# Euroopa Liidu L 92/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 92 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide3. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 92

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide3. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 369/2007, 2. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 370/2007, 2. aprill 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 361/2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. aprillist 2007 | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 371/2007, 2. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 372/2007, 2. aprill 2007, millega sätestatakse ajutised erimigratsiooni piirnormid toiduga kokkupuutuvate kaante tihendites kasutatavate plastifikaatorite suhtes (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 373/2007, 2. aprill 2007, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 13 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 369/2007, 2. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 370/2007, 2. aprill 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 361/2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. aprillist 2007

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 371/2007, 2. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 372/2007, 2. aprill 2007, millega sätestatakse ajutised erimigratsiooni piirnormid toiduga kokkupuutuvate kaante tihendites kasutatavate plastifikaatorite suhtes (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 373/2007, 2. aprill 2007, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad

13

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/207/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 29. märts 2007, millega muudetakse otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2004/669/EÜ, 2003/31/EÜ ja 2000/45/EÜ, et pikendada teatud toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 532 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/208/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. märts 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta salmonelloosi levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks Bulgaarias ja Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1401 all) | 18 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/209/EÜ |
| | * | Nõukogu soovitus, 27. märts 2007, liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2007. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta | 23 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/207/EÜ

*

Komisjoni otsus, 29. märts 2007, millega muudetakse otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2004/669/EÜ, 2003/31/EÜ ja 2000/45/EÜ, et pikendada teatud toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 532 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 532 all)

1

16

2007/208/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. märts 2007, ühenduse rahalise toetuse kohta salmonelloosi levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks Bulgaarias ja Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1401 all)

salmonelloosi

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1401 all)

18

SOOVITUSED

Nõukogu

2007/209/EÜ

*

Nõukogu soovitus, 27. märts 2007, liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2007. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 369/2007,

2. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 2. aprili 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 171,0 |
| MA | 106,7 |
| SN | 320,6 |
| TN | 143,7 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 179,9 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 152,9 |
| ZZ | 144,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,7 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 38,6 |
| EG | 43,5 |
| IL | 56,6 |
| MA | 45,6 |
| TN | 53,9 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,4 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 101,7 |
| CL | 86,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 121,8 |
| US | 108,5 |
| UY | 67,4 |
| ZA | 82,0 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 90,0 |
| CN | 54,2 |
| ZA | 77,3 |
| ZZ | 73,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

171,0

MA

106,7

SN

320,6

TN

143,7

TR

157,6

ZZ

179,9

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

152,9

ZZ

144,5

0709 90 70

MA

58,7

TR

100,3

ZZ

79,5

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

38,6

EG

43,5

IL

56,6

MA

45,6

TN

53,9

TR

51,4

ZZ

48,3

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,4

ZZ

56,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

77,2

CA

101,7

CL

86,8

CN

84,3

NZ

121,8

US

108,5

UY

67,4

ZA

82,0

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

71,8

CL

90,0

CN

54,2

ZA

77,3

ZZ

73,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 370/2007,

2. aprill 2007,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 361/2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. aprillist 2007

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. aprillist 2007 kohaldatavad teraviljasektori imporditollimaksud on määratud kindlaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 361/2007. (3) |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. aprillist 2007 kohaldatavad teraviljasektori imporditollimaksud on määratud kindlaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 361/2007. (3)

| (2) | Kuna arvutatud keskmine imporditollimaks erineb kehtestatud imporditollimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 361/2007 kehtestatud imporditollimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine imporditollimaks erineb kehtestatud imporditollimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 361/2007 kehtestatud imporditollimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 361/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 361/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 361/2007 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 29.9.2003, lk 78. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

(3)  ELT L 91, 31.3.2007, lk 3.

3

---

LISA

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 3. aprillist 2007

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 12,61 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 12,61 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

12,61

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

12,61

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

30 märts 2007

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmise:











  EUR/t |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (3) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (4) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (5) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 152,25 | 110,71 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 180,60 | 170,60 | 150,60 | 152,43 |
| Lahe lisatasu | 26,80 | 7,02 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | — | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmise:

EUR/t

Pehme nisu (3)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (4)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (5)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

152,25

110,71

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

180,60

170,60

150,60

152,43

Lahe lisatasu

26,80

7,02

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

—

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 30,97 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 31,35 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

30,97 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

31,35 EUR/t

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

1

| — | 3 eurot tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 eurot tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 eurot tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 eurot tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

2

(3)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

3

(4)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

4

(5)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

5

---

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 371/2007,

2. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 40 lõike 1 punkti e alapunkti iii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (2) artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et impordilitsentsi taotlejad ei tohi imporditariifikvoodi ühe kehtivusperioodi jooksul esitada sama järjekorranumbriga kvoodi saamiseks rohkem kui ühe impordilitsentsi taotluse. Määrust (EÜ) nr 1301/2006 kohaldatakse, ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes sätestatud lisatingimuste või erandite kohaldamist. Eelkõige selleks, et tagada ühenduse turu tõrgeteta varustamine, tuleb säilitada komisjoni määruses (EÜ) nr 950/2006 (3) sätestatud impordilitsentsi taotluste esitamise sagedus ning seetõttu on selles osas vaja kehtestada erand määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (2) artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et impordilitsentsi taotlejad ei tohi imporditariifikvoodi ühe kehtivusperioodi jooksul esitada sama järjekorranumbriga kvoodi saamiseks rohkem kui ühe impordilitsentsi taotluse. Määrust (EÜ) nr 1301/2006 kohaldatakse, ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes sätestatud lisatingimuste või erandite kohaldamist. Eelkõige selleks, et tagada ühenduse turu tõrgeteta varustamine, tuleb säilitada komisjoni määruses (EÜ) nr 950/2006 (3) sätestatud impordilitsentsi taotluste esitamise sagedus ning seetõttu on selles osas vaja kehtestada erand määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 950/2006 esimestel kohaldamiskuudel omandatud kogemused näitavad, et kõnealuses määruses sätestatud ühiseid halduseeskirju tuleks parandada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 950/2006 esimestel kohaldamiskuudel omandatud kogemused näitavad, et kõnealuses määruses sätestatud ühiseid halduseeskirju tuleks parandada.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 7 lõikele 2 säilitab vabasse ringlusse suunav liikmesriik impordilitsentsi originaaleksemplari, kui vabasse ringlusse suunamine ei leia aset impordilitsentsi välja andnud liikmesriigis. Kõnealune liikmesriik peaks säilitama üksnes impordilitsentsi koopia, et võimaldada ettevõtjal kasutada impordilitsentside ülejäänud koguseid ning hõlbustada impordilitsentsi tagatise vabastamist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 7 lõikele 2 säilitab vabasse ringlusse suunav liikmesriik impordilitsentsi originaaleksemplari, kui vabasse ringlusse suunamine ei leia aset impordilitsentsi välja andnud liikmesriigis. Kõnealune liikmesriik peaks säilitama üksnes impordilitsentsi koopia, et võimaldada ettevõtjal kasutada impordilitsentside ülejäänud koguseid ning hõlbustada impordilitsentsi tagatise vabastamist.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 8 punkti b alapunktiga i ette nähtud liikmesriikide teatised komisjonile peaksid hõlmama ka valge suhkruna imporditud kogust. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 8 punkti b alapunktiga i ette nähtud liikmesriikide teatised komisjonile peaksid hõlmama ka valge suhkruna imporditud kogust.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 10 lõike 1 punktile b võivad ajavahemikus 30. juunist kuni turustusaasta lõpuni ühenduse kõik täiskoormusega rafineerimistehased esitada kõikides liikmesriikides impordilitsentsi taotlusi rafineerimiseks ette nähtud suhkru kohta liikmesriigiti kindlaks määratud koguste piires, mille kohta võib välja anda rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentse. Sellistel juhtudel ei peaks kohaldama kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 teises lõigus sätestatud kohustust esitada taotlus selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus taotleja on käibemaksukohustuslasena registreeritud. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 10 lõike 1 punktile b võivad ajavahemikus 30. juunist kuni turustusaasta lõpuni ühenduse kõik täiskoormusega rafineerimistehased esitada kõikides liikmesriikides impordilitsentsi taotlusi rafineerimiseks ette nähtud suhkru kohta liikmesriigiti kindlaks määratud koguste piires, mille kohta võib välja anda rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentse. Sellistel juhtudel ei peaks kohaldama kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 teises lõigus sätestatud kohustust esitada taotlus selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus taotleja on käibemaksukohustuslasena registreeritud.

| (6) | Kui rafineerimiseks ette nähtud importsuhkrut ei rafineerita määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõike 4 punktis b sätestatud aja jooksul, tasub üksnes impordilitsentsi omanik 500 eurot iga rafineerimata suhkrutonni kohta. Seetõttu tuleks artikli 11 lõike 3 punktis a tunnustatud suhkrutootjatele ette nähtud sama trahvisumma välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Kui rafineerimiseks ette nähtud importsuhkrut ei rafineerita määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõike 4 punktis b sätestatud aja jooksul, tasub üksnes impordilitsentsi omanik 500 eurot iga rafineerimata suhkrutonni kohta. Seetõttu tuleks artikli 11 lõike 3 punktis a tunnustatud suhkrutootjatele ette nähtud sama trahvisumma välja jätta.

| (7) | Vastavalt nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1894/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb kontsessioonide muutmist Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus) rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (4) I lisa, on ühendus võtnud kohustuse importida Brasiiliast vastavalt tariifikvoodile 10 124 tonni rafineerimiseks ette nähtud toor-roosuhkrut tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1894/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb kontsessioonide muutmist Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus) rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (4) I lisa, on ühendus võtnud kohustuse importida Brasiiliast vastavalt tariifikvoodile 10 124 tonni rafineerimiseks ette nähtud toor-roosuhkrut tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.

| (8) | Kõnealune kvoot tuleks avada ja seda tuleks hallata kooskõlas määrusega (EÜ) nr 950/2006 CXL kontsessioonisuhkruna. Kuna kõnealuse määruse artikli 24 alusel avatakse CXL kontsessioonisuhkru jaoks tariifikvoodid vastavalt turustusaastale, tuleks Brasiiliast pärit rafineerimiseks ette nähtud toor-roosuhkru iga-aastast tariifikvooti kohandada, võttes arvesse asjaolu, et turustusaasta 2006/2007 kestab 15 kuud. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealune kvoot tuleks avada ja seda tuleks hallata kooskõlas määrusega (EÜ) nr 950/2006 CXL kontsessioonisuhkruna. Kuna kõnealuse määruse artikli 24 alusel avatakse CXL kontsessioonisuhkru jaoks tariifikvoodid vastavalt turustusaastale, tuleks Brasiiliast pärit rafineerimiseks ette nähtud toor-roosuhkru iga-aastast tariifikvooti kohandada, võttes arvesse asjaolu, et turustusaasta 2006/2007 kestab 15 kuud.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 950/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 950/2006 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 950/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 esitatakse impordilitsentsi taotlused igal nädalal esmaspäevast reedeni alates käesoleva artikli lõikes 5 osutatud kuupäevast kuni käesoleva määruse artikli 5 lõike 3 teises lõigus osutatud litsentside väljaandmise peatamiseni.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 esitatakse impordilitsentsi taotlused igal nädalal esmaspäevast reedeni alates käesoleva artikli lõikes 5 osutatud kuupäevast kuni käesoleva määruse artikli 5 lõike 3 teises lõigus osutatud litsentside väljaandmise peatamiseni.”

| 2. | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Kui vabasse ringlusse suunamine ei leia aset impordilitsentsi välja andnud liikmesriigis, säilitab vabasse ringlusse suunav liikmesriik impordilitsentsi koopia ja vajaduse korral täiendava dokumendi, mis on täidetud vastavalt artiklitele 22 ja 23, ja edastab koopia impordilitsentsi välja andnud liikmesriigile. Sellistel juhtudel jätab impordilitsentsi omanik endale originaaleksemplari.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Kui vabasse ringlusse suunamine ei leia aset impordilitsentsi välja andnud liikmesriigis, säilitab vabasse ringlusse suunav liikmesriik impordilitsentsi koopia ja vajaduse korral täiendava dokumendi, mis on täidetud vastavalt artiklitele 22 ja 23, ja edastab koopia impordilitsentsi välja andnud liikmesriigile. Sellistel juhtudel jätab impordilitsentsi omanik endale originaaleksemplari.”

| 3. | Artikli 8 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | enne 1. märtsi ja eelneva turustusaasta või tarneperioodi kohta vajaduse korral:






  i) | koguse, mis vastava turustusaasta jooksul tegelikult imporditi:






  — | rafineerimiseks ette nähtud suhkruna, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Artikli 8 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

enne 1. märtsi ja eelneva turustusaasta või tarneperioodi kohta vajaduse korral:

i)

koguse, mis vastava turustusaasta jooksul tegelikult imporditi:

—

rafineerimiseks ette nähtud suhkruna, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina;

| — | rafineerimiseks mitte ette nähtud suhkruna, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina; |
| --- | --- |

—

rafineerimiseks mitte ette nähtud suhkruna, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina;

| — | valge suhkruna; |
| --- | --- |

—

valge suhkruna;

| ii) | tegelikult rafineeritud suhkru koguse, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina.” |
| --- | --- |

ii)

tegelikult rafineeritud suhkru koguse, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina.”

| 4. | Artikli 10 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Esimese lõigu punkti b kohaselt esitatavate taotluste osas võib taotleja erandina artikli 4 lõike 2 teisest lõigust esitada impordilitsentsi taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ta ei ole käibemaksukohustuslasena registreeritud. Sellisel juhul esitab taotleja täiskoormusega rafineerimistehase tunnustuse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 952/2006 (5) artikli 7 lõike 1 punktile d. |
| --- | --- |

4.

Artikli 10 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Esimese lõigu punkti b kohaselt esitatavate taotluste osas võib taotleja erandina artikli 4 lõike 2 teisest lõigust esitada impordilitsentsi taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ta ei ole käibemaksukohustuslasena registreeritud. Sellisel juhul esitab taotleja täiskoormusega rafineerimistehase tunnustuse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 952/2006 (5) artikli 7 lõike 1 punktile d.

| 5. | Artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Iga tunnustatud suhkrutootja tasub enne asjaomasele turustusaastale järgneva aasta 1. juunit 500 eurot suhkrutonni kohta, kui ta ei suuda pädevale asutusele tõestada, et lõike 2 punktis c osutatud importsuhkur ei ole ette nähtud rafineerimiseks või, kui tegemist on rafineerimiseks ette nähtud suhkruga, ei rafineeritud seda erakorraliste tehniliste põhjuste või vääramatu jõu tõttu.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Iga tunnustatud suhkrutootja tasub enne asjaomasele turustusaastale järgneva aasta 1. juunit 500 eurot suhkrutonni kohta, kui ta ei suuda pädevale asutusele tõestada, et lõike 2 punktis c osutatud importsuhkur ei ole ette nähtud rafineerimiseks või, kui tegemist on rafineerimiseks ette nähtud suhkruga, ei rafineeritud seda erakorraliste tehniliste põhjuste või vääramatu jõu tõttu.”

| 6. | Artikli 24 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  “1.   Igal turustusaastal avatakse rafineerimiseks ette nähtud tariifikvoot 106 925 tonni CN-koodiga 1701 11 10 hõlmatud toor-roosuhkru importimiseks CXL kontsessioonisuhkruna tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.
  Turustusaastal 2006/2007 on see toor-roosuhkru kogus 144 388 tonni.
  2.   Lõikes 1 osutatud kogused jagatakse päritoluriikide vahel järgmiselt:







  — | Kuuba | 58 969 tonni, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brasiilia | 34 054 tonni, |
| — | Austraalia | 9 925 tonni, |
| — | muud kolmandad riigid | 3 977 tonni. |

6.

Artikli 24 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

“1.   Igal turustusaastal avatakse rafineerimiseks ette nähtud tariifikvoot 106 925 tonni CN-koodiga 1701 11 10 hõlmatud toor-roosuhkru importimiseks CXL kontsessioonisuhkruna tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.

Turustusaastal 2006/2007 on see toor-roosuhkru kogus 144 388 tonni.

2.   Lõikes 1 osutatud kogused jagatakse päritoluriikide vahel järgmiselt:

—

Kuuba

58 969 tonni,

—

Brasiilia

34 054 tonni,

—

Austraalia

9 925 tonni,

—

muud kolmandad riigid

3 977 tonni.

Turustusaastal 2006/2007 on koguste jaotus päritoluriigiti järgmine:

| — | Kuuba | 73 711 tonni, |
| --- | --- | --- |
| — | Brasiilia | 47 630 tonni, |
| — | Austraalia | 17 369 tonni, |
| — | muud kolmandad riigid | 5 678 tonnes.” |

—

Kuuba

73 711 tonni,

—

Brasiilia

47 630 tonni,

—

Austraalia

17 369 tonni,

—

muud kolmandad riigid

5 678 tonnes.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 247/2007 (ELT L 69, 9.3.2007, lk 3).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2031/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 43).

3

(4)  ELT L 397, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 178, 1.5.2006, lk 39.”

5

---

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 372/2007,

2. aprill 2007,

millega sätestatakse ajutised erimigratsiooni piirnormid toiduga kokkupuutuvate kaante tihendites kasutatavate plastifikaatorite suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1,

pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi “toiduohutusamet”),

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1999. aastal kehtestas toidu teaduskomitee epoksiiditud sojaõli lubatud päevaseks koguseks 1 mg kehamassi kilogrammi kohta. Nimetatud lubatud päevane kogus on erimigratsiooni piirnormi üle kantuna 60 mg/kg toidu kohta komisjoni direktiivi 2002/72/EÜ (2) kohaste plastmaterjalide ja -toodete puhul. |
| --- | --- |

(1)

1999. aastal kehtestas toidu teaduskomitee epoksiiditud sojaõli lubatud päevaseks koguseks 1 mg kehamassi kilogrammi kohta. Nimetatud lubatud päevane kogus on erimigratsiooni piirnormi üle kantuna 60 mg/kg toidu kohta komisjoni direktiivi 2002/72/EÜ (2) kohaste plastmaterjalide ja -toodete puhul.

| (2) | Komisjoni direktiivis 2007/19/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta) (3) selgitatakse, et kaante tihendid kuuluvad direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse. Selles sätestatakse, et liikmesriigid peavad võtma meetmed 1. aprilliks 2008, millega lubatakse kaante tihendid vabasse ringlusse, kui need vastavad erimigratsiooni piirnormile. Mittevastavad kaante tihendid keelustatakse alates 1. juunist 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni direktiivis 2007/19/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta) (3) selgitatakse, et kaante tihendid kuuluvad direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse. Selles sätestatakse, et liikmesriigid peavad võtma meetmed 1. aprilliks 2008, millega lubatakse kaante tihendid vabasse ringlusse, kui need vastavad erimigratsiooni piirnormile. Mittevastavad kaante tihendid keelustatakse alates 1. juunist 2008.

| (3) | Kuni direktiivi 2007/19/EÜ kohaldamiseni on nimetatud toodete turustamist vaja reguleerida. |
| --- | --- |

(3)

Kuni direktiivi 2007/19/EÜ kohaldamiseni on nimetatud toodete turustamist vaja reguleerida.

| (4) | Nimelt selgus liikmesriikidest ja Šveitsist pärit viimaste andmete põhjal, et epoksiiditud sojaõli sisaldus sellistes rasvastes toitudes nagu kastmed ja köögiviljad või kala õlis, ulatub tasemeni 1 150 mg/kg. Selliste näitajate puhul võidakse ületada tarbijatele ettenähtud lubatud päevaseid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Nimelt selgus liikmesriikidest ja Šveitsist pärit viimaste andmete põhjal, et epoksiiditud sojaõli sisaldus sellistes rasvastes toitudes nagu kastmed ja köögiviljad või kala õlis, ulatub tasemeni 1 150 mg/kg. Selliste näitajate puhul võidakse ületada tarbijatele ettenähtud lubatud päevaseid koguseid.

| (5) | Viimasel ajal on toidukäitlejad näidanud üles huvi kasutada epoksiiditud sojaõli asemel muid plastifikaatoreid, millel on kõrgem lubatud päevase koguse norm või mis kanduvad vähem toidusse üle. Seetõttu on ka nimetatud asendajate suhtes vaja kehtestada konkreetsed eeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Viimasel ajal on toidukäitlejad näidanud üles huvi kasutada epoksiiditud sojaõli asemel muid plastifikaatoreid, millel on kõrgem lubatud päevase koguse norm või mis kanduvad vähem toidusse üle. Seetõttu on ka nimetatud asendajate suhtes vaja kehtestada konkreetsed eeskirjad.

| (6) | Kõnealuste toodete õiguslik seisund on praegu määratlemata. Direktiivi 2002/72/EÜ kohaldatakse selliste materjalide ja esemete ning nende osade suhtes, mis on valmistatud üksnes plastist või koosnevad kahest või enamast üksnes plastist valmistatud kihist. Metallkaante tihendeid võib käsitleda kas materjali või eseme plastosadena, mis sel juhul kuuluvad direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse, või metallpinna plastkattena, mis ei kuulu direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuste toodete õiguslik seisund on praegu määratlemata. Direktiivi 2002/72/EÜ kohaldatakse selliste materjalide ja esemete ning nende osade suhtes, mis on valmistatud üksnes plastist või koosnevad kahest või enamast üksnes plastist valmistatud kihist. Metallkaante tihendeid võib käsitleda kas materjali või eseme plastosadena, mis sel juhul kuuluvad direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse, või metallpinna plastkattena, mis ei kuulu direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse.

| (7) | Sellest tulenevalt kohaldavad liikmesriigid praegu erinevaid eeskirju, mis võib kaubandustegevust takistada. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt kohaldavad liikmesriigid praegu erinevaid eeskirju, mis võib kaubandustegevust takistada.

| (8) | Seetõttu oleks asjakohane kehtestada rasvaste toitude puhul kasutatavate teatavate kaanetihendite plastifikaatorite summa suhtes ajutine erimigratsiooni piirnorm, et asjakohaste toodete vaba ringlus ei satuks ohtu, ohtlikuks osutuda võivad kaaned ja toit kõrvaldataks turult otsekohe ning samal ajal oleks tootmisharul piisavalt aega selliste tihendite väljatöötamise lõpuleviimiseks, mis on vastavuses direktiivis 2002/72/EÜ (viimati muudetud direktiiviga 2007/19/EÜ) sätestatud erimigratsiooni piirnormiga. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu oleks asjakohane kehtestada rasvaste toitude puhul kasutatavate teatavate kaanetihendite plastifikaatorite summa suhtes ajutine erimigratsiooni piirnorm, et asjakohaste toodete vaba ringlus ei satuks ohtu, ohtlikuks osutuda võivad kaaned ja toit kõrvaldataks turult otsekohe ning samal ajal oleks tootmisharul piisavalt aega selliste tihendite väljatöötamise lõpuleviimiseks, mis on vastavuses direktiivis 2002/72/EÜ (viimati muudetud direktiiviga 2007/19/EÜ) sätestatud erimigratsiooni piirnormiga.

| (9) | Kehtestatav ajutine erimigratsiooni piirnorm peaks olema selline, et tavapärase tarbimise puhul ei ületataks lubatud päevast kogust, arvestades kõnealuse toidu keskmist tarbimist ning toiduohutusameti 16. märtsi 2006. aasta arvamust, mille kohaselt 90 % klaaspurkides rasvasest toidust sisaldab plastifikaatorit alla 300 mg/kg. |
| --- | --- |

(9)

Kehtestatav ajutine erimigratsiooni piirnorm peaks olema selline, et tavapärase tarbimise puhul ei ületataks lubatud päevast kogust, arvestades kõnealuse toidu keskmist tarbimist ning toiduohutusameti 16. märtsi 2006. aasta arvamust, mille kohaselt 90 % klaaspurkides rasvasest toidust sisaldab plastifikaatorit alla 300 mg/kg.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaasi, millel on tihendina plastkiht või plastkate ja mis koosnevad kokku kahest või enamast erinevat liiki materjali kihist, võib ühenduses turustada, kui need vastavad käesoleva määruse lisas nimetatud piirangutele ja spetsifikatsioonidele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

1

(2)  EÜT L 220, 15.8.2002, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/79/EÜ (ELT L 302, 19.11.2005, lk 35).

2

(3)  ELT L 91, 31.3.2007, lk 17.

3

---

LISA

Kaante tihendites kasutatavate plastifikaatoritega seotud piirangud ja spetsifikatsioonid

| Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 88640 | 008013-07-8 | Epoksiiditud sojaõli | Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaante ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.
  Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud komisjoni direktiivis 91/321/EMÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) nimetatud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude jaoks ning direktiivis 96/5/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) nimetatud toodete jaoks, on erimigratsiooni piirnorm 30 mg/kg toidu või mudelaine kohta.
  Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta. |
| 30401 | — | Rasvhapete atsetüülitud mono- ja diglütseriidid | Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.
  Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta. |
| 76815 | — | Adipiinhappe ja glütserool- või pentaerütritoolpolüester, paarisarvuliste hargnemata C12–C22 rasvhapete estrid | Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.
  Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduainetega, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta. |
| 93760 | 000077-90-7 | Tri-n-butüülatsetüültsitraat | Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.
  Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta. |
| 56800 | 030899-62-8 | Glütseroolmonolauraatdiatsetaat | Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.
  Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta. |
| 30340 | 330198-91-9 | 12-(atsetoksü)steariinhappe 2,3-bis(atsetoksü)propüülester | Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.
  Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta. |
| 76866 | — | 1,2-propaandiooli ja/või 1,3- ja/või 1,4-butaandiooli ja/või polüpropüleenglükooli polüestrid adipiinhappega, ka äädikhappe või rasvhapete (C12–C18) või n-oktanooli ja/või n-dekanooliga blokeeritud otstega | SML = 30 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 5 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta. |

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

88640

008013-07-8

Epoksiiditud sojaõli

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaante ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud komisjoni direktiivis 91/321/EMÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) nimetatud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude jaoks ning direktiivis 96/5/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) nimetatud toodete jaoks, on erimigratsiooni piirnorm 30 mg/kg toidu või mudelaine kohta.

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

30401

—

Rasvhapete atsetüülitud mono- ja diglütseriidid

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

76815

—

Adipiinhappe ja glütserool- või pentaerütritoolpolüester, paarisarvuliste hargnemata C12–C22 rasvhapete estrid

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduainetega, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

93760

000077-90-7

Tri-n-butüülatsetüültsitraat

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

56800

030899-62-8

Glütseroolmonolauraatdiatsetaat

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

30340

330198-91-9

12-(atsetoksü)steariinhappe 2,3-bis(atsetoksü)propüülester

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mille puhul on vastavalt direktiivile 85/572/EMÜ vajalik katse mudelainega D, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 300 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 50 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

Materjalide ja toodete puhul, mis on ette nähtud kokku puutuma muud liiki toiduga, on erimigratsiooni piirnorm SML(T) (2) = 60 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 10 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

76866

—

1,2-propaandiooli ja/või 1,3- ja/või 1,4-butaandiooli ja/või polüpropüleenglükooli polüestrid adipiinhappega, ka äädikhappe või rasvhapete (C12–C18) või n-oktanooli ja/või n-dekanooliga blokeeritud otstega

SML = 30 mg/kg toidu või mudelaine kohta või 5 mg/dm2 kaane ja suletud mahuti kogu toiduga kokkupuutuva pinna kohta.

---

(1)  “SML” on erimigratsiooni piirnorm.

(2)  SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et viitenumbritega 88640, 30401, 76815, 93760, 56800 ja 30340 tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi ületada erimigratsiooni piirnormi.

---

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 373/2007,

2. aprill 2007,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artikli 60 lõike 2 teist lauset ja artikli 145 punkte c ja d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 795/2004 (2) on kehtestatud alates 2005. aastast kohaldatavad ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad. Kõnealuse kava halduslik ja rakenduslik kohaldamine riiklikul tasandil on näidanud, et kava teatavates osades esineb vajadus veelgi üksikasjalikemate eeskirjade järele ning et teatavates muudes osades on olemasolevaid eeskirju vaja selgitada ja kohandada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 795/2004 (2) on kehtestatud alates 2005. aastast kohaldatavad ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad. Kõnealuse kava halduslik ja rakenduslik kohaldamine riiklikul tasandil on näidanud, et kava teatavates osades esineb vajadus veelgi üksikasjalikemate eeskirjade järele ning et teatavates muudes osades on olemasolevaid eeskirju vaja selgitada ja kohandada.

| (2) | Suhkruroog võtab maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annab korduvat saaki, seega võib seda käsitada püsikultuurina. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõike 2 kohaselt ei ole püsikultuuride all olevad alad üldiselt toetuskõlblikud. Siiski on määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 3b lõikega 2 ette nähtud, et püsikultuurid on ühtse otsemaksete kava raames toetuskõlblikud tingimusel, et nende kohta on esitatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 sätestatud taotlus energiakultuuride toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Suhkruroog võtab maa enda alla vähemalt viieks aastaks ja annab korduvat saaki, seega võib seda käsitada püsikultuurina. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõike 2 kohaselt ei ole püsikultuuride all olevad alad üldiselt toetuskõlblikud. Siiski on määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 3b lõikega 2 ette nähtud, et püsikultuurid on ühtse otsemaksete kava raames toetuskõlblikud tingimusel, et nende kohta on esitatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 sätestatud taotlus energiakultuuride toetuse saamiseks.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 1782/2003, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 319/2006, (3) on määratletud eeskirjad, milles käsitletakse suhkrupeedi, suhkruroo ja siguri puhul toodanguga sidumata toetust ning toetuse lisamist ühtsesse otsemaksete kavasse. Seepärast peaksid kõnealuste põllukultuuride all olevad alad olema toetuskõlblikud ilma energiakultuuride toetuse taotlust esitamata. Asjakohane on jätta suhkruroog välja määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 2 püsikultuuri mõistest ning lisada suhkruroog määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise kohaldamisel mitmeaastaste kultuuride loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 1782/2003, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 319/2006, (3) on määratletud eeskirjad, milles käsitletakse suhkrupeedi, suhkruroo ja siguri puhul toodanguga sidumata toetust ning toetuse lisamist ühtsesse otsemaksete kavasse. Seepärast peaksid kõnealuste põllukultuuride all olevad alad olema toetuskõlblikud ilma energiakultuuride toetuse taotlust esitamata. Asjakohane on jätta suhkruroog välja määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 2 püsikultuuri mõistest ning lisada suhkruroog määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise kohaldamisel mitmeaastaste kultuuride loetellu.

| (4) | Alates 1. jaanuarist 2007 lubatakse muuks otstarbeks kui kiu saamiseks toodetava kanepi puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 52 kasutada maad ühtse otsemaksete kava raames. Toetust tuleks maksta tingimusel, et kasutatakse teatavate sortide sertifitseeritud seemet. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 795/2004 artiklit 29 vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(4)

Alates 1. jaanuarist 2007 lubatakse muuks otstarbeks kui kiu saamiseks toodetava kanepi puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 52 kasutada maad ühtse otsemaksete kava raames. Toetust tuleks maksta tingimusel, et kasutatakse teatavate sortide sertifitseeritud seemet. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 795/2004 artiklit 29 vastavalt kohandada.

| (5) | On tehtud viga määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 30 lõike 5 sõnastamisel, millega kehtestatakse liikmesriikidele kohustus võtta vajalikke meetmeid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 29 kohaldamiseks nende tootjate puhul, kes ebaharilikult väikese LUde arvu abil aasta osa jooksul loovad kunstlikult minimaalseks põllumajandustegevuseks nõutavad tingimused. Kõnealust kohustust tuleks kohaldada juhul, kui loomühikute (LU) arv on ebaharilikult suur. Seetõttu tuleks eespool nimetatud sätet parandada. |
| --- | --- |

(5)

On tehtud viga määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 30 lõike 5 sõnastamisel, millega kehtestatakse liikmesriikidele kohustus võtta vajalikke meetmeid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 29 kohaldamiseks nende tootjate puhul, kes ebaharilikult väikese LUde arvu abil aasta osa jooksul loovad kunstlikult minimaalseks põllumajandustegevuseks nõutavad tingimused. Kõnealust kohustust tuleks kohaldada juhul, kui loomühikute (LU) arv on ebaharilikult suur. Seetõttu tuleks eespool nimetatud sätet parandada.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 795/2004 II lisaga on asjaomaste liikmesriikide poolt komisjonile edastatud andmete põhjal määratud kindlaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikes 2 osutatud keskmine hektarite arv. Malta ja Sloveenia teatasid asjaomased andmed. Seepärast on asjakohane kindlaks määrata ka hektarite arv kõnealustele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 795/2004 II lisaga on asjaomaste liikmesriikide poolt komisjonile edastatud andmete põhjal määratud kindlaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikes 2 osutatud keskmine hektarite arv. Malta ja Sloveenia teatasid asjaomased andmed. Seepärast on asjakohane kindlaks määrata ka hektarite arv kõnealustele liikmesriikidele.

| (7) | Kuna suhkrupeedi, suhkruroo ja siguri puhul kohaldatakse toetuse lisamist ühtsesse otsemaksete kavasse alates 1. jaanuarist 2006, on asjakohane, et ühtse otsemaksete kava alusel suhkruroo alade toetuskõlblikkust käsitlevat muudetud sätet kohaldatakse tagasiulatuvalt samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Kuna suhkrupeedi, suhkruroo ja siguri puhul kohaldatakse toetuse lisamist ühtsesse otsemaksete kavasse alates 1. jaanuarist 2006, on asjakohane, et ühtse otsemaksete kava alusel suhkruroo alade toetuskõlblikkust käsitlevat muudetud sätet kohaldatakse tagasiulatuvalt samast kuupäevast.

| (8) | Kuna määrusega (EÜ) nr 795/2004 kehtestatakse alates 1. jaanuarist 2005. aastast kohaldatava ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad, tuleks artikli 30 lõike 5 parandust kohaldada alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(8)

Kuna määrusega (EÜ) nr 795/2004 kehtestatakse alates 1. jaanuarist 2005. aastast kohaldatava ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad, tuleks artikli 30 lõike 5 parandust kohaldada alates sellest kuupäevast.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 795/2004 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 795/2004 vastavalt muuta ja parandada.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 795/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 punkti d tabelisse lisatakse järgmine rida.






  “1212 99 20 | suhkruroog” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 2 punkti d tabelisse lisatakse järgmine rida.

“1212 99 20

suhkruroog”

| 2. | Artiklis 29 asendatakse teine lause järgmisega.
  “Seeme sertifitseeritakse kooskõlas nõukogu direktiiviga 2002/57/EÜ (4) ja eelkõige selle artikliga 12. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 29 asendatakse teine lause järgmisega.

“Seeme sertifitseeritakse kooskõlas nõukogu direktiiviga 2002/57/EÜ (4) ja eelkõige selle artikliga 12.

| 3. | Artikli 30 lõige 5 asendatakse järgmisega.
  “5.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 29 kohaldamiseks nende tootjate puhul, kes ebaharilikult suure LUde arvu abil aasta osa jooksul loovad kunstlikult minimaalseks põllumajandustegevuseks nõutavad tingimused.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 30 lõige 5 asendatakse järgmisega.

“5.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 29 kohaldamiseks nende tootjate puhul, kes ebaharilikult suure LUde arvu abil aasta osa jooksul loovad kunstlikult minimaalseks põllumajandustegevuseks nõutavad tingimused.”

| 4. | II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

4.

II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikli 1 punkti 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Artikli 1 punkti 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Artikli 1 punkti 3 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2013/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 13).

1

(2)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1291/2006 (ELT L 236, 31.8.2006, lk 20).

2

(3)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 32.

3

(4)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.”

4

---

LISA

“II LISA

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikes 2 osutatud hektarite arv

| Liikmesriik ja piirkonnad | Hektarite arv |
| --- | --- |
| TAANI | 33 740 |
| SAKSAMAA | 301 849 |
| Baden-Württemberg | 18 322 |
| Baieri | 50 451 |
| Brandenburg ja Berliin | 12 910 |
| Hessen | 12 200 |
| Alam-Saksi ja Bremen | 76 347 |
| Mecklenburg-Vorpommern | 13 895 |
| Nordrhein-Westfalen | 50 767 |
| Rheinland-Pfalz | 19 733 |
| Saarimaa | 369 |
| Saksimaa | 12 590 |
| Saksi-Anhalt | 14 893 |
| Schleswig-Holstein ja Hamburg | 14 453 |
| Tüüringi | 4 919 |
| LUKSEMBURG | 705 |
| SOOME | 38 006 |
| Piirkond A | 3 425 |
| Piirkond B–C1 | 23 152 |
| Piirkond C2–C4 | 11 429 |
| MALTA | 3 640 |
| SLOVEENIA | 11 437 |
| ROOTSI | |
| Piirkond 1 | 9 193 |
| Piirkond 2 | 8 375 |
| Piirkond 3 | 17 448 |
| Piirkond 4 | 4 155 |
| Piirkond 5 | 4 051 |
| ÜHENDKUNINGRIIK | |
| Inglismaa (muud) | 241 000 |
| Inglismaa (Moorland SDA) | 10 |
| Inglismaa (Upland SDA) | 190 |
| Põhja-Iirimaa | 8 304” |

Liikmesriik ja piirkonnad

Hektarite arv

TAANI

33 740

SAKSAMAA

301 849

Baden-Württemberg

18 322

Baieri

50 451

Brandenburg ja Berliin

12 910

Hessen

12 200

Alam-Saksi ja Bremen

76 347

Mecklenburg-Vorpommern

13 895

Nordrhein-Westfalen

50 767

Rheinland-Pfalz

19 733

Saarimaa

369

Saksimaa

12 590

Saksi-Anhalt

14 893

Schleswig-Holstein ja Hamburg

14 453

Tüüringi

4 919

LUKSEMBURG

705

SOOME

38 006

Piirkond A

3 425

Piirkond B–C1

23 152

Piirkond C2–C4

11 429

MALTA

3 640

SLOVEENIA

11 437

ROOTSI

Piirkond 1

9 193

Piirkond 2

8 375

Piirkond 3

17 448

Piirkond 4

4 155

Piirkond 5

4 051

ÜHENDKUNINGRIIK

Inglismaa (muud)

241 000

Inglismaa (Moorland SDA)

10

Inglismaa (Upland SDA)

190

Põhja-Iirimaa

8 304”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/16

---

KOMISJONI OTSUS,

29. märts 2007,

millega muudetakse otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2004/669/EÜ, 2003/31/EÜ ja 2000/45/EÜ, et pikendada teatud toodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 532 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/207/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku,

pärast konsulteerimist Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoniga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. mai 2001. aasta otsuses 2001/405/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid pehmest paberist toodetele) (2) sätestatud tooterühma määratlus ja ökoloogilised kriteeriumid kaotavad kehtivuse 4. mail 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. mai 2001. aasta otsuses 2001/405/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid pehmest paberist toodetele) (2) sätestatud tooterühma määratlus ja ökoloogilised kriteeriumid kaotavad kehtivuse 4. mail 2007.

| (2) | Komisjoni 25. märtsi 2002. aasta otsus 2002/255/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid teleritele) (3) kaotab kehtivuse 31. märtsil 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. märtsi 2002. aasta otsus 2002/255/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid teleritele) (3) kaotab kehtivuse 31. märtsil 2007.

| (3) | Komisjoni 15. mai 2002. aasta otsus 2002/371/EÜ (millega kehtestatakse tekstiiltoodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 1999/178/EÜ) (4) kaotab kehtivuse 31. mail 2007. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. mai 2002. aasta otsus 2002/371/EÜ (millega kehtestatakse tekstiiltoodetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 1999/178/EÜ) (4) kaotab kehtivuse 31. mail 2007.

| (4) | Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta otsus 2004/669/EÜ (millega kehtestatakse külmikutele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 2000/40/EÜ) (5) kaotab kehtivuse 31. mail 2007. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta otsus 2004/669/EÜ (millega kehtestatakse külmikutele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 2000/40/EÜ) (5) kaotab kehtivuse 31. mail 2007.

| (5) | Komisjoni 29. novembri 2002. aasta otsus 2003/31/EÜ (millega kehtestatakse nõudepesumasinas kasutatavatele pesuvahenditele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid ning muudetakse otsust 1999/427/EÜ) (6) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2007. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 29. novembri 2002. aasta otsus 2003/31/EÜ (millega kehtestatakse nõudepesumasinas kasutatavatele pesuvahenditele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid ning muudetakse otsust 1999/427/EÜ) (6) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2007.

| (6) | Komisjoni 17. detsembri 1999. aasta otsus 2000/45/EÜ (millega kehtestatakse pesumasinatele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid) (7) kaotab kehtivuse 30. novembril 2007. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 17. detsembri 1999. aasta otsus 2000/45/EÜ (millega kehtestatakse pesumasinatele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid) (7) kaotab kehtivuse 30. novembril 2007.

| (7) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1980/2000 on ökoloogilised kriteeriumid ning nimetatud otsustega kehtestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded õigeaegselt läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1980/2000 on ökoloogilised kriteeriumid ning nimetatud otsustega kehtestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded õigeaegselt läbi vaadatud.

| (8) | Nende kriteeriumide ja nõuete läbivaatamisest lähtudes on asjakohane pikendada kõigil kuuel juhul ökoloogiliste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(8)

Nende kriteeriumide ja nõuete läbivaatamisest lähtudes on asjakohane pikendada kõigil kuuel juhul ökoloogiliste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega ühe aasta võrra.

| (9) | Kuna määrusega (EÜ) nr 1980/2000 kehtestatud läbivaatamise kohustus hõlmab üksnes ökoloogilisi kriteeriume ning hindamis- ja kontrollinõudeid, on asjakohane jätta kehtima otsused 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2004/669/EÜ, 2003/31/EÜ ja 2000/45/EÜ. |
| --- | --- |

(9)

Kuna määrusega (EÜ) nr 1980/2000 kehtestatud läbivaatamise kohustus hõlmab üksnes ökoloogilisi kriteeriume ning hindamis- ja kontrollinõudeid, on asjakohane jätta kehtima otsused 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2004/669/EÜ, 2003/31/EÜ ja 2000/45/EÜ.

| (10) | Otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2004/669/EÜ, 2003/31/EÜ ja 2000/45/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Otsuseid 2001/405/EÜ, 2002/255/EÜ, 2002/371/EÜ, 2004/669/EÜ, 2003/31/EÜ ja 2000/45/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (11) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/405/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Pehmest paberist toodete tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 4. maini 2008.”

Artikkel 2

Otsuse 2002/255/EÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 4

Telerite tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. märtsini 2008.”

Artikkel 3

Otsuse 2002/371/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 5

Tekstiiltoodete tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. maini 2008.”

Artikkel 4

Otsuse 2004/669/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 5

Külmikute tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. maini 2008.”

Artikkel 5

Otsuse 2003/31/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 5

Nõudepesumasinas kasutatavate pesuvahendite tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2008.”

Artikkel 6

Otsuse 2000/45/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Pesumasinate tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 30. novembrini 2008.”

Artikkel 7

Käeolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

1

(2)  EÜT L 142, 29.5.2001, lk 10. Otsust on muudetud otsusega 2005/384/EÜ (ELT L 127, 20.5.2005, lk 20).

2

(3)  EÜT L 87, 4.4.2002, lk 53. Otsust on muudetud otsusega 2005/384/EÜ.

3

(4)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 29.

4

(5)  ELT L 306, 2.10.2004, lk 16.

5

(6)  EÜT L 9, 15.1.2003, lk 11.

6

(7)  EÜT L 16, 21.1.2000, lk 74. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/384/EÜ.

7

---

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/18

---

KOMISJONI OTSUS,

30. märts 2007,

ühenduse rahalise toetuse kohta salmonelloosi levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks Bulgaarias ja Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1401 all)

(Ainult bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst on autentne)

(2007/208/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ sätestatakse ühenduse rahalised toetused kindlate veterinaarmeetmete kohta. Samuti on selles sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ sätestatakse ühenduse rahalised toetused kindlate veterinaarmeetmete kohta. Samuti on selles sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) on sätestatud, et tuleb kindlaks määrata ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks kalkunikarjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) on sätestatud, et tuleb kindlaks määrata ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks kalkunikarjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks.

| (3) | Ühenduse eesmärgi kindlaksmääramiseks peavad olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonelloosi levimuse kohta Bulgaaria ja Rumeenia kalkunipopulatsioonides. Selliseid andmeid praegu ei ole ning seepärast tuleks nimetatud liikmesriikides sobiva ajavahemiku jooksul teha eriuuring salmonelloosi levimuse jälgimiseks kalkunite hulgas. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse eesmärgi kindlaksmääramiseks peavad olema kättesaadavad võrreldavad andmed salmonelloosi levimuse kohta Bulgaaria ja Rumeenia kalkunipopulatsioonides. Selliseid andmeid praegu ei ole ning seepärast tuleks nimetatud liikmesriikides sobiva ajavahemiku jooksul teha eriuuring salmonelloosi levimuse jälgimiseks kalkunite hulgas.

| (4) | Vastavalt komisjoni 29. septembri 2006. aasta otsusele 2006/662/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta salmonella levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks liikmesriikides) (3) viivad teised liikmesriigid ajavahemikul oktoobrist 2006 kuni septembrini 2007 läbi alusuuringud salmonelloosi levimuse kohta kalkunite hulgas. Bulgaarias ja Rumeenias tuleks alusuuringute puhul kasutada samu protseduure. Uurimisperioodi tuleks siiski lühendada, et oleks võimalik kõigi liikmesriikide andmeid üheaegselt analüüsida. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt komisjoni 29. septembri 2006. aasta otsusele 2006/662/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta salmonella levimust kalkunite hulgas käsitleva alusuuringu teostamiseks liikmesriikides) (3) viivad teised liikmesriigid ajavahemikul oktoobrist 2006 kuni septembrini 2007 läbi alusuuringud salmonelloosi levimuse kohta kalkunite hulgas. Bulgaarias ja Rumeenias tuleks alusuuringute puhul kasutada samu protseduure. Uurimisperioodi tuleks siiski lühendada, et oleks võimalik kõigi liikmesriikide andmeid üheaegselt analüüsida.

| (5) | Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Pidades silmas Bulgaarias ja Rumeenias kalkunite salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma neile liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. Seetõttu on asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, kehtestades vastavad ülemmäärad. Muid kulusid, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulusid ühendus ei hüvita. |
| --- | --- |

(5)

Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Pidades silmas Bulgaarias ja Rumeenias kalkunite salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma neile liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. Seetõttu on asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, kehtestades vastavad ülemmäärad. Muid kulusid, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulusid ühendus ei hüvita.

| (6) | Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuringu läbiviimine on toimunud ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele kindlaksmääratud tingimustele. Rahalist toetust antakse, kui ettenähtud meetmeid on tõhusalt rakendatud, ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuringu läbiviimine on toimunud ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele kindlaksmääratud tingimustele. Rahalist toetust antakse, kui ettenähtud meetmeid on tõhusalt rakendatud, ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

| (7) | On vaja selgitada riigi omavääringus esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat kurssi, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artikli 1 punktis d. |
| --- | --- |

(7)

On vaja selgitada riigi omavääringus esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat kurssi, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artikli 1 punktis d.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Tehakse uuring, mille eesmärk on hinnata Bulgaarias ja Rumeenias Salmonella spp. levimust järgmistes kalkunikarjades:

| a) | broilerkalkunite karjades, kellelt võetakse proove kolme nädala jooksul enne väljavalitud põllumajandusettevõttest tapmisele suunamist; |
| --- | --- |

a)

broilerkalkunite karjades, kellelt võetakse proove kolme nädala jooksul enne väljavalitud põllumajandusettevõttest tapmisele suunamist;

| b) | aretuskalkunite karjades, kellelt võetakse proove 9 nädala jooksul enne karjade väljaviimist. |
| --- | --- |

b)

aretuskalkunite karjades, kellelt võetakse proove 9 nädala jooksul enne karjade väljaviimist.

2.   Uuring salmonelloosi levimuse kohta lõikes 1 nimetatud karjades (edaspidi “karjad”) tehakse ajavahemikul 1. aprillist 2007 kuni 30. septembrini 2007.

3.   Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab “pädev asutus” määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 kohaselt määratud liikmesriigi asutust või asutusi.

Artikkel 2

Valikuraam

1.   Uuringu jaoks võetakse proove põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 500 broilerkalkunit või 250 aretuskalkunit. Igas broilerkalkuneid kasvatavas väljavalitud põllumajandusettevõttes võetakse proov ühelt sobivas vanuses karjalt.

Kui tehnilistes nõuetes sätestatud kavandatud karjade arv, kellelt proove tuleb võtta, on suurem kui selliste olemasolevate põllumajandusettevõtete arv, kus kalkuneid on vähemalt lõikes 1 nimetatud arv, võib samas ettevõttes võtta proove kuni neljalt karjalt, selleks et saavutada kavandatud karjade arv. Võimaluse korral peaksid need samast ettevõttest pärit lisakarjad olema erinevatest kalkunikasvatushoonetest ja proove peaks võtma erinevatel kuudel.

Juhul kui karjade arv, kellelt proove võetakse, ei ole ikka veel piisav, võib ühes ja samas ettevõttes võtta proove rohkem kui neljalt karjalt, keskendudes suurematele ettevõtetele.

Juhul kui karjade arv, kellelt proove võetakse, ei ole ikka veel piisav, võib võtta proove ettevõtetes, kus on vähem kalkuneid, kui on määratletud lõikes 1.

2.   Proovide võtmine viiakse läbi pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all.

Artikkel 3

Salmonella spp. tuvastamine ja vastavate isolaatide serotüpiseerimine

1.   Salmonella spp. tuvastamine ja vastavate isolaatide serotüpiseerimine toimub riiklikes kodulindude salmonelloosi tugilaborites.

Juhul kui riigi tugilaboris ei ole võimalik kõiki analüüse teha või kui ei ole tegemist igapäevaselt tuvastamisega tegeleva laboriga, siis võivad pädevad asutused määrata analüüse tegema piiratud arvu muid kodulindude salmonelloosi ametliku kontrollimisega seotud laboreid.

Nimetatud laborid peavad olema tõestanud oma kogemust vajalike tuvastamismeetodite kasutamisel, nad peavad rakendama ISO standardile 17025 vastavat kvaliteeditagamissüsteemi ning nad peavad töötama riigi tugilabori juhendamisel.

2.   Salmonella spp. tuvastamine teostatakse ühenduse kodulindude salmonelloosi tugilabori poolt soovitatud meetodi kohaselt.

3.   Vastavate isolaatide serotüpiseerimine teostatakse Kaufmann-White’i skeemi kohaselt.

Artikkel 4

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1.   Pädev astus kogub ja hindab käesoleva otsuse artikli 3 kohaselt saadud tulemusi vastavalt artiklis 2 osutatud valikuraamile ning esitab komisjonile kõik vajalikud kokkuvõtlikud andmed koos omapoolse hinnanguga.

Komisjon edastab need tulemused koos riiklike kokkuvõtlike andmete ja liikmesriikide hinnangutega uurimiseks Euroopa Toiduohutusametile.

2.   Riiklikud kokkuvõtlikud andmed ja lõikes 1 nimetatud tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks konfidentsiaalsust tagaval viisil.

Artikkel 5

Tehniline kirjeldus

Käesoleva otsuse artiklites 2, 3 ja 4 osutatud ülesanded ja tegevused viiakse läbi vastavalt toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee 18. juuli 2004. aasta istungil esitatud tehnilisele kirjeldusele SANCO/2083/2006, mis on avaldatud komisjoni veebilehel: http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

Artikkel 6

Ühenduse rahaline toetus

1.   Ühendus annab Bulgaariale ja Rumeeniale rahalist toetust kulude katmiseks, mis nad on teinud seoses laboratoorsete analüüsidega, st seoses Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise ja asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramisega.

2.   Ühenduse maksimaalne rahaline toetus on:

| a) | 20 eurot Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise testi kohta; |
| --- | --- |

a)

20 eurot Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise testi kohta;

| b) | 30 eurot asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramise testi kohta. |
| --- | --- |

b)

30 eurot asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramise testi kohta.

Ühenduse rahaline toetus ei ületa siiski I lisas esitatud määrasid.

Artikkel 7

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused

1.   Artiklis 6 osutatud rahalist toetust antakse Bulgaariale ja Rumeeniale eeldusel, et uuring teostatakse kooskõlas ühenduse õiguse asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | uuringu rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid jõustuvad hiljemalt 1. aprillil 2007; |
| --- | --- |

a)

uuringu rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid jõustuvad hiljemalt 1. aprillil 2007;

| b) | eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 31. juuliks 2007; see peab sisaldama kogu teavet, mis on esitatud artiklis 5 nimetatud tehnilise kirjelduse 6. peatükis “Aruandlus”; |
| --- | --- |

b)

eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 31. juuliks 2007; see peab sisaldama kogu teavet, mis on esitatud artiklis 5 nimetatud tehnilise kirjelduse 6. peatükis “Aruandlus”;

| c) | lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobriks 2007 koos ajavahemikul 1. aprillist 2006 kuni 30. septembrini 2007 tehtud kulutusi põhjendava ja saadud tulemusi kajastava tõendusmaterjaliga; dokumendid tehtud kulutuste kohta peavad sisaldama vähemalt II lisas ettenähtud teavet; |
| --- | --- |

c)

lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobriks 2007 koos ajavahemikul 1. aprillist 2006 kuni 30. septembrini 2007 tehtud kulutusi põhjendava ja saadud tulemusi kajastava tõendusmaterjaliga; dokumendid tehtud kulutuste kohta peavad sisaldama vähemalt II lisas ettenähtud teavet;

| d) | uuringut rakendatakse tulemuslikult. |
| --- | --- |

d)

uuringut rakendatakse tulemuslikult.

2.   Bulgaaria ja Rumeenia taotluse korral võib ühendus teha neile ettemaksu 50 % ulatuses I lisas esitatud kogusummast.

3.   Lõike 1 punktis c sätestatud tähtaja ületamine toob kaasa ühenduse rahalise toetuse järkjärgulise vähendamise 25 % võrra kogusummast 15. novembriks 2007, 50 % võrra 1. detsembriks 2007 ja 100 % 15. detsembriks 2007.

Artikkel 8

Kulude vahetuskurss

Haldusliku efektiivsuse huvides tuleks kõik kulud, mille katteks taotletakse ühenduse rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, (5) mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitas.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. aprillist 2007.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile ja Rumeeniale.

Brüssel, 30. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

2

(3)  ELT L 272, 3.10.2006, lk 22.

3

(4)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

4

(5)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.

5

---

I LISA

Bulgaariale ja Rumeeniale antava ühenduse rahalise toetuse ülemmäärad

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Summa |
| Bulgaaria | 2 990 |
| Rumeenia | 3 250 |

(eurodes)

Liikmesriik

Summa

Bulgaaria

2 990

Rumeenia

3 250

---

II LISA

Tõestatud finantsaruanne kalkunikarjade hulgas Salmonella spp. levimust käsitleva alusuuringu rakendamise kohta

Aruandeperiood: 1. aprillist 2007 kuni 30. septembrini 2007

Aruanne uuringu käigus tekkinud kulude kohta, mille puhul antakse ühenduse toetust

Ühenduse finantstoetust sätestava komisjoni otsuse viitenumber: ...

...

| Järgmiste toimingutega kaasnenud kulud | Analüüside arv | Aruandeperioodi jooksul tehtud analüüsidega kaasnenud kogukulu (riigi omavääringus) |
| --- | --- | --- |
| Salmonella spp. bakterioloogia | | |
| Kodulindude salmonelloosi isolaatide serotüüpide kindlaksmääramine | | |

Järgmiste toimingutega kaasnenud kulud

Analüüside arv

Aruandeperioodi jooksul tehtud analüüsidega kaasnenud kogukulu (riigi omavääringus)

Salmonella spp. bakterioloogia

Kodulindude salmonelloosi isolaatide serotüüpide kindlaksmääramine

Abisaaja kinnitus

Kinnitame, et

| — | kuluaruandes nimetatud kulud on tegelikud ja tekkisid seoses komisjoni otsuses 2007/208/EÜ sätestatud ülesannetega ning olid nende ülesannete täitmiseks hädavajalikud, |
| --- | --- |

—

kuluaruandes nimetatud kulud on tegelikud ja tekkisid seoses komisjoni otsuses 2007/208/EÜ sätestatud ülesannetega ning olid nende ülesannete täitmiseks hädavajalikud,

| — | kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad.

Kuupäev: ...

Rahaliselt vastutav isik: ...

Allkiri: ...

---

SOOVITUSED

Nõukogu

| 3.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/23

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

27. märts 2007,

liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2007. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta

(2007/209/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 99 lõiget 2 ja artikli 128 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8.–9. märtsi 2007. aasta kohtumise järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2005. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel uuendati Lissaboni strateegiat, keskendades selle peatähelepanu majanduskasvule ja tööhõivele Euroopas. |
| --- | --- |

(1)

2005. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel uuendati Lissaboni strateegiat, keskendades selle peatähelepanu majanduskasvule ja tööhõivele Euroopas.

| (2) | Nõukogu võttis 2005. aasta juulis vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008) (1) ja otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mis moodustavad koos “Töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevad ühtsed suunised”. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2005. aasta juulis vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008) (1) ja otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mis moodustavad koos “Töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevad ühtsed suunised”.

| (3) | Liikmesriike kutsuti üles arvestama töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevaid ühtseid suuniseid oma majandus- ja tööhõivepoliitikat käsitlevates riiklikes reformiprogrammides. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriike kutsuti üles arvestama töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevaid ühtseid suuniseid oma majandus- ja tööhõivepoliitikat käsitlevates riiklikes reformiprogrammides.

| (4) | Kõik liikmesriigid esitasid oma riiklikud reformiprogrammid 2005. aasta oktoobriks ning komisjon hindas neid ja esitas aruande 2006. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogu kohtumisele. |
| --- | --- |

(4)

Kõik liikmesriigid esitasid oma riiklikud reformiprogrammid 2005. aasta oktoobriks ning komisjon hindas neid ja esitas aruande 2006. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogu kohtumisele.

| (5) | 2005. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võeti need dokumendid teadmiseks ning määratleti neli prioriteetset valdkonda (teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ärikeskkond, tööhõivevõimalused ning ühtne energiapoliitika), mille raames leppis Euroopa Ülemkogu kokku mõned konkreetsed meetmed, mida ta soovitas liikmesriikidel enne 2007. aasta lõppu võtta. |
| --- | --- |

(5)

2005. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võeti need dokumendid teadmiseks ning määratleti neli prioriteetset valdkonda (teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ärikeskkond, tööhõivevõimalused ning ühtne energiapoliitika), mille raames leppis Euroopa Ülemkogu kokku mõned konkreetsed meetmed, mida ta soovitas liikmesriikidel enne 2007. aasta lõppu võtta.

| (6) | Kooskõlas 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega esitasid liikmesriigid aastaaruanded riiklike reformiprogrammide rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega esitasid liikmesriigid aastaaruanded riiklike reformiprogrammide rakendamise kohta.

| (7) | Komisjon analüüsis rakendamise aastaaruandeid ning esitas oma märkused 2007. aasta eduaruandes. (3) |
| --- | --- |

(7)

Komisjon analüüsis rakendamise aastaaruandeid ning esitas oma märkused 2007. aasta eduaruandes. (3)

| (8) | Selle analüüsi alusel tuleks esitada hulk soovitusi. Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia järjekindlaks ja ühtseks järgimiseks tuleks nüüd võtta vastu riigipõhised majandus- ja tööhõivepoliitika alased soovitused üheainsa dokumendina. See lähenemisviis peegeldab riiklike reformiprogrammide ja rakendamisaruannete ühtset struktuuri, samuti tööhõivesuuniste ja asutamislepingu artikli 99 lõike 2 kohaste üldiste majanduspoliitiliste suuniste vajalikku kooskõla, nagu rõhutatakse asutamislepingu artikli 128 lõike 2 viimases lauses. |
| --- | --- |

(8)

Selle analüüsi alusel tuleks esitada hulk soovitusi. Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia järjekindlaks ja ühtseks järgimiseks tuleks nüüd võtta vastu riigipõhised majandus- ja tööhõivepoliitika alased soovitused üheainsa dokumendina. See lähenemisviis peegeldab riiklike reformiprogrammide ja rakendamisaruannete ühtset struktuuri, samuti tööhõivesuuniste ja asutamislepingu artikli 99 lõike 2 kohaste üldiste majanduspoliitiliste suuniste vajalikku kooskõla, nagu rõhutatakse asutamislepingu artikli 128 lõike 2 viimases lauses.

| (9) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia täielikuks rakendamiseks peaks kõnealune soovitus samuti sisaldama konkreetseid soovitusi euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(9)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia täielikuks rakendamiseks peaks kõnealune soovitus samuti sisaldama konkreetseid soovitusi euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele.

| (10) | Euroopa Parlament on võtnud vastu käesolevat soovitust käsitleva resolutsiooni, (4) |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlament on võtnud vastu käesolevat soovitust käsitleva resolutsiooni, (4)

SOOVITAB liikmesriikidel võtta käesoleva dokumendi lisas sätestatu põhjal meetmeid ning anda aru nende suhtes võetavatest järelmeetmetest oma järgmises iga-aastases eduaruandes, mis käsitleb riikliku reformiprogrammi rakendamist majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames.

Brüssel, 27. märts 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 28.

1

(2)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

2

(3)  KOM(2006) 816, II osa.

3

(4)  Arvamus esitati 15. veebruaril 2007 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

LISA

BELGIA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Belgia teeb oma 2005.–2008. aasta riikliku reformiprogrammi rakendamisel ja tugevdamisel märgatavaid edusamme. Kuigi vananeva elanikkonna tõttu on olemas oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, on üldine poliitikaraamistik sobiv. Vaatamata mõõdukale edule teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, rakendab Belgia mikromajanduse valdkonnas väljakuulutatud meetmeid ning tugevdab juba alustatud reforme investeeringute suurendamiseks. Tööhõive valdkonnas on olukord keerulisem ning vaja on astuda samme ELi tööhõivealaste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige seoses eakate inimestega. Belgia on käivitanud terve rea meetmeid 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

2.

Belgia teeb oma 2005.–2008. aasta riikliku reformiprogrammi rakendamisel ja tugevdamisel märgatavaid edusamme. Kuigi vananeva elanikkonna tõttu on olemas oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, on üldine poliitikaraamistik sobiv. Vaatamata mõõdukale edule teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, rakendab Belgia mikromajanduse valdkonnas väljakuulutatud meetmeid ning tugevdab juba alustatud reforme investeeringute suurendamiseks. Tööhõive valdkonnas on olukord keerulisem ning vaja on astuda samme ELi tööhõivealaste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige seoses eakate inimestega. Belgia on käivitanud terve rea meetmeid 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmiseks.

| 3. | Belgia riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on: võla suhte jätkuv vähenemine; teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse stabiliseerumine pärast langust 2002–2003. aastal; klastrite ja konkurentsivõimeliste keskuste arendamine; siseturu direktiivide ülevõtmise paranemine; täiendavad meetmed parema õigusloome valdkonnas ja haldusprotsesside lihtsustamisel; ettevõtluse alustamist edendav poliitika; alternatiivsete õppesüsteemide täiustamise meetmed ning omandatud oskuste ametlik tunnustamine ja tehnikaalase haridussüsteemi kõrge tase. |
| --- | --- |

3.

Belgia riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on: võla suhte jätkuv vähenemine; teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse stabiliseerumine pärast langust 2002–2003. aastal; klastrite ja konkurentsivõimeliste keskuste arendamine; siseturu direktiivide ülevõtmise paranemine; täiendavad meetmed parema õigusloome valdkonnas ja haldusprotsesside lihtsustamisel; ettevõtluse alustamist edendav poliitika; alternatiivsete õppesüsteemide täiustamise meetmed ning omandatud oskuste ametlik tunnustamine ja tehnikaalase haridussüsteemi kõrge tase.

| 4. | Belgia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, mille väljakutseid tuleb esmajärjekorras käsitleda: tööjõu maksukoormuse alandamine ning töötuse ja tööhõive piirkondliku ebaühtluse vähendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Belgial:






  — | eelarve seisundi parandamist jätkates teha täiendavaid jõupingutusi tööjõu maksukoormuse vähendamiseks naaberriikide keskmise tasemeni, eelkõige vähendades madala kvalifikatsiooniga töötajate maksukoormust; |
| --- | --- | --- |

4.

Belgia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, mille väljakutseid tuleb esmajärjekorras käsitleda: tööjõu maksukoormuse alandamine ning töötuse ja tööhõive piirkondliku ebaühtluse vähendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Belgial:

—

eelarve seisundi parandamist jätkates teha täiendavaid jõupingutusi tööjõu maksukoormuse vähendamiseks naaberriikide keskmise tasemeni, eelkõige vähendades madala kvalifikatsiooniga töötajate maksukoormust;

| — | võtta täiendavaid meetmeid töötuse ja tööhõive piirkondliku ebaühtluse vähendamiseks tervikliku majandusstrateegia, sealhulgas aktiivse tööturupoliitika, taasintegreerimis- ja hariduspoliitika abil. |
| --- | --- |

—

võtta täiendavaid meetmeid töötuse ja tööhõive piirkondliku ebaühtluse vähendamiseks tervikliku majandusstrateegia, sealhulgas aktiivse tööturupoliitika, taasintegreerimis- ja hariduspoliitika abil.

| 5. | Lisaks on oluline, et Belgia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil: riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele; heitmete täiendava vähendamise poliitika ja meetmete kindlakstegemisele; konkurentsi parandamisele gaasi- ja elektriturul, sealhulgas sõltumatute ja tõhusate reguleerivate asutuste abil ning võttes ülekandesüsteemide ja jaotusvõrkude operaatoreid hõlmavaid täiendavaid meetmeid; ning eakamate töötajate ja haavatavate rühmade tööhõive suurendamisele, eriti ennetähtaegselt pensionile jäämise kohaldamise kriteeriumite karmistamise ning ennetava (haridus, koolitus) ja aktiivse tööturupoliitika tõhustamise teel. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Belgia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil: riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele; heitmete täiendava vähendamise poliitika ja meetmete kindlakstegemisele; konkurentsi parandamisele gaasi- ja elektriturul, sealhulgas sõltumatute ja tõhusate reguleerivate asutuste abil ning võttes ülekandesüsteemide ja jaotusvõrkude operaatoreid hõlmavaid täiendavaid meetmeid; ning eakamate töötajate ja haavatavate rühmade tööhõive suurendamisele, eriti ennetähtaegselt pensionile jäämise kohaldamise kriteeriumite karmistamise ning ennetava (haridus, koolitus) ja aktiivse tööturupoliitika tõhustamise teel.

TŠEHHI VABARIIK

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Tšehhi Vabariik saavutab riikliku reformiprogrammi rakendamisel piiratud edu: mitmes valdkonnas ei ole edu selgelt märgatav, mõned reformid on edasi lükatud, samal ajal ei ole teistega veel alustatud. Samas peaks tugev majanduskasv reforme hõlbustama. Makromajanduse valdkonnas esinevad teatavad ohud, eriti eelarve stabiliseerimisele keskmise pikkusega ajavahemikul ning riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele elanikkonna vananemise tõttu. Tšehhi Vabariik liigub mikromajanduse valdkonnas üldiselt suhteliselt hästi edasi. Kuigi erasektori kulutused teadus- ja arendustegevusse arenevad, on üldine areng selles valdkonnas olnud tagasihoidlik. Tööhõive valdkonnas on vaja lisapingutusi tööturu paindlikkuse parandamisega seotud olulisele väljakutsele vastamiseks. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel saavutatud edu on samuti ebaühtlane. |
| --- | --- |

2.

Tšehhi Vabariik saavutab riikliku reformiprogrammi rakendamisel piiratud edu: mitmes valdkonnas ei ole edu selgelt märgatav, mõned reformid on edasi lükatud, samal ajal ei ole teistega veel alustatud. Samas peaks tugev majanduskasv reforme hõlbustama. Makromajanduse valdkonnas esinevad teatavad ohud, eriti eelarve stabiliseerimisele keskmise pikkusega ajavahemikul ning riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele elanikkonna vananemise tõttu. Tšehhi Vabariik liigub mikromajanduse valdkonnas üldiselt suhteliselt hästi edasi. Kuigi erasektori kulutused teadus- ja arendustegevusse arenevad, on üldine areng selles valdkonnas olnud tagasihoidlik. Tööhõive valdkonnas on vaja lisapingutusi tööturu paindlikkuse parandamisega seotud olulisele väljakutsele vastamiseks. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel saavutatud edu on samuti ebaühtlane.

| 3. | Riikliku reformiprogrammi rakendamise tugevate külgede hulka kuuluvad positiivsed meetmed riigi rahanduse kontrolli ja läbipaistvuse suurendamiseks; õigusliku reguleerimise ja ärikeskkonna parandamiseks; alg- ja keskhariduse õppekavade reformimiseks ja kolmanda astme hariduses osalemise stimuleerimiseks, et muuta töö tasuvaks. |
| --- | --- |

3.

Riikliku reformiprogrammi rakendamise tugevate külgede hulka kuuluvad positiivsed meetmed riigi rahanduse kontrolli ja läbipaistvuse suurendamiseks; õigusliku reguleerimise ja ärikeskkonna parandamiseks; alg- ja keskhariduse õppekavade reformimiseks ja kolmanda astme hariduses osalemise stimuleerimiseks, et muuta töö tasuvaks.

| 4. | Tšehhi riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, mille väljakutsetega tuleb esmajärjekorras tegeleda: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, sest 2007. aasta eelarves nähakse ette kulutuste ülemmäärade ületamist ja suurenenud puudujääki; teadus- ja arendustegevusele tehtavate riiklike kulutuste suurendamine ja tõhustamine; tööturu turvalisuse ja paindlikkuse suurendamine; hariduse ja koolituse parandamine tõhususe ja võrdsete võimaluste seisukohast ning elukestvas õppes osalemise suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Tšehhi Vabariigil:






  — | astuda riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks samme pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformi rakendamiseks, eelkõige kõiki osapooli hõlmava 2005. aasta ühise pensioniaruande alusel, ning kinnitada ajakava nende rakendamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

Tšehhi riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, mille väljakutsetega tuleb esmajärjekorras tegeleda: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, sest 2007. aasta eelarves nähakse ette kulutuste ülemmäärade ületamist ja suurenenud puudujääki; teadus- ja arendustegevusele tehtavate riiklike kulutuste suurendamine ja tõhustamine; tööturu turvalisuse ja paindlikkuse suurendamine; hariduse ja koolituse parandamine tõhususe ja võrdsete võimaluste seisukohast ning elukestvas õppes osalemise suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Tšehhi Vabariigil:

—

astuda riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks samme pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformi rakendamiseks, eelkõige kõiki osapooli hõlmava 2005. aasta ühise pensioniaruande alusel, ning kinnitada ajakava nende rakendamiseks;

| — | tugevdada jõupingutusi koostöö parandamiseks ettevõtete, ülikoolide ning riiklike teadus- ja arendusasutuste vahel, suurendades ja tõhustades samas teadus- ja arendustegevusse tehtavaid riiklike investeeringuid; |
| --- | --- |

—

tugevdada jõupingutusi koostöö parandamiseks ettevõtete, ülikoolide ning riiklike teadus- ja arendusasutuste vahel, suurendades ja tõhustades samas teadus- ja arendustegevusse tehtavaid riiklike investeeringuid;

| — | täiendavalt ajakohastada tööhõive kaitset, sealhulgas seadusandlust ning maksu- ja soodustussüsteeme, parandada võrdseid võimalusi haridus- ja koolitussüsteemides ning neid tõhustada, eelkõige süsteemide vastavuse osas tööturu vajadustele, stimuleerida koolitusse investeerimist, eriti eakate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, ning mitmekesistada kolmanda astme hariduse pakkumist. |
| --- | --- |

—

täiendavalt ajakohastada tööhõive kaitset, sealhulgas seadusandlust ning maksu- ja soodustussüsteeme, parandada võrdseid võimalusi haridus- ja koolitussüsteemides ning neid tõhustada, eelkõige süsteemide vastavuse osas tööturu vajadustele, stimuleerida koolitusse investeerimist, eriti eakate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, ning mitmekesistada kolmanda astme hariduse pakkumist.

| 5. | Lisaks on oluline, et Tšehhi Vabariik keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil: patendisüsteemi ja intellektuaalomandi õiguste kaitse parandamisele; info- ja sidetehnoloogia valdkonna arengu kiirendamisele, sealhulgas e-valitsust võimaldava täieliku õiguskeskkonna rakendamisele ning selle arengu jälgimisele; ettevõtjate halduskoormuse vähendamise eesmärkide saavutamisele; uuenduslike äriühingute rahastamisvõimaluste jätkuvale parandamisele; sidemete arendamisele välisomandis olevate ja kodumaiste äriühingute vahel; ettevõtlushariduse sisseviimisele õppekavadesse; ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööturule paremale integreerimisele; tööhõive piirkondliku ebaühtluse vähendamisele; töö- ja pereelu kokkusobitamisele; sooliste palgaerinevuste kõrvaldamisele ja aktiivsena vananemise strateegia rakendamisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Tšehhi Vabariik keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil: patendisüsteemi ja intellektuaalomandi õiguste kaitse parandamisele; info- ja sidetehnoloogia valdkonna arengu kiirendamisele, sealhulgas e-valitsust võimaldava täieliku õiguskeskkonna rakendamisele ning selle arengu jälgimisele; ettevõtjate halduskoormuse vähendamise eesmärkide saavutamisele; uuenduslike äriühingute rahastamisvõimaluste jätkuvale parandamisele; sidemete arendamisele välisomandis olevate ja kodumaiste äriühingute vahel; ettevõtlushariduse sisseviimisele õppekavadesse; ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööturule paremale integreerimisele; tööhõive piirkondliku ebaühtluse vähendamisele; töö- ja pereelu kokkusobitamisele; sooliste palgaerinevuste kõrvaldamisele ja aktiivsena vananemise strateegia rakendamisele.

TAANI

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Taani on saavutanud väga häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi ja 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise järelduste elluviimisel. 2006. aasta juuni sotsiaalhoolekande lepinguga tugevdas Taani veelgi oma reformistrateegiat nii makromajandus- kui tööhõivepoliitika valdkondades ning on reformide küsimuses saavutanud väga häid tulemusi siseriikliku konsensuse saavutamisel. Taani on saavutanud edu ka mikromajanduspoliitikas, sealhulgas konkurentsi valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Taani on saavutanud väga häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi ja 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise järelduste elluviimisel. 2006. aasta juuni sotsiaalhoolekande lepinguga tugevdas Taani veelgi oma reformistrateegiat nii makromajandus- kui tööhõivepoliitika valdkondades ning on reformide küsimuses saavutanud väga häid tulemusi siseriikliku konsensuse saavutamisel. Taani on saavutanud edu ka mikromajanduspoliitikas, sealhulgas konkurentsi valdkonnas.

| 3. | Taani riikliku reformiprogrammi ja selle rakendamise tugevad küljed on: reformistrateegia terviklik ja ühtne olemus, mis on teistele liikmesriikidele võrdleva hindamise eeskujuks; keskmise pikkusega ja pikaajalise lähenemisviisi kombineerimine, mida tugevdab sidusrühmade panuse järjekindel arvestamine; paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamisel (flexicurity) põhinev lähenemine tööturule; pikaajalisele eelarvelisele jätkusuutlikkusele suunatud makromajanduse üldstrateegia, sealhulgas kulude piiramine, eelarve ülejääk ja valitsemissektori võla kiire vähendamine; ning tööjõuvarude pikaajalisele suurendamisele suunatud kindlad meetmed, eriti ennetähtaegse pensionilejäämise edasilükkamise kokkulepe. |
| --- | --- |

3.

Taani riikliku reformiprogrammi ja selle rakendamise tugevad küljed on: reformistrateegia terviklik ja ühtne olemus, mis on teistele liikmesriikidele võrdleva hindamise eeskujuks; keskmise pikkusega ja pikaajalise lähenemisviisi kombineerimine, mida tugevdab sidusrühmade panuse järjekindel arvestamine; paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamisel (flexicurity) põhinev lähenemine tööturule; pikaajalisele eelarvelisele jätkusuutlikkusele suunatud makromajanduse üldstrateegia, sealhulgas kulude piiramine, eelarve ülejääk ja valitsemissektori võla kiire vähendamine; ning tööjõuvarude pikaajalisele suurendamisele suunatud kindlad meetmed, eriti ennetähtaegse pensionilejäämise edasilükkamise kokkulepe.

| 4. | On oluline, et Taani keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil: keskmise perioodi (kuni 2015. aastani) tööjõuvarude suurendamise meetmetele, sealhulgas täiendavatele algatustele töötamise stiimulite parandamiseks ning täiendavatele sammudele eakamate töötajate ja sisserändajate integreerimiseks tööturule; konkurentsiseaduse kavandatud reformi läbiviimisele ja selle tagamisele, et asjaomased ametiasutused rakendaksid energiliselt uusi volitusi konkurentsi valdkonnas; täiendavatele meetmetele energiavarustussüsteemide omavaheliseks ühendamiseks, et tõhustada elektri- ja gaasituru toimimist; heitmete täiendava vähendamise poliitika ja meetmete kindlakstegemisele; praeguste hästisuunatud meetmete tugevdamisele alg- ja keskhariduse parandamiseks ning juhul kui meetmed osutuvad ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks ebapiisavaks, kõrgema keskhariduse ja kolmanda astme hariduse läbivate õpilaste arvu suurendamisele. |
| --- | --- |

4.

On oluline, et Taani keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil: keskmise perioodi (kuni 2015. aastani) tööjõuvarude suurendamise meetmetele, sealhulgas täiendavatele algatustele töötamise stiimulite parandamiseks ning täiendavatele sammudele eakamate töötajate ja sisserändajate integreerimiseks tööturule; konkurentsiseaduse kavandatud reformi läbiviimisele ja selle tagamisele, et asjaomased ametiasutused rakendaksid energiliselt uusi volitusi konkurentsi valdkonnas; täiendavatele meetmetele energiavarustussüsteemide omavaheliseks ühendamiseks, et tõhustada elektri- ja gaasituru toimimist; heitmete täiendava vähendamise poliitika ja meetmete kindlakstegemisele; praeguste hästisuunatud meetmete tugevdamisele alg- ja keskhariduse parandamiseks ning juhul kui meetmed osutuvad ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks ebapiisavaks, kõrgema keskhariduse ja kolmanda astme hariduse läbivate õpilaste arvu suurendamisele.

SAKSAMAA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Saksamaa on saavutanud oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel üldiselt häid tulemusi, eriti makro- ja mikromajanduslike põhiväljakutsete ja prioriteetsete meetmete alal. Tööhõive valdkonnas on edasiliikumine aeglasem. Saksamaa on samuti piisavalt hästi täitnud 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi. |
| --- | --- |

2.

Saksamaa on saavutanud oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel üldiselt häid tulemusi, eriti makro- ja mikromajanduslike põhiväljakutsete ja prioriteetsete meetmete alal. Tööhõive valdkonnas on edasiliikumine aeglasem. Saksamaa on samuti piisavalt hästi täitnud 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi.

| 3. | 2006. aasta reformide tugevate külgede hulka kuulub edu riigi rahanduse tasakaalustamise ja jätkusuutlikkuse valdkonnas, samuti mitmesuguste parema õigusliku reguleerimise meetmete rakendamine, nagu mõju hindamise sõltumatu nõukogu (Normenkontrollrat) loomine föderaaltasandil ning loodavatele ettevõtetele mõeldud veebipõhine teabevahend “Startothek”. Tugevaid külgi võib täheldada teadmistepõhise ühiskonna (teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni) valdkonnas ning eakamate töötute integratsioonimeetmete suuremas nähtavuses. |
| --- | --- |

3.

2006. aasta reformide tugevate külgede hulka kuulub edu riigi rahanduse tasakaalustamise ja jätkusuutlikkuse valdkonnas, samuti mitmesuguste parema õigusliku reguleerimise meetmete rakendamine, nagu mõju hindamise sõltumatu nõukogu (Normenkontrollrat) loomine föderaaltasandil ning loodavatele ettevõtetele mõeldud veebipõhine teabevahend “Startothek”. Tugevaid külgi võib täheldada teadmistepõhise ühiskonna (teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni) valdkonnas ning eakamate töötute integratsioonimeetmete suuremas nähtavuses.

| 4. | Saksamaa riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine; konkurentsi parandamine, eelkõige reguleeritud ameti- ja kutsealadel ning uute lairibateenuste turul; struktuurse tööpuudusega võitlemine. Sellest tulenevalt soovitatakse Saksamaal:






  — | parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, jätkates eelarve tasakaalustamist, mis viiks võla vähenemisele, ja viies läbi tervishoiureformi, et hoida kulude kasv kontrolli all ja parandada tervishoiusektori tõhusust; |
| --- | --- | --- |

4.

Saksamaa riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine; konkurentsi parandamine, eelkõige reguleeritud ameti- ja kutsealadel ning uute lairibateenuste turul; struktuurse tööpuudusega võitlemine. Sellest tulenevalt soovitatakse Saksamaal:

—

parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, jätkates eelarve tasakaalustamist, mis viiks võla vähenemisele, ja viies läbi tervishoiureformi, et hoida kulude kasv kontrolli all ja parandada tervishoiusektori tõhusust;

| — | parandada konkurentsitingimusi toodete- ja teenusteturul, eriti jätkates reguleeritud ameti- ja kutsealade piiravate eeskirjade leevendamist ning reguleerides tulemuslikult bitivooühenduse hulgiturgu; |
| --- | --- |

—

parandada konkurentsitingimusi toodete- ja teenusteturul, eriti jätkates reguleeritud ameti- ja kutsealade piiravate eeskirjade leevendamist ning reguleerides tulemuslikult bitivooühenduse hulgiturgu;

| — | võidelda struktuurse tööpuudusega, sealhulgas integreerida madala kvalifikatsiooniga töötajaid tööturule väljaõppe parema kättesaadavuse abil, jätkata kavandatud maksusoodustuste reformi elluviimist ning pakkuda tulemuslikumaid tööturuteenuseid pikaajalistele töötutele ja tõhustada noorte ametialast integreerimist. |
| --- | --- |

—

võidelda struktuurse tööpuudusega, sealhulgas integreerida madala kvalifikatsiooniga töötajaid tööturule väljaõppe parema kättesaadavuse abil, jätkata kavandatud maksusoodustuste reformi elluviimist ning pakkuda tulemuslikumaid tööturuteenuseid pikaajalistele töötutele ja tõhustada noorte ametialast integreerimist.

| 5. | Lisaks on oluline, et Saksamaa keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil riigihangete korra parandamisele; konkurentsitingimuste parandamisele raudteetranspordi sektoris ning gaasi- ja elektrivõrkudes, kus konkurents ei ole kõrge kontsentratsiooni tõttu piisav; ettevõtete loomise kiirendamisele ja esimese töötaja värbamise lihtsustamisele; olemasolevatele meetmetele toetumisele elukestva õppe parandamisel, sealhulgas täiskasvanute kutseõppe tõhustamisele; kohtade arvu suurendamisele lastehoiuasutustes. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Saksamaa keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil riigihangete korra parandamisele; konkurentsitingimuste parandamisele raudteetranspordi sektoris ning gaasi- ja elektrivõrkudes, kus konkurents ei ole kõrge kontsentratsiooni tõttu piisav; ettevõtete loomise kiirendamisele ja esimese töötaja värbamise lihtsustamisele; olemasolevatele meetmetele toetumisele elukestva õppe parandamisel, sealhulgas täiskasvanute kutseõppe tõhustamisele; kohtade arvu suurendamisele lastehoiuasutustes.

EESTI

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Eesti on teinud väga suuri edusamme meetmete rakendamisel, mis vastavad riigi ees seisvatele peamistele väljakutsetele teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja tööhõive valdkonnas, ning 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel sõnastatud nelja prioriteetse meetme elluviimisel. Eesti on teinud ka muljetavaldavaid jõupingutusi sidususe tagamiseks riikliku reformiprogrammi ja ühtekuuluvuspoliitika vahel ning Eesti rakendusaruannet võib seada sellest küljest eeskujuks. |
| --- | --- |

2.

Eesti on teinud väga suuri edusamme meetmete rakendamisel, mis vastavad riigi ees seisvatele peamistele väljakutsetele teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja tööhõive valdkonnas, ning 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel sõnastatud nelja prioriteetse meetme elluviimisel. Eesti on teinud ka muljetavaldavaid jõupingutusi sidususe tagamiseks riikliku reformiprogrammi ja ühtekuuluvuspoliitika vahel ning Eesti rakendusaruannet võib seada sellest küljest eeskujuks.

| 3. | Eesti riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on: mitme poliitilise eesmärgi uuendamine, mis viitab sobivalt ambitsioonikale lähenemisele; reformi rakendamist toetava strateegiabüroo loomine, mis on teistele heaks eeskujuks; riiklikus reformiprogrammis esitatud edukas makromajanduspoliitika eelarve jätkusuutlikkuse kohta ja tööhõive kasvu soodustavate tingimuste loomise kohta; märkimisväärsed jõupingutused teadus- ja arendustegevusele tehtavate kulutuste suurendamiseks nii avalikus kui ka erasektoris ning teadus- ja arendustegevuse raamtingimuste parandamiseks ettevõtluses; meetmed ettevõtete loomise ja uuenduslike VKEde rahastamise hõlbustamiseks; edusammud mitmetes keskkonnaküsimustes, eriti keskkonnamaksu reformi alal. |
| --- | --- |

3.

Eesti riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on: mitme poliitilise eesmärgi uuendamine, mis viitab sobivalt ambitsioonikale lähenemisele; reformi rakendamist toetava strateegiabüroo loomine, mis on teistele heaks eeskujuks; riiklikus reformiprogrammis esitatud edukas makromajanduspoliitika eelarve jätkusuutlikkuse kohta ja tööhõive kasvu soodustavate tingimuste loomise kohta; märkimisväärsed jõupingutused teadus- ja arendustegevusele tehtavate kulutuste suurendamiseks nii avalikus kui ka erasektoris ning teadus- ja arendustegevuse raamtingimuste parandamiseks ettevõtluses; meetmed ettevõtete loomise ja uuenduslike VKEde rahastamise hõlbustamiseks; edusammud mitmetes keskkonnaküsimustes, eriti keskkonnamaksu reformi alal.

| 4. | On oluline, et Eesti keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil selgemate prioriteetide seadmisele ja ministeeriumidevahelise koostöö parandamisele, et kasutada tõhusamalt teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile mõeldud kulutusi; jõupingutuste suurendamisele teadus- ja arendustegevuse tulemuste rakendamiseks uuenduslike teenuste või toodete näol; tihedama koostöö soodustamisele ülikoolide ja ettevõtete vahel; kavandatud aktiivse konkurentsipoliitika jõulisemale rakendamisele; tööturu paindlikkuse suurendamisele tööseaduse täiendava reformimise teel; aktiivse tööturupoliitika tugevdamisele ning hariduse ja elukestva õppega seotud reformide hoogustamisele, et tõsta veelgi töötajate oskuste taset. |
| --- | --- |

4.

On oluline, et Eesti keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil selgemate prioriteetide seadmisele ja ministeeriumidevahelise koostöö parandamisele, et kasutada tõhusamalt teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile mõeldud kulutusi; jõupingutuste suurendamisele teadus- ja arendustegevuse tulemuste rakendamiseks uuenduslike teenuste või toodete näol; tihedama koostöö soodustamisele ülikoolide ja ettevõtete vahel; kavandatud aktiivse konkurentsipoliitika jõulisemale rakendamisele; tööturu paindlikkuse suurendamisele tööseaduse täiendava reformimise teel; aktiivse tööturupoliitika tugevdamisele ning hariduse ja elukestva õppega seotud reformide hoogustamisele, et tõsta veelgi töötajate oskuste taset.

KREEKA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Kreeka on saavutanud riikliku reformiprogrammi rakendamisel teatud edu, kuid mikromajanduse ja tööhõive osas on edu piiratum. Kreeka liigub suhteliselt jõudsasti edasi makromajanduse valdkonnas, kuid täiendavaid edusamme on vaja mikromajanduse ja tööhõive reformide alal. Kreeka täidab osaliselt 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi. Valitsemistavaga seoses võiks haldustasandite vaheline parem koordineerimine veelgi tugevdada konstruktiivset koostööd, mida on juba alustatud suure hulga sidusrühmadega. |
| --- | --- |

2.

Kreeka on saavutanud riikliku reformiprogrammi rakendamisel teatud edu, kuid mikromajanduse ja tööhõive osas on edu piiratum. Kreeka liigub suhteliselt jõudsasti edasi makromajanduse valdkonnas, kuid täiendavaid edusamme on vaja mikromajanduse ja tööhõive reformide alal. Kreeka täidab osaliselt 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi. Valitsemistavaga seoses võiks haldustasandite vaheline parem koordineerimine veelgi tugevdada konstruktiivset koostööd, mida on juba alustatud suure hulga sidusrühmadega.

| 3. | Kreeka riikliku reformiprogrammi ja selle rakendamise tugevate külgede hulgas on riigi rahanduse tasakaalustamise saavutatud edu. Paljulubavaid märke olukorra paranemiseks on näha riiklike vahendite jaotamise paranemisel; ärikeskkonna paranemisel; teadus- ja arendustegevuses ning innovatsiooni alal; info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alal; seoses naiste osakaaluga tööhõives, töötuse kogumääras ning hariduse ja koolituse valdkonnas. Parandatud on majanduskasvu kvalitatiivseid aspekte, kusjuures erasektori investeeringud on juhtivaks panustajaks. |
| --- | --- |

3.

Kreeka riikliku reformiprogrammi ja selle rakendamise tugevate külgede hulgas on riigi rahanduse tasakaalustamise saavutatud edu. Paljulubavaid märke olukorra paranemiseks on näha riiklike vahendite jaotamise paranemisel; ärikeskkonna paranemisel; teadus- ja arendustegevuses ning innovatsiooni alal; info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alal; seoses naiste osakaaluga tööhõives, töötuse kogumääras ning hariduse ja koolituse valdkonnas. Parandatud on majanduskasvu kvalitatiivseid aspekte, kusjuures erasektori investeeringud on juhtivaks panustajaks.

| 4. | Kreeka riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: pensionisüsteemi reformimise teel riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine; avaliku halduse ajakohastamine; tõhusamad meetmed tööhõive suurendamiseks, töötuse ja deklareerimata töö vähendamiseks, töökaitse ajakohastamiseks ja tööjõu liikuvuse edendamiseks; hariduse ja väljaõppe kvaliteedi ning tööturu vajadustele vastavuse suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Kreekal:






  — | tagada eelarve tasakaalustamise ja võla vähendamise jätkuvus ning kinnitada pensionireformi rakendamise ajakava, et parandada eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- | --- |

4.

Kreeka riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: pensionisüsteemi reformimise teel riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine; avaliku halduse ajakohastamine; tõhusamad meetmed tööhõive suurendamiseks, töötuse ja deklareerimata töö vähendamiseks, töökaitse ajakohastamiseks ja tööjõu liikuvuse edendamiseks; hariduse ja väljaõppe kvaliteedi ning tööturu vajadustele vastavuse suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Kreekal:

—

tagada eelarve tasakaalustamise ja võla vähendamise jätkuvus ning kinnitada pensionireformi rakendamise ajakava, et parandada eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust;

| — | ajakohastada oma avalikku haldust regulatiiv-, kontrolli- ja jõustamisvõime tõhususe suurendamise kaudu, sealhulgas oskuste täiendamise teel, et tagada samuti struktuurifondide tulemuslik kasutamine; |
| --- | --- |

—

ajakohastada oma avalikku haldust regulatiiv-, kontrolli- ja jõustamisvõime tõhususe suurendamise kaudu, sealhulgas oskuste täiendamise teel, et tagada samuti struktuurifondide tulemuslik kasutamine;

| — | ajakohastada tööhõive kaitset (sealhulgas õigusakte), vähendada tööjõu maksukoormust ning tugevdada aktiivset tööhõivepoliitikat, et edendada tööturu paindlikkust ja turvalisust ning muuta deklareerimata töö ametlikuks tööhõiveks; |
| --- | --- |

—

ajakohastada tööhõive kaitset (sealhulgas õigusakte), vähendada tööjõu maksukoormust ning tugevdada aktiivset tööhõivepoliitikat, et edendada tööturu paindlikkust ja turvalisust ning muuta deklareerimata töö ametlikuks tööhõiveks;

| — | liikuda edasi reformidega haridussüsteemis ja suurendada investeeringuid kohustuslikku ja kõrgharidusse, kiirendada elukestva õppe reformi elluviimist ning parandada selle kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele, vähendada varast lahkumist koolist ja suurendada täiskasvanute osalust koolituses. |
| --- | --- |

—

liikuda edasi reformidega haridussüsteemis ja suurendada investeeringuid kohustuslikku ja kõrgharidusse, kiirendada elukestva õppe reformi elluviimist ning parandada selle kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele, vähendada varast lahkumist koolist ja suurendada täiskasvanute osalust koolituses.

| 5. | Lisaks on oluline, et Kreeka keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil jõupingutuste intensiivistamisele teadustegevuse ja innovatsiooni strateegia loomiseks ja investeeringute suurendamiseks teadus- ja arendustegevusse; siseturgu käsitlevate direktiivide ülevõtmise parandamisele; edusammude kiirendamisele 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel seatud VKEde poliitika eesmärkide saavutamiseks; naiste tööhõivet stimuleeriva poliitika rakendamisele; aktiivsena vananemise strateegia järjepidevale kasutuselevõtmisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Kreeka keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil jõupingutuste intensiivistamisele teadustegevuse ja innovatsiooni strateegia loomiseks ja investeeringute suurendamiseks teadus- ja arendustegevusse; siseturgu käsitlevate direktiivide ülevõtmise parandamisele; edusammude kiirendamisele 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel seatud VKEde poliitika eesmärkide saavutamiseks; naiste tööhõivet stimuleeriva poliitika rakendamisele; aktiivsena vananemise strateegia järjepidevale kasutuselevõtmisele.

HISPAANIA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Hispaania on saavutanud häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel kokku lepitud kohustuste täitmisel. Et suurendada tööhõivet ja tootlikkust ning tõsta SKP elaniku kohta ülejäänud EL-25 tasemele, on praegu oluline rakendada uusi õigusakte ja meetmeid seitsmes olulises poliitikavaldkonnas. |
| --- | --- |

2.

Hispaania on saavutanud häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel kokku lepitud kohustuste täitmisel. Et suurendada tööhõivet ja tootlikkust ning tõsta SKP elaniku kohta ülejäänud EL-25 tasemele, on praegu oluline rakendada uusi õigusakte ja meetmeid seitsmes olulises poliitikavaldkonnas.

| 3. | Hispaania riikliku reformiprogrammi rakendamise ja tugevdamise jaoks on oluline: vähendada kavandatust kiiremini valitsemissektori võlga; saavutada edu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni programmi elluviimisel; lisada riikliku haridussüsteemi kõigi tasemete õppekavadesse ettevõtluse alused; saavutada edusamme sotsiaalses dialoogis, nagu seda kajastati 2006. aasta mai üldises kolmepoolses lepingus, ning saavutada rahuldavat edu arvnäitajate osas, eriti naiste tööhõive parandamisel. |
| --- | --- |

3.

Hispaania riikliku reformiprogrammi rakendamise ja tugevdamise jaoks on oluline: vähendada kavandatust kiiremini valitsemissektori võlga; saavutada edu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni programmi elluviimisel; lisada riikliku haridussüsteemi kõigi tasemete õppekavadesse ettevõtluse alused; saavutada edusamme sotsiaalses dialoogis, nagu seda kajastati 2006. aasta mai üldises kolmepoolses lepingus, ning saavutada rahuldavat edu arvnäitajate osas, eriti naiste tööhõive parandamisel.

| 4. | Hispaania riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: konkurentsi parandamine elektriturul ning tööturu segmenteerumise jätkuv vähendamine; hariduse ja väljaõppe edasine täiustamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Hispaanial:






  — | võtta täiendavaid meetmeid konkurentsi suurendamiseks energeetikasektoris, eelkõige energiavarustuse kindluse tagamiseks piiriülese ühendusvõimsuse suurendamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

4.

Hispaania riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: konkurentsi parandamine elektriturul ning tööturu segmenteerumise jätkuv vähendamine; hariduse ja väljaõppe edasine täiustamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Hispaanial:

—

võtta täiendavaid meetmeid konkurentsi suurendamiseks energeetikasektoris, eelkõige energiavarustuse kindluse tagamiseks piiriülese ühendusvõimsuse suurendamise kaudu;

| — | ajakohastada tööhõive kaitset, toetudes praegustele meetmetele, sealhulgas ajakohastada õigusakte, mis edendavad tööturu paindlikkust ja turvalisust; vähendada segmenteeritust; suurendada osalise tööajaga töötamise atraktiivsust; |
| --- | --- |

—

ajakohastada tööhõive kaitset, toetudes praegustele meetmetele, sealhulgas ajakohastada õigusakte, mis edendavad tööturu paindlikkust ja turvalisust; vähendada segmenteeritust; suurendada osalise tööajaga töötamise atraktiivsust;

| — | jätkata jõupingutusi uue koolitusmudeli väljatöötamisel, mis ühendab kutse- ja ametiõppe, et vastata paremini tööjõuturu vajadustele; tagada haridusreformide edukas rakendamine ka piirkondlikul tasandil, et vähendada varast lahkumist koolist. |
| --- | --- |

—

jätkata jõupingutusi uue koolitusmudeli väljatöötamisel, mis ühendab kutse- ja ametiõppe, et vastata paremini tööjõuturu vajadustele; tagada haridusreformide edukas rakendamine ka piirkondlikul tasandil, et vähendada varast lahkumist koolist.

| 5. | Lisaks on oluline, et Hispaania keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil vajadusele ohjeldada inflatsiooni keskmises perspektiivis; konkurentsi suurendamisele professionaalsete teenuste ja jaeturgudel; õigusraamistiku parandamisele; keskkonnakaitsemeetmete rakendamisele, eriti CO2 heitkoguste vähendamisele; sisserännanute integreerimisele tööturul ning nende oskuste ja tootlikkuse suurendamisele; lastehoiuteenuste kättesaadavuse parandamisele, eluasemeturu ettenähtud meetmete rakendamisele, et vähendada keskmises perspektiivis järk-järgult hinnasurvet; pensioni- ja tervishoiumeetmetele, mis mõjutavad soodsalt samuti pikaajalist eelarve jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Hispaania keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil vajadusele ohjeldada inflatsiooni keskmises perspektiivis; konkurentsi suurendamisele professionaalsete teenuste ja jaeturgudel; õigusraamistiku parandamisele; keskkonnakaitsemeetmete rakendamisele, eriti CO2 heitkoguste vähendamisele; sisserännanute integreerimisele tööturul ning nende oskuste ja tootlikkuse suurendamisele; lastehoiuteenuste kättesaadavuse parandamisele, eluasemeturu ettenähtud meetmete rakendamisele, et vähendada keskmises perspektiivis järk-järgult hinnasurvet; pensioni- ja tervishoiumeetmetele, mis mõjutavad soodsalt samuti pikaajalist eelarve jätkusuutlikkust.

PRANTSUSMAA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Prantsusmaa on saavutanud olulist edu riikliku reformiprogrammi rakendamisel ja 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Vaatamata elavnevale majandusele jätkab Prantsusmaa jõupingutusi eelarve tasakaalustamiseks, püüdes ühtlasi jätkata oma kasvupotentsiaali suurendamist, eriti uute kohustuste võtmisega teadus- ja innovatsiooni valdkonnas. Saavutused tööhõive valdkonnas on paranenud, kuid jäävad üldiselt vastuoluliseks. |
| --- | --- |

2.

Prantsusmaa on saavutanud olulist edu riikliku reformiprogrammi rakendamisel ja 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Vaatamata elavnevale majandusele jätkab Prantsusmaa jõupingutusi eelarve tasakaalustamiseks, püüdes ühtlasi jätkata oma kasvupotentsiaali suurendamist, eriti uute kohustuste võtmisega teadus- ja innovatsiooni valdkonnas. Saavutused tööhõive valdkonnas on paranenud, kuid jäävad üldiselt vastuoluliseks.

| 3. | Rakendatavate reformide üheks tugevaks küljeks on konkurentsikeskuste väljaarendamine ning eriti paljulubav on uute struktuuride loomine teadus- ja innovatsiooni valdkonnas, samuti nagu eesmärk tõsta 2010. aastaks teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused 3 %ni SKPst. Riigi rahanduse õigusraamistiku hiljutine reform peaks oluliselt kaasa aitama riiklike kulutuste paremale haldamisele. Esimest korda pärast 2001. aastat vähenev tööpuudus on positiivne areng ning hiljuti võetud meetmed noorte tööotsijate abistamiseks tunduvad samuti olevat sammuks õiges suunas. 2006. aasta juunis heakskiidetud riikliku tegevuskava raames on võetud esimesed sammud seoses eakate töötajate tööhõivega. |
| --- | --- |

3.

Rakendatavate reformide üheks tugevaks küljeks on konkurentsikeskuste väljaarendamine ning eriti paljulubav on uute struktuuride loomine teadus- ja innovatsiooni valdkonnas, samuti nagu eesmärk tõsta 2010. aastaks teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused 3 %ni SKPst. Riigi rahanduse õigusraamistiku hiljutine reform peaks oluliselt kaasa aitama riiklike kulutuste paremale haldamisele. Esimest korda pärast 2001. aastat vähenev tööpuudus on positiivne areng ning hiljuti võetud meetmed noorte tööotsijate abistamiseks tunduvad samuti olevat sammuks õiges suunas. 2006. aasta juunis heakskiidetud riikliku tegevuskava raames on võetud esimesed sammud seoses eakate töötajate tööhõivega.

| 4. | Prantsusmaa riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: riigi rahanduse olukorra paranemise tagamine jälgides, et keskvalitsus täidaks võetud kohustused, ja järgides kohaliku rahanduse ja sotsiaalkindlustuskulutuste arengut; konkurentsiraamistiku tagamine mõnedes võrgupõhistes tööstusharudes ja transpordisektoris; üldstrateegia rakendamine, et tagada tööturu ladusam toimimine ja kindlustada individuaalse karjääri tegemise võimalused, samuti eakamate töötajate jätkuv tööhõive, eelkõige parandades juurdepääsu elukestvale õppele. Sellest tulenevalt soovitatakse Prantsusmaal:






  — | tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus, võttes eelarve jätkuva tasakaalustamise ja võla vähendamise teel arvesse elanikkonna vananemist. 2008. aastal käivituv pensionisüsteem peab säilitama 2003. aasta reformiga saavutatud edu; |
| --- | --- | --- |

4.

Prantsusmaa riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: riigi rahanduse olukorra paranemise tagamine jälgides, et keskvalitsus täidaks võetud kohustused, ja järgides kohaliku rahanduse ja sotsiaalkindlustuskulutuste arengut; konkurentsiraamistiku tagamine mõnedes võrgupõhistes tööstusharudes ja transpordisektoris; üldstrateegia rakendamine, et tagada tööturu ladusam toimimine ja kindlustada individuaalse karjääri tegemise võimalused, samuti eakamate töötajate jätkuv tööhõive, eelkõige parandades juurdepääsu elukestvale õppele. Sellest tulenevalt soovitatakse Prantsusmaal:

—

tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus, võttes eelarve jätkuva tasakaalustamise ja võla vähendamise teel arvesse elanikkonna vananemist. 2008. aastal käivituv pensionisüsteem peab säilitama 2003. aasta reformiga saavutatud edu;

| — | parandada konkurentsitingimusi gaasi, elektri- ja raudteevedude sektoris; |
| --- | --- |

—

parandada konkurentsitingimusi gaasi, elektri- ja raudteevedude sektoris;

| — | edendada elukestvat õpet ja ajakohastada töökaitset, et suurendada tööturu paindlikkust ja kindlust ning vältida jagunemist eri liiki lepingute vahel, et lihtsustada tähtajaliste lepingute ja tähtajatute lepingute vahelist üleminekut. |
| --- | --- |

—

edendada elukestvat õpet ja ajakohastada töökaitset, et suurendada tööturu paindlikkust ja kindlust ning vältida jagunemist eri liiki lepingute vahel, et lihtsustada tähtajaliste lepingute ja tähtajatute lepingute vahelist üleminekut.

| 5. | Lisaks on oluline, et Prantsusmaa keskenduks riikliku reformiprogrammi rakendamisel konkurentsi tugevdamisele reguleeritud ameti- ja kutsealadel; õigusloome parandamise ja ettevõtluse edendamise poliitikate tõhustamisele, eriti kui see on seotud noorte ettevõtjate toetamise ja ühiskonnas ettevõtlusvaimu leviku soodustamisega; ning võtaks täiendavaid meetmeid tööjõupakkumise suurendamiseks. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Prantsusmaa keskenduks riikliku reformiprogrammi rakendamisel konkurentsi tugevdamisele reguleeritud ameti- ja kutsealadel; õigusloome parandamise ja ettevõtluse edendamise poliitikate tõhustamisele, eriti kui see on seotud noorte ettevõtjate toetamise ja ühiskonnas ettevõtlusvaimu leviku soodustamisega; ning võtaks täiendavaid meetmeid tööjõupakkumise suurendamiseks.

IIRIMAA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Iirimaa on saavutanud väga häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Lisaks on majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia juhtimine saavutanud poliitilist tähelepanu, eriti tänu hiljuti sõlmitud sotsiaalpartnerluslepingule “Towards 2016”. |
| --- | --- |

2.

Iirimaa on saavutanud väga häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Lisaks on majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia juhtimine saavutanud poliitilist tähelepanu, eriti tänu hiljuti sõlmitud sotsiaalpartnerluslepingule “Towards 2016”.

| 3. | Iirimaa riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on: hiljuti vastu võetud teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia aastateks 2007–2013 ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate riiklike investeeringute märgatav kasv; infrastruktuuri tehtavate riiklike investeeringute ja muude majanduskasvu edendavate kulutuste tähtsustamise vajaduse tunnustamine; meetmed võitluseks kooli poolelijätmisega ja oskuste suurendamiseks, nagu teretulnud kohustus töötada 2007. aastaks välja pikaajaline riiklik kutseoskuste strateegia. |
| --- | --- |

3.

Iirimaa riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on: hiljuti vastu võetud teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia aastateks 2007–2013 ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate riiklike investeeringute märgatav kasv; infrastruktuuri tehtavate riiklike investeeringute ja muude majanduskasvu edendavate kulutuste tähtsustamise vajaduse tunnustamine; meetmed võitluseks kooli poolelijätmisega ja oskuste suurendamiseks, nagu teretulnud kohustus töötada 2007. aastaks välja pikaajaline riiklik kutseoskuste strateegia.

| 4. | On oluline, et Iirimaa keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil konkreetsete pensionikorralduse reformimise meetmete väljatöötamise kiirendamisele; heitmete täiendava vähendamise meetmetele; tööturul osalemise suurendamisele, sealhulgas ulatusliku lastehoiuteenuste infrastruktuuri loomisele, tööturu poliitika raamistiku edasisele arendamisele, sisserändajate sotsiaalsele integratsioonile ning erilise rõhu asetamisele eakamate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate toetamisele. Tuleks määratleda teadus- ja arendustegevusse investeerimise vaheeesmärk 2010. aastaks ning pingsalt jälgida eluasemeturu arengut, mis võib mõjutada kasvuväljavaateid keskmises perspektiivis. |
| --- | --- |

4.

On oluline, et Iirimaa keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil konkreetsete pensionikorralduse reformimise meetmete väljatöötamise kiirendamisele; heitmete täiendava vähendamise meetmetele; tööturul osalemise suurendamisele, sealhulgas ulatusliku lastehoiuteenuste infrastruktuuri loomisele, tööturu poliitika raamistiku edasisele arendamisele, sisserändajate sotsiaalsele integratsioonile ning erilise rõhu asetamisele eakamate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate toetamisele. Tuleks määratleda teadus- ja arendustegevusse investeerimise vaheeesmärk 2010. aastaks ning pingsalt jälgida eluasemeturu arengut, mis võib mõjutada kasvuväljavaateid keskmises perspektiivis.

ITAALIA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Itaalia on saavutanud edu riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Võrreldes eelmise aasta riikliku reformiprogrammiga on Itaalia rakendusaruandes esitatud selgem, kõiki poliitikavaldkondi ja nendevahelist koostoimet hõlmav ambitsioonikam strateegia. Kõige märgatavam areng on toimunud mikromajanduse valdkonnas. Makromajanduse valdkonnas väljapakutud strateegiad ja meetmed on üldjuhul kohased, kuid nende edu sõltub rakendamisest. Mõnes põhilises valdkonnas on vaja tõhustada tööhõivepoliitikat. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud kohustuste täitmisel on olnud vahelduv. |
| --- | --- |

2.

Itaalia on saavutanud edu riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Võrreldes eelmise aasta riikliku reformiprogrammiga on Itaalia rakendusaruandes esitatud selgem, kõiki poliitikavaldkondi ja nendevahelist koostoimet hõlmav ambitsioonikam strateegia. Kõige märgatavam areng on toimunud mikromajanduse valdkonnas. Makromajanduse valdkonnas väljapakutud strateegiad ja meetmed on üldjuhul kohased, kuid nende edu sõltub rakendamisest. Mõnes põhilises valdkonnas on vaja tõhustada tööhõivepoliitikat. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud kohustuste täitmisel on olnud vahelduv.

| 3. | Itaalia rakendusaruandest ilmnevate tugevate külgede hulka kuuluvad konkurentsi tõhustamise meetmed eriala- ja muude teenuste valdkonnas, meetmed info- ja sidetehnoloogia laialdasemaks kasutuselevõtmiseks ning meetmed ärikeskkonna parandamise kooskõlastamise täiustamiseks. |
| --- | --- |

3.

Itaalia rakendusaruandest ilmnevate tugevate külgede hulka kuuluvad konkurentsi tõhustamise meetmed eriala- ja muude teenuste valdkonnas, meetmed info- ja sidetehnoloogia laialdasemaks kasutuselevõtmiseks ning meetmed ärikeskkonna parandamise kooskõlastamise täiustamiseks.

| 4. | Itaalia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve jätkusuutlikkus, kus tuleb võetud kohustusi tõhusalt täita; konkurents kauba- ja teenusteturgudel, kus edasise edu põhialuseks on kavandatud reformide jõuline rakendamine; ametliku tööhõive suurendamine ja tööturu kaitstud paindlikkus (flexicurity) ning hariduse ja elukestva õppe täiustamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Itaalial:






  — | jätkata ranget eelarve tasakaalustamist, et vähendada võla ja SKP suhet ning rakendada täies ulatuses pensionireformid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

Itaalia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve jätkusuutlikkus, kus tuleb võetud kohustusi tõhusalt täita; konkurents kauba- ja teenusteturgudel, kus edasise edu põhialuseks on kavandatud reformide jõuline rakendamine; ametliku tööhõive suurendamine ja tööturu kaitstud paindlikkus (flexicurity) ning hariduse ja elukestva õppe täiustamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Itaalial:

—

jätkata ranget eelarve tasakaalustamist, et vähendada võla ja SKP suhet ning rakendada täies ulatuses pensionireformid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks;

| — | jätkata hiljuti väljakuulutatud reformide rakendamist ja saavutada täiendavat edu liberaliseerimisstrateegia rakendamisel, et suurendada konkurentsi kauba- ja teenusteturgudel; |
| --- | --- |

—

jätkata hiljuti väljakuulutatud reformide rakendamist ja saavutada täiendavat edu liberaliseerimisstrateegia rakendamisel, et suurendada konkurentsi kauba- ja teenusteturgudel;

| — | vähendada piirkondlikku tööhõivealast ebavõrdsust, võideldes deklareerimata tööga, laiendades lastehoiuteenuseid ja tagades tööturuteenuste tõhusa toimimise kogu riigis; |
| --- | --- |

—

vähendada piirkondlikku tööhõivealast ebavõrdsust, võideldes deklareerimata tööga, laiendades lastehoiuteenuseid ja tagades tööturuteenuste tõhusa toimimise kogu riigis;

| — | töötada välja elukestva õppe kõikehõlmav strateegia ning parandada hariduse kvaliteeti ja kokkusobivust tööturuga. |
| --- | --- |

—

töötada välja elukestva õppe kõikehõlmav strateegia ning parandada hariduse kvaliteeti ja kokkusobivust tööturuga.

| 5. | Lisaks on oluline, et Itaalia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil teadus- ja arendustegevusele, kus vaatamata teretulnud poliitikaarengutele teatavates valdkondades tuleb üldstrateegia väljatöötamine lõpule viia; tõhusatele meetmetele tervishoiuteenuste pakkumise jätkusuutlikkuse parandamiseks, säilitades kvaliteedi ja kättesaadavuse; vahendite säästlikule kasutamisele, kus on oluline olemasolevate meetmete rakendamine ja edasine tugevdamine; infrastruktuuri parandamise kavade rakendamisele ning kavandatud õigusaktide mõju hindamise süsteemi tõhustamisele ja täiel määral rakendamisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Itaalia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil teadus- ja arendustegevusele, kus vaatamata teretulnud poliitikaarengutele teatavates valdkondades tuleb üldstrateegia väljatöötamine lõpule viia; tõhusatele meetmetele tervishoiuteenuste pakkumise jätkusuutlikkuse parandamiseks, säilitades kvaliteedi ja kättesaadavuse; vahendite säästlikule kasutamisele, kus on oluline olemasolevate meetmete rakendamine ja edasine tugevdamine; infrastruktuuri parandamise kavade rakendamisele ning kavandatud õigusaktide mõju hindamise süsteemi tõhustamisele ja täiel määral rakendamisele.

KÜPROS

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Küpros on saavutanud häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel sõnastatud neljas prioriteetses valdkonnas. Üldiselt näib enamiku meetmete rakendamine kulgevat plaanipäraselt. |
| --- | --- |

2.

Küpros on saavutanud häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel sõnastatud neljas prioriteetses valdkonnas. Üldiselt näib enamiku meetmete rakendamine kulgevat plaanipäraselt.

| 3. | Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise 2006. aasta tugevate külgede hulka kuuluvad eelarve tasakaalustamisel saavutatud edu, kõikehõlmava teadus- ja innovatsioonisüsteemi uus arenduspoliitika ning hea üldise tööhõive taseme säilitamine mitmete aktiivsete tööturumeetmete toel. |
| --- | --- |

3.

Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise 2006. aasta tugevate külgede hulka kuuluvad eelarve tasakaalustamisel saavutatud edu, kõikehõlmava teadus- ja innovatsioonisüsteemi uus arenduspoliitika ning hea üldise tööhõive taseme säilitamine mitmete aktiivsete tööturumeetmete toel.

| 4. | Küprose riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: tegelemine rahvastiku vananemisega seotud kuludega, mille puhul meetmed ei ole andnud tulemusi, ning noorte võimaluste edasine suurendamine tööturul. Sellest tulenevalt soovitatakse Küprosel:






  — | astuda samme pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformide elluviimiseks ja kehtestada nende elluviimise ajakavad, et parandada pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- | --- |

4.

Küprose riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: tegelemine rahvastiku vananemisega seotud kuludega, mille puhul meetmed ei ole andnud tulemusi, ning noorte võimaluste edasine suurendamine tööturul. Sellest tulenevalt soovitatakse Küprosel:

—

astuda samme pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformide elluviimiseks ja kehtestada nende elluviimise ajakavad, et parandada pikaajalist jätkusuutlikkust;

| — | täiustada elukestvat õpet ja suurendada veelgi noorte töö- ja õppimisvõimalusi kutseharidus-, üldharidus-, väljaõppe- ja praktikasüsteemi reformide hoogustamise kaudu. |
| --- | --- |

—

täiustada elukestvat õpet ja suurendada veelgi noorte töö- ja õppimisvõimalusi kutseharidus-, üldharidus-, väljaõppe- ja praktikasüsteemi reformide hoogustamise kaudu.

| 5. | Lisaks on oluline, et Küpros keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil riskikapitaliinvesteeringute edendamise meetmetele ning konkurentsi tõhustamisele reguleeritud ameti- ja kutsealadel. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Küpros keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil riskikapitaliinvesteeringute edendamise meetmetele ning konkurentsi tõhustamisele reguleeritud ameti- ja kutsealadel.

LÄTI

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Läti on saavutanud oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel edu, eelkõige mikromajanduse ja tööhõive valdkonnas. Poliitilised meetmed põhiliste makromajanduslike probleemide lahendamisel ei ole siiski olnud sama ulatuslikud. 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise otsuste täitmine on toimunud vahelduva eduga. Riikliku reformiprogrammi vastuvõtmise järel on poliitilist tähelepanu saavutanud majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia juhtimine ning paranenud on sidusrühmade kaasamine. |
| --- | --- |

2.

Läti on saavutanud oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel edu, eelkõige mikromajanduse ja tööhõive valdkonnas. Poliitilised meetmed põhiliste makromajanduslike probleemide lahendamisel ei ole siiski olnud sama ulatuslikud. 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise otsuste täitmine on toimunud vahelduva eduga. Riikliku reformiprogrammi vastuvõtmise järel on poliitilist tähelepanu saavutanud majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia juhtimine ning paranenud on sidusrühmade kaasamine.

| 3. | Läti riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad mitmed meetmed, mis on võetud uuenduslike VKEde loomiseks ja rahastamiseks, sealhulgas uute tagatis- ja riskikapitalifondide loomiseks ning areng äriühingute asutamise lihtsustamise edendamiseks. Läti on rakendanud ka meetmetepaketi, millega on edukalt toetatud tööturu toimimist. |
| --- | --- |

3.

Läti riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad mitmed meetmed, mis on võetud uuenduslike VKEde loomiseks ja rahastamiseks, sealhulgas uute tagatis- ja riskikapitalifondide loomiseks ning areng äriühingute asutamise lihtsustamise edendamiseks. Läti on rakendanud ka meetmetepaketi, millega on edukalt toetatud tööturu toimimist.

| 4. | Läti riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: vajadus võtta konkreetsemaid meetmeid makromajandusliku stabiilsuse kindlustamiseks ja majanduse ülekuumenemise vältimiseks; teadus- ja arendustegevuse strateegia edasiarendamine, et parandada prioriteetide kindlaksmääramist ja suurendada erasektori osalust; ning vajadus võtta jõulisemaid meetmeid tööjõupakkumise suurendamiseks ja töötajate kutseoskuste parandamiseks. Sellest tulenevalt soovitatakse Lätil:






  — | säilitada rangema fiskaalpoliitika rakendamise abil majanduse ja eelarve jätkusuutlikkus, et aidata vältida ülekuumenemist ning määrata hoolikalt kindlaks prioriteetsed kulutusvaldkonnad; |
| --- | --- | --- |

4.

Läti riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: vajadus võtta konkreetsemaid meetmeid makromajandusliku stabiilsuse kindlustamiseks ja majanduse ülekuumenemise vältimiseks; teadus- ja arendustegevuse strateegia edasiarendamine, et parandada prioriteetide kindlaksmääramist ja suurendada erasektori osalust; ning vajadus võtta jõulisemaid meetmeid tööjõupakkumise suurendamiseks ja töötajate kutseoskuste parandamiseks. Sellest tulenevalt soovitatakse Lätil:

—

säilitada rangema fiskaalpoliitika rakendamise abil majanduse ja eelarve jätkusuutlikkus, et aidata vältida ülekuumenemist ning määrata hoolikalt kindlaks prioriteetsed kulutusvaldkonnad;

| — | kiirendada teadustegevuse ja innovatsioonipoliitika reformide elluviimist, et tõhusalt saavutada riiklikus reformiprogrammis seatud ambitsioonikaid eesmärke. See puudutab eelkõige poliitikavaldkondi, mille eesmärk on teadus- ja haridusasutuste ning äriühingute vahelise partnerluse soodustamine; |
| --- | --- |

—

kiirendada teadustegevuse ja innovatsioonipoliitika reformide elluviimist, et tõhusalt saavutada riiklikus reformiprogrammis seatud ambitsioonikaid eesmärke. See puudutab eelkõige poliitikavaldkondi, mille eesmärk on teadus- ja haridusasutuste ning äriühingute vahelise partnerluse soodustamine;

| — | tugevdada jõupingutusi tööjõupakkumise ja tootlikkuse suurendamiseks, parandades piirkondlikku liikuvust, haridus- ja väljaõppesüsteemide reageerimist tööturu vajadustele ning luues elukestva õppe süsteemi. |
| --- | --- |

—

tugevdada jõupingutusi tööjõupakkumise ja tootlikkuse suurendamiseks, parandades piirkondlikku liikuvust, haridus- ja väljaõppesüsteemide reageerimist tööturu vajadustele ning luues elukestva õppe süsteemi.

| 5. | Lisaks on oluline, et Läti keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil esimese töötaja värbamisega seotud haldusformaalsuste täitmise ühtse kontaktpunkti loomise kiirendamisele, ettevõtlushariduse edendamisele, aktiivsele tööturupoliitikale ja lastehoiuteenuste kättesaadavuse parandamisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Läti keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil esimese töötaja värbamisega seotud haldusformaalsuste täitmise ühtse kontaktpunkti loomise kiirendamisele, ettevõtlushariduse edendamisele, aktiivsele tööturupoliitikale ja lastehoiuteenuste kättesaadavuse parandamisele.

LEEDU

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Leedu on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi elluviimisel enamikus peamistes poliitikavaldkondades nii mikro- ja makromajanduse kui ka tööhõive alal. Paljud olulised meetmed on siiski alles väljatöötamisel ja seetõttu jääb rakendamise vallas veel palju teha. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokkulepitud kohustuste täitmisel on olnud mõõdukas. |
| --- | --- |

2.

Leedu on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi elluviimisel enamikus peamistes poliitikavaldkondades nii mikro- ja makromajanduse kui ka tööhõive alal. Paljud olulised meetmed on siiski alles väljatöötamisel ja seetõttu jääb rakendamise vallas veel palju teha. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokkulepitud kohustuste täitmisel on olnud mõõdukas.

| 3. | Leedu riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad pensioni-, tervishoiu- ja maksureform; maanteede ja raudteede infrastruktuuri uuendamismeetmed; kaasajastatud riikliku energiastrateegia vastuvõtmine; aktiivse tööturupoliitika tugevdamine, eriti uued tööalase rotatsiooni meetmed; ja sammud alushariduse ja -väljaõppe ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

3.

Leedu riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad pensioni-, tervishoiu- ja maksureform; maanteede ja raudteede infrastruktuuri uuendamismeetmed; kaasajastatud riikliku energiastrateegia vastuvõtmine; aktiivse tööturupoliitika tugevdamine, eriti uued tööalase rotatsiooni meetmed; ja sammud alushariduse ja -väljaõppe ajakohastamiseks.

| 4. | Leedu riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: meetmete tõhustamine selleks, et suurendada teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid, mille praegune tase ei vasta seatud ambitsioonikate sihtide saavutamise eesmärgile; suurem rõhuasetus tööjõu liikuvuse edendamise meetmetele ja täiendavate sammude astumine eriti eakamate töötajate elukestvas õppes osalemise suurendamiseks. Sellest tulenevalt soovitatakse Leedul:






  — | jätkata jõupingutusi oma teadus- ja arendustegevuse süsteemi tugevdamiseks ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate koguinvesteeringute ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks, suurendades riigi kulutusi ja soodustades erasektori investeeringuid selles valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

4.

Leedu riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: meetmete tõhustamine selleks, et suurendada teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid, mille praegune tase ei vasta seatud ambitsioonikate sihtide saavutamise eesmärgile; suurem rõhuasetus tööjõu liikuvuse edendamise meetmetele ja täiendavate sammude astumine eriti eakamate töötajate elukestvas õppes osalemise suurendamiseks. Sellest tulenevalt soovitatakse Leedul:

—

jätkata jõupingutusi oma teadus- ja arendustegevuse süsteemi tugevdamiseks ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate koguinvesteeringute ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks, suurendades riigi kulutusi ja soodustades erasektori investeeringuid selles valdkonnas;

| — | tugevdada jõupingutusi kvalifitseeritud tööjõupakkumise suurendamiseks, parandades tööjõu piirkondlikku liikuvust ja edendades elukestvat õpet, eriti eakamate töötajate hulgas. |
| --- | --- |

—

tugevdada jõupingutusi kvalifitseeritud tööjõupakkumise suurendamiseks, parandades tööjõu piirkondlikku liikuvust ja edendades elukestvat õpet, eriti eakamate töötajate hulgas.

| 5. | Lisaks on oluline, et Leedu keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil makromajandusliku stabiilsuse saavutamisele ja inflatsiooni ohjeldamisele, välismaiste otseinvesteeringute suurendamisele, ettevõtete loomise hõlbustamisele, keskkonnakaitsele, noorte tööhõive parandamisele, ettevõtlushariduse laiendamisele, lastehoiuteenuste kättesaadavuse suurendamisele ning töötervishoiu ja -ohutuse parandamisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Leedu keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil makromajandusliku stabiilsuse saavutamisele ja inflatsiooni ohjeldamisele, välismaiste otseinvesteeringute suurendamisele, ettevõtete loomise hõlbustamisele, keskkonnakaitsele, noorte tööhõive parandamisele, ettevõtlushariduse laiendamisele, lastehoiuteenuste kättesaadavuse suurendamisele ning töötervishoiu ja -ohutuse parandamisele.

LUKSEMBURG

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Luksemburg on teinud väga suuri edusamme riikliku reformiprogrammi rakendamisel ja 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel, kuid 2005. aastal määratletud puuduste kõrvaldamine oleks võinud toimuda edukamalt. Makromajanduses võetud meetmed võimaldavad tasakaalustada eelarvet ja aeglustada inflatsiooni. Mikromajanduses on rakendamisel mitmed olulised meetmed. Suuremat tähelepanu tuleks siiski pöörata aasta jooksul saavutatud edusammude jälgimis- ja hindamissüsteemi rakendamisele ning võtta tuleb teatavad meetmed, näiteks alustavate ettevõtete ja VKEde toetusmeetmed. Vaatamata teatavate edukate reformide rakendamisele tööhõive valdkonnas ei ole mainitud ühtki uut algatust eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks ning laiaulatuslikke reforme on vaja rakendada haridussüsteemi parandamiseks. |
| --- | --- |

2.

Luksemburg on teinud väga suuri edusamme riikliku reformiprogrammi rakendamisel ja 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel, kuid 2005. aastal määratletud puuduste kõrvaldamine oleks võinud toimuda edukamalt. Makromajanduses võetud meetmed võimaldavad tasakaalustada eelarvet ja aeglustada inflatsiooni. Mikromajanduses on rakendamisel mitmed olulised meetmed. Suuremat tähelepanu tuleks siiski pöörata aasta jooksul saavutatud edusammude jälgimis- ja hindamissüsteemi rakendamisele ning võtta tuleb teatavad meetmed, näiteks alustavate ettevõtete ja VKEde toetusmeetmed. Vaatamata teatavate edukate reformide rakendamisele tööhõive valdkonnas ei ole mainitud ühtki uut algatust eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks ning laiaulatuslikke reforme on vaja rakendada haridussüsteemi parandamiseks.

| 3. | Riigi reformiprogrammi väljatöötamise, rakendamise ja tugevdamise plusspoolele võib kanda valitsuse ja tööturu osapoolte vahelise kokkuleppe, mis käsitleb palkade ja sotsiaalhüvitiste indekseerimissüsteemi ajutist peatamist ning võimaldab aeglustada alates 2002. aastast ilmnevaid inflatsioonisuundumusi. Sama kolmepoolse kokkuleppega luuakse ka ettevõtjatele abi osutamise süsteem, et toetada koondamisriski puhul töötajate püsimist tööturul. Luksemburg võib rahuldust tunda ka lastehoiuvõimaluste olulise paranemise üle. Teadus- ja arendustegevuse määratlemine prioriteetse valdkonnana on samuti tervitatav. Kõikehõlmavad meetmed on võetud säästva arengu tagamiseks ning vastuvõetud energiastrateegia on samm õiges suunas. |
| --- | --- |

3.

Riigi reformiprogrammi väljatöötamise, rakendamise ja tugevdamise plusspoolele võib kanda valitsuse ja tööturu osapoolte vahelise kokkuleppe, mis käsitleb palkade ja sotsiaalhüvitiste indekseerimissüsteemi ajutist peatamist ning võimaldab aeglustada alates 2002. aastast ilmnevaid inflatsioonisuundumusi. Sama kolmepoolse kokkuleppega luuakse ka ettevõtjatele abi osutamise süsteem, et toetada koondamisriski puhul töötajate püsimist tööturul. Luksemburg võib rahuldust tunda ka lastehoiuvõimaluste olulise paranemise üle. Teadus- ja arendustegevuse määratlemine prioriteetse valdkonnana on samuti tervitatav. Kõikehõlmavad meetmed on võetud säästva arengu tagamiseks ning vastuvõetud energiastrateegia on samm õiges suunas.

| 4. | Samuti on oluline, et Luksemburg keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmistele ülesannetele: töötada välja strateegia eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks; töötada välja üksikasjalik strateegia kehtiva ennetähtaegsele pensionile mineku süsteemi täiendavaks reformimiseks; teha täiendavaid jõupingutusi, et vähendada koolist, eriti keskkoolist, väljalangevust ning kõrvaldada kunstlikud tõkked erinevat liiki õppeasutuste vahel; hoolikalt jälgida töötustaseme muutumist noorte hulgas pärast hiljutiste, noortele suunatud meetmete rakendamist; pakkuda suuremat toetust konkurentsipõhistele turgudele, ELi direktiivide ülevõtmisele ja VKEdele, et suurendada majanduskeskkonna atraktiivsust. |
| --- | --- |

4.

Samuti on oluline, et Luksemburg keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmistele ülesannetele: töötada välja strateegia eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks; töötada välja üksikasjalik strateegia kehtiva ennetähtaegsele pensionile mineku süsteemi täiendavaks reformimiseks; teha täiendavaid jõupingutusi, et vähendada koolist, eriti keskkoolist, väljalangevust ning kõrvaldada kunstlikud tõkked erinevat liiki õppeasutuste vahel; hoolikalt jälgida töötustaseme muutumist noorte hulgas pärast hiljutiste, noortele suunatud meetmete rakendamist; pakkuda suuremat toetust konkurentsipõhistele turgudele, ELi direktiivide ülevõtmisele ja VKEdele, et suurendada majanduskeskkonna atraktiivsust.

UNGARI

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Ungari on saavutanud riikliku reformiprogrammi rakendamisel piiratud edu. Samas tuleb märkida, et Ungari esitas 2006. aasta oktoobris täiendatud riikliku reformiprogrammi. Suurte eelarvekõrvalekallete järel tuli valitsusel eelarves teha olulisi muudatusi. Nii tööhõive kui ka mikromajanduse valdkonnas on rakendatud mõningaid reforme. Kuid veelgi enam jääb neis valdkondades veel teha; samuti on vaja parandada makromajanduslikku stabiilsust. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokkulepitud kohustuste täitmisel on olnud piiratud. |
| --- | --- |

2.

Ungari on saavutanud riikliku reformiprogrammi rakendamisel piiratud edu. Samas tuleb märkida, et Ungari esitas 2006. aasta oktoobris täiendatud riikliku reformiprogrammi. Suurte eelarvekõrvalekallete järel tuli valitsusel eelarves teha olulisi muudatusi. Nii tööhõive kui ka mikromajanduse valdkonnas on rakendatud mõningaid reforme. Kuid veelgi enam jääb neis valdkondades veel teha; samuti on vaja parandada makromajanduslikku stabiilsust. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokkulepitud kohustuste täitmisel on olnud piiratud.

| 3. | Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on järgmised: hiljuti võetud parandusmeetmed, sealhulgas puudujäägi vähendamisele suunatud tulude suurendamine ja üha ulatuslikum kulude vähendamine; töötuabirahade süsteemi reform; esimesed meetmed tööturu- ja sotsiaalteenuste süsteemi ühendamiseks ning turuletuleku tõkete kõrvaldamine teatavates valdkondades, eriti farmaatsia jaesektoris. |
| --- | --- |

3.

Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on järgmised: hiljuti võetud parandusmeetmed, sealhulgas puudujäägi vähendamisele suunatud tulude suurendamine ja üha ulatuslikum kulude vähendamine; töötuabirahade süsteemi reform; esimesed meetmed tööturu- ja sotsiaalteenuste süsteemi ühendamiseks ning turuletuleku tõkete kõrvaldamine teatavates valdkondades, eriti farmaatsia jaesektoris.

| 4. | Ungari riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: kavandatud eelarve tasakaalustamise strateegia rakendamine ja aluse panemine riigi praegu ohus oleva rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele; aktiivse tööturupoliitika tugevdamine; töötamise suurem stimuleerimine; hariduse ja väljaõppe kvaliteedi parandamine ning selle suurem vastavusseviimine tööturu vajadustega. Sellest tulenevalt soovitatakse Ungaril:






  — | jätkata vajalike meetmete rakendamist valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja koguvõla suhte vähendamiseks, suurendades eelarve kulupoole usaldusväärsust, sealhulgas põhjalikumate ja ulatuslikumate kulueeskirjade kehtestamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

4.

Ungari riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: kavandatud eelarve tasakaalustamise strateegia rakendamine ja aluse panemine riigi praegu ohus oleva rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele; aktiivse tööturupoliitika tugevdamine; töötamise suurem stimuleerimine; hariduse ja väljaõppe kvaliteedi parandamine ning selle suurem vastavusseviimine tööturu vajadustega. Sellest tulenevalt soovitatakse Ungaril:

—

jätkata vajalike meetmete rakendamist valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja koguvõla suhte vähendamiseks, suurendades eelarve kulupoole usaldusväärsust, sealhulgas põhjalikumate ja ulatuslikumate kulueeskirjade kehtestamise kaudu;

| — | reformida avaliku halduse, tervishoiu-, pensioni- ja haridussüsteemi, et tagada pikaajaline eelarveline jätkusuutlikkus ja parandada majanduse tõhusust. See peaks hõlmama meetmeid ennetähtaegse pensionilejäämise ja uute invaliidsuspensionisaajate arvu edasiseks piiramiseks ning tervishoiu täiendavaks ümberkorraldamiseks; |
| --- | --- |

—

reformida avaliku halduse, tervishoiu-, pensioni- ja haridussüsteemi, et tagada pikaajaline eelarveline jätkusuutlikkus ja parandada majanduse tõhusust. See peaks hõlmama meetmeid ennetähtaegse pensionilejäämise ja uute invaliidsuspensionisaajate arvu edasiseks piiramiseks ning tervishoiu täiendavaks ümberkorraldamiseks;

| — | tugevdada aktiivset tööturupoliitikat, võtta kasutusele täiendavad stiimulid töötamiseks ja tööturul püsimiseks ning viia lõpule ühendatud tööturu- ja sotsiaalteenuste süsteemi loomine; |
| --- | --- |

—

tugevdada aktiivset tööturupoliitikat, võtta kasutusele täiendavad stiimulid töötamiseks ja tööturul püsimiseks ning viia lõpule ühendatud tööturu- ja sotsiaalteenuste süsteemi loomine;

| — | tagada kõrgetasemelise haridus- ja väljaõppesüsteemi kättesaadavus kõigile, uuendada kvalifikatsiooniastmeid ning suurendada haridus- ja väljaõppesüsteemide vastavust tööturu vajadustele, eelkõige valmistades ette piisaval arvul kõrghariduse omandanuid tehnika- ja teadusaladel. |
| --- | --- |

—

tagada kõrgetasemelise haridus- ja väljaõppesüsteemi kättesaadavus kõigile, uuendada kvalifikatsiooniastmeid ning suurendada haridus- ja väljaõppesüsteemide vastavust tööturu vajadustele, eelkõige valmistades ette piisaval arvul kõrghariduse omandanuid tehnika- ja teadusaladel.

| 5. | Lisaks on oluline, et Ungari keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil riikliku teadussüsteemi reformimisele, riigiabi vähendamisele ja ümbersuunamisele; ühtsema teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning info- ja sidetehnoloogia strateegia väljatöötamisele; ettevõtete halduskoormuse edasisele vähendamisele; ebasoodsas olukorras olevate inimeste olukorra parandamisele tööturul; deklareerimata töö muutmisele ametlikuks tööhõiveks; jätkuva piirkondliku ebavõrdsuse vähendamisele tööhõive valdkonnas ja elukestva õppe strateegia rakendamisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Ungari keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil riikliku teadussüsteemi reformimisele, riigiabi vähendamisele ja ümbersuunamisele; ühtsema teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning info- ja sidetehnoloogia strateegia väljatöötamisele; ettevõtete halduskoormuse edasisele vähendamisele; ebasoodsas olukorras olevate inimeste olukorra parandamisele tööturul; deklareerimata töö muutmisele ametlikuks tööhõiveks; jätkuva piirkondliku ebavõrdsuse vähendamisele tööhõive valdkonnas ja elukestva õppe strateegia rakendamisele.

MALTA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Malta on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Samuti täidab ta enamiku 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi. Tugev areng toimub eelarvelise jätkusuutlikkuse valdkonnas, mida valitsus peab põhiliseks suurema majanduskasvu tagamisel, töökohtade loomisel ja üleminekul eurole. Mikromajanduse ja tööhõive valdkonnas on jõupingutused jäänud tagasihoidlikumaks. |
| --- | --- |

2.

Malta on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Samuti täidab ta enamiku 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi. Tugev areng toimub eelarvelise jätkusuutlikkuse valdkonnas, mida valitsus peab põhiliseks suurema majanduskasvu tagamisel, töökohtade loomisel ja üleminekul eurole. Mikromajanduse ja tööhõive valdkonnas on jõupingutused jäänud tagasihoidlikumaks.

| 3. | Malta riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad hiljuti väljakuulutatud maksureformid, oluliste teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistrateegiate pidev väljatöötamine, uus ettevõtlusalase oskusteabe edendamise süsteem ja paljulubavad uued algatused väljaõppe valdkonnas. |
| --- | --- |

3.

Malta riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad hiljuti väljakuulutatud maksureformid, oluliste teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistrateegiate pidev väljatöötamine, uus ettevõtlusalase oskusteabe edendamise süsteem ja paljulubavad uued algatused väljaõppe valdkonnas.

| 4. | Riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: konkurentsi tõhustamine mitmes sektoris, sealhulgas erialateenuste sektoris; riigiabi vähendamine ja ümbersuunamine; teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamine ning tööjõupakkumise suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Maltal:






  — | võtta käimasoleva läbivaatamise järel täiendavaid meetmeid konkurentsi tõhustamiseks (eriti erialateenuste valdkonnas), sealhulgas tugevdades konkurentsiametit; vähendada riigiabi ning suunata see ümber horisontaalsetele eesmärkidele, eriti teadus- ja arendustegevusele; |
| --- | --- | --- |

4.

Riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: konkurentsi tõhustamine mitmes sektoris, sealhulgas erialateenuste sektoris; riigiabi vähendamine ja ümbersuunamine; teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamine ning tööjõupakkumise suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Maltal:

—

võtta käimasoleva läbivaatamise järel täiendavaid meetmeid konkurentsi tõhustamiseks (eriti erialateenuste valdkonnas), sealhulgas tugevdades konkurentsiametit; vähendada riigiabi ning suunata see ümber horisontaalsetele eesmärkidele, eriti teadus- ja arendustegevusele;

| — | tõhustada jõupingutusi töötajate, eriti aga naiste arvu suurendamiseks tööturul, tõhustada jõupingutusi võitluses deklareerimata tööga ning võtta täiendavaid meetmeid toetustesüsteemi suhtes, et suurendada töötamise atraktiivsust. |
| --- | --- |

—

tõhustada jõupingutusi töötajate, eriti aga naiste arvu suurendamiseks tööturul, tõhustada jõupingutusi võitluses deklareerimata tööga ning võtta täiendavaid meetmeid toetustesüsteemi suhtes, et suurendada töötamise atraktiivsust.

| 5. | Lisaks on oluline, et Malta keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil tervishoiureformi edasilükkunud meetmete rakendamisele ja tugevdamisele; süsteemse mõjuhindamise kasutuselevõtmisele ja määruste lihtsustamise kiirendamisele; teadus- ja arendustegevuse kulude täpsemale mõõtmisele; Malta ühendamisele Euroopa energiavõrkudega; töö jätkamisele toetudes saavutustele haridustaseme tõstmisel ja koolist enneaegse väljalangemise vähendamisel ning eakamate töötajate tööhõive suurendamisele, vältides sealjuures avaliku sektori töötajate arvu vähendamist ennetähtaegse pensionilejäämise programmide abil. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Malta keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil tervishoiureformi edasilükkunud meetmete rakendamisele ja tugevdamisele; süsteemse mõjuhindamise kasutuselevõtmisele ja määruste lihtsustamise kiirendamisele; teadus- ja arendustegevuse kulude täpsemale mõõtmisele; Malta ühendamisele Euroopa energiavõrkudega; töö jätkamisele toetudes saavutustele haridustaseme tõstmisel ja koolist enneaegse väljalangemise vähendamisel ning eakamate töötajate tööhõive suurendamisele, vältides sealjuures avaliku sektori töötajate arvu vähendamist ennetähtaegse pensionilejäämise programmide abil.

MADALMAAD

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Madalmaad on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Kuigi makromajanduse valdkonnas on teatavaid ohte, eriti seoses võimaliku palgainflatsiooni, leibkondade võlgade ja olukorra pingestumisega tööturul, on üldine poliitiline raamistik kohane. Madalmaad on üldiselt teinud märgatavaid edusamme mikromajanduse vallas. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamise poliitika on küll välja töötatud, kuid arvestades valitsuse ambitsioonikaid eesmärke selles valdkonnas seisab palju tööd veel ees. Ka tööhõive valdkonnas on üldine olukord positiivne ja enamiku elanikkonnarühmade tööhõive kõrge, kuid tööjõupakkumist tuleks veelgi suurendada, eelkõige naiste, ebasoodsas olukorras olevate rühmade ja eakamate töötajate puhul. Madalmaad tugevdavad oma riiklikku reformiprogrammi, et täita 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi, kuid täiendavaid samme on vaja astuda eelkõige ühtse avaliku halduse kontaktpunkti loomiseks, mille kaudu sooritada esimese töötaja töölevõtmise toiminguid. |
| --- | --- |

2.

Madalmaad on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Kuigi makromajanduse valdkonnas on teatavaid ohte, eriti seoses võimaliku palgainflatsiooni, leibkondade võlgade ja olukorra pingestumisega tööturul, on üldine poliitiline raamistik kohane. Madalmaad on üldiselt teinud märgatavaid edusamme mikromajanduse vallas. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamise poliitika on küll välja töötatud, kuid arvestades valitsuse ambitsioonikaid eesmärke selles valdkonnas seisab palju tööd veel ees. Ka tööhõive valdkonnas on üldine olukord positiivne ja enamiku elanikkonnarühmade tööhõive kõrge, kuid tööjõupakkumist tuleks veelgi suurendada, eelkõige naiste, ebasoodsas olukorras olevate rühmade ja eakamate töötajate puhul. Madalmaad tugevdavad oma riiklikku reformiprogrammi, et täita 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi, kuid täiendavaid samme on vaja astuda eelkõige ühtse avaliku halduse kontaktpunkti loomiseks, mille kaudu sooritada esimese töötaja töölevõtmise toiminguid.

| 3. | Madalmaade riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad konkurentsi tõhustamise meetmed; standardkulude mudeli rakendamine halduskoormuse mõõtmiseks ja innovatsioonitunnistuste süsteem, mis mõlemad on leidnud laialdast ülevõtmist muudes liikmesriikides; pensioni-, tervisekindlustus- ja invaliidsuspensionisüsteemi reform ning reformid, mis on suunatud haridustaseme tõstmisele, elukestva õppe laiendamisele ja tihedamate sidemete loomisele hariduse ja tööturu vahel. |
| --- | --- |

3.

Madalmaade riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad konkurentsi tõhustamise meetmed; standardkulude mudeli rakendamine halduskoormuse mõõtmiseks ja innovatsioonitunnistuste süsteem, mis mõlemad on leidnud laialdast ülevõtmist muudes liikmesriikides; pensioni-, tervisekindlustus- ja invaliidsuspensionisüsteemi reform ning reformid, mis on suunatud haridustaseme tõstmisele, elukestva õppe laiendamisele ja tihedamate sidemete loomisele hariduse ja tööturu vahel.

| 4. | Madalmaade riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkond, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda, on tööjõupakkumise suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Madalmaadel:






  — | võtta täiendavaid meetmeid tööjõupakkumise suurendamiseks, eriti eakamate töötajate, naiste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul. |
| --- | --- | --- |

4.

Madalmaade riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkond, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda, on tööjõupakkumise suurendamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Madalmaadel:

—

võtta täiendavaid meetmeid tööjõupakkumise suurendamiseks, eriti eakamate töötajate, naiste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul.

| 5. | Lisaks on oluline, et Madalmaad keskenduksid riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil meetmetele erasektori teadus- ja arendustegevuse kulude suurendamiseks ning ühtse avaliku halduse kontaktpunkti loomisele, mille kaudu sooritada esimese töötaja töölevõtmise toiminguid. Kui praeguste meetmete abil ei suudeta aja jooksul märgatavalt suurendada töötatud tundide aru, tuleb kaaluda täiendavaid stiimuleid. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Madalmaad keskenduksid riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil meetmetele erasektori teadus- ja arendustegevuse kulude suurendamiseks ning ühtse avaliku halduse kontaktpunkti loomisele, mille kaudu sooritada esimese töötaja töölevõtmise toiminguid. Kui praeguste meetmete abil ei suudeta aja jooksul märgatavalt suurendada töötatud tundide aru, tuleb kaaluda täiendavaid stiimuleid.

AUSTRIA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Austria on olnud edukas oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel, eriti mikromajanduse valdkonnas, kus kõikjal, välja arvatud teenuste konkurents, on rakendatud märkimisväärne hulk meetmeid. Makromajanduslik stabiilsus on tugev, ehkki vaja on täiendavat tõuget tegelemiseks ohtudega riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Ka tööhõivepoliitika on olnud üldiselt edukas, ehkki mõnes valdkonnas tuleb veel pingutada. Austria on täitnud 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise otsuseid üldiselt piisavalt. |
| --- | --- |

2.

Austria on olnud edukas oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel, eriti mikromajanduse valdkonnas, kus kõikjal, välja arvatud teenuste konkurents, on rakendatud märkimisväärne hulk meetmeid. Makromajanduslik stabiilsus on tugev, ehkki vaja on täiendavat tõuget tegelemiseks ohtudega riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Ka tööhõivepoliitika on olnud üldiselt edukas, ehkki mõnes valdkonnas tuleb veel pingutada. Austria on täitnud 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise otsuseid üldiselt piisavalt.

| 3. | Austria reformide kõige paljutõotavamate ja teistele eeskujuks olevate valdkondade hulka kuuluvad edusammud taastuvate energiaallikate kasutamisel. Teine edukas valdkond on Austria jaoks olnud püüd vähendada VKEde halduskulusid. Samuti on Austria olnud edukas teadus- ja arendustegevusele suunatud kulutuste suurendamisel eesmärgiks seatud 3 %ni SKPst, rakendades teaduse ja tööstuse koostöö eriti paljutõotavaid mudeleid. |
| --- | --- |

3.

Austria reformide kõige paljutõotavamate ja teistele eeskujuks olevate valdkondade hulka kuuluvad edusammud taastuvate energiaallikate kasutamisel. Teine edukas valdkond on Austria jaoks olnud püüd vähendada VKEde halduskulusid. Samuti on Austria olnud edukas teadus- ja arendustegevusele suunatud kulutuste suurendamisel eesmärgiks seatud 3 %ni SKPst, rakendades teaduse ja tööstuse koostöö eriti paljutõotavaid mudeleid.

| 4. | Austria riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda, on eakamate töötajate tööjõu pakkumise suurendamine ja ebasoodsas olukorras olevate noorte kvalifikatsiooni tõstmine. Sellest tulenevalt soovitatakse Austrial:






  — | parandada eakamate töötajate stimuleerimist töötamise jätkamiseks, eriti kõikehõlmava elukestva õppe strateegia rakendamise teel, asetades erilise rõhu tööga seotud väljaõppele ning maksusoodustuste süsteemi reformimisele, ning parandada ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustingimusi. |
| --- | --- | --- |

4.

Austria riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda, on eakamate töötajate tööjõu pakkumise suurendamine ja ebasoodsas olukorras olevate noorte kvalifikatsiooni tõstmine. Sellest tulenevalt soovitatakse Austrial:

—

parandada eakamate töötajate stimuleerimist töötamise jätkamiseks, eriti kõikehõlmava elukestva õppe strateegia rakendamise teel, asetades erilise rõhu tööga seotud väljaõppele ning maksusoodustuste süsteemi reformimisele, ning parandada ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustingimusi.

| 5. | Lisaks on oluline, et Austria keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil eelarve tasakaalu saavutamisele 2008. aastal, konkurentsi tugevdamisele teenuste valdkonnas, ettevõtluskultuuri tugevdamisele, heitmete täiendava vähendamise poliitika ja meetmete kindlakstegemisele; ning võitlusele soolise vahetegemisega tööturul, sealhulgas parandades lastehoiuteenuste kättesaadavust. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Austria keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil eelarve tasakaalu saavutamisele 2008. aastal, konkurentsi tugevdamisele teenuste valdkonnas, ettevõtluskultuuri tugevdamisele, heitmete täiendava vähendamise poliitika ja meetmete kindlakstegemisele; ning võitlusele soolise vahetegemisega tööturul, sealhulgas parandades lastehoiuteenuste kättesaadavust.

POOLA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Poola on saavutanud riikliku reformiprogrammi rakendamisel piiratud edu. Poola mikromajanduses on näha jõulise edasimineku märke, ehkki paljude meetmete rakendamine on alles algjärgus. Tööhõivereformid vajavad jõulisemat elluviimist. Riigi rahanduse reformid on venima jäänud, kuigi Poola kavandatud sammude suund on õige. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmiseks võetud poliitilised meetmed on olnud piiratud. |
| --- | --- |

2.

Poola on saavutanud riikliku reformiprogrammi rakendamisel piiratud edu. Poola mikromajanduses on näha jõulise edasimineku märke, ehkki paljude meetmete rakendamine on alles algjärgus. Tööhõivereformid vajavad jõulisemat elluviimist. Riigi rahanduse reformid on venima jäänud, kuigi Poola kavandatud sammude suund on õige. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmiseks võetud poliitilised meetmed on olnud piiratud.

| 3. | Kõige paljutõotavamate Poolas teostatud reformide hulka kuulub maksusüsteemi lihtsustamine, parema õigusloome selgepiirilise strateegia väljatöötamine ning sammud VKEdele rahastamisallikate kättesaadavamaks muutmiseks. |
| --- | --- |

3.

Kõige paljutõotavamate Poolas teostatud reformide hulka kuulub maksusüsteemi lihtsustamine, parema õigusloome selgepiirilise strateegia väljatöötamine ning sammud VKEdele rahastamisallikate kättesaadavamaks muutmiseks.

| 4. | Poola riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve tasakaalustamine; konkurentsi tõhustamine võrgupõhistes tööstusharudes; teadus- ja arendustegevuse mahu suurendamine ja kvaliteedi parandamine; aktiivse tööturupoliitika laiendamine ja tõhustamine ning inimkapitali ja tööstiimulite parandamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Poolal:






  — | jätkata eelarve tasakaalustamise meetmeid ning rakendada lisaks riigieelarve nominaalse puudujäägi ülemmäärale täiendavaid mehhanisme, et tõhustada kontrolli kulutuste üle; |
| --- | --- | --- |

4.

Poola riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve tasakaalustamine; konkurentsi tõhustamine võrgupõhistes tööstusharudes; teadus- ja arendustegevuse mahu suurendamine ja kvaliteedi parandamine; aktiivse tööturupoliitika laiendamine ja tõhustamine ning inimkapitali ja tööstiimulite parandamine. Sellest tulenevalt soovitatakse Poolal:

—

jätkata eelarve tasakaalustamise meetmeid ning rakendada lisaks riigieelarve nominaalse puudujäägi ülemmäärale täiendavaid mehhanisme, et tõhustada kontrolli kulutuste üle;

| — | tõhustada konkurentsitingimusi võrgupõhistes tööstusharudes, sealhulgas regulaatorite rolli läbivaatamise abil; |
| --- | --- |

—

tõhustada konkurentsitingimusi võrgupõhistes tööstusharudes, sealhulgas regulaatorite rolli läbivaatamise abil;

| — | jätkata riikliku teadustegevuse reformimist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kannustamiseks ning parandada erasektori teadus- ja arendustegevuse raamistikku, et maksimeerida välismaistest otseinvesteeringutest saadavat kasu; |
| --- | --- |

—

jätkata riikliku teadustegevuse reformimist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kannustamiseks ning parandada erasektori teadus- ja arendustegevuse raamistikku, et maksimeerida välismaistest otseinvesteeringutest saadavat kasu;

| — | viia lõpule avalike tööturuteenuste reform, et tõsta aktiivse tööturupoliitika taset ja tõhusust, eelkõige eakamate töötajate ja noorte puhul; alandada tööjõu maksukoormust ja vaadata läbi soodustuste süsteem, et parandada tööstiimuleid, töötada välja poliitika täiskasvanute osaluse suurendamiseks elukestvas õppes ning ajakohastada haridus- ja väljaõppesüsteeme kooskõlas tööturu vajadustega. |
| --- | --- |

—

viia lõpule avalike tööturuteenuste reform, et tõsta aktiivse tööturupoliitika taset ja tõhusust, eelkõige eakamate töötajate ja noorte puhul; alandada tööjõu maksukoormust ja vaadata läbi soodustuste süsteem, et parandada tööstiimuleid, töötada välja poliitika täiskasvanute osaluse suurendamiseks elukestvas õppes ning ajakohastada haridus- ja väljaõppesüsteeme kooskõlas tööturu vajadustega.

| 5. | Lisaks on oluline, et Poola keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil transpordi infrastruktuuri uuendamisele; keskkonnakaitse parandamisele; riigiabi edasisele vähendamisele ja ümbersuunamisele; rahandussektori tõhusa konkurentsiraamistiku tagamisele; energiaturu liberaliseerimise protsessi jõulisele jätkamisele; äriettevõtete registreerimisprotsessi kiirendamisele ning selle tagamisele, et ühtekuuluvuspoliitika vahendid toetaksid rakendusaruandes esiletõstetud struktuurimeetmeid, et aidata tõhustada majanduskasvu, konkurentsivõimet ning parandada tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Tuleks määrata kindel ja teostatav teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringute eesmärk aastaks 2010. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Poola keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil transpordi infrastruktuuri uuendamisele; keskkonnakaitse parandamisele; riigiabi edasisele vähendamisele ja ümbersuunamisele; rahandussektori tõhusa konkurentsiraamistiku tagamisele; energiaturu liberaliseerimise protsessi jõulisele jätkamisele; äriettevõtete registreerimisprotsessi kiirendamisele ning selle tagamisele, et ühtekuuluvuspoliitika vahendid toetaksid rakendusaruandes esiletõstetud struktuurimeetmeid, et aidata tõhustada majanduskasvu, konkurentsivõimet ning parandada tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Tuleks määrata kindel ja teostatav teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringute eesmärk aastaks 2010.

PORTUGAL

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Portugal on olnud edukas oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel, eriti makro- ja mikromajanduse valdkonnas. Edu on saavutatud ka tööhõivega seotud poliitikavaldades, eriti hariduse ja väljaõppe reformimisel uute võimaluste programmi raames, kuid seni ei ole piisavalt tegeletud selliste oluliste valdkondadega nagu tööturu kohanduvus ning kaitstud paindlikkus (flexicurity). Üldiselt on Portugal olnud edukas 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Programmi eesmärkide täielikuks saavutamiseks on nende ambitsioonikust ja Portugali hetkeolukorda arvestades tarvis märkimisväärseid lisapingutusi kõigis poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

2.

Portugal on olnud edukas oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel, eriti makro- ja mikromajanduse valdkonnas. Edu on saavutatud ka tööhõivega seotud poliitikavaldades, eriti hariduse ja väljaõppe reformimisel uute võimaluste programmi raames, kuid seni ei ole piisavalt tegeletud selliste oluliste valdkondadega nagu tööturu kohanduvus ning kaitstud paindlikkus (flexicurity). Üldiselt on Portugal olnud edukas 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Programmi eesmärkide täielikuks saavutamiseks on nende ambitsioonikust ja Portugali hetkeolukorda arvestades tarvis märkimisväärseid lisapingutusi kõigis poliitikavaldkondades.

| 3. | Portugali reformiprotsessi oluliste tugevate külgede hulka kuuluvad ulatuslikud avaliku halduse reformid, meetmed äriühingute asutamise lihtsustamiseks ja selle protsessi lühendamiseks ühe tunnini, vanaduspensionisüsteemide kohandamine ja ulatuslikud meetmed tervishoiu vallas ning meetmed noorte ja täiskasvanute kvalifikatsioonitaseme parandamiseks. Jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse intensiivistamiseks on tugevdatud ning ambitsioonika tehnoloogiakava kaudu on need seostatud terviklikuks strateegiaks. Ulatuslikke reforme on rakendatud ka haridus- ja väljaõppesektoris, eelkõige noorte kirjaoskuse taseme tõstmise ja riikliku koolisüsteemi otstarbekohastamise ning riikliku kutseharidussüsteemi tugevdamise meetmete näol. |
| --- | --- |

3.

Portugali reformiprotsessi oluliste tugevate külgede hulka kuuluvad ulatuslikud avaliku halduse reformid, meetmed äriühingute asutamise lihtsustamiseks ja selle protsessi lühendamiseks ühe tunnini, vanaduspensionisüsteemide kohandamine ja ulatuslikud meetmed tervishoiu vallas ning meetmed noorte ja täiskasvanute kvalifikatsioonitaseme parandamiseks. Jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse intensiivistamiseks on tugevdatud ning ambitsioonika tehnoloogiakava kaudu on need seostatud terviklikuks strateegiaks. Ulatuslikke reforme on rakendatud ka haridus- ja väljaõppesektoris, eelkõige noorte kirjaoskuse taseme tõstmise ja riikliku koolisüsteemi otstarbekohastamise ning riikliku kutseharidussüsteemi tugevdamise meetmete näol.

| 4. | Portugali riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: haridustaseme tõstmine ja elukestva õppe täiustamine, tööturu kohanemisvõime parandamine ja võitlus segmenteerumisega. Nende probleemidega tuleb tegeleda haldusreformi järgmistel etappidel ning hoides kontrolli all suurenevaid kulutusi sotsiaalsiiretele. Sellest tulenevalt soovitatakse Portugalil:






  — | suunata toimuva eelarve tasakaalustamise ja avaliku halduse reformi käigus riiklikud kulutused ümber võimalikku majanduskasvu enam toetavasse kasutusse, säilitades samas kindla kontrolli üldiste riiklike kulutuste üle; |
| --- | --- | --- |

4.

Portugali riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: haridustaseme tõstmine ja elukestva õppe täiustamine, tööturu kohanemisvõime parandamine ja võitlus segmenteerumisega. Nende probleemidega tuleb tegeleda haldusreformi järgmistel etappidel ning hoides kontrolli all suurenevaid kulutusi sotsiaalsiiretele. Sellest tulenevalt soovitatakse Portugalil:

—

suunata toimuva eelarve tasakaalustamise ja avaliku halduse reformi käigus riiklikud kulutused ümber võimalikku majanduskasvu enam toetavasse kasutusse, säilitades samas kindla kontrolli üldiste riiklike kulutuste üle;

| — | rakendada meetmeid noorte haridustaseme märkimisväärseks parandamiseks ja tööturu vajadustele vastava kutseõppesüsteemi arendamiseks, mis tugineks hiljuti esitatud ettepanekule riikliku kvalifikatsiooniraamistiku kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

—

rakendada meetmeid noorte haridustaseme märkimisväärseks parandamiseks ja tööturu vajadustele vastava kutseõppesüsteemi arendamiseks, mis tugineks hiljuti esitatud ettepanekule riikliku kvalifikatsiooniraamistiku kehtestamise kohta;

| — | jätkata töötajate kaitse ajakohastamist, sealhulgas õigusaktide väljatöötamist, mis soodustavad paindlikkust ja kaitstust ning vähendavad tööturu suurt segmenteeritust. |
| --- | --- |

—

jätkata töötajate kaitse ajakohastamist, sealhulgas õigusaktide väljatöötamist, mis soodustavad paindlikkust ja kaitstust ning vähendavad tööturu suurt segmenteeritust.

| 5. | Lisaks on oluline, et Portugal keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil paljutõotava tehnoloogiakava täieliku rakendamise, teadusasutuste ja tööstuse sidemete ning erasektori kaasatuse tugevdamise tagamisele; tõhusa konkurentsi tagamisele energia- ja finantsteenuste turgudel; heitmete vähendamisele; puudujääkide vähendamisele ELi õigusaktide ülevõtmisel siseriiklikku õigusse ja võitlusele sotsiaalset ühtekuuluvust häirivate tegurite vastu. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Portugal keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil paljutõotava tehnoloogiakava täieliku rakendamise, teadusasutuste ja tööstuse sidemete ning erasektori kaasatuse tugevdamise tagamisele; tõhusa konkurentsi tagamisele energia- ja finantsteenuste turgudel; heitmete vähendamisele; puudujääkide vähendamisele ELi õigusaktide ülevõtmisel siseriiklikku õigusse ja võitlusele sotsiaalset ühtekuuluvust häirivate tegurite vastu.

SLOVEENIA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Sloveenia on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Sloveenia võtab kohaseid meetmeid mõnedes olulistes valdkondades nagu ettevõtlus ja parem õigusloome. Riik on käivitanud tööhõivepoliitika ulatusliku reformi, millele aitavad kaasa suhteliselt soodsad makromajandusliku kasvu tingimused. Riiklike kulutuste reformiga seoses on võetud mõningaid meetmeid kulutuste vähendamiseks. Samuti on võetud mõningaid meetmeid innovatsiooni- ja konkurentsiraamistiku täiustamise mikromajanduse valdkonnas. Tööturul ei ole edasiminek aktiivse vananemise strateegia rakendamisel ja takistuste kõrvaldamisel noorte tööhõivelt olnud piisavalt kiire. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel saavutatud edu on olnud mõõdukas. |
| --- | --- |

2.

Sloveenia on saavutanud häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Sloveenia võtab kohaseid meetmeid mõnedes olulistes valdkondades nagu ettevõtlus ja parem õigusloome. Riik on käivitanud tööhõivepoliitika ulatusliku reformi, millele aitavad kaasa suhteliselt soodsad makromajandusliku kasvu tingimused. Riiklike kulutuste reformiga seoses on võetud mõningaid meetmeid kulutuste vähendamiseks. Samuti on võetud mõningaid meetmeid innovatsiooni- ja konkurentsiraamistiku täiustamise mikromajanduse valdkonnas. Tööturul ei ole edasiminek aktiivse vananemise strateegia rakendamisel ja takistuste kõrvaldamisel noorte tööhõivelt olnud piisavalt kiire. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel saavutatud edu on olnud mõõdukas.

| 3. | Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad jõupingutused eelarvereformi läbiviimisel; mitmesugused meetmed ettevõtluse edendamiseks; riiklike fondide käimasolev restruktureerimine portfelliinvesteeringuteks; riigiabi vähenev osatähtsus SKPs ning edusammud energiaturu täielikul liberaliseerimisel ja teise osalise asutamisel sellel turul. |
| --- | --- |

3.

Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad jõupingutused eelarvereformi läbiviimisel; mitmesugused meetmed ettevõtluse edendamiseks; riiklike fondide käimasolev restruktureerimine portfelliinvesteeringuteks; riigiabi vähenev osatähtsus SKPs ning edusammud energiaturu täielikul liberaliseerimisel ja teise osalise asutamisel sellel turul.

| 4. | Sloveenia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkond, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine ja eakamate töötajate tööhõive tõstmine, tööhõivepoliitika aktiveerivate ja pidurdavate aspektide tugevdamine, mis praegu reageerivad aeglaselt tööturu tingimuste kiirele muutumisele. Sellest tulenevalt soovitatakse Sloveenial:






  — | astuda täiendavaid samme pensionisüsteemi reformimiseks ja aktiivse vananemise propageerimiseks, et suurendada eakamate töötajate tööhõivet ja parandada pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- | --- |

4.

Sloveenia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkond, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine ja eakamate töötajate tööhõive tõstmine, tööhõivepoliitika aktiveerivate ja pidurdavate aspektide tugevdamine, mis praegu reageerivad aeglaselt tööturu tingimuste kiirele muutumisele. Sellest tulenevalt soovitatakse Sloveenial:

—

astuda täiendavaid samme pensionisüsteemi reformimiseks ja aktiivse vananemise propageerimiseks, et suurendada eakamate töötajate tööhõivet ja parandada pikaajalist jätkusuutlikkust;

| — | täiustada tööturu teenuseid, pidades silmas nihet paindlikuma lepingukorralduse suunas ja toetuste juba suurenenud sõltuvust tingimustest, tähtsustades teenuste pakkumist töötuse varasemal etapil. |
| --- | --- |

—

täiustada tööturu teenuseid, pidades silmas nihet paindlikuma lepingukorralduse suunas ja toetuste juba suurenenud sõltuvust tingimustest, tähtsustades teenuste pakkumist töötuse varasemal etapil.

| 5. | Lisaks on oluline, et Sloveenia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil teadus- ja arendustegevuse investeeringute konkreetsete ja teostatavate eesmärkide püstitamisele; uue majanduskasvu büroo ja Sloveenia tehnoloogiaagentuuri rolli tugevdamisele; intellektuaalomandiõigusi kaitsva õigusraamistiku rakendamise tugevdamisele; konkurentsi tõhustamisele eelkõige reguleeritud kutsealadel ja erialateenuste valdkonnas ning konkurentsi kaitse büroo töö tulemuslikkuse tõstmisele; keskkonnasäästlike tehnoloogiate ja energiatõhususe paremale edendamisele; äriühingute loomisaja lühendamisele ja sellega seotud kulude vähendamisele; tööturu segmenteerituse vähendamisele ja noorte integreerimisele tööturule; haridussüsteemi ja tööturu vahelise seose tugevdamisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Sloveenia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil teadus- ja arendustegevuse investeeringute konkreetsete ja teostatavate eesmärkide püstitamisele; uue majanduskasvu büroo ja Sloveenia tehnoloogiaagentuuri rolli tugevdamisele; intellektuaalomandiõigusi kaitsva õigusraamistiku rakendamise tugevdamisele; konkurentsi tõhustamisele eelkõige reguleeritud kutsealadel ja erialateenuste valdkonnas ning konkurentsi kaitse büroo töö tulemuslikkuse tõstmisele; keskkonnasäästlike tehnoloogiate ja energiatõhususe paremale edendamisele; äriühingute loomisaja lühendamisele ja sellega seotud kulude vähendamisele; tööturu segmenteerituse vähendamisele ja noorte integreerimisele tööturule; haridussüsteemi ja tööturu vahelise seose tugevdamisele.

SLOVAKKIA

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Slovakkia on saavutanud edu riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Siiski on riigil veel olulisi väljakutseid ja vajadus võtta täiendavaid meetmeid, eriti mikromajanduse ja tööhõive valdkonnas. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel on olnud vahelduv. |
| --- | --- |

2.

Slovakkia on saavutanud edu riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Siiski on riigil veel olulisi väljakutseid ja vajadus võtta täiendavaid meetmeid, eriti mikromajanduse ja tööhõive valdkonnas. Edu 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustuste täitmisel on olnud vahelduv.

| 3. | Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on järgmised: ära on hakanud tasuma ärikeskkonna parandamisele ja infoühiskonna loomisele suunatud meetmed; uued maksusoodustused, liikuvust suurendavad meetmed ning teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele pakutavate teenuste paranemine on suurendanud tööhõive kasvu; saavutatud on edu kolmanda astme hariduse reformimisel koos info- ja sidetehnoloogia kasutamist ning ebasoodsas olukorras olevate laste haridussüsteemi integreerimist toetavate uute meetmetega. |
| --- | --- |

3.

Riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevad küljed on järgmised: ära on hakanud tasuma ärikeskkonna parandamisele ja infoühiskonna loomisele suunatud meetmed; uued maksusoodustused, liikuvust suurendavad meetmed ning teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele pakutavate teenuste paranemine on suurendanud tööhõive kasvu; saavutatud on edu kolmanda astme hariduse reformimisel koos info- ja sidetehnoloogia kasutamist ning ebasoodsas olukorras olevate laste haridussüsteemi integreerimist toetavate uute meetmetega.

| 4. | Slovakkia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve tasakaalustamise käigus täiendavate vahendite suunamine teadus- ja arendustegevusele, innovatsioonile ja haridusele ning selgete strateegiate ja prioriteetide väljatöötamisele neis valdkondades; kutseoskuste tõstmise ja elukestva õppe meetmete tugevdamine ning täiendavad jõupingutused pikaajalise töötuse vähendamiseks, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas mustlasvähemuse hulgas. Sellest tulenevalt soovitatakse Slovakkial:






  — | suunata kulutused ümber teadus- ja arendustegevusele ning haridusele ja viia lõpule ühtse riikliku teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia väljatöötamine, mis tagaks tugevad sidemed teadusasutuste ja ettevõtete vahel; |
| --- | --- | --- |

4.

Slovakkia riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: eelarve tasakaalustamise käigus täiendavate vahendite suunamine teadus- ja arendustegevusele, innovatsioonile ja haridusele ning selgete strateegiate ja prioriteetide väljatöötamisele neis valdkondades; kutseoskuste tõstmise ja elukestva õppe meetmete tugevdamine ning täiendavad jõupingutused pikaajalise töötuse vähendamiseks, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas mustlasvähemuse hulgas. Sellest tulenevalt soovitatakse Slovakkial:

—

suunata kulutused ümber teadus- ja arendustegevusele ning haridusele ja viia lõpule ühtse riikliku teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia väljatöötamine, mis tagaks tugevad sidemed teadusasutuste ja ettevõtete vahel;

| — | võtta vastu kõiki süsteeme ning haridus- ja väljaõppetasandeid hõlmava elukestva õppe strateegia, mis rahuldaks tööturu ja üksikisikute vajadusi ning tõsta kvalifikatsiooni ja kutseoskusi ning täiendada kolmanda astme hariduse reformi alg- ja keskhariduse reformiga; |
| --- | --- |

—

võtta vastu kõiki süsteeme ning haridus- ja väljaõppetasandeid hõlmava elukestva õppe strateegia, mis rahuldaks tööturu ja üksikisikute vajadusi ning tõsta kvalifikatsiooni ja kutseoskusi ning täiendada kolmanda astme hariduse reformi alg- ja keskhariduse reformiga;

| — | töötada välja kõikehõlmav lähenemisviis toimetulemiseks pikaajalise töötusega, eelkõige arendades kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele suunatud aktiivset tööturupoliitikat. |
| --- | --- |

—

töötada välja kõikehõlmav lähenemisviis toimetulemiseks pikaajalise töötusega, eelkõige arendades kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele suunatud aktiivset tööturupoliitikat.

| 5. | Lisaks on oluline, et Slovakkia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil jätkuvatele jõupingutustele info- ja sidetehnoloogia poliitikas, eelkõige lairibainfrastruktuuri alal; paremale õigusloomele; sugudevaheliste palgaerinevuste kõrvaldamisele ning aktiivse strateegia väljatöötamisele eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Slovakkia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil jätkuvatele jõupingutustele info- ja sidetehnoloogia poliitikas, eelkõige lairibainfrastruktuuri alal; paremale õigusloomele; sugudevaheliste palgaerinevuste kõrvaldamisele ning aktiivse strateegia väljatöötamisele eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks.

SOOME

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Soome on saavutanud väga häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Soome on täitnud 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi üldiselt hästi. Edu on saavutatud eelkõige VKEde ärikeskkonna parandamisel. |
| --- | --- |

2.

Soome on saavutanud väga häid tulemusi riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Soome on täitnud 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud kohustusi üldiselt hästi. Edu on saavutatud eelkõige VKEde ärikeskkonna parandamisel.

| 3. | Soome riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise paljude tugevate külgede hulka kuuluvad täiendavad meetmed pensionilejäämise edasilükkamiseks, mis täiendavad niigi laiaulatuslikke meetmeid riigi rahanduse tugevdamiseks ja Soome ettevalmistamiseks rahvastiku vananemisest tulenevateks mõjudeks ning mitmed olulised meetmed Soome suurepärase teadmistebaasi edasiseks täiustamiseks. |
| --- | --- |

3.

Soome riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise paljude tugevate külgede hulka kuuluvad täiendavad meetmed pensionilejäämise edasilükkamiseks, mis täiendavad niigi laiaulatuslikke meetmeid riigi rahanduse tugevdamiseks ja Soome ettevalmistamiseks rahvastiku vananemisest tulenevateks mõjudeks ning mitmed olulised meetmed Soome suurepärase teadmistebaasi edasiseks täiustamiseks.

| 4. | On oluline, et Soome keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil konkurentsi ja tootlikkuse tõstmisele suunatud reformide rakendamisele mõnedes teenindussektorites; ettevõtete värbamismenetluste lihtsustamisele; kohalike palgaläbirääkimissüsteemide soodustamisele ning tööturu kitsaskohtade kõrvaldamisele, pöörates erilist tähelepanu võitlusele kõrge struktuurilise töötusega, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate, sealhulgas noorte hulgas. |
| --- | --- |

4.

On oluline, et Soome keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil konkurentsi ja tootlikkuse tõstmisele suunatud reformide rakendamisele mõnedes teenindussektorites; ettevõtete värbamismenetluste lihtsustamisele; kohalike palgaläbirääkimissüsteemide soodustamisele ning tööturu kitsaskohtade kõrvaldamisele, pöörates erilist tähelepanu võitlusele kõrge struktuurilise töötusega, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate, sealhulgas noorte hulgas.

ROOTSI

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Rootsi on saavutanud väga häid tulemusi uue valitsuse poolt läbi vaadatud riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Riik täidab enamikku Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel võetud kohustusi. Stabiilsusele suunatud makromajanduslik raamistik on asjakohane ning toimib hästi. Suuri pingutusi on tehtud tööstiimulite tõhustamiseks. Täiendavaid meetmeid on vaja konkurentsi tõhustamiseks teenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Rootsi on saavutanud väga häid tulemusi uue valitsuse poolt läbi vaadatud riikliku reformiprogrammi rakendamisel. Riik täidab enamikku Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel võetud kohustusi. Stabiilsusele suunatud makromajanduslik raamistik on asjakohane ning toimib hästi. Suuri pingutusi on tehtud tööstiimulite tõhustamiseks. Täiendavaid meetmeid on vaja konkurentsi tõhustamiseks teenuste valdkonnas.

| 3. | Rootsi riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad edu riiklike teadus- ja arendustegevuse investeeringute suurendamisel ja meetmete võtmisel innovatsiooni stimuleerimiseks; jõuline lähenemine ettevõtluse soodustamisele; Rootsi tulemused säästva energiakasutuse edendamisel kuuluvad ELi parimate hulka; edusammud tööjõupakkumise suurendamisel; meetmed äritegevuse lihtsamaks ja kasumlikumaks muutmiseks, kaotades makse ja vähendades halduskoormust; ning ettepanekud tööstiimulite täiustamiseks, eriti muudatusteks tööjõu maksustamise ja soodustuste süsteemides. |
| --- | --- |

3.

Rootsi riikliku reformiprogrammi ja selle täitmise tugevate külgede hulka kuuluvad edu riiklike teadus- ja arendustegevuse investeeringute suurendamisel ja meetmete võtmisel innovatsiooni stimuleerimiseks; jõuline lähenemine ettevõtluse soodustamisele; Rootsi tulemused säästva energiakasutuse edendamisel kuuluvad ELi parimate hulka; edusammud tööjõupakkumise suurendamisel; meetmed äritegevuse lihtsamaks ja kasumlikumaks muutmiseks, kaotades makse ja vähendades halduskoormust; ning ettepanekud tööstiimulite täiustamiseks, eriti muudatusteks tööjõu maksustamise ja soodustuste süsteemides.

| 4. | On oluline, et Rootsi keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil täiendavate reguleerivate meetmete võtmisele konkurentsi suurendamiseks, eriti teenuste valdkonnas; mõju hindamise süsteemi täienduste kiirele rakendamisele; ühtsema lähenemisviisi leidmisele paremale õigusloomele, tööjõuressursi ja töötundide lisamise strateegia tugevdamisele, sealhulgas rakendades tööstiimulite suurendamise ettepanekuid ning võttes tugevamaid meetmeid sisserännanute ja noorte tööhõive suurendamiseks ning haiguspuhkusel viibijate taaskaasamiseks. |
| --- | --- |

4.

On oluline, et Rootsi keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil täiendavate reguleerivate meetmete võtmisele konkurentsi suurendamiseks, eriti teenuste valdkonnas; mõju hindamise süsteemi täienduste kiirele rakendamisele; ühtsema lähenemisviisi leidmisele paremale õigusloomele, tööjõuressursi ja töötundide lisamise strateegia tugevdamisele, sealhulgas rakendades tööstiimulite suurendamise ettepanekuid ning võttes tugevamaid meetmeid sisserännanute ja noorte tööhõive suurendamiseks ning haiguspuhkusel viibijate taaskaasamiseks.

ÜHENDKUNINGRIIK

| 1. | Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused. |
| --- | --- |

1.

Võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruande II osas esitatud analüüsi ning tuginedes töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevatele koondsuunistele, on asjakohased järgmised järeldused.

| 2. | Ühendkuningriik on saavutanud häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Edu on saavutatud kõigis poliitikavaldkondades, eriti mikromajandus- ja tööhõivepoliitikas. Makromajanduspoliitikas on alustatud eelarve tasakaalustamist ning valminud on edasise tasakaalustamise kava, mis tuleks ellu viia; koostatud on pensionireformi kava ning vastav seaduseelnõu on juba parlamendile esitatud. Ühendkuningriik on teinud suuremaid jõupingutusi sidusrühmade kaasamiseks. |
| --- | --- |

2.

Ühendkuningriik on saavutanud häid tulemusi oma riikliku reformiprogrammi elluviimisel ja Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel võetud kohustuste täitmisel. Edu on saavutatud kõigis poliitikavaldkondades, eriti mikromajandus- ja tööhõivepoliitikas. Makromajanduspoliitikas on alustatud eelarve tasakaalustamist ning valminud on edasise tasakaalustamise kava, mis tuleks ellu viia; koostatud on pensionireformi kava ning vastav seaduseelnõu on juba parlamendile esitatud. Ühendkuningriik on teinud suuremaid jõupingutusi sidusrühmade kaasamiseks.

| 3. | Ühendkuningriigi reformi rakendamise eriti tugevad küljed on ettevõtluse soodustamine, parema õigusloome edendamine ja sotsiaalhoolekande reformimine. Paljud edukad reformid on juba teostatud, nagu energiaturu avamine, transpordi infrastruktuuri investeeringute suurendamine ning maksustamispoliitika rakendamine, nagu Londoni maanteetranspordi ummikumaks. Ühendkuningriik on alustanud uuenduslikke reforme riiklike kulutuste kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

3.

Ühendkuningriigi reformi rakendamise eriti tugevad küljed on ettevõtluse soodustamine, parema õigusloome edendamine ja sotsiaalhoolekande reformimine. Paljud edukad reformid on juba teostatud, nagu energiaturu avamine, transpordi infrastruktuuri investeeringute suurendamine ning maksustamispoliitika rakendamine, nagu Londoni maanteetranspordi ummikumaks. Ühendkuningriik on alustanud uuenduslikke reforme riiklike kulutuste kvaliteedi parandamiseks.

| 4. | Ühendkuningriigi riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: põhi- ja kesktaseme kutseoskuste parandamine võrreldes teiste riikide majandusega ning täiendavate meetmete võtmine võitluseks ebasoodsa seisundi ja tõrjutuse vastu tööturul. Sellest tulenevalt soovitatakse Ühendkuningriigil:






  — | võtta meetmeid töötajate põhi- ja kesktaseme oskuste parandamiseks, mida käsitletakse Leitchi hiljutises kutseoskuste uuringus, et suurendada tootlikkust ja parandada veelgi kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste väljavaateid saada tööd. |
| --- | --- | --- |

4.

Ühendkuningriigi riiklikus reformiprogrammis on järgmised poliitikavaldkonnad, milles tuleb väljakutsetega esmajärjekorras tegeleda: põhi- ja kesktaseme kutseoskuste parandamine võrreldes teiste riikide majandusega ning täiendavate meetmete võtmine võitluseks ebasoodsa seisundi ja tõrjutuse vastu tööturul. Sellest tulenevalt soovitatakse Ühendkuningriigil:

—

võtta meetmeid töötajate põhi- ja kesktaseme oskuste parandamiseks, mida käsitletakse Leitchi hiljutises kutseoskuste uuringus, et suurendada tootlikkust ja parandada veelgi kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste väljavaateid saada tööd.

| 5. | Lisaks on oluline, et Ühendkuningriik keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil pensionireformi ettepanekute tõhusa elluviimise tagamisele; eluasemefondi järkjärgulisele suurendamisele, et vähendada hinnasurvet keskmises perspektiivis; teadus- ja innovatsioonistrateegia rakendamisele; teadus- ja arendustegevuse investeeringute vahe-eesmärgi ja kvaliteedi määratlemisele aastaks 2010 ning investeerimisstiimulite täiendavaks tugevdamiseks ja erasektori kaasatuse suurendamiseks vajalike meetme rakendamisele; ning lastehoiuteenuste kättesaadavuse edasisele parandamisele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks on oluline, et Ühendkuningriik keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil pensionireformi ettepanekute tõhusa elluviimise tagamisele; eluasemefondi järkjärgulisele suurendamisele, et vähendada hinnasurvet keskmises perspektiivis; teadus- ja innovatsioonistrateegia rakendamisele; teadus- ja arendustegevuse investeeringute vahe-eesmärgi ja kvaliteedi määratlemisele aastaks 2010 ning investeerimisstiimulite täiendavaks tugevdamiseks ja erasektori kaasatuse suurendamiseks vajalike meetme rakendamisele; ning lastehoiuteenuste kättesaadavuse edasisele parandamisele.

EUROALASSE KUULUVAD LIIKMESRIIGID

| 1. | Eespool esitatud analüüsi arvestades ning tuginedes majanduskasvu ja tööhõive koondsuunistele võib järeldada järgmist. |
| --- | --- |

1.

Eespool esitatud analüüsi arvestades ning tuginedes majanduskasvu ja tööhõive koondsuunistele võib järeldada järgmist.

| 2. | Euroala liikmesriikide rakendusaruanded näitavad üleüldist edu, peegeldades sisulisi meetmeid paljudes riikides. Seoses euroala potentsiaalile vastava majanduskasvuga, positiivsete arengutega tööturul, mis kajastuvad tööpuuduse vähenemises ja tööhõive kasvus, ning tänu mitmetele käimasolevatele reformidele on pikaajalise majandustõusu väljavaated oluliselt paranenud. Teatud määral tuleneb majandusliku olukorra paranemine eelnevatest struktuurireformidest. Seda hoogu tuleks kasutada reformide ja eelarve tasakaalustamise strateegiate jõuliseks elluviimiseks. Ühisrahast tingitud tihedama majandusliku ja rahandusliku vastastikuse sõltuvuse tõttu on vaja, et euroala riigid viiksid ellu ambitsioonikat poliitikat, mis lisaks kasvupotentsiaali suurendamise eesmärgile sisaldaks ka meetmeid, mis tagaksid rahaliidu kohandumise tõrgeteta toimimise. Sellega seoses on vajalik majanduspoliitika tõhus kooskõlastamine euroala tasandil. See aitaks ka edendada liikmesriikide poliitilisi meetmeid eelarvedistsipliini ja struktuurireformide tagamiseks. See on vajalik majanduse kasvupotentsiaali suurendamiseks, asümmeetriliste majandusvapustustega toimetuleku võime parandamiseks euroalal ning seeläbi hinnastabiilsuse säilitamiseks, edendades samas euroala majanduse dünaamilisust. |
| --- | --- |

2.

Euroala liikmesriikide rakendusaruanded näitavad üleüldist edu, peegeldades sisulisi meetmeid paljudes riikides. Seoses euroala potentsiaalile vastava majanduskasvuga, positiivsete arengutega tööturul, mis kajastuvad tööpuuduse vähenemises ja tööhõive kasvus, ning tänu mitmetele käimasolevatele reformidele on pikaajalise majandustõusu väljavaated oluliselt paranenud. Teatud määral tuleneb majandusliku olukorra paranemine eelnevatest struktuurireformidest. Seda hoogu tuleks kasutada reformide ja eelarve tasakaalustamise strateegiate jõuliseks elluviimiseks. Ühisrahast tingitud tihedama majandusliku ja rahandusliku vastastikuse sõltuvuse tõttu on vaja, et euroala riigid viiksid ellu ambitsioonikat poliitikat, mis lisaks kasvupotentsiaali suurendamise eesmärgile sisaldaks ka meetmeid, mis tagaksid rahaliidu kohandumise tõrgeteta toimimise. Sellega seoses on vajalik majanduspoliitika tõhus kooskõlastamine euroala tasandil. See aitaks ka edendada liikmesriikide poliitilisi meetmeid eelarvedistsipliini ja struktuurireformide tagamiseks. See on vajalik majanduse kasvupotentsiaali suurendamiseks, asümmeetriliste majandusvapustustega toimetuleku võime parandamiseks euroalal ning seeläbi hinnastabiilsuse säilitamiseks, edendades samas euroala majanduse dünaamilisust.

| 3. | Euroala liikmesriikide riiklike reformiprogrammide ja nende täitmise tugevad küljed on paljutõotavate reformide läbiviimine või kavandamine tööjõu ärakasutamise ja tootlikkuse suurendamiseks, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni hoogustamiseks, inimkapitali arendamiseks ning ahvatlevama ärikeskkonna loomiseks, eelkõige konkurentsi tihendamise ja regulatsiooni edasise parandamise poliitika abil. Riiklike reformiprogrammide asetamine järjepidevasse ja ambitsioonikasse üldisesse poliitilisse raamistikku tugevdaks neid veelgi. |
| --- | --- |

3.

Euroala liikmesriikide riiklike reformiprogrammide ja nende täitmise tugevad küljed on paljutõotavate reformide läbiviimine või kavandamine tööjõu ärakasutamise ja tootlikkuse suurendamiseks, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni hoogustamiseks, inimkapitali arendamiseks ning ahvatlevama ärikeskkonna loomiseks, eelkõige konkurentsi tihendamise ja regulatsiooni edasise parandamise poliitika abil. Riiklike reformiprogrammide asetamine järjepidevasse ja ambitsioonikasse üldisesse poliitilisse raamistikku tugevdaks neid veelgi.

| 4. | Toetudes iga euroala riigi riikliku reformiprogrammi alusel tehtud poliitilistele järeldustele, on euroala kõikide riikide jaoks eriti pakilised meetmed poliitikavaldkondades, mis parandaksid majandus- ja rahaliidu toimimist ning aitaksid käsitleda inflatsiooni, konkurentsivõime ja majanduskasvuga seotud jätkuvaid erinevusi. Eelarve puhul on saavutatud küll edu puudujäägi vähendamisel, kuid mõned riigid peavad kiirendama eelarve struktuurilist tasakaalustamist, jätkama pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformimist ning tegelema vananeva rahvastiku mõjuga eelarvele. Lisaks vajab parandamist riigi rahanduse kvaliteet, et eelkõige suurendada tootlikkust ja innovatsiooni, mille abil toetada majanduskasvu ja eelarve jätkusuutlikkust. Majandus- ja rahaliidu dünaamilisema ja tõhusama sisekohandumise tagamiseks tuleks tihedama konkurentsi ja liberaliseerimise abil parandada turgude toimimist, et eelkõige tagada tootmisressursside parem liikuvus, hindade ja palkade kiire kohandumine majandusvapustustega ning tugevam kaubanduslik integratsioon. Oluline on edendada innovatsiooni ja tootlikkuse kasvu. Rahaliidus on stabiilsust soodustava palgakujundamise kindel järgimine oluline ka konkurentsivõime ja tööhõive tagamiseks keskmises ja pikaajalises perspektiivis. Seetõttu tuleb jätkata hindade ning (avaliku- ja erasektori) palkade kehtestamise regulaarselt läbivaatamist. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata tööjõu liikuvusele euroala riikides. Sisekohandumise sujuvamaks muutmisel etendavad olulist rolli nii finants- kui kaubaturud. Kavandatav siseturu ülevaade on euroala jaoks erilise tähtsusega, nagu ka teenuste direktiivi kiire ja finantsteenuste tegevuskava täielik rakendamine. Majandus- ja rahaliidu sujuvale kohandumisele aitaks täiendavalt kaasa ka konkurentsi tõhustamine teenuste turul.
  Sellest tulenevalt soovitatakse euroala riikidel lisaks igale riigile antud konkreetsetele soovitustele:






  — | kasutada ära soodsat majandustsüklit ning seada keskmises perspektiivis eesmärgiks eelarve oluline tasakaalustamine vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile, püüdes saavutada võrdlusalusena iga-aastaseks struktuuriliseks kohandamiseks vähemalt 0,5 % SKPst; |
| --- | --- | --- |

4.

Toetudes iga euroala riigi riikliku reformiprogrammi alusel tehtud poliitilistele järeldustele, on euroala kõikide riikide jaoks eriti pakilised meetmed poliitikavaldkondades, mis parandaksid majandus- ja rahaliidu toimimist ning aitaksid käsitleda inflatsiooni, konkurentsivõime ja majanduskasvuga seotud jätkuvaid erinevusi. Eelarve puhul on saavutatud küll edu puudujäägi vähendamisel, kuid mõned riigid peavad kiirendama eelarve struktuurilist tasakaalustamist, jätkama pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformimist ning tegelema vananeva rahvastiku mõjuga eelarvele. Lisaks vajab parandamist riigi rahanduse kvaliteet, et eelkõige suurendada tootlikkust ja innovatsiooni, mille abil toetada majanduskasvu ja eelarve jätkusuutlikkust. Majandus- ja rahaliidu dünaamilisema ja tõhusama sisekohandumise tagamiseks tuleks tihedama konkurentsi ja liberaliseerimise abil parandada turgude toimimist, et eelkõige tagada tootmisressursside parem liikuvus, hindade ja palkade kiire kohandumine majandusvapustustega ning tugevam kaubanduslik integratsioon. Oluline on edendada innovatsiooni ja tootlikkuse kasvu. Rahaliidus on stabiilsust soodustava palgakujundamise kindel järgimine oluline ka konkurentsivõime ja tööhõive tagamiseks keskmises ja pikaajalises perspektiivis. Seetõttu tuleb jätkata hindade ning (avaliku- ja erasektori) palkade kehtestamise regulaarselt läbivaatamist. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata tööjõu liikuvusele euroala riikides. Sisekohandumise sujuvamaks muutmisel etendavad olulist rolli nii finants- kui kaubaturud. Kavandatav siseturu ülevaade on euroala jaoks erilise tähtsusega, nagu ka teenuste direktiivi kiire ja finantsteenuste tegevuskava täielik rakendamine. Majandus- ja rahaliidu sujuvale kohandumisele aitaks täiendavalt kaasa ka konkurentsi tõhustamine teenuste turul.

Sellest tulenevalt soovitatakse euroala riikidel lisaks igale riigile antud konkreetsetele soovitustele:

—

kasutada ära soodsat majandustsüklit ning seada keskmises perspektiivis eesmärgiks eelarve oluline tasakaalustamine vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile, püüdes saavutada võrdlusalusena iga-aastaseks struktuuriliseks kohandamiseks vähemalt 0,5 % SKPst;

| — | parandada riiklike kulutuste ja maksustamise läbivaatamise abil riigi rahanduse kvaliteeti, et suurendada tootlikkust ja innovatsiooni, mille abil toetada majanduskasvu ja eelarve jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

—

parandada riiklike kulutuste ja maksustamise läbivaatamise abil riigi rahanduse kvaliteeti, et suurendada tootlikkust ja innovatsiooni, mille abil toetada majanduskasvu ja eelarve jätkusuutlikkust;

| — | rakendada tõhusalt konkurentsi tihendamisele suunatud meetmeid, eelkõige teenuste valdkonnas ning täiendada meetmeid, mis edendavad rahaturgude täielikku integreerimist ja konkurentsi finantsteenuste jaeturul; |
| --- | --- |

—

rakendada tõhusalt konkurentsi tihendamisele suunatud meetmeid, eelkõige teenuste valdkonnas ning täiendada meetmeid, mis edendavad rahaturgude täielikku integreerimist ja konkurentsi finantsteenuste jaeturul;

| — | parandada tööturgude paindlikkust ja tagatisi, muu hulgas parandades palga ja tootlikkuse seost, tasakaalustades töötajate kaitset ja tagatisi turul ning kehtestades meetmeid tööjõu piiriülese ja kutsealadevahelise liikuvuse edendamiseks. |
| --- | --- |

—

parandada tööturgude paindlikkust ja tagatisi, muu hulgas parandades palga ja tootlikkuse seost, tasakaalustades töötajate kaitset ja tagatisi turul ning kehtestades meetmeid tööjõu piiriülese ja kutsealadevahelise liikuvuse edendamiseks.

| 5. | Arvestades rahaliidu riikide poliitika ja kohalike sündmuste tagajärgi ja koostoimeid peaksid euroala riigid püüdlema poliitika tõhusama kooskõlastamise poole, eelkõige eurogrupis ja vastavalt varasematele kokkulepetele rahvusvahelistel foorumitel. See aitaks oluliselt kaasa edukale toimetulekule poliitiliste väljakutsetega euroalal ja maailmamajanduses. Euroala liikmesriike kutsutakse üles võtma neid soovitusi arvesse oma riiklikus poliitikas. Eurogrupp jälgib regulaarselt nende rakendamist. |
| --- | --- |

5.

Arvestades rahaliidu riikide poliitika ja kohalike sündmuste tagajärgi ja koostoimeid peaksid euroala riigid püüdlema poliitika tõhusama kooskõlastamise poole, eelkõige eurogrupis ja vastavalt varasematele kokkulepetele rahvusvahelistel foorumitel. See aitaks oluliselt kaasa edukale toimetulekule poliitiliste väljakutsetega euroalal ja maailmamajanduses. Euroala liikmesriike kutsutakse üles võtma neid soovitusi arvesse oma riiklikus poliitikas. Eurogrupp jälgib regulaarselt nende rakendamist.

---