# Úradný vestník L 112/30.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 112 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5030. apríla 2007 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 112

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5030. apríla 2007

---

| Obsah | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2007/253/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 19. januára 2005 o Pláne Rivesaltes a parafiškálnych daniach CIVDN (Medziodvetvového výboru pre prírodné sladké vína), ktoré zaviedlo Francúzsko
  [oznámené pod číslom K(2005) 50] | 1 |
| | | 2007/254/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 7. júna 2006 o štátnej pomoci C 25/2005 (ex NN 21/2005) poskytnutej Slovenskou republikou v prospech spoločnosti Frucona Košice, a.s.
  [oznámené pod číslom K(2006) 2082]


   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2007/255/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o štátnej pomoci C 5/2006 (ex N 230/2005), ktorú plánuje Nemecko v prospech spoločnosti Rolandwerft
  [oznámené pod číslom K(2006) 5854]


   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2007/256/ES |
| | * | Rozhodnutie komisie z 20. decembra 2006 o schéme pomoci, ktorý Francúzsko zaviedlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach – Štátna pomoc C46/2004 (ex NN65/2004)
  [oznámené pod číslom K(2006) 6629]


   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/257/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o štátnej pomoci C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) čiastočne zavedenej Poľskom pre spoločnosť Huta Stalowa Wola S.A.
  [oznámené pod číslom K(2006) 6730]


   (
  1
  ) | 67 |
| | | 2007/258/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o opatrení C 24/2004 (ex NN 35/2004), ktoré vykonalo Švédsko na zavedenie digitálnej pozemnej televízie
  [oznámené pod číslom K(2006) 6923]


   (
  1
  ) | 77 |

Obsah

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

Strana

ROZHODNUTIA

Komisia

2007/253/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 19. januára 2005 o Pláne Rivesaltes a parafiškálnych daniach CIVDN (Medziodvetvového výboru pre prírodné sladké vína), ktoré zaviedlo Francúzsko
  [oznámené pod číslom K(2005) 50]

[oznámené pod číslom K(2005) 50]

1

2007/254/ES

*

Rozhodnutie Komisie zo 7. júna 2006 o štátnej pomoci C 25/2005 (ex NN 21/2005) poskytnutej Slovenskou republikou v prospech spoločnosti Frucona Košice, a.s.
  [oznámené pod číslom K(2006) 2082]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 2082]

(
  1

14

2007/255/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o štátnej pomoci C 5/2006 (ex N 230/2005), ktorú plánuje Nemecko v prospech spoločnosti Rolandwerft
  [oznámené pod číslom K(2006) 5854]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 5854]

(
  1

32

2007/256/ES

*

Rozhodnutie komisie z 20. decembra 2006 o schéme pomoci, ktorý Francúzsko zaviedlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach – Štátna pomoc C46/2004 (ex NN65/2004)
  [oznámené pod číslom K(2006) 6629]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 6629]

(
  1

41

2007/257/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o štátnej pomoci C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) čiastočne zavedenej Poľskom pre spoločnosť Huta Stalowa Wola S.A.
  [oznámené pod číslom K(2006) 6730]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 6730]

(
  1

67

2007/258/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o opatrení C 24/2004 (ex NN 35/2004), ktoré vykonalo Švédsko na zavedenie digitálnej pozemnej televízie
  [oznámené pod číslom K(2006) 6923]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2006) 6923]

(
  1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 30.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 112/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 19. januára 2005

o Pláne Rivesaltes a parafiškálnych daniach CIVDN (Medziodvetvového výboru pre prírodné sladké vína), ktoré zaviedlo Francúzsko

[oznámené pod číslom K(2005) 50]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(2007/253/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným článkom (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Na základe sťažnosti sa Komisia listami z 19. júla 1999, 16. decembra 1999, 24. augusta 2000 a 9. decembra 2000 obrátila na francúzske orgány s otázkami týkajúcimi sa opatrení, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia. Francúzsko odpovedalo Komisii listami z 19. augusta 1999, 24. februára 2000 a 25. januára 2001. Komisia sa stretla s francúzskymi orgánmi 26. januára 2000 a s delegáciou Medziodvetvového výboru pre prírodné sladké vína (Comité interprofessionnel des vins doux naturels – CIVDN) 31. marca 2000. |
| --- | --- |

(1)

Na základe sťažnosti sa Komisia listami z 19. júla 1999, 16. decembra 1999, 24. augusta 2000 a 9. decembra 2000 obrátila na francúzske orgány s otázkami týkajúcimi sa opatrení, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia. Francúzsko odpovedalo Komisii listami z 19. augusta 1999, 24. februára 2000 a 25. januára 2001. Komisia sa stretla s francúzskymi orgánmi 26. januára 2000 a s delegáciou Medziodvetvového výboru pre prírodné sladké vína (Comité interprofessionnel des vins doux naturels – CIVDN) 31. marca 2000.

| (2) | Keďže dané opatrenia boli zavedené do praxe bez predchádzajúceho schválenia Komisiou, boli zapísané do registra neoznámenej pomoci pod číslom NN 139/2002. |
| --- | --- |

(2)

Keďže dané opatrenia boli zavedené do praxe bez predchádzajúceho schválenia Komisiou, boli zapísané do registra neoznámenej pomoci pod číslom NN 139/2002.

| (3) | Komisia informovala Francúzsko listom z 21. januára 2003 o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy vo veci tejto pomoci. |
| --- | --- |

(3)

Komisia informovala Francúzsko listom z 21. januára 2003 o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy vo veci tejto pomoci.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala ostatné členské štáty a zainteresované tretie strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnej pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala ostatné členské štáty a zainteresované tretie strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnej pomoci.

| (5) | Francúzske orgány zaslali svoje pripomienky listami zo 16. a 18. júna 2003. Komisia prijala pripomienky od navrhovateľa, ktoré boli zaslané francúzskym orgánom listom zo 6. augusta 2004. Francúzske orgány následne odpovedali listom z 10. septembra 2004. |
| --- | --- |

(5)

Francúzske orgány zaslali svoje pripomienky listami zo 16. a 18. júna 2003. Komisia prijala pripomienky od navrhovateľa, ktoré boli zaslané francúzskym orgánom listom zo 6. augusta 2004. Francúzske orgány následne odpovedali listom z 10. septembra 2004.

II.   OPIS

1.   PLÁN RIVESALTES

| (6) | CIVDN sa v roku 1996 rozhodol zaviesť akciu zameranú na konverziu viníc s cieľom nahradiť prostredníctvom vyklčovania a opätovnej výsadby kvalitných odrôd viniča časť produkcie prírodných sladkých vín regiónu Východné Pyreneje, aby sa tak napravila štrukturálna kríza, v ktorej sa táto produkcia nachádzala a ktorá sa prejavovala pravidelným poklesom odbytísk. Pomoc mala za cieľ financovať kvalitatívne zlepšenie odrôd viniča v tomto regióne a ukončila sa najneskôr 1. augusta 2000. |
| --- | --- |

(6)

CIVDN sa v roku 1996 rozhodol zaviesť akciu zameranú na konverziu viníc s cieľom nahradiť prostredníctvom vyklčovania a opätovnej výsadby kvalitných odrôd viniča časť produkcie prírodných sladkých vín regiónu Východné Pyreneje, aby sa tak napravila štrukturálna kríza, v ktorej sa táto produkcia nachádzala a ktorá sa prejavovala pravidelným poklesom odbytísk. Pomoc mala za cieľ financovať kvalitatívne zlepšenie odrôd viniča v tomto regióne a ukončila sa najneskôr 1. augusta 2000.

| (7) | V záujme úspešného uskutočnenia tohto plánu konverzie (známeho pod názvom „Plán Rivesaltes“) mali producenti z tohto regiónu prístup k dvom typom pomoci:






  — | k prémii za zmrazenie (prime de gel) na hektár financovanej z medziodvetvového príspevku, |
| --- | --- | --- |

(7)

V záujme úspešného uskutočnenia tohto plánu konverzie (známeho pod názvom „Plán Rivesaltes“) mali producenti z tohto regiónu prístup k dvom typom pomoci:

—

k prémii za zmrazenie (prime de gel) na hektár financovanej z medziodvetvového príspevku,

| — | k pomoci na hektár financovanej zo štátneho rozpočtu a z rozpočtu príslušných samosprávnych orgánov určenej na čiastočné pokrytie nákladov na samotnú konverziu. |
| --- | --- |

—

k pomoci na hektár financovanej zo štátneho rozpočtu a z rozpočtu príslušných samosprávnych orgánov určenej na čiastočné pokrytie nákladov na samotnú konverziu.

1.1.   PRÉMIA ZA ZMRAZENIE

| (8) | Medziodvetvový výbor pre prírodné sladké vína (CIVDN) s chránenými označeniami pôvodu CHOP (appellations d'origine contrôlées – AOC) zaviedol rozhodnutím 96-1 z 5. júla 1996 medziodvetvový príspevok na financovanie plánu konverzie „Rivesaltes“ a „Grand Roussillon“. |
| --- | --- |

(8)

Medziodvetvový výbor pre prírodné sladké vína (CIVDN) s chránenými označeniami pôvodu CHOP (appellations d'origine contrôlées – AOC) zaviedol rozhodnutím 96-1 z 5. júla 1996 medziodvetvový príspevok na financovanie plánu konverzie „Rivesaltes“ a „Grand Roussillon“.

| (9) | Príspevok vo výške 50 francúzskych frankov (FRF) (3) za hektoliter vyprodukovaný v regióne Východné Pyreneje, kde sa produkujú príslušné prírodné sladké vína, bol určený na financovanie prémie („prémie za zmrazenie“) na každý pozemok, ktorý v roku 1995 produkoval vína „Rivesaltes“ alebo „Grand Roussillon“ a ktorý by v období od zberu v roku 1996 do zberu v roku 2000 vrátane produkoval stolové víno alebo vína so zemepisným označením pôvodu (vins de pays). Výnos z výberu príspevku sa poukázal do osobitného fondu. |
| --- | --- |

(9)

Príspevok vo výške 50 francúzskych frankov (FRF) (3) za hektoliter vyprodukovaný v regióne Východné Pyreneje, kde sa produkujú príslušné prírodné sladké vína, bol určený na financovanie prémie („prémie za zmrazenie“) na každý pozemok, ktorý v roku 1995 produkoval vína „Rivesaltes“ alebo „Grand Roussillon“ a ktorý by v období od zberu v roku 1996 do zberu v roku 2000 vrátane produkoval stolové víno alebo vína so zemepisným označením pôvodu (vins de pays). Výnos z výberu príspevku sa poukázal do osobitného fondu.

| (10) | Prémia za zmrazenie bolo skutočne poskytnutá producentom, ktorí sa zaviazali, že počas päťročného obdobia nebudú nepožadovať CHOP „Rivesaltes“ alebo „Grand Roussillon“. Cieľom tejto prémie bolo kompenzovať stratu príjmov spôsobenú vplyvom skutočnosti, že sa už nepoužívali uvedené dve označenia, na cenu. Prémia nepredpokladala zastavenie produkcie alebo jej obmedzenie, ale len kompenzáciu za také využitie produkcie, ktoré nepoužije CHOP. Cieľom teda bolo rýchlo znížiť potenciál uvedenia na trh vín s označením CHOP. |
| --- | --- |

(10)

Prémia za zmrazenie bolo skutočne poskytnutá producentom, ktorí sa zaviazali, že počas päťročného obdobia nebudú nepožadovať CHOP „Rivesaltes“ alebo „Grand Roussillon“. Cieľom tejto prémie bolo kompenzovať stratu príjmov spôsobenú vplyvom skutočnosti, že sa už nepoužívali uvedené dve označenia, na cenu. Prémia nepredpokladala zastavenie produkcie alebo jej obmedzenie, ale len kompenzáciu za také využitie produkcie, ktoré nepoužije CHOP. Cieľom teda bolo rýchlo znížiť potenciál uvedenia na trh vín s označením CHOP.

| (11) | Výška prémie za zmrazenie bola 5 000 FRF ročne na „zmrazený“ hektár. Prémia sa na každý pozemok, na ktorý bola pomoc poskytnutá, prestala poskytovať v roku, keď daný pozemok prešiel konverziou. |
| --- | --- |

(11)

Výška prémie za zmrazenie bola 5 000 FRF ročne na „zmrazený“ hektár. Prémia sa na každý pozemok, na ktorý bola pomoc poskytnutá, prestala poskytovať v roku, keď daný pozemok prešiel konverziou.

| (12) | Komisia nedostala informácie o celkovej výške pomoci vyplatenej v rámci tohto opatrenia. Nebola jej poskytnutá nijaká informácia o výške príjmov z vytvoreného medziodvetvového príspevku ani o počte hektárov, na ktoré sa výhody tohto opatrenia vzťahovali. |
| --- | --- |

(12)

Komisia nedostala informácie o celkovej výške pomoci vyplatenej v rámci tohto opatrenia. Nebola jej poskytnutá nijaká informácia o výške príjmov z vytvoreného medziodvetvového príspevku ani o počte hektárov, na ktoré sa výhody tohto opatrenia vzťahovali.

1.2.   POMOC NA KONVERZIU

| (13) | Podľa francúzskych orgánov sa plán konverzie viníc CHOP Rivesaltes, v podobe prijatej v roku 1996, týkal 3 250 hektárov: 1 250 hektárov na produkciu „Muscat de Rivesaltes“; 1 000 hektárov na produkciu „Côtes du Roussillon“ a „Côtes du Roussillon Villages“ (odrody Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne a Vermentino) a 1 000 hektárov na produkciu odrodového vína so zemepisným označením pôvodu – vins de pays de cépage (odrody Chardonnay, Cabernet, Merlot, atď.). |
| --- | --- |

(13)

Podľa francúzskych orgánov sa plán konverzie viníc CHOP Rivesaltes, v podobe prijatej v roku 1996, týkal 3 250 hektárov: 1 250 hektárov na produkciu „Muscat de Rivesaltes“; 1 000 hektárov na produkciu „Côtes du Roussillon“ a „Côtes du Roussillon Villages“ (odrody Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne a Vermentino) a 1 000 hektárov na produkciu odrodového vína so zemepisným označením pôvodu – vins de pays de cépage (odrody Chardonnay, Cabernet, Merlot, atď.).

| (14) | Na podporu tohto plánu súhlasili francúzske orgány s poskytnutím finančnej podpory vo výške 111 miliónov FRF rozdelených takto: 85 miliónov FRF prostredníctvom Medziodvetvového štátneho úradu pre vína (Office national interprofessionnel des vins) a 26 miliónov FRF prostredníctvom príslušných samosprávnych orgánov [Languedoc-Roussillon a hlavná samosprávna rada (conseil général) departementu Východné Pyreneje]. |
| --- | --- |

(14)

Na podporu tohto plánu súhlasili francúzske orgány s poskytnutím finančnej podpory vo výške 111 miliónov FRF rozdelených takto: 85 miliónov FRF prostredníctvom Medziodvetvového štátneho úradu pre vína (Office national interprofessionnel des vins) a 26 miliónov FRF prostredníctvom príslušných samosprávnych orgánov [Languedoc-Roussillon a hlavná samosprávna rada (conseil général) departementu Východné Pyreneje].

| (15) | Táto podpora predpokladala pomoc vo výške 25 000 FRF/ha určenú na konverziu na CHOP „Muscat de Rivesaltes“ a pomoc vo výške 40 000 FRF/ha na konverziu na CHOP „Côtes du Roussillon Villages“ a na vína so zemepisným označením pôvodu. |
| --- | --- |

(15)

Táto podpora predpokladala pomoc vo výške 25 000 FRF/ha určenú na konverziu na CHOP „Muscat de Rivesaltes“ a pomoc vo výške 40 000 FRF/ha na konverziu na CHOP „Côtes du Roussillon Villages“ a na vína so zemepisným označením pôvodu.

| (16) | Podľa francúzskych orgánov možno odhadnúť reálne náklady na konverziu v regióne na 110 000 FRF/ha. Francúzske orgány potvrdili, že plánované konverzie sa do veľkej miery uskutočnili (2 350 ha z plánovaných 3 250 ha). |
| --- | --- |

(16)

Podľa francúzskych orgánov možno odhadnúť reálne náklady na konverziu v regióne na 110 000 FRF/ha. Francúzske orgány potvrdili, že plánované konverzie sa do veľkej miery uskutočnili (2 350 ha z plánovaných 3 250 ha).

| (17) | Celkové náklady na uskutočnenú konverziu dosiahli podľa francúzskych orgánov 258,5 milióna FRF (39,4 milióna EUR). Samotné štátne orgány údajne prispeli sumou dosahujúcou 75,250 milióna FRF (11,01 milióna EUR) z pôvodne plánovaných 111 miliónov FRF (16,9 milióna EUR). Podľa informácií, ktoré poskytli francúzske orgány, prispeli štátne orgány sumou zodpovedajúcou 29,11 % nákladov na reálne uskutočnenú konverziu v rámci všetkých typov financovania spolu. |
| --- | --- |

(17)

Celkové náklady na uskutočnenú konverziu dosiahli podľa francúzskych orgánov 258,5 milióna FRF (39,4 milióna EUR). Samotné štátne orgány údajne prispeli sumou dosahujúcou 75,250 milióna FRF (11,01 milióna EUR) z pôvodne plánovaných 111 miliónov FRF (16,9 milióna EUR). Podľa informácií, ktoré poskytli francúzske orgány, prispeli štátne orgány sumou zodpovedajúcou 29,11 % nákladov na reálne uskutočnenú konverziu v rámci všetkých typov financovania spolu.

| (18) | Francúzske orgány pripomenuli, že v súlade s článkom 9 nariadenia Rady (EHS) č. 822/87 zo 16. marca 1987 o spoločnej organizácii trhu s vínom (4) každoročne postupujú Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev súpis plôch vysadených viničom, zatriedených podľa departementov a typu produkovaného hrozna [hrozno na výrobu vína, z toho akostného vína produkovaného vo vymedzených regiónoch (VQPRD), vinič na stolové hrozno], ako aj súpis vyklčovaných a opätovne vysadených viníc predložený podľa rovnakého spôsobu zatriedenia podľa departementov a typu produkovaného hrozna. Francúzske orgány uviedli v prílohe kópiu tabuliek zaslaných za hospodársky rok 1997/1998. |
| --- | --- |

(18)

Francúzske orgány pripomenuli, že v súlade s článkom 9 nariadenia Rady (EHS) č. 822/87 zo 16. marca 1987 o spoločnej organizácii trhu s vínom (4) každoročne postupujú Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev súpis plôch vysadených viničom, zatriedených podľa departementov a typu produkovaného hrozna [hrozno na výrobu vína, z toho akostného vína produkovaného vo vymedzených regiónoch (VQPRD), vinič na stolové hrozno], ako aj súpis vyklčovaných a opätovne vysadených viníc predložený podľa rovnakého spôsobu zatriedenia podľa departementov a typu produkovaného hrozna. Francúzske orgány uviedli v prílohe kópiu tabuliek zaslaných za hospodársky rok 1997/1998.

2.   MEDZIODVETVOVÉ PRÍSPEVKY NA REKLAMU A PROPAGÁCIU A NA PREVÁDZKU NIEKTORÝCH CHOP

| (19) | Rozhodnutím 97-3 z 29. decembra 1997 zaviedol CIVDN od 1. januára 1998 medziodvetvový príspevok na financovanie reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech týchto CHOP: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ a „Banyuls“. |
| --- | --- |

(19)

Rozhodnutím 97-3 z 29. decembra 1997 zaviedol CIVDN od 1. januára 1998 medziodvetvový príspevok na financovanie reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech týchto CHOP: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ a „Banyuls“.

| (20) | Výška príspevku bez dane na hektoliter bola stanovená takto: „Banyuls a Banyuls Grand Cru“ 25 FRF/hl; „Grand Roussillon“ 30 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“ 50 FRF/hl; „Rivesaltes“ 30 FRF/hl. |
| --- | --- |

(20)

Výška príspevku bez dane na hektoliter bola stanovená takto: „Banyuls a Banyuls Grand Cru“ 25 FRF/hl; „Grand Roussillon“ 30 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“ 50 FRF/hl; „Rivesaltes“ 30 FRF/hl.

| (21) | Tieto príspevky sa prideľovali takto: „Rivesaltes“ 25 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Grand Roussillon“ 45 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Banyuls“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku. |
| --- | --- |

(21)

Tieto príspevky sa prideľovali takto: „Rivesaltes“ 25 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Grand Roussillon“ 45 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Banyuls“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku.

| (22) | Rozhodnutím 98-1 z 10. júla 1998 zaviedol CIVDN od 1. septembra 1998 medziodvetvový príspevok na financovanie reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech týchto CHOP: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ a „Maury“. |
| --- | --- |

(22)

Rozhodnutím 98-1 z 10. júla 1998 zaviedol CIVDN od 1. septembra 1998 medziodvetvový príspevok na financovanie reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech týchto CHOP: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ a „Maury“.

| (23) | Jednotlivé výšky príspevku bez dane na hektoliter boli stanovené takto: „Grand Roussillon“ 25 FRF/hl; „Maury“ 5 FRF/hl; „Rivesaltes“ 35 FRF/hl. |
| --- | --- |

(23)

Jednotlivé výšky príspevku bez dane na hektoliter boli stanovené takto: „Grand Roussillon“ 25 FRF/hl; „Maury“ 5 FRF/hl; „Rivesaltes“ 35 FRF/hl.

| (24) | Tieto príspevky sa prideľovali takto: „Rivesaltes“ 30 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Grand Roussillon“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Maury“ 5 FRF/hl na prevádzku. |
| --- | --- |

(24)

Tieto príspevky sa prideľovali takto: „Rivesaltes“ 30 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Grand Roussillon“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Maury“ 5 FRF/hl na prevádzku.

| (25) | Oba predchádzajúce príspevky boli zrušené rozhodnutím 99-1 zo 17. decembra 1999, ktorým CIVDN zaviedol medziodvetvový príspevok určený na financovanie reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech týchto CHOP: „Banyuls“, „Banyuls Grand Cru“, „Muscat de Rivesaltes“, „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ a „Maury“. |
| --- | --- |

(25)

Oba predchádzajúce príspevky boli zrušené rozhodnutím 99-1 zo 17. decembra 1999, ktorým CIVDN zaviedol medziodvetvový príspevok určený na financovanie reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech týchto CHOP: „Banyuls“, „Banyuls Grand Cru“, „Muscat de Rivesaltes“, „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ a „Maury“.

| (26) | Jednotlivé sumy bez dane na hektoliter boli stanovené takto: „Grand Roussillon“ 25 FRF/hl; „Rivesaltes“ 35 FRF/hl; „Banyuls“ a „Banyuls Grand Cru“ 25 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“ 55 FRF/hl; „Maury“ 0 FRF/hl. |
| --- | --- |

(26)

Jednotlivé sumy bez dane na hektoliter boli stanovené takto: „Grand Roussillon“ 25 FRF/hl; „Rivesaltes“ 35 FRF/hl; „Banyuls“ a „Banyuls Grand Cru“ 25 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“ 55 FRF/hl; „Maury“ 0 FRF/hl.

| (27) | Tieto príspevky sa prideľovali takto: „Rivesaltes“ 30 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Grand Roussillon“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Muscat de Rivesaltes“ 50 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Banyuls a Banyuls Grand Cru“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku. |
| --- | --- |

(27)

Tieto príspevky sa prideľovali takto: „Rivesaltes“ 30 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Grand Roussillon“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Muscat de Rivesaltes“ 50 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku; „Banyuls a Banyuls Grand Cru“ 20 FRF/hl na reklamu a propagáciu a 5 FRF/hl na prevádzku.

| (28) | Rozhodnutím 00-1 sa stanovilo pokračovanie tohto príspevku s drobnými úpravami. V čase otvorenia zisťovacieho konania Komisia nedisponovala informáciami o trvaní tejto poslednej schémy pomoci ani o jej prípadnom predĺžení. |
| --- | --- |

(28)

Rozhodnutím 00-1 sa stanovilo pokračovanie tohto príspevku s drobnými úpravami. V čase otvorenia zisťovacieho konania Komisia nedisponovala informáciami o trvaní tejto poslednej schémy pomoci ani o jej prípadnom predĺžení.

3.   ARGUMENTY PREDLOŽENÉ KOMISIOU V RÁMCI OTVORENIA ZISŤOVACIEHO KONANIA

| (29) | Komisia v súvislosti s povahou daných príspevkov poznamenala, že boli priamo schválené francúzskou vládou podľa postupu ustanoveného v zákone č. 200 z 2. apríla 1943 o zriadení Medziodvetvového výboru pre prírodné sladké vína a likérové vína s chráneným označením. Schválenie vládou tak predstavuje predbežnú podmienku prijatia takýchto príspevkov. Zákonom č. 200 sa ustanovuje najmä, že príspevky sú povinné pre všetkých členov zainteresovaných odvetví, hneď po ich odsúhlasení vládou alebo v danom prípade jej komisárom. Z toho vyplýva, že tento typ príspevkov si na to, aby bol účinný v plnom rozsahu, vyžaduje akt štátneho orgánu. Z tohto dôvodu Komisia v štádiu zisťovacieho konania usúdila, že v danom prípade išlo o parafiškálne dane, teda o verejné zdroje. |
| --- | --- |

(29)

Komisia v súvislosti s povahou daných príspevkov poznamenala, že boli priamo schválené francúzskou vládou podľa postupu ustanoveného v zákone č. 200 z 2. apríla 1943 o zriadení Medziodvetvového výboru pre prírodné sladké vína a likérové vína s chráneným označením. Schválenie vládou tak predstavuje predbežnú podmienku prijatia takýchto príspevkov. Zákonom č. 200 sa ustanovuje najmä, že príspevky sú povinné pre všetkých členov zainteresovaných odvetví, hneď po ich odsúhlasení vládou alebo v danom prípade jej komisárom. Z toho vyplýva, že tento typ príspevkov si na to, aby bol účinný v plnom rozsahu, vyžaduje akt štátneho orgánu. Z tohto dôvodu Komisia v štádiu zisťovacieho konania usúdila, že v danom prípade išlo o parafiškálne dane, teda o verejné zdroje.

| (30) | Pokiaľ ide o „prémiu za zmrazenie“ ustanovenú francúzskym opatrením pomoci, takéto prémie neboli ustanovené spoločnou organizáciou trhov (SOT) a konkrétnejšie nariadením Rady (EHS) č. 456/80 z 18. februára 1980 o poskytnutí prémií za dočasné zanechanie a za trvalé ukončenie pestovania viniča vysadeného na určitých plochách a prémií za vzdanie sa opätovnej výsadby (5). Toto nariadenie ustanovovalo len prémiu za dočasné zanechanie alebo za trvalé ukončenie produkcie, ktorá sa mohla vyplatiť, keď sa producent rozhodol prispieť k zníženiu vinárskeho potenciálu Spoločenstva, a to najmä prostredníctvom vyklčovania viniča. Vzhľadom na to, že nedošlo k nijakému zníženiu potenciálu a prémiou sa nefinancovala nijaká akcia, ktorá by viedla k zanechaniu produkcie, v štádiu otvorenia zisťovacieho konania opatrenie zjavne nespadalo do rozsahu pôsobnosti bývalej spoločnej organizácie trhu s vínom ustanovenej nariadením (EHS) č. 822/87. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide o „prémiu za zmrazenie“ ustanovenú francúzskym opatrením pomoci, takéto prémie neboli ustanovené spoločnou organizáciou trhov (SOT) a konkrétnejšie nariadením Rady (EHS) č. 456/80 z 18. februára 1980 o poskytnutí prémií za dočasné zanechanie a za trvalé ukončenie pestovania viniča vysadeného na určitých plochách a prémií za vzdanie sa opätovnej výsadby (5). Toto nariadenie ustanovovalo len prémiu za dočasné zanechanie alebo za trvalé ukončenie produkcie, ktorá sa mohla vyplatiť, keď sa producent rozhodol prispieť k zníženiu vinárskeho potenciálu Spoločenstva, a to najmä prostredníctvom vyklčovania viniča. Vzhľadom na to, že nedošlo k nijakému zníženiu potenciálu a prémiou sa nefinancovala nijaká akcia, ktorá by viedla k zanechaniu produkcie, v štádiu otvorenia zisťovacieho konania opatrenie zjavne nespadalo do rozsahu pôsobnosti bývalej spoločnej organizácie trhu s vínom ustanovenej nariadením (EHS) č. 822/87.

| (31) | Účelom pomoci malo byť finančne odbremeniť producentov, ktorí sa ako podnikatelia rozhodli slobodne podniknúť čisto obchodné kroky, ktorých náklady, zdá sa, predstavujú výdavky spojené s výkonom hospodárskej činnosti. Podľa uplatniteľnej stálej praxe Komisie a podľa judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (6) je pomoc na prevádzku taká pomoc, ktorá má oslobodiť podnik od nákladov, ktoré by za normálnych okolností znášal v rámci svojho bežného riadenia alebo svojich bežných činností. Táto myšlienka sa opakuje v bode 3.5 usmernení Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci v poľnohospodárskom sektore (7), ďalej len „usmernenia pre poľnohospodárstvo“, podľa ktorého tu ide vlastne o pomoc, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadia SOT. |
| --- | --- |

(31)

Účelom pomoci malo byť finančne odbremeniť producentov, ktorí sa ako podnikatelia rozhodli slobodne podniknúť čisto obchodné kroky, ktorých náklady, zdá sa, predstavujú výdavky spojené s výkonom hospodárskej činnosti. Podľa uplatniteľnej stálej praxe Komisie a podľa judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (6) je pomoc na prevádzku taká pomoc, ktorá má oslobodiť podnik od nákladov, ktoré by za normálnych okolností znášal v rámci svojho bežného riadenia alebo svojich bežných činností. Táto myšlienka sa opakuje v bode 3.5 usmernení Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci v poľnohospodárskom sektore (7), ďalej len „usmernenia pre poľnohospodárstvo“, podľa ktorého tu ide vlastne o pomoc, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadia SOT.

| (32) | Komisia v tomto ohľade skonštatovala, že pomoc bola poskytnutá na hektár ročne, a že teda úzko súvisí s vyprodukovaným množstvom vína. Komisia pripomenula, že nemôže v nijakom prípade schvaľovať pomoc, ktorá by mohla byť nezlučiteľná s ustanoveniami, ktorými sa riadi SOT alebo ktorá by bránila riadnemu fungovaniu príslušnej SOT. V štádiu otvorenia zisťovacieho konania usúdila, že „prémia za zmrazenie“ by mohla predstavovať pomoc na prevádzku, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadi SOT s vínom, a že z tohto dôvodu by mohla byť nezlučiteľná s uplatniteľnými trhovými pravidlami a pravidlami hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(32)

Komisia v tomto ohľade skonštatovala, že pomoc bola poskytnutá na hektár ročne, a že teda úzko súvisí s vyprodukovaným množstvom vína. Komisia pripomenula, že nemôže v nijakom prípade schvaľovať pomoc, ktorá by mohla byť nezlučiteľná s ustanoveniami, ktorými sa riadi SOT alebo ktorá by bránila riadnemu fungovaniu príslušnej SOT. V štádiu otvorenia zisťovacieho konania usúdila, že „prémia za zmrazenie“ by mohla predstavovať pomoc na prevádzku, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadi SOT s vínom, a že z tohto dôvodu by mohla byť nezlučiteľná s uplatniteľnými trhovými pravidlami a pravidlami hospodárskej súťaže.

| (33) | Pokiaľ ide o náklady na konverziu, článkom 14 nariadenia (EHS) č. 822/87 sa ustanovovalo, že každá štátna pomoc na výsadbu viníc bude zakázaná od 1. septembra 1988 s výnimkou takých, ktoré vyhovujú kritériám, ktoré by umožnili zníženie množstva produkcie alebo kvalitatívne zlepšenie bez toho, aby došlo k zvýšeniu produkcie. Z tohto dôvodu mali byť prípustné len odrody viniča, ktoré zlepšujú kvalitu a nemajú na danej pôde vysokú výnosnosť. |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o náklady na konverziu, článkom 14 nariadenia (EHS) č. 822/87 sa ustanovovalo, že každá štátna pomoc na výsadbu viníc bude zakázaná od 1. septembra 1988 s výnimkou takých, ktoré vyhovujú kritériám, ktoré by umožnili zníženie množstva produkcie alebo kvalitatívne zlepšenie bez toho, aby došlo k zvýšeniu produkcie. Z tohto dôvodu mali byť prípustné len odrody viniča, ktoré zlepšujú kvalitu a nemajú na danej pôde vysokú výnosnosť.

| (34) | Nariadením Komisie (EHS) č. 2741/89 z 11. septembra 1989 o stanovení kritérií, ktoré treba zohľadniť v rámci článku 14 nariadenia Rady (EHS) č. 822/87, pokiaľ ide o štátnu pomoc na výsadbu vinohradníckych plôch (8), sa vymedzujú kritériá, na základe ktorých sa posudzujú návrhy štátnej pomoci na výsadbu vinohradníckych plôch prijateľné v zmysle článkov 87, 88 a 89 zmluvy. Článkom 2 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovuje, že návrhy štátnej pomoci musia dostatočne preukázať dodržiavanie cieľa zníženia množstva produkcie alebo kvalitatívneho zlepšenia bez zvýšenia produkcie. |
| --- | --- |

(34)

Nariadením Komisie (EHS) č. 2741/89 z 11. septembra 1989 o stanovení kritérií, ktoré treba zohľadniť v rámci článku 14 nariadenia Rady (EHS) č. 822/87, pokiaľ ide o štátnu pomoc na výsadbu vinohradníckych plôch (8), sa vymedzujú kritériá, na základe ktorých sa posudzujú návrhy štátnej pomoci na výsadbu vinohradníckych plôch prijateľné v zmysle článkov 87, 88 a 89 zmluvy. Článkom 2 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovuje, že návrhy štátnej pomoci musia dostatočne preukázať dodržiavanie cieľa zníženia množstva produkcie alebo kvalitatívneho zlepšenia bez zvýšenia produkcie.

| (35) | Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovovalo, že výška pomoci poskytnutej na hektár vysadeného viniča nemôže prekročiť 30 % skutočných nákladov na vyklčovanie a výsadbu. Podľa francúzskych orgánov vzhľadom na to, že celkové náklady na uskutočnenú konverziu údajne dosiahli 258 500 000 FRF a štátne orgány na ňu prispeli sumou 75 250 000 FRF, možno dospieť k záveru, že v rámci všetkých typov financovania spolu štátne orgány prispeli sumou zodpovedajúcou 29,11 % nákladov na reálne uskutočnenú konverziu. Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa však ustanovovalo, že relevantným údajom na výpočet nákladov na konverziu bol údaj skutočne poskytnutej pomoci na hektár vysadeného viniča. V štádiu zisťovacieho konania sa javilo, že táto logika evidentne vylučuje celkové výpočty v rámci výkonu konverzie v celom jeho rozsahu, a tým aj výpočty založené na priemerných celkových nákladoch na hektár. Francúzske orgány navyše počítali tento priemer vzhľadom na rôzne akcie konverzie. |
| --- | --- |

(35)

Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovovalo, že výška pomoci poskytnutej na hektár vysadeného viniča nemôže prekročiť 30 % skutočných nákladov na vyklčovanie a výsadbu. Podľa francúzskych orgánov vzhľadom na to, že celkové náklady na uskutočnenú konverziu údajne dosiahli 258 500 000 FRF a štátne orgány na ňu prispeli sumou 75 250 000 FRF, možno dospieť k záveru, že v rámci všetkých typov financovania spolu štátne orgány prispeli sumou zodpovedajúcou 29,11 % nákladov na reálne uskutočnenú konverziu. Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa však ustanovovalo, že relevantným údajom na výpočet nákladov na konverziu bol údaj skutočne poskytnutej pomoci na hektár vysadeného viniča. V štádiu zisťovacieho konania sa javilo, že táto logika evidentne vylučuje celkové výpočty v rámci výkonu konverzie v celom jeho rozsahu, a tým aj výpočty založené na priemerných celkových nákladoch na hektár. Francúzske orgány navyše počítali tento priemer vzhľadom na rôzne akcie konverzie.

| (36) | V štádiu zisťovacieho konania Komisia usúdila, že vzhľadom na náklady na hektár predložené francúzskymi orgánmi (110 000 FRF/ha) bola poskytnutá pomoc v danom prípade údajne ohraničená na 33 000 FRF/ha a na 30 % skutočných nákladov, ktoré vynaložili jednotliví producenti. Z toho vyplýva, že každé prekročenie tejto maximálnej výšky, teda každé prekročenie 30 % skutočných nákladov na individuálnej úrovni, by mohlo predstavovať pomoc nezlučiteľnú s uplatniteľnými pravidlami. |
| --- | --- |

(36)

V štádiu zisťovacieho konania Komisia usúdila, že vzhľadom na náklady na hektár predložené francúzskymi orgánmi (110 000 FRF/ha) bola poskytnutá pomoc v danom prípade údajne ohraničená na 33 000 FRF/ha a na 30 % skutočných nákladov, ktoré vynaložili jednotliví producenti. Z toho vyplýva, že každé prekročenie tejto maximálnej výšky, teda každé prekročenie 30 % skutočných nákladov na individuálnej úrovni, by mohlo predstavovať pomoc nezlučiteľnú s uplatniteľnými pravidlami.

| (37) | Na základe právomocí, ktorými Komisia disponuje podľa článku 10 nariadenia (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (9), prikázala Komisia francúzskym orgánom zaslať všetky potrebné informácie týkajúce sa oboch uskutočnených konverzií. Mali zahŕňať najmä: informácie týkajúce sa počtu vinohradníkov, ktorí boli príjemcami štátnej pomoci na výsadbu vinohradníckych plôch; dotknutú plochu rozpísanú podľa kategórie pôdy; podiel tejto plochy, na ktorom výsadbe predchádzalo vyklčovanie; podiel tejto plochy uznaný za vhodný na produkciu VQPRD; určenie týchto vysadených plôch (hrozno na produkciu vína, stolové hrozno, hrozno na sušenie, škôlka alebo materská vinica na štepy atď.); použité odrody; dôkaz o predbežnom povolení francúzskych orgánov na použitie daných odrôd; vývoj výrobného potenciálu; každú ďalšiu vhodnú informáciu o úrovni pomoci. |
| --- | --- |

(37)

Na základe právomocí, ktorými Komisia disponuje podľa článku 10 nariadenia (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (9), prikázala Komisia francúzskym orgánom zaslať všetky potrebné informácie týkajúce sa oboch uskutočnených konverzií. Mali zahŕňať najmä: informácie týkajúce sa počtu vinohradníkov, ktorí boli príjemcami štátnej pomoci na výsadbu vinohradníckych plôch; dotknutú plochu rozpísanú podľa kategórie pôdy; podiel tejto plochy, na ktorom výsadbe predchádzalo vyklčovanie; podiel tejto plochy uznaný za vhodný na produkciu VQPRD; určenie týchto vysadených plôch (hrozno na produkciu vína, stolové hrozno, hrozno na sušenie, škôlka alebo materská vinica na štepy atď.); použité odrody; dôkaz o predbežnom povolení francúzskych orgánov na použitie daných odrôd; vývoj výrobného potenciálu; každú ďalšiu vhodnú informáciu o úrovni pomoci.

| (38) | Pokiaľ ide o pomoc na reklamu a propagáciu zavedenú niektorými CHOP, francúzske orgány upozornili, že právny predpis týkajúci sa parafiškálnej dane určenej na financovanie CIVDN bol predmetom pravidelných oznámení a už bol Komisiou preskúmavaný a schvaľovaný. Komisia totiž naposledy schválila v rámci štátnej pomoci N 184/97 (10) (Pomoc a parafiškálna daň v prospech CIVDN) na obdobie až do konca roka 2002 štátnu pomoc financovanú parafiškálnou daňou na pokrytie okrem iného reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech CIVDN. Podľa získaných informácií však príspevky v danom prípade vyberá CIVDN popri parafiškálnej dani určenej na aktivity v oblasti komunikácie a reklamy, ktorú už Komisia schválila. Z tohto dôvodu Komisia v štádiu zisťovacieho konania usudzovala, že schválenie vydané predtým nepredstavovalo tiché schválenie každej zmeny a doplnenia alebo akéhokoľvek iného opatrenia, ktoré sa pridajú k predtým schválenej pomoci. |
| --- | --- |

(38)

Pokiaľ ide o pomoc na reklamu a propagáciu zavedenú niektorými CHOP, francúzske orgány upozornili, že právny predpis týkajúci sa parafiškálnej dane určenej na financovanie CIVDN bol predmetom pravidelných oznámení a už bol Komisiou preskúmavaný a schvaľovaný. Komisia totiž naposledy schválila v rámci štátnej pomoci N 184/97 (10) (Pomoc a parafiškálna daň v prospech CIVDN) na obdobie až do konca roka 2002 štátnu pomoc financovanú parafiškálnou daňou na pokrytie okrem iného reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech CIVDN. Podľa získaných informácií však príspevky v danom prípade vyberá CIVDN popri parafiškálnej dani určenej na aktivity v oblasti komunikácie a reklamy, ktorú už Komisia schválila. Z tohto dôvodu Komisia v štádiu zisťovacieho konania usudzovala, že schválenie vydané predtým nepredstavovalo tiché schválenie každej zmeny a doplnenia alebo akéhokoľvek iného opatrenia, ktoré sa pridajú k predtým schválenej pomoci.

| (39) | Komisia prikázala francúzskym orgánom, aby jej zaslali potrebné informácie týkajúce sa týchto opatrení pomoci vrátane neuvedených a neoznámených opatrení, ktoré by mohli byť v súčasnosti účinné, aby mohla zhodnotiť ich zlučiteľnosť najmä s negatívnymi a pozitívnymi kritériami uplatniteľnými v oblasti reklamy a propagácie a s maximálnou výškou pomoci, ktorú možno schváliť. Tieto informácie by mali taktiež umožniť posúdenie dosahu prípadnej súbežnej pomoci medzi predtým schválenou schémou pomoci a neoznámenými schémami, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(39)

Komisia prikázala francúzskym orgánom, aby jej zaslali potrebné informácie týkajúce sa týchto opatrení pomoci vrátane neuvedených a neoznámených opatrení, ktoré by mohli byť v súčasnosti účinné, aby mohla zhodnotiť ich zlučiteľnosť najmä s negatívnymi a pozitívnymi kritériami uplatniteľnými v oblasti reklamy a propagácie a s maximálnou výškou pomoci, ktorú možno schváliť. Tieto informácie by mali taktiež umožniť posúdenie dosahu prípadnej súbežnej pomoci medzi predtým schválenou schémou pomoci a neoznámenými schémami, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia.

| (40) | Komisia tiež skonštatovala, že parafiškálne dane v danom prípade boli z hľadiska ich mechanizmov veľmi podobné parafiškálnej dani, ktorú už Komisia schválila. Z právnych predpisov zavádzajúcich poplatky tohto druhu navyše vyplýva, že sa tieto poplatky vzťahovali len na vinársku produkciu určitého vymedzeného regiónu. V štádiu zisťovacieho konania bolo teda možné dospieť k záveru, že v danom prípade sa takáto parafiškálna daň nevzťahovala ani nevztiahla na žiadny dovezený produkt. |
| --- | --- |

(40)

Komisia tiež skonštatovala, že parafiškálne dane v danom prípade boli z hľadiska ich mechanizmov veľmi podobné parafiškálnej dani, ktorú už Komisia schválila. Z právnych predpisov zavádzajúcich poplatky tohto druhu navyše vyplýva, že sa tieto poplatky vzťahovali len na vinársku produkciu určitého vymedzeného regiónu. V štádiu zisťovacieho konania bolo teda možné dospieť k záveru, že v danom prípade sa takáto parafiškálna daň nevzťahovala ani nevztiahla na žiadny dovezený produkt.

III.   PRIPOMIENKY PREDLOZENE TRETIMI STRANAMI

| (41) | Navrhovateľ predložil ďalej uvedené pripomienky, pričom požiadal o nezverejnenie svojej identity. Komisia po preskúmaní dôvodov, ktoré uviedol, usúdila, že je vhodné mu vyhovieť. |
| --- | --- |

(41)

Navrhovateľ predložil ďalej uvedené pripomienky, pričom požiadal o nezverejnenie svojej identity. Komisia po preskúmaní dôvodov, ktoré uviedol, usúdila, že je vhodné mu vyhovieť.

| (42) | Podľa navrhovateľa sú prémia za zmrazenie a pomoc na konverziu údajne len dve súčasti jedinej schémy pomoci, ktorých výlučným cieľom je zredukovať uvedenie určitej produkcie na trh. Pomoc poskytnutá za zmrazenie pozemkov a pomoc poskytnutá na konverziu by sa mali spojiť, aby sa mohol posúdiť ich súlad s právom Spoločenstva. |
| --- | --- |

(42)

Podľa navrhovateľa sú prémia za zmrazenie a pomoc na konverziu údajne len dve súčasti jedinej schémy pomoci, ktorých výlučným cieľom je zredukovať uvedenie určitej produkcie na trh. Pomoc poskytnutá za zmrazenie pozemkov a pomoc poskytnutá na konverziu by sa mali spojiť, aby sa mohol posúdiť ich súlad s právom Spoločenstva.

| (43) | Navrhovateľ sa domnieva, že nezávislé finančné riadenie Plánu Rivesaltes ustanovené v rozhodnutí CIVDN 96-1 z 5. júla 1996 sa nedodržalo, pretože prémia za zmrazenie bola údajne financovaná z prostriedkov, ktoré nepochádzajú výlučne z výnosu z medziodvetvového príspevku zavedeného v roku 1996. V tomto zmysle sa prémia za zmrazenie údajne financovala sumou viac ako 11 miliónov FRF z vlastných prostriedkov CIVDN. Navyše časť prostriedkov získaných z reklamno-propagačného príspevku sa údajne použila na financovanie plánu, hlavne prémie za zmrazenie. |
| --- | --- |

(43)

Navrhovateľ sa domnieva, že nezávislé finančné riadenie Plánu Rivesaltes ustanovené v rozhodnutí CIVDN 96-1 z 5. júla 1996 sa nedodržalo, pretože prémia za zmrazenie bola údajne financovaná z prostriedkov, ktoré nepochádzajú výlučne z výnosu z medziodvetvového príspevku zavedeného v roku 1996. V tomto zmysle sa prémia za zmrazenie údajne financovala sumou viac ako 11 miliónov FRF z vlastných prostriedkov CIVDN. Navyše časť prostriedkov získaných z reklamno-propagačného príspevku sa údajne použila na financovanie plánu, hlavne prémie za zmrazenie.

| (44) | Podľa navrhovateľa hlavná samosprávna rada (conseil général) departementu Východné Pyreneje vraj začiatkom účtovného roka 2000 vyplatila Medziodvetvovému výboru pre prírodné sladké vína CIVDN 2 milióny FRF určené na financovanie prémie za zmrazenie. Navyše mal uvedený orgán uviesť vo svojom časopise L'accent Catalan z marca 2003 skutočnosť, že vinohradníkom priamo vyplatil nad rámec pomoci poskytnutej ako prémia za zmrazenie a za konverziu aj pomoc na hektár vo výške 761 EUR a neskôr 1 293 EUR v rámci Plánu Rivesaltes. Táto pomoc podľa navrhovateľa nebola Komisii oznámená. |
| --- | --- |

(44)

Podľa navrhovateľa hlavná samosprávna rada (conseil général) departementu Východné Pyreneje vraj začiatkom účtovného roka 2000 vyplatila Medziodvetvovému výboru pre prírodné sladké vína CIVDN 2 milióny FRF určené na financovanie prémie za zmrazenie. Navyše mal uvedený orgán uviesť vo svojom časopise L'accent Catalan z marca 2003 skutočnosť, že vinohradníkom priamo vyplatil nad rámec pomoci poskytnutej ako prémia za zmrazenie a za konverziu aj pomoc na hektár vo výške 761 EUR a neskôr 1 293 EUR v rámci Plánu Rivesaltes. Táto pomoc podľa navrhovateľa nebola Komisii oznámená.

| (45) | Pokiaľ ide o pomoc na reklamu a propagáciu, navrhovateľ sa domnieva, že výnos zo s ňou súvisiacich parafiškálnych daní v prospech CIVDN sa vraj použil na financovanie propagačných kampaní ich vlastných produktov, teda produktov niektorých podnikov, a nie na financovanie propagačných kampaní jednotlivých kategórií CHOP všeobecne. Túto prax údajne aj dnes uplatňuje Medziodvetvový výbor pre vína z oblasti Roussilon (CIVR), čo je subjekt, ktorý nahradil CIVDN v likvidácii. Táto pomoc má byť v rozpore s ustanoveniami Spoločenstva tým, že nesleduje všeobecný záujem. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o pomoc na reklamu a propagáciu, navrhovateľ sa domnieva, že výnos zo s ňou súvisiacich parafiškálnych daní v prospech CIVDN sa vraj použil na financovanie propagačných kampaní ich vlastných produktov, teda produktov niektorých podnikov, a nie na financovanie propagačných kampaní jednotlivých kategórií CHOP všeobecne. Túto prax údajne aj dnes uplatňuje Medziodvetvový výbor pre vína z oblasti Roussilon (CIVR), čo je subjekt, ktorý nahradil CIVDN v likvidácii. Táto pomoc má byť v rozpore s ustanoveniami Spoločenstva tým, že nesleduje všeobecný záujem.

| (46) | Podľa navrhovateľa CIVDN v priebehu rokov 2001 a 2002 údajne naďalej požadoval od veľkoobchodníkov úhradu parafiškálnych daní, pričom jeho nástupnícka organizácia CIVR začala tiež faktúrovať príspevky, čo je údajne z pohľadu vnútroštátnych právnych predpisov protiprávne. |
| --- | --- |

(46)

Podľa navrhovateľa CIVDN v priebehu rokov 2001 a 2002 údajne naďalej požadoval od veľkoobchodníkov úhradu parafiškálnych daní, pričom jeho nástupnícka organizácia CIVR začala tiež faktúrovať príspevky, čo je údajne z pohľadu vnútroštátnych právnych predpisov protiprávne.

IV.   PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ FRANCÚZSKOM

| (47) | Listom zo 16. júna 2003 francúzske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu Komisie začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy proti oznámenej pomoci. |
| --- | --- |

(47)

Listom zo 16. júna 2003 francúzske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu Komisie začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy proti oznámenej pomoci.

| (48) | Francúzske orgány na úvod potvrdili, že predmetné opatrenia neboli po pôvodne určenom období, čo bolo päť rokov po hospodárskom roku 1996/1997, predĺžené. V každom prípade bola Komisia informovaná listami zo 14. decembra 2000 a 6. decembra 2001 o rozpustení CIVDN. CIVR, ktorým sa CIVDN nahradil, nezaviedol žiadne opatrenie rovnakého typu. |
| --- | --- |

(48)

Francúzske orgány na úvod potvrdili, že predmetné opatrenia neboli po pôvodne určenom období, čo bolo päť rokov po hospodárskom roku 1996/1997, predĺžené. V každom prípade bola Komisia informovaná listami zo 14. decembra 2000 a 6. decembra 2001 o rozpustení CIVDN. CIVR, ktorým sa CIVDN nahradil, nezaviedol žiadne opatrenie rovnakého typu.

1.   PLÁN RIVESALTES

1.1.   PRÉMIA ZA ZMRAZENIE

| (49) | Francúzske orgány vysvetľujú, že opatrenie nesledovalo cieľ znížiť vinársky potenciál, pretože záväzok príjemcov spočíval v akceptovaní toho, že produkcia zo zmrazených pozemkov sa uvedie na trh ako stolové vína alebo vína so zemepisným označením pôvodu, a nie ako vína s CHOP. Túto prémiu teda údajne nemožno prirovnávať, ako to robí Komisia, k jednoduchej pomoci na prevádzku, ktorá by predstavovala neoprávnenú finančnú úľavu. |
| --- | --- |

(49)

Francúzske orgány vysvetľujú, že opatrenie nesledovalo cieľ znížiť vinársky potenciál, pretože záväzok príjemcov spočíval v akceptovaní toho, že produkcia zo zmrazených pozemkov sa uvedie na trh ako stolové vína alebo vína so zemepisným označením pôvodu, a nie ako vína s CHOP. Túto prémiu teda údajne nemožno prirovnávať, ako to robí Komisia, k jednoduchej pomoci na prevádzku, ktorá by predstavovala neoprávnenú finančnú úľavu.

| (50) | Cieľom prémie totiž bolo zabezpečiť príjemcom protihodnotu za ich záväzok neuvádzať na trh produkciu zo zmrazených pozemkov ako vína s CHOP. Nepredstavovala teda pre príjemcov nijaký dodatočný príjem, ale iba jednoduchú náhradu za ušlý zisk. |
| --- | --- |

(50)

Cieľom prémie totiž bolo zabezpečiť príjemcom protihodnotu za ich záväzok neuvádzať na trh produkciu zo zmrazených pozemkov ako vína s CHOP. Nepredstavovala teda pre príjemcov nijaký dodatočný príjem, ale iba jednoduchú náhradu za ušlý zisk.

| (51) | V čase zavádzania opatrenia teda hektár vinice CHOP Rivesaltes prinášal na základe maximálneho povoleného výnosu 40 hl takú produkciu, ktorá sa ďalej delila na 25 hl prírodných sladkých vín po 1 140 FRF/hl a 15 hl stolových vín alebo vín so zemepisným označením pôvodu po 350 FRF/hl, s obratom od 32 250 FRF do 33 000 FRF/ha. Po zmrazení mohol hektár vinice vyprodukovať 50 hl stolového vína alebo vína so zemepisným označením pôvodu (agronomický priemer departementu), čo predstavuje obrat od 12 500 FRF do 17 500 FRF/ha. |
| --- | --- |

(51)

V čase zavádzania opatrenia teda hektár vinice CHOP Rivesaltes prinášal na základe maximálneho povoleného výnosu 40 hl takú produkciu, ktorá sa ďalej delila na 25 hl prírodných sladkých vín po 1 140 FRF/hl a 15 hl stolových vín alebo vín so zemepisným označením pôvodu po 350 FRF/hl, s obratom od 32 250 FRF do 33 000 FRF/ha. Po zmrazení mohol hektár vinice vyprodukovať 50 hl stolového vína alebo vína so zemepisným označením pôvodu (agronomický priemer departementu), čo predstavuje obrat od 12 500 FRF do 17 500 FRF/ha.

| (52) | Priemerný rozdiel po zmrazení (ušlý zisk producentov) bol asi 15 000 FRF/ha, z čoho treba pre úplnosť odpočítať náklady na lieh používaný na výrobu prírodných sladkých vín (VDN), teda 2 000 FRF na 25 hl, čo vedie k čistému rozdielu vo výške 13 000 FRF/ha. |
| --- | --- |

(52)

Priemerný rozdiel po zmrazení (ušlý zisk producentov) bol asi 15 000 FRF/ha, z čoho treba pre úplnosť odpočítať náklady na lieh používaný na výrobu prírodných sladkých vín (VDN), teda 2 000 FRF na 25 hl, čo vedie k čistému rozdielu vo výške 13 000 FRF/ha.

| (53) | Aj keď vezmeme do úvahy skutočnosť, že od roku 1999 sa tento rozdiel v dôsledku poklesu výrobnej ceny VDN (900 FRF/hl) znížil, predstavoval aj naďalej pri všetkých predpokladoch sumu 6 500 FRF/ha [26 000 FRF (obrat/ha CHOP) – 17 500 FRF (obrat/ha stolového vína alebo vína so zemepisným označením pôvodu) – 2 000 FRF (náklady na lieh na výrobu VDN)]. |
| --- | --- |

(53)

Aj keď vezmeme do úvahy skutočnosť, že od roku 1999 sa tento rozdiel v dôsledku poklesu výrobnej ceny VDN (900 FRF/hl) znížil, predstavoval aj naďalej pri všetkých predpokladoch sumu 6 500 FRF/ha [26 000 FRF (obrat/ha CHOP) – 17 500 FRF (obrat/ha stolového vína alebo vína so zemepisným označením pôvodu) – 2 000 FRF (náklady na lieh na výrobu VDN)].

| (54) | Za týchto okolností sa francúzske orgány domnievajú, že prémia za zmrazenie nemohla v nijakom prípade predstavovať takú pomoc na prevádzku, ktorá by príjemcom prinášala neoprávnené dodatočné príjmy alebo finančné úľavy. |
| --- | --- |

(54)

Za týchto okolností sa francúzske orgány domnievajú, že prémia za zmrazenie nemohla v nijakom prípade predstavovať takú pomoc na prevádzku, ktorá by príjemcom prinášala neoprávnené dodatočné príjmy alebo finančné úľavy.

| (55) | Francúzske orgány ďalej podčiarkujú, že prémia za zmrazenie nepoškodila mechanizmy SOT s vínom z dôvodu prípadného narušenia, ktoré by mohla vyvolať na trhu. V departemente Východné Pyreneje v hospodárskych rokoch v období od 1996/1997 do 1999/2000 nebol nijaký objem destilovaný v zmysle povinnej destilácie. Okrem toho objemy určené na preventívnu destiláciu v období posudzovaných hospodárskych rokov poukazujú na bežné fungovanie trhu so stolovými vínami a s vínami so zemepisným označením pôvodu. |
| --- | --- |

(55)

Francúzske orgány ďalej podčiarkujú, že prémia za zmrazenie nepoškodila mechanizmy SOT s vínom z dôvodu prípadného narušenia, ktoré by mohla vyvolať na trhu. V departemente Východné Pyreneje v hospodárskych rokoch v období od 1996/1997 do 1999/2000 nebol nijaký objem destilovaný v zmysle povinnej destilácie. Okrem toho objemy určené na preventívnu destiláciu v období posudzovaných hospodárskych rokov poukazujú na bežné fungovanie trhu so stolovými vínami a s vínami so zemepisným označením pôvodu.

| (56) | Ako podporný argument francúzske úrady zdôrazňujú solidárnosť tohto opatrenia, ktoré údajne nebolo financované z prostriedkov štátneho rozpočtu, ale prostredníctvom medziodvetvového príspevku, ktorý platili samotní producenti. |
| --- | --- |

(56)

Ako podporný argument francúzske úrady zdôrazňujú solidárnosť tohto opatrenia, ktoré údajne nebolo financované z prostriedkov štátneho rozpočtu, ale prostredníctvom medziodvetvového príspevku, ktorý platili samotní producenti.

1.2.   POMOC NA KONVERZIU

| (57) | Podľa francúzskych orgánov toto opatrenie predstavovalo mimoriadny doplnok ku štátnej pomoci na obnovu viníc, ktorá bola zavedená s uplatnením nariadenia (EHS) č. 2741/89. |
| --- | --- |

(57)

Podľa francúzskych orgánov toto opatrenie predstavovalo mimoriadny doplnok ku štátnej pomoci na obnovu viníc, ktorá bola zavedená s uplatnením nariadenia (EHS) č. 2741/89.

| (58) | Francúzske orgány pripomínajú, že pomoc na zkvalitnenie odrôd viniča je opatrenie, ktoré bolo prvýkrát notifikované v roku 1993 (pomoc N 769/93) a ktoré má svoj zápis (FR/XXX/05.00/017) v následných súpisoch štátnej pomoci. Pokiaľ ide o výročnú správu, francúzske orgány vysvetľujú, že zaslanie požadované v článku 8 nariadenia (EHS) č. 2741/89 možno vykonať „v rámci ročného oznámenia vykonaného členskými štátmi podľa článku 9 nariadenia (EHS) č. 822/87“. Článkom 9 nariadenia (EHS) č. 822/87 sa však ustanovuje, že „každý rok do 1. septembra zasielajú členské štáty Komisii [...] oznámenie o vývoji vinárskeho potenciálu, ktoré zahŕňa súpis plôch vysadených vinicami na ich území“, ako aj „do 1. decembra [...] správu o vývoji vinárskeho potenciálu“. |
| --- | --- |

(58)

Francúzske orgány pripomínajú, že pomoc na zkvalitnenie odrôd viniča je opatrenie, ktoré bolo prvýkrát notifikované v roku 1993 (pomoc N 769/93) a ktoré má svoj zápis (FR/XXX/05.00/017) v následných súpisoch štátnej pomoci. Pokiaľ ide o výročnú správu, francúzske orgány vysvetľujú, že zaslanie požadované v článku 8 nariadenia (EHS) č. 2741/89 možno vykonať „v rámci ročného oznámenia vykonaného členskými štátmi podľa článku 9 nariadenia (EHS) č. 822/87“. Článkom 9 nariadenia (EHS) č. 822/87 sa však ustanovuje, že „každý rok do 1. septembra zasielajú členské štáty Komisii [...] oznámenie o vývoji vinárskeho potenciálu, ktoré zahŕňa súpis plôch vysadených vinicami na ich území“, ako aj „do 1. decembra [...] správu o vývoji vinárskeho potenciálu“.

| (59) | Francúzske orgány pripomínajú, že v súlade s článkom 9 nariadenia (EHS) č. 822/87 každoročne postupujú Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev súpis plôch vysadených viničom, zatriedených podľa departementov a typu produkovaného hrozna (hrozno na výrobu vína, z toho VQPRD, vinič na stolové hrozno), ako aj súpis vyklčovaných a opätovne vysadených viníc predložený podľa rovnakého spôsobu zatriedenia podľa departementov a typu produkovaného hrozna. Francúzske orgány uviedli v prílohe kópiu zaslaných tabuliek za hospodársky rok 1997/1998. Francúzske orgány sa v týchto súvislostiach domnievajú, že im nemožno vyčítať, že by sa vyhli povinnostiam vyplývajúcim z nariadenia (EHS) č. 822/87. |
| --- | --- |

(59)

Francúzske orgány pripomínajú, že v súlade s článkom 9 nariadenia (EHS) č. 822/87 každoročne postupujú Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev súpis plôch vysadených viničom, zatriedených podľa departementov a typu produkovaného hrozna (hrozno na výrobu vína, z toho VQPRD, vinič na stolové hrozno), ako aj súpis vyklčovaných a opätovne vysadených viníc predložený podľa rovnakého spôsobu zatriedenia podľa departementov a typu produkovaného hrozna. Francúzske orgány uviedli v prílohe kópiu zaslaných tabuliek za hospodársky rok 1997/1998. Francúzske orgány sa v týchto súvislostiach domnievajú, že im nemožno vyčítať, že by sa vyhli povinnostiam vyplývajúcim z nariadenia (EHS) č. 822/87.

| (60) | Podľa francúzskych orgánov je v záujme presnej a vyčerpávajúcej bilancie pomoci na konverziu „plánu Rivesaltes“ potrebné zohľadniť skutočnosť, že plochy s „Muscat de Rivesaltes“ boli vyňaté z doplnku k pomoci na obnovu viníc, ktorý bol ustanovený v tomto pláne. Získali len pomoc na obnovu so sadzbami zodpovedajúcimi vnútroštátnej stupnici. Suma 85 miliónov FRF, ktorú vykázali francúzske orgány vo svojich predchádzajúcich oznámeniach, však predsa len zahŕňa 31 miliónov FRF štátnej pomoci na obnovu viníc zodpovedajúcich plochám s odrodou Muscat. |
| --- | --- |

(60)

Podľa francúzskych orgánov je v záujme presnej a vyčerpávajúcej bilancie pomoci na konverziu „plánu Rivesaltes“ potrebné zohľadniť skutočnosť, že plochy s „Muscat de Rivesaltes“ boli vyňaté z doplnku k pomoci na obnovu viníc, ktorý bol ustanovený v tomto pláne. Získali len pomoc na obnovu so sadzbami zodpovedajúcimi vnútroštátnej stupnici. Suma 85 miliónov FRF, ktorú vykázali francúzske orgány vo svojich predchádzajúcich oznámeniach, však predsa len zahŕňa 31 miliónov FRF štátnej pomoci na obnovu viníc zodpovedajúcich plochám s odrodou Muscat.

| (61) | V konečnom dôsledku vyzerá bilancia pomoci na konverziu v rámci Plánu Rivesaltes pre plochy na produkciu odrodového vína so zemepisným označením a vín Côtes du Roussillon Villages takto:






  a) | v zemepisne vymedzenej oblasti, ktorej sa Plán Rivesaltes týka, a v prípade poľnohospodárskych podnikov, ktoré majú plochy na produkciu odrodového vína so zemepisným označením a vín Côtes du Roussillon Villages, bola štátna pomoc na obnovu viníc poskytnutá na 2 357 ha (pre 875 producentov) v sume 57,280 milióna FRF; |
| --- | --- | --- |

(61)

V konečnom dôsledku vyzerá bilancia pomoci na konverziu v rámci Plánu Rivesaltes pre plochy na produkciu odrodového vína so zemepisným označením a vín Côtes du Roussillon Villages takto:

a)

v zemepisne vymedzenej oblasti, ktorej sa Plán Rivesaltes týka, a v prípade poľnohospodárskych podnikov, ktoré majú plochy na produkciu odrodového vína so zemepisným označením a vín Côtes du Roussillon Villages, bola štátna pomoc na obnovu viníc poskytnutá na 2 357 ha (pre 875 producentov) v sume 57,280 milióna FRF;

| b) | z týchto 2 357 ha dostalo 875 producentov „mimoriadny“ doplnok ku štátnej pomoci súvisiaci s Plánom Rivesaltes na 1 238 ha. Celková výška tohto doplnku predstavuje sumu 8,006 milióna FRF a pripočítava sa k 28,613 milióna FRF štátnej pomoci na konverziu, ktorá bola poskytnutá na uvedených 1 238 ha; |
| --- | --- |

b)

z týchto 2 357 ha dostalo 875 producentov „mimoriadny“ doplnok ku štátnej pomoci súvisiaci s Plánom Rivesaltes na 1 238 ha. Celková výška tohto doplnku predstavuje sumu 8,006 milióna FRF a pripočítava sa k 28,613 milióna FRF štátnej pomoci na konverziu, ktorá bola poskytnutá na uvedených 1 238 ha;

| c) | uvedeným 875 producentom bol doplnok stanovený v pláne pridelený takto: 662 získalo 5 000 FRF/ha na 990 ha v celkovej sume 4,950 milióna FRF; 80 získalo 10 000 FRF/ha na 133 ha v celkovej sume 1,330 milióna FRF; a 133 získalo 15 000 FRF/ha na 115 ha v celkovej sume 1,726 milióna FRF. |
| --- | --- |

c)

uvedeným 875 producentom bol doplnok stanovený v pláne pridelený takto: 662 získalo 5 000 FRF/ha na 990 ha v celkovej sume 4,950 milióna FRF; 80 získalo 10 000 FRF/ha na 133 ha v celkovej sume 1,330 milióna FRF; a 133 získalo 15 000 FRF/ha na 115 ha v celkovej sume 1,726 milióna FRF.

| (62) | Celkovo sa tak v rámci plánu vyplatila na obnovu viníc suma 36,623 milióna FRF 875 producentom na plochu 1 238 ha. |
| --- | --- |

(62)

Celkovo sa tak v rámci plánu vyplatila na obnovu viníc suma 36,623 milióna FRF 875 producentom na plochu 1 238 ha.

| (63) | Počet prípadov prekračujúcich 33 000 FRF/ha je 221, týka sa plochy s rozlohou 166 ha a zodpovedá sume 0,883 milióna FRF. |
| --- | --- |

(63)

Počet prípadov prekračujúcich 33 000 FRF/ha je 221, týka sa plochy s rozlohou 166 ha a zodpovedá sume 0,883 milióna FRF.

| (64) | Francúzske orgány zaslali zoznam odrôd používaných pri konverzii, ako aj jednotlivé nariadenia určujúce každý rok sadzbu pomoci. |
| --- | --- |

(64)

Francúzske orgány zaslali zoznam odrôd používaných pri konverzii, ako aj jednotlivé nariadenia určujúce každý rok sadzbu pomoci.

2.   AKTIVITY NA REKLAMU A PROPAGÁCIU A NA PREVÁDZKU CHOP

| (65) | Francúzske orgány predovšetkým spresňujú, že tieto aktivity nepokračovali po 31. decembri 2000. |
| --- | --- |

(65)

Francúzske orgány predovšetkým spresňujú, že tieto aktivity nepokračovali po 31. decembri 2000.

| (66) | Reklamno-propagačné aktivity uskutočnené vďaka príjmom pochádzajúcim z povinného dobrovoľného príspevku (cotisation volontaire obligatoire – CVO) mali rovnakú povahu ako aktivity financované vďaka výnosu z parafiškálnej dane, ktorá bola Komisii oznámená a bola schválená (pomoc N 230/90 (11) a N 184/97). |
| --- | --- |

(66)

Reklamno-propagačné aktivity uskutočnené vďaka príjmom pochádzajúcim z povinného dobrovoľného príspevku (cotisation volontaire obligatoire – CVO) mali rovnakú povahu ako aktivity financované vďaka výnosu z parafiškálnej dane, ktorá bola Komisii oznámená a bola schválená (pomoc N 230/90 (11) a N 184/97).

| (67) | Prostriedky získané výberom CVO teda umožnili posilniť aktivity uskutočnené vďaka výnosu z parafiškálnej dane. Vzhľadom na situáciu na trhu, ktorá vážne postihla miestne vinárske hospodárstvo, sa totiž skutočne ukázalo, že je nevyhnutné podporiť propagáciu týchto vín, aby sa rozvíjali ich odbytiská. |
| --- | --- |

(67)

Prostriedky získané výberom CVO teda umožnili posilniť aktivity uskutočnené vďaka výnosu z parafiškálnej dane. Vzhľadom na situáciu na trhu, ktorá vážne postihla miestne vinárske hospodárstvo, sa totiž skutočne ukázalo, že je nevyhnutné podporiť propagáciu týchto vín, aby sa rozvíjali ich odbytiská.

| (68) | Francúzske orgány k tomu poznamenávajú, že pokiaľ ide pomoc na propagáciu, jej financovanie je povolené až do výšky 100 %. Pokiaľ ide o reklamu, francúzske orgány pripomínajú, že išlo o kampane v prospech produktov nesúcich označenie CHOP a financovaných z výberu parafiškálnych daní a dobrovoľných príspevkov. |
| --- | --- |

(68)

Francúzske orgány k tomu poznamenávajú, že pokiaľ ide pomoc na propagáciu, jej financovanie je povolené až do výšky 100 %. Pokiaľ ide o reklamu, francúzske orgány pripomínajú, že išlo o kampane v prospech produktov nesúcich označenie CHOP a financovaných z výberu parafiškálnych daní a dobrovoľných príspevkov.

| (69) | Ako odpoveď na žiadosť Komisie francúzske orgány zaslali príklady zrealizovaných reklamno-propagačných materiálov. |
| --- | --- |

(69)

Ako odpoveď na žiadosť Komisie francúzske orgány zaslali príklady zrealizovaných reklamno-propagačných materiálov.

3.   POZNÁMKY TÝKAJÚCE SA PRIPOMIENOK TRETÍCH STRÁN

| (70) | Francúzske orgány odpovedali na pripomienky predložené tretími stranami listom z 10. septembra 2004. Vysvetľujú, že sa v nich predovšetkým naznačuje skutočnosť, že daná pomoc sa mala odkloniť od svojho pôvodného cieľa výlučne v prospech istej spoločnosti konkurujúcej zainteresovaným tretím stranám. Francúzske orgány vyjadrili svoj nesúhlas s takýmito tvrdeniami, ktoré údajne priamo spochybňujú čestnosť jednotlivých príslušných správnych orgánov, a preto vyzvali Komisiu, aby k takým argumentom neprihliadala. |
| --- | --- |

(70)

Francúzske orgány odpovedali na pripomienky predložené tretími stranami listom z 10. septembra 2004. Vysvetľujú, že sa v nich predovšetkým naznačuje skutočnosť, že daná pomoc sa mala odkloniť od svojho pôvodného cieľa výlučne v prospech istej spoločnosti konkurujúcej zainteresovaným tretím stranám. Francúzske orgány vyjadrili svoj nesúhlas s takýmito tvrdeniami, ktoré údajne priamo spochybňujú čestnosť jednotlivých príslušných správnych orgánov, a preto vyzvali Komisiu, aby k takým argumentom neprihliadala.

V.   POSÚDENIE

1.   ČLÁNOK 87 ODS. 1 ZMLUVY

| (71) | Podľa článku 87 ods. 1 zmluvy „ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ |
| --- | --- |

(71)

Podľa článku 87 ods. 1 zmluvy „ak nie je touto zmluvou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

| (72) | Článkom 76 nariadenia (EHS) č. 822/87 uplatniteľným v čase poskytnutia pomoci sa ustanovovalo, že pokiaľ niektoré ustanovenia spomínaného nariadenia neustanovovali inak, na produkciu a obchod s vinárskymi produktmi sa vzťahovali články 92, 93 a 94 zmluvy (teraz články 87, 88 a 89). |
| --- | --- |

(72)

Článkom 76 nariadenia (EHS) č. 822/87 uplatniteľným v čase poskytnutia pomoci sa ustanovovalo, že pokiaľ niektoré ustanovenia spomínaného nariadenia neustanovovali inak, na produkciu a obchod s vinárskymi produktmi sa vzťahovali články 92, 93 a 94 zmluvy (teraz články 87, 88 a 89).

1.1.   EXISTENCIA SELEKTÍVNEHO ZVÝHODNENIA FINANCOVANÉHO ZO ŠTÁTNYCH ZDROJOV

| (73) | Za pomoc sa považujú zásahy, ktoré v akejkoľvek podobe môžu priamo alebo nepriamo uprednostňovať niektoré podniky alebo ktoré sa môžu považovať za hospodárske zvýhodnenie, ktoré by prijímajúci podnik nedostal v bežných trhových podmienkach. |
| --- | --- |

(73)

Za pomoc sa považujú zásahy, ktoré v akejkoľvek podobe môžu priamo alebo nepriamo uprednostňovať niektoré podniky alebo ktoré sa môžu považovať za hospodárske zvýhodnenie, ktoré by prijímajúci podnik nedostal v bežných trhových podmienkach.

| (74) | Komisia v súvislosti s povahou príspevkov v danom prípade poznamenáva, že si vyžadovali prijatie aktu štátnym orgánom, aby boli účinné v celom rozsahu, a že takto vytvorené zdroje slúžili ako nástroj na uskutočnenie politiky podporenej štátom. Okrem toho nie je stanovené, že príjemcovia pomoci sú vždy platcami daní v danom prípade. Z tohto dôvodu pomoc nespĺňa kritériá vyplývajúce z judikatúry Súdeho dvora, aby sa na ňu nevzťahoval článok 87 ods. 1 zmluvy (12). Komisia sa z tohto dôvodu domnieva, že v danom prípade ide o parafiškálne dane, teda o verejné zdroje. |
| --- | --- |

(74)

Komisia v súvislosti s povahou príspevkov v danom prípade poznamenáva, že si vyžadovali prijatie aktu štátnym orgánom, aby boli účinné v celom rozsahu, a že takto vytvorené zdroje slúžili ako nástroj na uskutočnenie politiky podporenej štátom. Okrem toho nie je stanovené, že príjemcovia pomoci sú vždy platcami daní v danom prípade. Z tohto dôvodu pomoc nespĺňa kritériá vyplývajúce z judikatúry Súdeho dvora, aby sa na ňu nevzťahoval článok 87 ods. 1 zmluvy (12). Komisia sa z tohto dôvodu domnieva, že v danom prípade ide o parafiškálne dane, teda o verejné zdroje.

| (75) | Okrem toho, stále podľa judikatúry Súdneho dvora, sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v rozličných podobách zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú subvenciou v presnom zmysle slova, majú rovnakú povahu a také isté účinky (13). |
| --- | --- |

(75)

Okrem toho, stále podľa judikatúry Súdneho dvora, sa za pomoc pokladajú zásahy, ktoré v rozličných podobách zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú subvenciou v presnom zmysle slova, majú rovnakú povahu a také isté účinky (13).

| (76) | Existenciu, či dokonca povahu pomoci je potrebné určiť na úrovni potenciálnych príjemcov plánu Rivesaltes, ako aj medziodvetvových príspevkov na reklamu a propagáciu a na prevádzku niektorých CHOP a ich financovania. V danom prípade poskytnutá podpora uprednostnila niektoré podniky v tom zmysle, že pomoc sa poskytla len producentom CHOP pôsobiacim v niektorých vymedzených regiónoch. |
| --- | --- |

(76)

Existenciu, či dokonca povahu pomoci je potrebné určiť na úrovni potenciálnych príjemcov plánu Rivesaltes, ako aj medziodvetvových príspevkov na reklamu a propagáciu a na prevádzku niektorých CHOP a ich financovania. V danom prípade poskytnutá podpora uprednostnila niektoré podniky v tom zmysle, že pomoc sa poskytla len producentom CHOP pôsobiacim v niektorých vymedzených regiónoch.

1.2.   OVPLYVNENIE OBCHODU

| (77) | Na určenie toho, či predmetná pomoc spadá do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy, treba napokon určiť, či môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(77)

Na určenie toho, či predmetná pomoc spadá do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy, treba napokon určiť, či môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (78) | Súdny dvor skonštatoval, že keď výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu jednej kategórie podnikov v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi pri obchodovaní v rámci Spoločenstva, tento obchod sa musí považovať za ovplyvnený touto výhodou (14). |
| --- | --- |

(78)

Súdny dvor skonštatoval, že keď výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu jednej kategórie podnikov v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi pri obchodovaní v rámci Spoločenstva, tento obchod sa musí považovať za ovplyvnený touto výhodou (14).

| (79) | Skutočnosť, že medzi členskými štátmi existuje obchod v sektore vín, sa zdá byť riadne preukázaná existenciou SOT v tomto sektore. |
| --- | --- |

(79)

Skutočnosť, že medzi členskými štátmi existuje obchod v sektore vín, sa zdá byť riadne preukázaná existenciou SOT v tomto sektore.

| (80) | Nasledujúca tabuľka ukazuje názorný príklad úrovne obchodovania s vinárskymi produktmi medzi Francúzskom a ostatnými členskými štátmi počas posledných dvoch rokov uvedených konverzií vo Francúzsku. | Víno |
| --- | --- | --- |
| 1999/2000 | Spoločenstvo vo svojom zložení k 30. 4. 2004 | Francúzsko |
| Použiteľná produkcia | 168 076 000 hl | 54 271 000 hl |
| Vývoz do Spoločenstva v jeho zložení k 30. 4. 2004 | — | 15 500 000 hl |
| Dovoz zo Spoločenstva v jeho zložení k 30. 4. 2004 | — | 5 700 000 hl |

(80)

Nasledujúca tabuľka ukazuje názorný príklad úrovne obchodovania s vinárskymi produktmi medzi Francúzskom a ostatnými členskými štátmi počas posledných dvoch rokov uvedených konverzií vo Francúzsku.

Víno

1999/2000

Spoločenstvo vo svojom zložení k 30. 4. 2004

Francúzsko

Použiteľná produkcia

168 076 000 hl

54 271 000 hl

Vývoz do Spoločenstva v jeho zložení k 30. 4. 2004

—

15 500 000 hl

Dovoz zo Spoločenstva v jeho zložení k 30. 4. 2004

—

5 700 000 hl

| (81) | Poskytnutá pomoc teda môže vplývať na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením tým, že zvýhodňuje niektoré vnútroštátne vinárske produkcie na ujmu produkcie ostatných členských štátov. Vinársky sektor je totiž mimoriadne otvorený hospodárskej súťaži na úrovni Spoločenstva, a teda veľmi citlivý na všetky opatrenia v prospech produkcie v niektorom z členských štátov. |
| --- | --- |

(81)

Poskytnutá pomoc teda môže vplývať na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením tým, že zvýhodňuje niektoré vnútroštátne vinárske produkcie na ujmu produkcie ostatných členských štátov. Vinársky sektor je totiž mimoriadne otvorený hospodárskej súťaži na úrovni Spoločenstva, a teda veľmi citlivý na všetky opatrenia v prospech produkcie v niektorom z členských štátov.

1.3.   ZÁVERY K POVAHE „POMOCI“ V ZMYSLE ČLÁNKU 87 ODS. 1 ZMLUVY

| (82) | Komisia sa na základe uvedených vysvetlení domnieva, že opatrenia v prospech podnikov produkujúcich CHOP, ktoré pôsobia v niektorých vymedzených regiónoch, predstavujú výhodu financovanú z verejných zdrojov, ktorá sa im poskytuje, pričom z nej nemôžu ťažiť iní operátori, a ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením tým, že zvýhodňuje niektoré podniky a niektoré produkcie, čím môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Predstavuje teda pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(82)

Komisia sa na základe uvedených vysvetlení domnieva, že opatrenia v prospech podnikov produkujúcich CHOP, ktoré pôsobia v niektorých vymedzených regiónoch, predstavujú výhodu financovanú z verejných zdrojov, ktorá sa im poskytuje, pričom z nej nemôžu ťažiť iní operátori, a ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením tým, že zvýhodňuje niektoré podniky a niektoré produkcie, čím môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Predstavuje teda pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

2.   PRESKÚMANIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

| (83) | Článok 87 zmluvy však pozná výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci so zmluvou, hoci niektoré z nich sú zjavne neuplatniteľné na daný prípad, najmä výnimky ustanovené v odseku 2 uvedeného článku. Francúzske orgány sa na ne neodvolali. |
| --- | --- |

(83)

Článok 87 zmluvy však pozná výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci so zmluvou, hoci niektoré z nich sú zjavne neuplatniteľné na daný prípad, najmä výnimky ustanovené v odseku 2 uvedeného článku. Francúzske orgány sa na ne neodvolali.

| (84) | Výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 zmluvy sa musia striktne vyložiť pri preskúmavaní každého programu pomoci s regionálnym alebo odvetvovým účelom alebo každého individuálneho prípadu uplatnenia všeobecných schém pomoci. Môžu byť udelené najmä a výlučne v prípade, keď by Komisia mohla preukázať, že pomoc je potrebná na uskutočnenie jedného z predmetných cieľov. Udelenie uvedených výnimiek z pomoci, ktorá nezahŕňa takúto protihodnotu, by znamenalo umožniť zasiahnutie obchodu medzi členskými štátmi a bezdôvodné narušenie hospodárskej súťaže z pohľadu záujmu Spoločenstva, a teda korelatívne umožniť neoprávnené výhody hospodárskym subjektom niektorých členských štátov. |
| --- | --- |

(84)

Výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 zmluvy sa musia striktne vyložiť pri preskúmavaní každého programu pomoci s regionálnym alebo odvetvovým účelom alebo každého individuálneho prípadu uplatnenia všeobecných schém pomoci. Môžu byť udelené najmä a výlučne v prípade, keď by Komisia mohla preukázať, že pomoc je potrebná na uskutočnenie jedného z predmetných cieľov. Udelenie uvedených výnimiek z pomoci, ktorá nezahŕňa takúto protihodnotu, by znamenalo umožniť zasiahnutie obchodu medzi členskými štátmi a bezdôvodné narušenie hospodárskej súťaže z pohľadu záujmu Spoločenstva, a teda korelatívne umožniť neoprávnené výhody hospodárskym subjektom niektorých členských štátov.

| (85) | Komisia sa domnieva, že predmetná pomoc nie je určená na podporu hospodárskeho rozvoja istého regiónu s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. a) zmluvy. Nie je určená ani na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. b) zmluvy. Pomoc nie je určená ani na podporu kultúry alebo zachovania kultúrneho dedičstva v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. d) zmluvy. |
| --- | --- |

(85)

Komisia sa domnieva, že predmetná pomoc nie je určená na podporu hospodárskeho rozvoja istého regiónu s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. a) zmluvy. Nie je určená ani na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. b) zmluvy. Pomoc nie je určená ani na podporu kultúry alebo zachovania kultúrneho dedičstva v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. d) zmluvy.

| (86) | Článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy sa ustanovuje, že za zlučiteľnú so spoločným trhom možno považovať pomoc určenú na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Možnosť využiť výnimku ustanovenú v uvedenom písmene si vyžaduje, aby pomoc prispela k rozvoju predmetného sektora. |
| --- | --- |

(86)

Článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy sa ustanovuje, že za zlučiteľnú so spoločným trhom možno považovať pomoc určenú na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Možnosť využiť výnimku ustanovenú v uvedenom písmene si vyžaduje, aby pomoc prispela k rozvoju predmetného sektora.

2.1.   PROTIPRÁVNOSŤ POMOCI

| (87) | Komisia konštatuje, že francúzske orgány neoznámili Komisii opatrenia na zriadenie pomoci v danom prípade, ako to vyžaduje článok 88 ods. 3 zmluvy. V článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa protiprávna pomoc vymedzuje ako nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Povinnosť oznámenia štátnej pomoci bola potvrdená v článku 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 659/1999 (15). |
| --- | --- |

(87)

Komisia konštatuje, že francúzske orgány neoznámili Komisii opatrenia na zriadenie pomoci v danom prípade, ako to vyžaduje článok 88 ods. 3 zmluvy. V článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa protiprávna pomoc vymedzuje ako nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Povinnosť oznámenia štátnej pomoci bola potvrdená v článku 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 659/1999 (15).

| (88) | Keďže opatrenia zavedené Francúzskom obsahujú prvky štátnej pomoci, vyplýva z toho, že ide o novú pomoc neoznámenú Komisii a z tohto dôvodu protiprávnu v zmysle zmluvy. |
| --- | --- |

(88)

Keďže opatrenia zavedené Francúzskom obsahujú prvky štátnej pomoci, vyplýva z toho, že ide o novú pomoc neoznámenú Komisii a z tohto dôvodu protiprávnu v zmysle zmluvy.

2.2.   URČENIE USMERNENÍ UPLATNITEĽNÝCH NA NEOZNÁMENÉ OPATRENIA

| (89) | V súlade s bodom 23.3 usmernení pre poľnohospodárstvo a v súlade s oznámením Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie protiprávnej štátnej pomoci (16), každá protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 musí byť posúdená v súlade s pravidlami a usmerneniami uplatniteľnými v čase, keď je pomoc poskytnutá. |
| --- | --- |

(89)

V súlade s bodom 23.3 usmernení pre poľnohospodárstvo a v súlade s oznámením Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie protiprávnej štátnej pomoci (16), každá protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 musí byť posúdená v súlade s pravidlami a usmerneniami uplatniteľnými v čase, keď je pomoc poskytnutá.

| (90) | Usmernenia pre poľnohospodárstvo sa uplatňujú od 1. januára 2000. Každá pomoc poskytnutá po tomto termíne musí byť teda posudzovaná vo svetle uvedených usmernení. Naopak, každá pomoc poskytnutá pred týmto termínom musí byť prípadne posudzovaná na základe ustanovení a postupov uplatniteľných do 1. januára 2000. |
| --- | --- |

(90)

Usmernenia pre poľnohospodárstvo sa uplatňujú od 1. januára 2000. Každá pomoc poskytnutá po tomto termíne musí byť teda posudzovaná vo svetle uvedených usmernení. Naopak, každá pomoc poskytnutá pred týmto termínom musí byť prípadne posudzovaná na základe ustanovení a postupov uplatniteľných do 1. januára 2000.

| (91) | Bod 3.2 usmernení pre poľnohospodárstvo ustanovuje, že hoci sa články 87, 88 a 89 zmluvy v celom rozsahu vzťahujú na sektory pokryté SOT, ich uplatnenie predsa len podlieha ustanoveniam zavedeným príslušnými nariadeniami. Inými slovami, odvolanie sa niektorého členského štátu na ustanovenia článkov 87, 88 a 89 zmluvy nemôže mať prednosť pred uplatnením ustanovení nariadenia, ktorým sa riadi predmetná SOT (17). Komisia musí tiež preskúmať, či pomoc neodporuje riadnemu fungovaniu príslušných trhov a nie je tak nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(91)

Bod 3.2 usmernení pre poľnohospodárstvo ustanovuje, že hoci sa články 87, 88 a 89 zmluvy v celom rozsahu vzťahujú na sektory pokryté SOT, ich uplatnenie predsa len podlieha ustanoveniam zavedeným príslušnými nariadeniami. Inými slovami, odvolanie sa niektorého členského štátu na ustanovenia článkov 87, 88 a 89 zmluvy nemôže mať prednosť pred uplatnením ustanovení nariadenia, ktorým sa riadi predmetná SOT (17). Komisia musí tiež preskúmať, či pomoc neodporuje riadnemu fungovaniu príslušných trhov a nie je tak nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (92) | Pomoc ustanovená v Pláne Rivesaltes bola poskytovaná od 1. januára 1997 do 31. júla 2000, teda pred tým, ako 1. augusta 2000 nadobudlo účinnosť nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom. Keďže ide o opatrenia patriace do rozsahu pôsobnosti SOT s vínom, je potrebné ich posudzovať na základe právnych predpisov platných v danom období, teda nariadenia (EHS) č. 822/87. |
| --- | --- |

(92)

Pomoc ustanovená v Pláne Rivesaltes bola poskytovaná od 1. januára 1997 do 31. júla 2000, teda pred tým, ako 1. augusta 2000 nadobudlo účinnosť nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom. Keďže ide o opatrenia patriace do rozsahu pôsobnosti SOT s vínom, je potrebné ich posudzovať na základe právnych predpisov platných v danom období, teda nariadenia (EHS) č. 822/87.

| (93) | Pri pomoci na reklamu a propagáciu zavedenej pre niektoré CHOP, ktorá podľa francúzskych orgánov nepokračovala po 31. decembri 2000, sa zlučiteľnosť poskytnutej pomoci musí preveriť vo svetle usmernení vzťahujúcich sa na štátnu pomoc na reklamu produktov patriacich do prílohy I k Zmluve o ES a niektorých produktov nepatriacich do uvedenej prílohy I (18), ktorej bodom 70 sa ustanovuje, že každá protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa posudzuje v súlade s pravidlami a usmerneniami uplatniteľnými v čase, keď bola daná pomoc poskytnutá. |
| --- | --- |

(93)

Pri pomoci na reklamu a propagáciu zavedenej pre niektoré CHOP, ktorá podľa francúzskych orgánov nepokračovala po 31. decembri 2000, sa zlučiteľnosť poskytnutej pomoci musí preveriť vo svetle usmernení vzťahujúcich sa na štátnu pomoc na reklamu produktov patriacich do prílohy I k Zmluve o ES a niektorých produktov nepatriacich do uvedenej prílohy I (18), ktorej bodom 70 sa ustanovuje, že každá protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa posudzuje v súlade s pravidlami a usmerneniami uplatniteľnými v čase, keď bola daná pomoc poskytnutá.

| (94) | Pokiaľ ide o štátnu pomoc financovanú prostredníctvom parafiškálnej dane, Komisia musí preskúmať aktivity financované touto pomocou, ako aj podrobné pravidlá financovania samotnej pomoci. |
| --- | --- |

(94)

Pokiaľ ide o štátnu pomoc financovanú prostredníctvom parafiškálnej dane, Komisia musí preskúmať aktivity financované touto pomocou, ako aj podrobné pravidlá financovania samotnej pomoci.

2.3.   ANALÝZA NA ZÁKLADE UPLATNITEĽNÝCH USTANOVENÍ

2.3.1.   Pomoc

2.3.1.1.   Prémia za zmrazenie

| (95) | Prémia za zmrazenie bola financovaná z medziodvetvového príspevku na konverziu viníc, ktorého povinnosť zaviedli štátne orgány. Cieľom prémie bolo odškodniť producentov za straty príjmov spôsobené ich záväzkom nepožadovať označenie CHOP „Rivesaltes“ a preorientovať svoju produkciu na stolové vína a vína so zemepisným označením pôvodu. |
| --- | --- |

(95)

Prémia za zmrazenie bola financovaná z medziodvetvového príspevku na konverziu viníc, ktorého povinnosť zaviedli štátne orgány. Cieľom prémie bolo odškodniť producentov za straty príjmov spôsobené ich záväzkom nepožadovať označenie CHOP „Rivesaltes“ a preorientovať svoju produkciu na stolové vína a vína so zemepisným označením pôvodu.

| (96) | Prémie za zmrazenie, ako ich ustanovilo francúzske opatrenie pomoci, však neboli ustanovené spoločnou organizáciou trhu a konkrétnejšie nariadením (EHS) č. 456/80. Toto nariadenie ustanovovalo len prémiu za dočasné zanechanie alebo trvalé ukončenie produkcie, splatnú v prípade, ak sa producent rozhodol prispieť k znižovaniu vinárskeho potenciálu Spoločenstva, a to najmä prostredníctvom vyklčovania viniča. |
| --- | --- |

(96)

Prémie za zmrazenie, ako ich ustanovilo francúzske opatrenie pomoci, však neboli ustanovené spoločnou organizáciou trhu a konkrétnejšie nariadením (EHS) č. 456/80. Toto nariadenie ustanovovalo len prémiu za dočasné zanechanie alebo trvalé ukončenie produkcie, splatnú v prípade, ak sa producent rozhodol prispieť k znižovaniu vinárskeho potenciálu Spoločenstva, a to najmä prostredníctvom vyklčovania viniča.

| (97) | Komisia konštatuje, že cieľom francúzskeho opatrenia nebolo znížiť produkciu vína, ale iba nepožadovať označenie CHOP Rivesaltes. Z toho dôvodu, keďže nedošlo k nijakému zníženiu vinárskeho potenciálu a z prémie sa nefinancovalo nijaké zanechanie alebo ukončenie produkcie, opatrenie nespadá do rozsahu pôsobnosti bývalej SOT s vínom. |
| --- | --- |

(97)

Komisia konštatuje, že cieľom francúzskeho opatrenia nebolo znížiť produkciu vína, ale iba nepožadovať označenie CHOP Rivesaltes. Z toho dôvodu, keďže nedošlo k nijakému zníženiu vinárskeho potenciálu a z prémie sa nefinancovalo nijaké zanechanie alebo ukončenie produkcie, opatrenie nespadá do rozsahu pôsobnosti bývalej SOT s vínom.

| (98) | Hoci uplatnenie nariadenia (EHS) č. 456/80 sa zdá vylúčené z dôvodu, že neprišlo k zanechaniu alebo ukončeniu produkcie, opatrenie je potrebné preskúmať na základe iných horizontálnych opatrení v oblasti štátnej pomoci. V článku 17 nariadenia (EHS) č. 456/80 sa totiž upresňovalo, že opatrenia uvedeného nariadenia nie sú prekážkou na poskytnutie pomoci ustanovenej vnútroštátnymi predpismi a určenej na dosiahnutie podobných cieľov ako sú ciele, ktoré sa sledujú týmto nariadením, s výhradou preskúmania podľa článkov 92, 93 a 94 zmluvy (teraz články 87, 88 a 89). |
| --- | --- |

(98)

Hoci uplatnenie nariadenia (EHS) č. 456/80 sa zdá vylúčené z dôvodu, že neprišlo k zanechaniu alebo ukončeniu produkcie, opatrenie je potrebné preskúmať na základe iných horizontálnych opatrení v oblasti štátnej pomoci. V článku 17 nariadenia (EHS) č. 456/80 sa totiž upresňovalo, že opatrenia uvedeného nariadenia nie sú prekážkou na poskytnutie pomoci ustanovenej vnútroštátnymi predpismi a určenej na dosiahnutie podobných cieľov ako sú ciele, ktoré sa sledujú týmto nariadením, s výhradou preskúmania podľa článkov 92, 93 a 94 zmluvy (teraz články 87, 88 a 89).

| (99) | Opatrenie v danom prípade neustanovovalo vzdanie sa produkcie. Preto ho nemožno prirovnať k opatreniu určenému na dosiahnutie cieľov podobných tým, ktoré sa sledovali nariadením (EHS) č. 456/80, inými slovami dosiahnutie zníženia vinárskeho potenciálu. |
| --- | --- |

(99)

Opatrenie v danom prípade neustanovovalo vzdanie sa produkcie. Preto ho nemožno prirovnať k opatreniu určenému na dosiahnutie cieľov podobných tým, ktoré sa sledovali nariadením (EHS) č. 456/80, inými slovami dosiahnutie zníženia vinárskeho potenciálu.

| (100) | Francúzske orgány samotné vysvetlili, že opatrenie nemalo za cieľ znížiť vinársky potenciál, keďže záväzok príjemcov pomoci spočíval v akceptovaní toho, že produkcie zo zmrazených pozemkov sa uvedú na trh v podobe stolového vína alebo vína zo zemepisným označením pôvodu a nie ako vína s CHOP. |
| --- | --- |

(100)

Francúzske orgány samotné vysvetlili, že opatrenie nemalo za cieľ znížiť vinársky potenciál, keďže záväzok príjemcov pomoci spočíval v akceptovaní toho, že produkcie zo zmrazených pozemkov sa uvedú na trh v podobe stolového vína alebo vína zo zemepisným označením pôvodu a nie ako vína s CHOP.

| (101) | Francúzske orgány spresňujú, že cieľom prémie bolo zabezpečiť príjemcom protihodnotu za ich záväzok neuvádzať produkciu zo zmrazených pozemkov na trh ako víno s CHOP. Podľa uvedených orgánov preto neprinášala príjemcom nijaký dodatočný príjem, ale len jednoduchú kompenzáciu ušlého zisku. Túto prémiu však nemožno prirovnávať k jednoduchej pomoci na prevádzku, ktorá by neoprávneným spôsobom predstavovala finančnú úľavu. |
| --- | --- |

(101)

Francúzske orgány spresňujú, že cieľom prémie bolo zabezpečiť príjemcom protihodnotu za ich záväzok neuvádzať produkciu zo zmrazených pozemkov na trh ako víno s CHOP. Podľa uvedených orgánov preto neprinášala príjemcom nijaký dodatočný príjem, ale len jednoduchú kompenzáciu ušlého zisku. Túto prémiu však nemožno prirovnávať k jednoduchej pomoci na prevádzku, ktorá by neoprávneným spôsobom predstavovala finančnú úľavu.

| (102) | Na rozdiel od toho, čo presadzujú francúzske orgány, je však Komisia toho názoru, že cieľom vnútroštátnej pomoci je finančne odbremeniť producentov, ktorí by sa ako podnikatelia rozhodli slobodne podniknúť čiste obchodné kroky, ktorých náklady z toho vyplývajúce by predstavovali výdavky spojené s výkonom hospodárskej činnosti. Štátna kompenzácia ušlého zisku, ktorého riziko dobrovoľne prijali hospodárske subjekty, predstavuje totiž verejnú pomoc, ktorej dôsledkom je zmiernenie hospodárskeho dosahu takýchto krokov. |
| --- | --- |

(102)

Na rozdiel od toho, čo presadzujú francúzske orgány, je však Komisia toho názoru, že cieľom vnútroštátnej pomoci je finančne odbremeniť producentov, ktorí by sa ako podnikatelia rozhodli slobodne podniknúť čiste obchodné kroky, ktorých náklady z toho vyplývajúce by predstavovali výdavky spojené s výkonom hospodárskej činnosti. Štátna kompenzácia ušlého zisku, ktorého riziko dobrovoľne prijali hospodárske subjekty, predstavuje totiž verejnú pomoc, ktorej dôsledkom je zmiernenie hospodárskeho dosahu takýchto krokov.

| (103) | Podľa stálej praxe Komisie uplatniteľnej pred prijatím usmernení pre poľnohospodárstvo 1. januára 2000 a podľa judikatúry Súdneho dvora (19) je pomoc na prevádzku taká pomoc, ktorá sa zameriava na oslobodenie podniku od nákladov, ktoré by za normálnych okolností znášal v rámci svojho bežného riadenia alebo bežných činností. Súdny dvor pripomína, že podľa stálej judikatúry pomoc na prevádzku nemôže byť v žiadnom prípade vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy pokiaľ hrozí, že už samotnou svojou povahou môže narušiť podmienky obchodu v miere odporujúcej spoločnému záujmu. |
| --- | --- |

(103)

Podľa stálej praxe Komisie uplatniteľnej pred prijatím usmernení pre poľnohospodárstvo 1. januára 2000 a podľa judikatúry Súdneho dvora (19) je pomoc na prevádzku taká pomoc, ktorá sa zameriava na oslobodenie podniku od nákladov, ktoré by za normálnych okolností znášal v rámci svojho bežného riadenia alebo bežných činností. Súdny dvor pripomína, že podľa stálej judikatúry pomoc na prevádzku nemôže byť v žiadnom prípade vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy pokiaľ hrozí, že už samotnou svojou povahou môže narušiť podmienky obchodu v miere odporujúcej spoločnému záujmu.

| (104) | Táto myšlienka sa opakuje v bode 3.5 usmernení pre poľnohospodárstvo, v ktorom sa ustanovuje, že jednostranná štátna pomoc jednoducho určená na zlepšenie finančnej situácie producentov, ktorá však žiadnym spôsobom neprispieva k rozvoju sektora, a najmä pomoc priznaná len na základe ceny, množstva, výrobnej jednotky alebo jednotky výrobných prostriedkov, sa pokladá za pomoc na prevádzku, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom. V uvedenom bode 3.5 sa dodáva, že tu ide v podstate o pomoc, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadi SOT. |
| --- | --- |

(104)

Táto myšlienka sa opakuje v bode 3.5 usmernení pre poľnohospodárstvo, v ktorom sa ustanovuje, že jednostranná štátna pomoc jednoducho určená na zlepšenie finančnej situácie producentov, ktorá však žiadnym spôsobom neprispieva k rozvoju sektora, a najmä pomoc priznaná len na základe ceny, množstva, výrobnej jednotky alebo jednotky výrobných prostriedkov, sa pokladá za pomoc na prevádzku, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom. V uvedenom bode 3.5 sa dodáva, že tu ide v podstate o pomoc, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadi SOT.

| (105) | Komisia poznamenáva, že pomoc bola priznaná na hektár ročne na základe pokračovania produkcie, a že bola teda úzko spätá s množstvom vyprodukovaného vína. |
| --- | --- |

(105)

Komisia poznamenáva, že pomoc bola priznaná na hektár ročne na základe pokračovania produkcie, a že bola teda úzko spätá s množstvom vyprodukovaného vína.

| (106) | Komisia sa teda domnieva, že prémia za zmrazenie predstavuje pomoc na prevádzku, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadi SOT s vínom, a že je z toho dôvodu nezlučiteľná s uplatniteľnými trhovými pravidlami a pravidlami hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(106)

Komisia sa teda domnieva, že prémia za zmrazenie predstavuje pomoc na prevádzku, ktorá môže byť v rozpore s mechanizmami, ktorými sa riadi SOT s vínom, a že je z toho dôvodu nezlučiteľná s uplatniteľnými trhovými pravidlami a pravidlami hospodárskej súťaže.

2.3.1.2.   Pomoc na samotnú konverziu

| (107) | Článokom 14 nariadenia (EHS) č. 822/87 sa ustanovovalo, že každá vnútroštátna pomoc na výsadbu viníc sa zakazuje od 1. septembra 1988 s výnimkou pomoci, ktorá vyhovuje kritériám, ktoré majú predovšetkým umožniť dosiahnutie zníženia množstva produkcie alebo kvalitatívneho zlepšenia bez toho, aby to viedlo k zvýšeniu produkcie. |
| --- | --- |

(107)

Článokom 14 nariadenia (EHS) č. 822/87 sa ustanovovalo, že každá vnútroštátna pomoc na výsadbu viníc sa zakazuje od 1. septembra 1988 s výnimkou pomoci, ktorá vyhovuje kritériám, ktoré majú predovšetkým umožniť dosiahnutie zníženia množstva produkcie alebo kvalitatívneho zlepšenia bez toho, aby to viedlo k zvýšeniu produkcie.

| (108) | Nariadením (EHS) č. 2741/89 sa ustanovujú kritériá, na základe ktorých sa posudzujú návrhy vnútroštátnej pomoci na výsadbu vinohradníckych plôch prijateľné podľa článkov 92, 93 a 94 zmluvy (teraz články 87, 88 a 89). |
| --- | --- |

(108)

Nariadením (EHS) č. 2741/89 sa ustanovujú kritériá, na základe ktorých sa posudzujú návrhy vnútroštátnej pomoci na výsadbu vinohradníckych plôch prijateľné podľa článkov 92, 93 a 94 zmluvy (teraz články 87, 88 a 89).

| (109) | Článkom 2 už uvedeného nariadenia sa ustanovuje, že návrhmi vnútroštátnej pomoci sa musí dostatočne preukázať dodržiavanie cieľa uvedeného v článku 14 ods. 2 druhej zarážke nariadenia (EHS) č. 822/87 týkajúceho sa zníženia množstva produkcie alebo kvalitatívneho zlepšenia bez toho, aby to viedlo ku zvýšeniu produkcie. |
| --- | --- |

(109)

Článkom 2 už uvedeného nariadenia sa ustanovuje, že návrhmi vnútroštátnej pomoci sa musí dostatočne preukázať dodržiavanie cieľa uvedeného v článku 14 ods. 2 druhej zarážke nariadenia (EHS) č. 822/87 týkajúceho sa zníženia množstva produkcie alebo kvalitatívneho zlepšenia bez toho, aby to viedlo ku zvýšeniu produkcie.

| (110) | Článkom 3 už uvedeného nariadenia sa ustanovuje, že na výsadbu sa musí použiť odroda, ktorá sa v danej pôde nepokladá za vysoko výnosnú, pokladá sa za zlepšujúcu kvalitu a je osobitne schválená vnútroštátnymi orgánmi v rámci daného návrhu pomoci. |
| --- | --- |

(110)

Článkom 3 už uvedeného nariadenia sa ustanovuje, že na výsadbu sa musí použiť odroda, ktorá sa v danej pôde nepokladá za vysoko výnosnú, pokladá sa za zlepšujúcu kvalitu a je osobitne schválená vnútroštátnymi orgánmi v rámci daného návrhu pomoci.

| (111) | Francúzske orgány pripomenuli, že v súlade s článkom 9 nariadenia (EHS) č. 822/87 každoročne postupujú Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev súpis plôch vysadených viničom, zatriedených podľa departementov a typu produkovaného hrozna (hrozno na výrobu vína, z toho VQPRD, vinič na stolové hrozno), ako aj súpis vyklčovaných a opätovne vysadených viníc predložený podľa rovnakého spôsobu zatriedenia podľa departementov a typu produkovaného hrozna. Francúzske orgány uviedli v prílohe kópiu tabuliek zaslaných za hospodársky rok 1997/1998. |
| --- | --- |

(111)

Francúzske orgány pripomenuli, že v súlade s článkom 9 nariadenia (EHS) č. 822/87 každoročne postupujú Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev súpis plôch vysadených viničom, zatriedených podľa departementov a typu produkovaného hrozna (hrozno na výrobu vína, z toho VQPRD, vinič na stolové hrozno), ako aj súpis vyklčovaných a opätovne vysadených viníc predložený podľa rovnakého spôsobu zatriedenia podľa departementov a typu produkovaného hrozna. Francúzske orgány uviedli v prílohe kópiu tabuliek zaslaných za hospodársky rok 1997/1998.

| (112) | Komisia skutočne dostala zo strany francúzskych orgánov informácie týkajúce sa odrôd používaných pri konverziách, ktoré jej umožnili skonštatovať dodržiavanie podmienok uvedených v odôvodneniach 107 až 110. Tieto informácie už v minulosti umožnili Komisii skonštatovať, že tieto odrody zodpovedali kritériám, ktoré požadovali právne predpisy Spoločenstva uplatniteľné v čase poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

(112)

Komisia skutočne dostala zo strany francúzskych orgánov informácie týkajúce sa odrôd používaných pri konverziách, ktoré jej umožnili skonštatovať dodržiavanie podmienok uvedených v odôvodneniach 107 až 110. Tieto informácie už v minulosti umožnili Komisii skonštatovať, že tieto odrody zodpovedali kritériám, ktoré požadovali právne predpisy Spoločenstva uplatniteľné v čase poskytnutia pomoci.

| (113) | Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovovalo, že výška pomoci poskytnutej na hektár vysadeného viniča nemôže prekročiť 30 % skutočných nákladov na vyklčovanie a výsadbu. Náklady, ktoré sa mali zohľadniť pri poskytnutí pomoci, mohli byť určené paušálnym spôsobom v každom regióne, najmä v závislosti od geomorfologických vlastností. |
| --- | --- |

(113)

Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovovalo, že výška pomoci poskytnutej na hektár vysadeného viniča nemôže prekročiť 30 % skutočných nákladov na vyklčovanie a výsadbu. Náklady, ktoré sa mali zohľadniť pri poskytnutí pomoci, mohli byť určené paušálnym spôsobom v každom regióne, najmä v závislosti od geomorfologických vlastností.

| (114) | Podľa prvých informácií poskytnutých francúzskymi orgánmi štátne orgány pri zohľadnení všetkých typov financovania spolu prispeli sumou zodpovedajúcou 29,11 % nákladov na reálne uskutočnenú konverziu. Francúzske orgány tak dospeli k záveru, že celková suma pomoci neprekročila hornú hranicu 30 % ustanovenú právnymi predpismi Spoločenstva. |
| --- | --- |

(114)

Podľa prvých informácií poskytnutých francúzskymi orgánmi štátne orgány pri zohľadnení všetkých typov financovania spolu prispeli sumou zodpovedajúcou 29,11 % nákladov na reálne uskutočnenú konverziu. Francúzske orgány tak dospeli k záveru, že celková suma pomoci neprekročila hornú hranicu 30 % ustanovenú právnymi predpismi Spoločenstva.

| (115) | Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovilo, že relevantným údajom na výpočet nákladov na konverziu bol údaj o skutočne proskytnutej pomoci na hektár vysadeného viniča. Táto logika vylučuje celkové výpočty v rámci výkonu konverzie v celom jeho rozsahu, a tým aj výpočty založené na priemerných celkových nákladoch na hektár. |
| --- | --- |

(115)

Článkom 5 nariadenia (EHS) č. 2741/89 sa ustanovilo, že relevantným údajom na výpočet nákladov na konverziu bol údaj o skutočne proskytnutej pomoci na hektár vysadeného viniča. Táto logika vylučuje celkové výpočty v rámci výkonu konverzie v celom jeho rozsahu, a tým aj výpočty založené na priemerných celkových nákladoch na hektár.

| (116) | Komisia sa domnieva, že vzhľadom na náklady na hektár predložené francúzskymi orgánmi (110 000 FRF/ha) poskytnutá pomoc mala byť v danom prípade individuálne ohraničená maximálnou výškou 33 000 FRF/ha a/alebo 30 % skutočných nákladov vynaložených jednotlivými producentmi. |
| --- | --- |

(116)

Komisia sa domnieva, že vzhľadom na náklady na hektár predložené francúzskymi orgánmi (110 000 FRF/ha) poskytnutá pomoc mala byť v danom prípade individuálne ohraničená maximálnou výškou 33 000 FRF/ha a/alebo 30 % skutočných nákladov vynaložených jednotlivými producentmi.

| (117) | Nové informácie poskytnuté francúzskymi orgánmi vysvetľujú, že celkovo bola v rámci tohto plánu údajne vyplatená suma vo výške 36,623 milióna FRF na obnovu viníc na ploche 1 238 ha a 875 producentom. V 221 prípadoch sa údajne prekročila výška 33 000 FRF/ha a týkalo sa to plochy 166 ha, čo zodpovedá sume 883 000 FRF. |
| --- | --- |

(117)

Nové informácie poskytnuté francúzskymi orgánmi vysvetľujú, že celkovo bola v rámci tohto plánu údajne vyplatená suma vo výške 36,623 milióna FRF na obnovu viníc na ploche 1 238 ha a 875 producentom. V 221 prípadoch sa údajne prekročila výška 33 000 FRF/ha a týkalo sa to plochy 166 ha, čo zodpovedá sume 883 000 FRF.

| (118) | Komisia dospela k záveru, že každé prekročenie 30 % skutočných nákladov a/alebo maximálnej výšky 33 000 FRF/ha v jednotlivých individuálnych prípadoch predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s uplatniteľnými pravidlami. |
| --- | --- |

(118)

Komisia dospela k záveru, že každé prekročenie 30 % skutočných nákladov a/alebo maximálnej výšky 33 000 FRF/ha v jednotlivých individuálnych prípadoch predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s uplatniteľnými pravidlami.

2.3.1.3.   Pomoc na reklamu a propagáciu a na prevádzku príslušných CHOP

| (119) | Komisia naposledy schválila v rámci štátnej pomoci N 184/97 na obdobie až do konca roku 2002 štátnu pomoc financovanú parafiškálnou daňou na pokrytie okrem iného reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech CIVDN. Komisia schválila pôvodné opatrenie v roku 1990 v rámci štátnej pomoci N 230/90. Komisia vtedy dospela k záveru, že pomoc na kolektívnu propagáciu s cieľom zlepšiť a posilniť u spotrebiteľa imidž značky prírodných sladkých vín a rozvíjať ich predaj bola poskytnutá v súlade s rámcovými ustanoveniami o štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych produktov a niektorých produktov nespadajúcich do prílohy II k Zmluve o EHS, ale s výnimkou produktov rybolovu (20), vzťahujúcimi sa na tento typ pomoci. Okrem toho Komisia usúdila, že náklady týkajúce sa administratívnych výdavkov CIVDN sa nemajú pokladať za pomoc ako takú. |
| --- | --- |

(119)

Komisia naposledy schválila v rámci štátnej pomoci N 184/97 na obdobie až do konca roku 2002 štátnu pomoc financovanú parafiškálnou daňou na pokrytie okrem iného reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech CIVDN. Komisia schválila pôvodné opatrenie v roku 1990 v rámci štátnej pomoci N 230/90. Komisia vtedy dospela k záveru, že pomoc na kolektívnu propagáciu s cieľom zlepšiť a posilniť u spotrebiteľa imidž značky prírodných sladkých vín a rozvíjať ich predaj bola poskytnutá v súlade s rámcovými ustanoveniami o štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych produktov a niektorých produktov nespadajúcich do prílohy II k Zmluve o EHS, ale s výnimkou produktov rybolovu (20), vzťahujúcimi sa na tento typ pomoci. Okrem toho Komisia usúdila, že náklady týkajúce sa administratívnych výdavkov CIVDN sa nemajú pokladať za pomoc ako takú.

| (120) | Komisia sa domnieva, že schválenie dané v rámci štátnej pomoci N 184/97 nepredstavuje tiché schválenie každej zmeny a doplnenia alebo každého ďalšieho opatrenia, akým je opatrenie v danom prípade, ktoré sa pridajú k predtým schválenej pomoci. |
| --- | --- |

(120)

Komisia sa domnieva, že schválenie dané v rámci štátnej pomoci N 184/97 nepredstavuje tiché schválenie každej zmeny a doplnenia alebo každého ďalšieho opatrenia, akým je opatrenie v danom prípade, ktoré sa pridajú k predtým schválenej pomoci.

| (121) | Francúzske orgány však potvrdili, že reklamno-propagačné aktivity uskutočnené vďaka príjmom pochádzajúcim z CVO mali rovnakú povahu ako aktivity financované vďaka výnosu z oznámenej parafiškálnej dane schválenej Komisiou. Podľa francúzskych orgánov teda šlo výlučne o navýšenie celkového rozpočtu opatrenia. |
| --- | --- |

(121)

Francúzske orgány však potvrdili, že reklamno-propagačné aktivity uskutočnené vďaka príjmom pochádzajúcim z CVO mali rovnakú povahu ako aktivity financované vďaka výnosu z oznámenej parafiškálnej dane schválenej Komisiou. Podľa francúzskych orgánov teda šlo výlučne o navýšenie celkového rozpočtu opatrenia.

| (122) | Vzhľadom na to, že rovnaké podmienky sa údajne uplatnili pri poskytnutí takejto pomoci, Komisia teda s odvolaním sa na svoje rozhodnutie v rámci štátnej pomoci N 184/97 môže urobiť záver, že reklamno-propagačná a prevádzková pomoc pre CHOP financovaná z nových príspevkov je zlučiteľná s uplatniteľnými pravidlami hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(122)

Vzhľadom na to, že rovnaké podmienky sa údajne uplatnili pri poskytnutí takejto pomoci, Komisia teda s odvolaním sa na svoje rozhodnutie v rámci štátnej pomoci N 184/97 môže urobiť záver, že reklamno-propagačná a prevádzková pomoc pre CHOP financovaná z nových príspevkov je zlučiteľná s uplatniteľnými pravidlami hospodárskej súťaže.

| (123) | Komisia berie na vedomie pripomienky tretích strán, podľa ktorých financované aktivity údajne porušili pravidlá hospodárskej súťaže vzťahujúce sa na pomoc na reklamu poľnohospodárskych produktov, lebo bola údajne vyplatená súkromným podnikom. Podklady predložené na podporu tohto tvrdenia však skôr ukazujú, že uvedené aktivity sú propagačnými opatreniami porovnateľnými s aktivitami technickej podpory, ktorej príjemcami môžu byť aj vinohradníci. |
| --- | --- |

(123)

Komisia berie na vedomie pripomienky tretích strán, podľa ktorých financované aktivity údajne porušili pravidlá hospodárskej súťaže vzťahujúce sa na pomoc na reklamu poľnohospodárskych produktov, lebo bola údajne vyplatená súkromným podnikom. Podklady predložené na podporu tohto tvrdenia však skôr ukazujú, že uvedené aktivity sú propagačnými opatreniami porovnateľnými s aktivitami technickej podpory, ktorej príjemcami môžu byť aj vinohradníci.

2.3.2.   Financovanie pomoci

| (124) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora (21) sa Komisia obvykle domnieva, že financovanie štátnej pomoci prostredníctvom povinných odvodov môže mať dosah na pomoc tým, že má ochranný účinok presahujúci samotnú pomoc. Príspevky v danom prípade totiž predstavujú povinné odvodové zaťaženie. Podľa tej istej judikatúry si Komisia myslí, že pomoc nemôže byť financovaná parafiškálnymi daňami, ktorými sú zaťažené aj produkty dovezené z ostatných členských štátov. |
| --- | --- |

(124)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora (21) sa Komisia obvykle domnieva, že financovanie štátnej pomoci prostredníctvom povinných odvodov môže mať dosah na pomoc tým, že má ochranný účinok presahujúci samotnú pomoc. Príspevky v danom prípade totiž predstavujú povinné odvodové zaťaženie. Podľa tej istej judikatúry si Komisia myslí, že pomoc nemôže byť financovaná parafiškálnymi daňami, ktorými sú zaťažené aj produkty dovezené z ostatných členských štátov.

| (125) | Komisia už dospela k záveru, najmä v rámci štátnej pomoci N 184/97, že schéma pomoci zavedená francúzskymi orgánmi sa nevzťahovala na dovezené produkty. |
| --- | --- |

(125)

Komisia už dospela k záveru, najmä v rámci štátnej pomoci N 184/97, že schéma pomoci zavedená francúzskymi orgánmi sa nevzťahovala na dovezené produkty.

| (126) | Z právnych predpisov zavádzajúcich parafiškálne dane v danom prípade vyplýva, že tieto dane sa vzťahujú len na produkciu prírodných sladkých vín s CHOP z regiónu Východné Pyreneje. Pokiaľ ide o prémiu za zmrazenie, financovala sa z príspevku viazaného len na regionálnu produkciu vín, ktorých sa týkalo opatrenie, teda s vylúčením akéhokoľvek dovezeného produktu. |
| --- | --- |

(126)

Z právnych predpisov zavádzajúcich parafiškálne dane v danom prípade vyplýva, že tieto dane sa vzťahujú len na produkciu prírodných sladkých vín s CHOP z regiónu Východné Pyreneje. Pokiaľ ide o prémiu za zmrazenie, financovala sa z príspevku viazaného len na regionálnu produkciu vín, ktorých sa týkalo opatrenie, teda s vylúčením akéhokoľvek dovezeného produktu.

| (127) | Možno teda urobiť záver, že nijaký dovezený produkt nepodlieha a ani nepodliehal parafiškálnym daniam stanoveným v danom prípade. |
| --- | --- |

(127)

Možno teda urobiť záver, že nijaký dovezený produkt nepodlieha a ani nepodliehal parafiškálnym daniam stanoveným v danom prípade.

VI.   ZÁVER

| (128) | Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v podobe „prémie za zmrazenie“, poskytovaná francúzskym producentom vín, ktorí sa zaviazali nepožadovať označenie CHOP „Rivesaltes“ alebo „Grand Roussilon“ v období od zberu roku 1996 do zberu roku 2000 vrátane, je nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(128)

Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v podobe „prémie za zmrazenie“, poskytovaná francúzskym producentom vín, ktorí sa zaviazali nepožadovať označenie CHOP „Rivesaltes“ alebo „Grand Roussilon“ v období od zberu roku 1996 do zberu roku 2000 vrátane, je nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (129) | Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v podobe plánu na konverziu viníc CHOP Rivesaltes v období od zberu v roku 1996 do zberu v roku 2000 vrátane, individuálne pridelená nad rámec 30 % skutočných nákladov a/alebo maximálnej výšky 5 030,82 EUR/ha (33 000 FRF/ha) v jednotlivých prípadoch, je nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(129)

Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v podobe plánu na konverziu viníc CHOP Rivesaltes v období od zberu v roku 1996 do zberu v roku 2000 vrátane, individuálne pridelená nad rámec 30 % skutočných nákladov a/alebo maximálnej výšky 5 030,82 EUR/ha (33 000 FRF/ha) v jednotlivých prípadoch, je nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (130) | Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v období od 1. januára 1998 do 31. decembra 2000 v podobe reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech CHOP „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ a „Banyuls“, je zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(130)

Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v období od 1. januára 1998 do 31. decembra 2000 v podobe reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech CHOP „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ a „Banyuls“, je zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (131) | Predmetné opatrenia neboli Komisii oznámené v súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy, a teda predstavujú protiprávnu pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(131)

Predmetné opatrenia neboli Komisii oznámené v súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy, a teda predstavujú protiprávnu pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (132) | Komisia ľutuje, že Francúzsko zaviedlo uvedené opatrenia s porušením článku 88 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(132)

Komisia ľutuje, že Francúzsko zaviedlo uvedené opatrenia s porušením článku 88 ods. 3 zmluvy.

| (133) | Pokiaľ ide o pomoc uskutočnenú bez čakania na konečné rozhodnutie Komisie, treba pripomenúť, že vzhľadom na kogentný charakter pravidiel konania definovaných v článku 88 ods. 3 zmluvy, ktorých priamy účinok uznal Súdny dvor vo svojich rozsudkoch vynesených 19. júna 1973 vo veci 77/72 Carmine Capolongo/Azienda Agricola Maya (22), 11. decembra 1973 vo veci 120/73 Gebrueder Lorenz GmbH/Nemecko (23) a 22. marca 1977 vo veci 78/76 Steinicke a Weinlig/Nemecko (24), nemožno dodatočne napraviť protiprávnosť posudzovanej pomoci (rozsudok vynesený 21. novembra 1991 vo veci C-354/90 Národný zväz zahraničného obchodu pre potravinárske a iné výrobky/Francúzsko (25)). |
| --- | --- |

(133)

Pokiaľ ide o pomoc uskutočnenú bez čakania na konečné rozhodnutie Komisie, treba pripomenúť, že vzhľadom na kogentný charakter pravidiel konania definovaných v článku 88 ods. 3 zmluvy, ktorých priamy účinok uznal Súdny dvor vo svojich rozsudkoch vynesených 19. júna 1973 vo veci 77/72 Carmine Capolongo/Azienda Agricola Maya (22), 11. decembra 1973 vo veci 120/73 Gebrueder Lorenz GmbH/Nemecko (23) a 22. marca 1977 vo veci 78/76 Steinicke a Weinlig/Nemecko (24), nemožno dodatočne napraviť protiprávnosť posudzovanej pomoci (rozsudok vynesený 21. novembra 1991 vo veci C-354/90 Národný zväz zahraničného obchodu pre potravinárske a iné výrobky/Francúzsko (25)).

| (134) | Súdny dvor pripomenul, že pokiaľ sa s neznalosťou oznamovacej povinnosti zaviedlo opatrenie na pomoc, ktorého nedeliteľnou súčasťou je spôsob financovania, vnútroštátne súdy by v zásade mali nariadiť vrátenie daní alebo príspevkov osobitne vyberaných na financovanie takejto pomoci. Pripomína tiež, že vnútroštátne súdy majú povinnosť chrániť práva osôb podliehajúcich súdnej právomoci pred prípadnou neznalosťou zo strany vnútroštátnych orgánov zákazu zavedenia pomoci, ktorý je ustanovený v poslednej vete ods. 3 článku 88 zmluvy a ktorý má priamy účinok. Takáto neznalosť namietaná osobami podliehajúcimi súdnej právomoci, ktoré sa môžu na ňu odvolávať, a skonštatovaná vnútroštátnymi súdmi musí tieto súdy viesť k vyvodeniu všetkých dôsledkov v súlade s ich vnútroštátnym právom, pokiaľ ide o platnosť aktov obsahujúcich zavedenie príslušných opatrení pomoci, ako aj o vymáhanie pridelenej finančnej pomoci (26). |
| --- | --- |

(134)

Súdny dvor pripomenul, že pokiaľ sa s neznalosťou oznamovacej povinnosti zaviedlo opatrenie na pomoc, ktorého nedeliteľnou súčasťou je spôsob financovania, vnútroštátne súdy by v zásade mali nariadiť vrátenie daní alebo príspevkov osobitne vyberaných na financovanie takejto pomoci. Pripomína tiež, že vnútroštátne súdy majú povinnosť chrániť práva osôb podliehajúcich súdnej právomoci pred prípadnou neznalosťou zo strany vnútroštátnych orgánov zákazu zavedenia pomoci, ktorý je ustanovený v poslednej vete ods. 3 článku 88 zmluvy a ktorý má priamy účinok. Takáto neznalosť namietaná osobami podliehajúcimi súdnej právomoci, ktoré sa môžu na ňu odvolávať, a skonštatovaná vnútroštátnymi súdmi musí tieto súdy viesť k vyvodeniu všetkých dôsledkov v súlade s ich vnútroštátnym právom, pokiaľ ide o platnosť aktov obsahujúcich zavedenie príslušných opatrení pomoci, ako aj o vymáhanie pridelenej finančnej pomoci (26).

| (135) | V prípade nezlučiteľnosti protiprávnej pomoci so spoločným trhom sa článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 ustanovuje, že Komisia rozhodne, že príslušný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od jej príjemcu. Toto vrátenie je nevyhnutné s cieľom obnoviť predchádzajúci stav zrušením všetkých finančných výhod, ktoré mohol neoprávnene získať príjemca poskytnutej pomoci od dátumu jej poskytnutia. |
| --- | --- |

(135)

V prípade nezlučiteľnosti protiprávnej pomoci so spoločným trhom sa článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 ustanovuje, že Komisia rozhodne, že príslušný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od jej príjemcu. Toto vrátenie je nevyhnutné s cieľom obnoviť predchádzajúci stav zrušením všetkých finančných výhod, ktoré mohol neoprávnene získať príjemca poskytnutej pomoci od dátumu jej poskytnutia.

| (136) | V článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ustanovuje, že pomoc, ktorá sa má vymáhať, zahŕňa úroky s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou. Tieto úroky sú splatné od dátumu, ku ktorému bola protiprávna pomoc daná k dispozícii príjemcovi. |
| --- | --- |

(136)

V článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ustanovuje, že pomoc, ktorá sa má vymáhať, zahŕňa úroky s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou. Tieto úroky sú splatné od dátumu, ku ktorému bola protiprávna pomoc daná k dispozícii príjemcovi.

| (137) | Pomoc musí byť vrátená v súlade s postupmi ustanovenými francúzskymi právnymi predpismi. Sumy zahŕňajú úroky od dátumu, ku ktorému bola pomoc vyplatená, až do dátumu jej skutočného spätného získania. Tieto úroky sa vypočítavajú na základe referenčnej sadzby Komisie ustanovenej spôsobom stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (27). |
| --- | --- |

(137)

Pomoc musí byť vrátená v súlade s postupmi ustanovenými francúzskymi právnymi predpismi. Sumy zahŕňajú úroky od dátumu, ku ktorému bola pomoc vyplatená, až do dátumu jej skutočného spätného získania. Tieto úroky sa vypočítavajú na základe referenčnej sadzby Komisie ustanovenej spôsobom stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (27).

| (138) | Komisia nedisponuje informáciami týkajúcimi sa celkovej sumy pomoci poskytnutej v rámci „prémie za zmrazenie“, keďže nepozná súhrn príjmov ani počet hektárov, na ktoré bola poskytnutá pomoc. Komisia spresňuje, že hoci pripomienky tretích strán nemenia nič na jej záveroch, berie do úvahy, že podľa nich má byť „prémia za zmrazenie“ predmetom doplnkového financovania a verejnej pomoci, o ktorých francúzske orgány neinformovali. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, výška sumy verejnej pomoci určená na financovanie „pomoci na konverziu“ dosiahla 11,01 milióna EUR. |
| --- | --- |

(138)

Komisia nedisponuje informáciami týkajúcimi sa celkovej sumy pomoci poskytnutej v rámci „prémie za zmrazenie“, keďže nepozná súhrn príjmov ani počet hektárov, na ktoré bola poskytnutá pomoc. Komisia spresňuje, že hoci pripomienky tretích strán nemenia nič na jej záveroch, berie do úvahy, že podľa nich má byť „prémia za zmrazenie“ predmetom doplnkového financovania a verejnej pomoci, o ktorých francúzske orgány neinformovali. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, výška sumy verejnej pomoci určená na financovanie „pomoci na konverziu“ dosiahla 11,01 milióna EUR.

| (139) | Toto rozhodnutie neprejudikuje dôsledky, ktoré v prípade potreby Komisia vyvodí v oblasti financovania spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskym poľnohospodárskym usmerňovacím a záručným fondom (EPUZF), |
| --- | --- |

(139)

Toto rozhodnutie neprejudikuje dôsledky, ktoré v prípade potreby Komisia vyvodí v oblasti financovania spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskym poľnohospodárskym usmerňovacím a záručným fondom (EPUZF),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v podobe „prémie za zmrazenie“, poskytnutá francúzskym producentom vína, ktorí sa zaviazali nepožadovať chránené označenie pôvodu CHOP (AOC) „Rivesaltes“ alebo „Grand Roussilon“ v období od zberu v roku 1996 do zberu v roku 2000 vrátane, je nezlučiteľná so spoločným trhom.

2.   Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v podobe plánu konverzie viníc CHOP Rivesaltes v období od zberu v roku 1996 do zberu v roku 2000 vrátane, individuálne pridelená nad rámec 30 % skutočných nákladov a/alebo maximálnej výšky 5 030,82 EUR/ha (33 000 FRF/ha) v jednotlivých prípadoch, je nezlučiteľná so spoločným trhom.

3.   Štátna pomoc, ktorú Francúzsko zaviedlo v období od 1. januára 1998 do 31. decembra 2000 v podobe reklamno-propagačných a prevádzkových aktivít v prospech CHOP „Rivesaltes“, „Grad Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ a „Banyuls“, je zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.

Článok 2

1.   Francúzsko prijme opatrenia potrebné na to, aby nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1 ods. 1 a 2 spätne vymohla od jej príjemcov.

2.   Pomoc sa neodkladne vráti v súlade s postupmi vnútroštátnych právnych predpisov, ak tieto umožňujú okamžite a efektívne vykonať toto rozhodnutie. Pomoc, ktorú treba vymáhať, zahŕňa úroky od dátumu, keď bola príjemcovi poskytnutá, až do dátumu jej vrátenia. Tieto úroky sa vypočítajú na základe referenčnej sadzby Komisie ustanovenej spôsobom stanovenia referenčných a diskontných sadzieb.

3.   Na účely navrátenia nezlučiteľnej pomoci uvedenej v článku 1 ods. 1 Francúzsko oznámi Komisii informácie o celkovej sume pomoci poskytnutej v rámci tohto opatrenia, ako aj o jej financovaní, vrátane súhrnu príjmov z medziodvetvového príspevku vytvoreného na tento účel, a o počte hektárov, na ktoré bola poskytnutá prémia za zmrazenie.

Článok 3

Francúzsko informuje Komisiu v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia o opatreniach prijatých na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 19. januára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 82, 5.4.2003, s. 2.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  1 francúzsky frank = približne 0,15 EUR.

3

(4)  Ú. v. ES L 84, 27.3.1987, s. 1. Nariadenie zrušené nariadením (ES) č. 1493/1999 (Ú. v. ES L 179, 14.7.1999, s. 1).

4

(5)  Ú. v. ES L 57, 29.2.1980, s. 16. Nariadenie zrušené nariadením (ES) č. 1493/1999.

5

(6)  Rozsudok Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev z 8. júna 1995 vo veci T-459/93 Siemens SA/Komisia, Zb. s. II-01675.

6

(7)  Ú. v. ES C 28, 1.2.2000, s. 2.

7

(8)  Ú. v. ES L 264, 12.9.1989, s. 5. Nariadenie zrušené nariadením (ES) č. 1227/2000 (Ú. v. ES L 143, 16.6.2000, s. 1).

8

(9)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

9

(10)  List Komisie SG(97)D/3741 zo 16. mája 1997.

10

(11)  List Komisie č. SG(D)(90) 25148 z 22. 8. 1990.

11

(12)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. júla 2004 vo veci C-345/02 Pearle, zatiaľ neuverejnený v Zbierke.

12

(13)  Rozsudok Súdneho dvora z 22. mája 2003 vo veci C-355/00 Frescot, Zb. s. I-5263.

13

(14)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980 vo veci 730/79 Philip Morris, Zb. s. 2671 bod 11.

14

(15)  „Nová pomoc“ je definovaná ako každá pomoc, to znamená schémy pomoci alebo individuálna pomoc, ktorá nie je existujúcou pomocou, vrátane zmien a doplnení existujúcej pomoci.

15

(16)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora z 26. júna 1979 vo veci 177/78 Pigs and Bacon Komisia/McCarren, Zb. s. 2161.

17

(18)  Ú. v. ES C 252, 12.9.2001, s. 5.

18

(19)  Už citovaný rozsudok Siemens Súdu.

19

(20)  Ú. v. ES C 302, 12.11.1987, s. 6.

20

(21)  Rozsudok Súdneho dvora z 25. júna 1970 vo veci 47/69 Francúzsko/Komisia, Zb. s. 487.

21

(22)  Zbierka s. 611.

22

(23)  Zbierka s. 1471.

23

(24)  Zbierka s. 595.

24

(25)  Zbierka s. I-5505.

25

(26)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2003, spojené C-261/01 a C-262/01 Van Calster e.a., zatiaľ neuverejnený v Zbierke.

26

(27)  Oznámenie Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. ES C 273, 9.9.1997, s. 3).

27

---

| 30.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 112/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 112/14

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 7. júna 2006

o štátnej pomoci C 25/2005 (ex NN 21/2005) poskytnutej Slovenskou republikou v prospech spoločnosti Frucona Košice, a.s.

[oznámené pod číslom K(2006) 2082]

(Iba slovenské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2007/254/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na ich pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Listom z 15. októbra 2004, zaevidovaným 25. októbra 2004, dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej nezákonnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti FRUCONA Košice, a.s. Sťažovateľ zaslal doplňujúce informácie 3. februára 2005. Stretnutie so sťažovateľom sa uskutočnilo 24. mája 2005. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 15. októbra 2004, zaevidovaným 25. októbra 2004, dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej nezákonnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti FRUCONA Košice, a.s. Sťažovateľ zaslal doplňujúce informácie 3. februára 2005. Stretnutie so sťažovateľom sa uskutočnilo 24. mája 2005.

| (2) | Komisia na základe informácií poskytnutých sťažovateľom požiadala Slovensko listom zo 6. decembra 2004, aby ju informovalo o spornom opatrení. Slovensko odpovedalo listom zo 4. januára 2005, zaevidovaným 17. januára 2005, v ktorom informovalo Komisiu o možnej nezákonnej pomoci poskytnutej v prospech FRUCONA Košice, a.s., a požiadalo Komisiu o schválenie tejto pomoci ako pomoci na záchranu spoločnosti vo finančných ťažkostiach. Slovensko predložilo doplňujúce informácie listom z 24. januára 2005, zaevidovaným 28. januára 2005. Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 9. februára 2005, na ktorý dostala odpoveď listom zo 4. marca 2005, zaevidovaným 10. marca 2005. Stretnutie so slovenskými orgánmi sa uskutočnilo 12. mája 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komisia na základe informácií poskytnutých sťažovateľom požiadala Slovensko listom zo 6. decembra 2004, aby ju informovalo o spornom opatrení. Slovensko odpovedalo listom zo 4. januára 2005, zaevidovaným 17. januára 2005, v ktorom informovalo Komisiu o možnej nezákonnej pomoci poskytnutej v prospech FRUCONA Košice, a.s., a požiadalo Komisiu o schválenie tejto pomoci ako pomoci na záchranu spoločnosti vo finančných ťažkostiach. Slovensko predložilo doplňujúce informácie listom z 24. januára 2005, zaevidovaným 28. januára 2005. Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 9. februára 2005, na ktorý dostala odpoveď listom zo 4. marca 2005, zaevidovaným 10. marca 2005. Stretnutie so slovenskými orgánmi sa uskutočnilo 12. mája 2005.

| (3) | Listom z 5. júla 2005 Komisia informovala Slovensko, že sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, týkajúce sa uvedenej pomoci. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 5. júla 2005 Komisia informovala Slovensko, že sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, týkajúce sa uvedenej pomoci.

| (4) | Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili pripomienky k opatreniu. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili pripomienky k opatreniu.

| (5) | Slovenské orgány predložili pripomienky listom z 10. októbra 2005, zaevidovaným 17. októbra 2005. Komisia prijala pripomienky od jednej zúčastnenej strany (od príjemcu) listom z 24. októbra 2005, zaevidovaným 25. októbra 2005. Postúpila ich Slovensku, ktoré dostalo príležitosť reagovať; pripomienky Slovenska boli prijaté listom zo 16. decembra 2005, zaevidovaným 20. decembra 2005. Stretnutie s príjemcom, na ktorom dostal príležitosť sa k záležitosti vyjadriť, sa uskutočnilo 28. marca 2006. Slovensko predložilo doplňujúce informácie listom z 5. mája 2006, zaevidovaným 8. mája 2006. |
| --- | --- |

(5)

Slovenské orgány predložili pripomienky listom z 10. októbra 2005, zaevidovaným 17. októbra 2005. Komisia prijala pripomienky od jednej zúčastnenej strany (od príjemcu) listom z 24. októbra 2005, zaevidovaným 25. októbra 2005. Postúpila ich Slovensku, ktoré dostalo príležitosť reagovať; pripomienky Slovenska boli prijaté listom zo 16. decembra 2005, zaevidovaným 20. decembra 2005. Stretnutie s príjemcom, na ktorom dostal príležitosť sa k záležitosti vyjadriť, sa uskutočnilo 28. marca 2006. Slovensko predložilo doplňujúce informácie listom z 5. mája 2006, zaevidovaným 8. mája 2006.

II.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

1.   Príslušný podnik

| (6) | Príjemcom finančnej pomoci je spoločnosť FRUCONA Košice, a.s. (ďalej len „príjemca“), ktorá v čase predmetných udalostí pôsobila v oblasti výroby liehu a liehovín, nealkoholických nápojov, konzervovaného ovocia a zeleniny a octu. Príjemca v súčasnosti už nevyrába lieh a liehoviny. Pôsobí však v oblasti veľkoobchodu s liehom a liehovinami. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na poskytnutie regionálnej pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(6)

Príjemcom finančnej pomoci je spoločnosť FRUCONA Košice, a.s. (ďalej len „príjemca“), ktorá v čase predmetných udalostí pôsobila v oblasti výroby liehu a liehovín, nealkoholických nápojov, konzervovaného ovocia a zeleniny a octu. Príjemca v súčasnosti už nevyrába lieh a liehoviny. Pôsobí však v oblasti veľkoobchodu s liehom a liehovinami. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na poskytnutie regionálnej pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

| (7) | Príjemca v čase predmetných udalostí zamestnával približne 200 osôb. Príjemca vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu začať konanie vo veci formálneho zisťovania poskytol Komisii údaje o svojom obrate (vrátane spotrebných daní a DPH), ktoré sa uvádzajú v nasledujúcej tabuľke.
  Tabuľka 1
  Obrat v rôznych segmentoch výroby vrátane spotrebných daní a DPH [SKK] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocot | [...] (3) | [...] | [...] |
| Ovocná a zeleninová výroba | [...] | [...] | [...] |
| Kapusta | [...] | [...] | [...] |
| Sýtené nealkoholické nápoje | [...] | [...] | [...] |
| Nesýtené nealkoholické nápoje | [...] | [...] | [...] |
| Džúsy – 100 % | [...] | [...] | [...] |
| Liehoviny | [...] | [...] | [...] |
| Jablčné víno | [...] | [...] | [...] |
| Sirup | [...] | [...] | [...] |
| Iné výrobky/služby | [...] | [...] | [...] |
| Spolu | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960
   (4) |

(7)

Príjemca v čase predmetných udalostí zamestnával približne 200 osôb. Príjemca vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu začať konanie vo veci formálneho zisťovania poskytol Komisii údaje o svojom obrate (vrátane spotrebných daní a DPH), ktoré sa uvádzajú v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka 1

Obrat v rôznych segmentoch výroby vrátane spotrebných daní a DPH [SKK]

2002

2003

2004

Ocot

[...] (3)

[...]

[...]

Ovocná a zeleninová výroba

[...]

[...]

[...]

Kapusta

[...]

[...]

[...]

Sýtené nealkoholické nápoje

[...]

[...]

[...]

Nesýtené nealkoholické nápoje

[...]

[...]

[...]

Džúsy – 100 %

[...]

[...]

[...]

Liehoviny

[...]

[...]

[...]

Jablčné víno

[...]

[...]

[...]

Sirup

[...]

[...]

[...]

Iné výrobky/služby

[...]

[...]

[...]

Spolu

895 019 980

978 343 230

880 314 960
   (4)

| (8) | Tieto údaje sa značne líšia od údajov, ktoré Komisia dostala od slovenských orgánov a ktoré boli uvedené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (5). Slovenské orgány v reakcii na pripomienky príjemcu po začatí konania vo veci formálneho zisťovania nevyslovili námietky proti presnosti vyššie uvedených čísiel. Podľa slovenských orgánov príjemca spĺňa kritériá stredného podniku. |
| --- | --- |

(8)

Tieto údaje sa značne líšia od údajov, ktoré Komisia dostala od slovenských orgánov a ktoré boli uvedené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (5). Slovenské orgány v reakcii na pripomienky príjemcu po začatí konania vo veci formálneho zisťovania nevyslovili námietky proti presnosti vyššie uvedených čísiel. Podľa slovenských orgánov príjemca spĺňa kritériá stredného podniku.

2.   Uplatniteľné vnútroštátne právne predpisy

| (9) | Sporným opatrením je odpísanie daňového dlhu Daňovým úradom Košice IV (ďalej len „daňový úrad“) v rámci takzvaného vyrovnania s veriteľmi. Toto konanie upravuje zákon č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len „zákon o konkurze“). |
| --- | --- |

(9)

Sporným opatrením je odpísanie daňového dlhu Daňovým úradom Košice IV (ďalej len „daňový úrad“) v rámci takzvaného vyrovnania s veriteľmi. Toto konanie upravuje zákon č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len „zákon o konkurze“).

| (10) | Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej len „vyrovnanie“ alebo „vyrovnacie konanie“) je konanie pod dohľadom súdu, ktorého cieľom je, podobne ako v prípade konkurzného konania, usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku (6). V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému vlastníkovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Na rozdiel od toho vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bez zmeny vlastníka. |
| --- | --- |

(10)

Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej len „vyrovnanie“ alebo „vyrovnacie konanie“) je konanie pod dohľadom súdu, ktorého cieľom je, podobne ako v prípade konkurzného konania, usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku (6). V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému vlastníkovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Na rozdiel od toho vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bez zmeny vlastníka.

| (11) | Vyrovnacie konanie iniciuje spoločnosť v úpadku. Jeho cieľom je dosiahnuť dohodu s veriteľmi (ďalej len „vyrovnanie“) v tom zmysle, že spoločnosť v úpadku uhradí časť svojho dlhu a zvyšok sa odpíše. Túto dohodu musí schváliť súd vykonávajúci dohľad. |
| --- | --- |

(11)

Vyrovnacie konanie iniciuje spoločnosť v úpadku. Jeho cieľom je dosiahnuť dohodu s veriteľmi (ďalej len „vyrovnanie“) v tom zmysle, že spoločnosť v úpadku uhradí časť svojho dlhu a zvyšok sa odpíše. Túto dohodu musí schváliť súd vykonávajúci dohľad.

| (12) | Veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, napríklad záložným právom, vystupujú ako oddelení veritelia. Na to, aby bol návrh na vyrovnanie prijatý, musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo v prípade ostatných veriteľov stačí kvalifikovaná väčšina. Oddelení veritelia hlasujú osobitne a majú právo návrh vetovať. |
| --- | --- |

(12)

Veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, napríklad záložným právom, vystupujú ako oddelení veritelia. Na to, aby bol návrh na vyrovnanie prijatý, musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo v prípade ostatných veriteľov stačí kvalifikovaná väčšina. Oddelení veritelia hlasujú osobitne a majú právo návrh vetovať.

| (13) | Oddelení veritelia majú privilegovanú pozíciu aj v konkurznom konaní. Výnos z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mal použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddelených veriteľov, zostávajúce časti sa zaradia do druhej skupiny k pohľadávkam ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerným spôsobom. |
| --- | --- |

(13)

Oddelení veritelia majú privilegovanú pozíciu aj v konkurznom konaní. Výnos z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mal použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddelených veriteľov, zostávajúce časti sa zaradia do druhej skupiny k pohľadávkam ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerným spôsobom.

| (14) | Podľa zákona o konkurze spoločnosť, ktorá žiada o vyrovnanie s veriteľmi, musí súdu predložiť zoznam opatrení týkajúcich sa reorganizácie spoločnosti a priebežného financovania činnosti spoločnosti po tomto vyrovnaní. |
| --- | --- |

(14)

Podľa zákona o konkurze spoločnosť, ktorá žiada o vyrovnanie s veriteľmi, musí súdu predložiť zoznam opatrení týkajúcich sa reorganizácie spoločnosti a priebežného financovania činnosti spoločnosti po tomto vyrovnaní.

| (15) | Podľa zákona č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len „zákon o správe daní“) má spoločnosť možnosť požiadať daňové orgány o odklad platby daní. Z odloženej sumy sa účtuje úrok a odložený dlh musí byť zabezpečený. |
| --- | --- |

(15)

Podľa zákona č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len „zákon o správe daní“) má spoločnosť možnosť požiadať daňové orgány o odklad platby daní. Z odloženej sumy sa účtuje úrok a odložený dlh musí byť zabezpečený.

| (16) | Zákon o správe daní upravuje aj daňovú exekúciu, ktorej cieľom je uspokojiť daňové pohľadávky štátu predajom nehnuteľného majetku, hnuteľného majetku alebo podniku ako celku. |
| --- | --- |

(16)

Zákon o správe daní upravuje aj daňovú exekúciu, ktorej cieľom je uspokojiť daňové pohľadávky štátu predajom nehnuteľného majetku, hnuteľného majetku alebo podniku ako celku.

3.   Sporné opatrenie

| (17) | Príjemca využil od novembra 2002 do novembra 2003 možnosť odkladu svojho záväzku zaplatiť spotrebnú daň z liehu, ktorú poskytuje zákon o správe daní (7). Suma odloženého dlhu dosiahla celkovo 477 015 759 SKK (12,6 milióna EUR). Skôr, ako daňový úrad súhlasil s odkladom týchto platieb, zabezpečil v súlade so zákonom všetky svoje pohľadávky aktívami príjemcu. Slovenské orgány uvádzajú, že hodnota týchto záruk bola na základe účtovnej evidencie príjemcu 397 476 726 SKK (10,5 milióna EUR). Príjemca však tvrdí, že hodnota týchto záruk podľa odhadu znalcov z konca roku 2003 predstavovala 193 940 000 SKK (5 miliónov EUR). Taká je podľa príjemcu hodnota zabezpečených aktív (hnuteľného majetku, nehnuteľností a pohľadávok) vyjadrená v takzvaných znaleckých cenách. |
| --- | --- |

(17)

Príjemca využil od novembra 2002 do novembra 2003 možnosť odkladu svojho záväzku zaplatiť spotrebnú daň z liehu, ktorú poskytuje zákon o správe daní (7). Suma odloženého dlhu dosiahla celkovo 477 015 759 SKK (12,6 milióna EUR). Skôr, ako daňový úrad súhlasil s odkladom týchto platieb, zabezpečil v súlade so zákonom všetky svoje pohľadávky aktívami príjemcu. Slovenské orgány uvádzajú, že hodnota týchto záruk bola na základe účtovnej evidencie príjemcu 397 476 726 SKK (10,5 milióna EUR). Príjemca však tvrdí, že hodnota týchto záruk podľa odhadu znalcov z konca roku 2003 predstavovala 193 940 000 SKK (5 miliónov EUR). Taká je podľa príjemcu hodnota zabezpečených aktív (hnuteľného majetku, nehnuteľností a pohľadávok) vyjadrená v takzvaných znaleckých cenách.

| (18) | Od 1. januára 2004 zmenený a doplnený zákon o správe daní obmedzil možnosť žiadať o odklad dane na jedenkrát ročne. Príjemca využil túto možnosť v prípade spotrebnej dane za december 2003, splatnej v januári 2004. Nebol však schopný splatiť alebo odložiť spotrebnú daň za január 2004, splatnú 25. februára 2004. V dôsledku toho sa príjemca stal spoločnosťou v úpadku v zmysle zákona o konkurze. Takisto stratil licenciu na výrobu a spracovanie liehu. |
| --- | --- |

(18)

Od 1. januára 2004 zmenený a doplnený zákon o správe daní obmedzil možnosť žiadať o odklad dane na jedenkrát ročne. Príjemca využil túto možnosť v prípade spotrebnej dane za december 2003, splatnej v januári 2004. Nebol však schopný splatiť alebo odložiť spotrebnú daň za január 2004, splatnú 25. februára 2004. V dôsledku toho sa príjemca stal spoločnosťou v úpadku v zmysle zákona o konkurze. Takisto stratil licenciu na výrobu a spracovanie liehu.

| (19) | Dňa 8. marca 2004 sa príjemca obrátil na príslušný krajský súd s návrhom na vyrovnanie. Krajský súd povolil vyrovnacie konanie uznesením z 29. apríla 2004, keď zistil, že sú splnené všetky zákonné podmienky nevyhnutné pre takéto konanie. Na pojednávaní 9. júla 2004 veritelia hlasovali v prospech vyrovnania navrhnutého príjemcom. Vyrovnanie bolo potvrdené 14. júla 2004 uznesením krajského súdu vykonávajúceho dohľad. |
| --- | --- |

(19)

Dňa 8. marca 2004 sa príjemca obrátil na príslušný krajský súd s návrhom na vyrovnanie. Krajský súd povolil vyrovnacie konanie uznesením z 29. apríla 2004, keď zistil, že sú splnené všetky zákonné podmienky nevyhnutné pre takéto konanie. Na pojednávaní 9. júla 2004 veritelia hlasovali v prospech vyrovnania navrhnutého príjemcom. Vyrovnanie bolo potvrdené 14. júla 2004 uznesením krajského súdu vykonávajúceho dohľad.

| (20) | V auguste 2004 sa daňový úrad odvolal proti tomuto potvrdzujúcemu uzneseniu súdu. Najvyšší súd uznesením z 25. októbra 2004 rozhodol, že odvolanie nie je prípustné, a vyhlásil uznesenie krajského súdu, ktorým potvrdil vyrovnanie, za právoplatné a vykonateľné od 23. júla 2004. Proti uzneseniu krajského súdu neskôr generálny prokurátor podal návrh na začatie mimoriadneho dovolacieho konania. Toto konanie stále prebieha na Najvyššom súde. |
| --- | --- |

(20)

V auguste 2004 sa daňový úrad odvolal proti tomuto potvrdzujúcemu uzneseniu súdu. Najvyšší súd uznesením z 25. októbra 2004 rozhodol, že odvolanie nie je prípustné, a vyhlásil uznesenie krajského súdu, ktorým potvrdil vyrovnanie, za právoplatné a vykonateľné od 23. júla 2004. Proti uzneseniu krajského súdu neskôr generálny prokurátor podal návrh na začatie mimoriadneho dovolacieho konania. Toto konanie stále prebieha na Najvyššom súde.

| (21) | Veritelia vrátane daňového úradu sa dohodli s príjemcom na tomto vyrovnaní: 35 % dlhu zaplatí príjemca do jedného mesiaca od nadobudnutia platnosti dohody s veriteľmi a zostávajúcich 65 % dlhu veritelia odpustia. So všetkými veriteľmi sa preto zaobchádzalo rovnako. Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
  Tabuľka 2
  Stav dlhov príjemcu pred vyrovnacím konaním a po ňom [SKK]









  Veriteľ | Dlh pred vyrovnaním | Dlh po vyrovnaní (8) | Odpísaná suma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Verejný | Daňový úrad | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Súkromný | Tetra Pak, a. s. | [...] | [...] | [...] |
| MTM-obaly, s. r. o. | [...] | [...] | [...] |
| Merkant, družstvo | [...] | [...] | [...] |
| Vetropack, s. r. o. | [...] | [...] | [...] |
| SPOLU | | 644 591 439
   (9) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(21)

Veritelia vrátane daňového úradu sa dohodli s príjemcom na tomto vyrovnaní: 35 % dlhu zaplatí príjemca do jedného mesiaca od nadobudnutia platnosti dohody s veriteľmi a zostávajúcich 65 % dlhu veritelia odpustia. So všetkými veriteľmi sa preto zaobchádzalo rovnako. Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka 2

Stav dlhov príjemcu pred vyrovnacím konaním a po ňom [SKK]

Veriteľ

Dlh pred vyrovnaním

Dlh po vyrovnaní (8)

Odpísaná suma

Verejný

Daňový úrad

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Súkromný

Tetra Pak, a. s.

[...]

[...]

[...]

MTM-obaly, s. r. o.

[...]

[...]

[...]

Merkant, družstvo

[...]

[...]

[...]

Vetropack, s. r. o.

[...]

[...]

[...]

SPOLU

644 591 439
   (9)

225 607 029

418 984 410

| (22) | Pohľadávky daňového úradu, ktoré boli zahrnuté do vyrovnacieho konania, predstavovali 640 793 831 SKK (16,86 milióna EUR) a tvorili ich nezaplatené spotrebné dane za obdobie od mája 2003 do marca 2004, DPH za obdobie od januára do apríla 2004 a pripočítané pokuty a úroky. Pohľadávky odpustené daňovým úradom predstavovali 416 515 990 SKK (11 miliónov EUR). Vyrovnanie prinieslo daňovému úradu 224 277 841 SKK (5,86 milióna EUR). |
| --- | --- |

(22)

Pohľadávky daňového úradu, ktoré boli zahrnuté do vyrovnacieho konania, predstavovali 640 793 831 SKK (16,86 milióna EUR) a tvorili ich nezaplatené spotrebné dane za obdobie od mája 2003 do marca 2004, DPH za obdobie od januára do apríla 2004 a pripočítané pokuty a úroky. Pohľadávky odpustené daňovým úradom predstavovali 416 515 990 SKK (11 miliónov EUR). Vyrovnanie prinieslo daňovému úradu 224 277 841 SKK (5,86 milióna EUR).

| (23) | Daňový úrad vystupoval vo vyrovnacom konaní ako oddelený veriteľ a ako taký hlasoval samostatne v prospech vyrovnania. Privilegované postavenie daňového úradu bolo spôsobené tým, že niektoré jeho pohľadávky, ktoré boli predmetom vyrovnacieho konania, boli zabezpečené v súvislosti s odkladom daňového dlhu príjemcu v roku 2002 a 2003 (pozri odsek 17). Všetci ostatní veritelia hlasovali v prospech navrhovaného vyrovnania. Ich pohľadávky boli bežné nezabezpečené obchodné pohľadávky. |
| --- | --- |

(23)

Daňový úrad vystupoval vo vyrovnacom konaní ako oddelený veriteľ a ako taký hlasoval samostatne v prospech vyrovnania. Privilegované postavenie daňového úradu bolo spôsobené tým, že niektoré jeho pohľadávky, ktoré boli predmetom vyrovnacieho konania, boli zabezpečené v súvislosti s odkladom daňového dlhu príjemcu v roku 2002 a 2003 (pozri odsek 17). Všetci ostatní veritelia hlasovali v prospech navrhovaného vyrovnania. Ich pohľadávky boli bežné nezabezpečené obchodné pohľadávky.

| (24) | Príjemca vo svojom návrhu na vyrovnanie opísal v súlade s požiadavkami zákona o konkurze reorganizačné opatrenia týkajúce sa výroby, distribúcie a pracovných síl (vrátane prepustenia nadbytočných zamestnancov). |
| --- | --- |

(24)

Príjemca vo svojom návrhu na vyrovnanie opísal v súlade s požiadavkami zákona o konkurze reorganizačné opatrenia týkajúce sa výroby, distribúcie a pracovných síl (vrátane prepustenia nadbytočných zamestnancov).

| (25) | V organizačnej oblasti a v oblasti pracovných síl príjemca plánoval tieto opatrenia: vytvorenie univerzálnej výrobnej skupiny pre všetky výrobné činnosti, reorganizáciu svojich dopravných prostriedkov vyradením vozidiel s najnižšou zostatkovou hodnotou a reorganizáciu obchodných činností. K týmto opatreniam sa malo pripojiť prepustenie 50 zamestnancov v období od marca do mája 2004. Ďalších 50 zamestnancov malo v tom istom období pracovať s mesačnou sadzbou 60 %. |
| --- | --- |

(25)

V organizačnej oblasti a v oblasti pracovných síl príjemca plánoval tieto opatrenia: vytvorenie univerzálnej výrobnej skupiny pre všetky výrobné činnosti, reorganizáciu svojich dopravných prostriedkov vyradením vozidiel s najnižšou zostatkovou hodnotou a reorganizáciu obchodných činností. K týmto opatreniam sa malo pripojiť prepustenie 50 zamestnancov v období od marca do mája 2004. Ďalších 50 zamestnancov malo v tom istom období pracovať s mesačnou sadzbou 60 %.

| (26) | Pokiaľ ide o výrobnú a technickú oblasť, príjemca uviedol, že nakoľko spoločnosť stratila licenciu na výrobu liehu, príslušné výrobné zariadenia od apríla 2004 prenajme. Príjemca plánoval zníženie alebo ukončenie výroby niektorých nerentabilných nealkoholických nápojov a uviedol, že akémukoľvek zavedeniu nového výrobku v tejto kategórii bude predchádzať analýza ziskovosti jeho výroby. |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o výrobnú a technickú oblasť, príjemca uviedol, že nakoľko spoločnosť stratila licenciu na výrobu liehu, príslušné výrobné zariadenia od apríla 2004 prenajme. Príjemca plánoval zníženie alebo ukončenie výroby niektorých nerentabilných nealkoholických nápojov a uviedol, že akémukoľvek zavedeniu nového výrobku v tejto kategórii bude predchádzať analýza ziskovosti jeho výroby.

| (27) | Príjemca ďalej uvádza nasledujúce opatrenia: reštrukturalizácia nákladov, ktorá by mala byť dôsledkom nižších výrobných nákladov, keďže bola ukončená výroba liehu, a zrušenia časti vlastnej dopravy spoločnosti; predaj starých zariadení do šrotu. |
| --- | --- |

(27)

Príjemca ďalej uvádza nasledujúce opatrenia: reštrukturalizácia nákladov, ktorá by mala byť dôsledkom nižších výrobných nákladov, keďže bola ukončená výroba liehu, a zrušenia časti vlastnej dopravy spoločnosti; predaj starých zariadení do šrotu.

| (28) | Príjemca plánoval aj predaj administratívnej budovy, predajne a rekreačnej budovy a uviedol možnosť predať alebo prenajať výrobné zariadenie na výrobu octu. Slovenské orgány v pripomienkach k rozhodnutiu začať konanie vo veci formálneho zisťovania potvrdili, že predaj administratívnej budovy, predajne a rekreačnej budovy sa neuskutočnil. |
| --- | --- |

(28)

Príjemca plánoval aj predaj administratívnej budovy, predajne a rekreačnej budovy a uviedol možnosť predať alebo prenajať výrobné zariadenie na výrobu octu. Slovenské orgány v pripomienkach k rozhodnutiu začať konanie vo veci formálneho zisťovania potvrdili, že predaj administratívnej budovy, predajne a rekreačnej budovy sa neuskutočnil.

| (29) | Príjemca plánoval intenzívny predaj svojich zásob hotových výrobkov (10). |
| --- | --- |

(29)

Príjemca plánoval intenzívny predaj svojich zásob hotových výrobkov (10).

| (30) | Podľa tohto návrhu mal príjemca financovať vyrovnanie z vlastných zdrojov (predaj zásob) vo výške [menej ako 150] miliónov SKK a prostredníctvom externého financovania vo forme úveru z obchodnej banky vo výške 100 miliónov SKK. Podľa informácií predložených príjemcom v reakcii na začatie konania vo veci formálneho zisťovania bol splatný dlh napokon pokrytý príjmami z emisie nových akcií (21 miliónov SKK; 0,56 milióna EUR), príjmami z predaja zásob ([menej ako 150] miliónov SKK; [menej ako 3,9] milióna EUR) a vďaka dodávateľskému úveru od spoločnosti Old Herold, s. r. o. ([70-130] miliónov SKK; [1,8-3,4] milióna EUR). Splatnosť faktúr Old Herold, s. r. o., bola 40 dní, čo bolo podľa príjemcu dlhé obdobie vzhľadom na kritickú situáciu príjemcu. Táto dlhšia splatnosť umožnila príjemcovi zhromaždiť potrebnú hotovosť. |
| --- | --- |

(30)

Podľa tohto návrhu mal príjemca financovať vyrovnanie z vlastných zdrojov (predaj zásob) vo výške [menej ako 150] miliónov SKK a prostredníctvom externého financovania vo forme úveru z obchodnej banky vo výške 100 miliónov SKK. Podľa informácií predložených príjemcom v reakcii na začatie konania vo veci formálneho zisťovania bol splatný dlh napokon pokrytý príjmami z emisie nových akcií (21 miliónov SKK; 0,56 milióna EUR), príjmami z predaja zásob ([menej ako 150] miliónov SKK; [menej ako 3,9] milióna EUR) a vďaka dodávateľskému úveru od spoločnosti Old Herold, s. r. o. ([70-130] miliónov SKK; [1,8-3,4] milióna EUR). Splatnosť faktúr Old Herold, s. r. o., bola 40 dní, čo bolo podľa príjemcu dlhé obdobie vzhľadom na kritickú situáciu príjemcu. Táto dlhšia splatnosť umožnila príjemcovi zhromaždiť potrebnú hotovosť.

| (31) | Slovenské orgány informovali Komisiu po začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že zostávajúci dlh príjemcu voči daňovému úradu vo výške 224 277 841 SKK bol zaplatený 17. decembra 2004. Slovenské orgány potvrdili, že do skončenia konania pred Európskou komisiou pozastavili odpísanie dlhu odsúhlasené vo vyrovnacom konaní. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány informovali Komisiu po začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že zostávajúci dlh príjemcu voči daňovému úradu vo výške 224 277 841 SKK bol zaplatený 17. decembra 2004. Slovenské orgány potvrdili, že do skončenia konania pred Európskou komisiou pozastavili odpísanie dlhu odsúhlasené vo vyrovnacom konaní.

III.   ROZHODNUTIE ZAČAŤ KONANIE PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY O ES

| (32) | Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania vyslovila pochybnosti o tom, že sporné odpísanie dane nepredstavuje štátnu pomoc. Komisia dospela k záveru, že postup daňového úradu v rámci vyrovnacieho konania nespĺňa test veriteľa v trhovom hospodárstve. Komisia najmä usúdila, že daňový úrad bol v porovnaní s ostatnými veriteľmi v právne odlišnej situácii, keďže vlastnil zabezpečené pohľadávky a mal možnosť iniciovať daňovú exekúciu. Komisia vyslovila pochybnosť, že vyrovnacie konanie, v porovnaní s konkurzným konaním alebo daňovou exekúciou, viedlo k najlepšiemu možnému výsledku pre štát. |
| --- | --- |

(32)

Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania vyslovila pochybnosti o tom, že sporné odpísanie dane nepredstavuje štátnu pomoc. Komisia dospela k záveru, že postup daňového úradu v rámci vyrovnacieho konania nespĺňa test veriteľa v trhovom hospodárstve. Komisia najmä usúdila, že daňový úrad bol v porovnaní s ostatnými veriteľmi v právne odlišnej situácii, keďže vlastnil zabezpečené pohľadávky a mal možnosť iniciovať daňovú exekúciu. Komisia vyslovila pochybnosť, že vyrovnacie konanie, v porovnaní s konkurzným konaním alebo daňovou exekúciou, viedlo k najlepšiemu možnému výsledku pre štát.

| (33) | Komisia ďalej vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti spornej pomoci so spoločným trhom. Najprv vyslovila pochybnosti, že pomoc možno považovať za zlučiteľnú ako pomoc na záchranu, ako tvrdili slovenské orgány. Pomocou na záchranu môže byť len podpora likvidity vo forme úverových záruk alebo úverov. Sporné opatrenie je však odpísaním dlhu, čo korešponduje s nenávratným grantom. Toto opatrenie navyše bolo uskutočnené bez premisy, že do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia na záchranu predloží príjemca plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo splatí pomoc v celej výške. |
| --- | --- |

(33)

Komisia ďalej vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti spornej pomoci so spoločným trhom. Najprv vyslovila pochybnosti, že pomoc možno považovať za zlučiteľnú ako pomoc na záchranu, ako tvrdili slovenské orgány. Pomocou na záchranu môže byť len podpora likvidity vo forme úverových záruk alebo úverov. Sporné opatrenie je však odpísaním dlhu, čo korešponduje s nenávratným grantom. Toto opatrenie navyše bolo uskutočnené bez premisy, že do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia na záchranu predloží príjemca plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo splatí pomoc v celej výške.

| (34) | Komisia ďalej skúmala zlučiteľnosť sporného opatrenia ako pomoci na reštrukturalizáciu a vyslovila pochybnosti o splnení dvoch hlavných podmienok: existencia reštrukturalizačného plánu, ktorý zabezpečuje v primeranej lehote návrat k dlhodobej životaschopnosti, a obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(34)

Komisia ďalej skúmala zlučiteľnosť sporného opatrenia ako pomoci na reštrukturalizáciu a vyslovila pochybnosti o splnení dvoch hlavných podmienok: existencia reštrukturalizačného plánu, ktorý zabezpečuje v primeranej lehote návrat k dlhodobej životaschopnosti, a obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum.

IV.   PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH STRÁN

| (35) | Príjemca okrem informácií o skutkovom stave uvedených v časti II predložil tieto pripomienky. |
| --- | --- |

(35)

Príjemca okrem informácií o skutkovom stave uvedených v časti II predložil tieto pripomienky.

| (36) | Príjemca tvrdí, že dôvodom jeho finančných ťažkostí na začiatku roku 2004 bola zmena zákona o správe daní, ktorá obmedzila možnosť požiadať o odklad daní na iba raz ročne. To bola pre príjemcu významná zmena, keďže podľa jeho vyjadrenia sa v predchádzajúcich rokoch na túto možnosť spoliehal. |
| --- | --- |

(36)

Príjemca tvrdí, že dôvodom jeho finančných ťažkostí na začiatku roku 2004 bola zmena zákona o správe daní, ktorá obmedzila možnosť požiadať o odklad daní na iba raz ročne. To bola pre príjemcu významná zmena, keďže podľa jeho vyjadrenia sa v predchádzajúcich rokoch na túto možnosť spoliehal.

| (37) | Pokiaľ ide o samotný prípad, príjemca po prvé tvrdil, že Komisia nemá právomoc skúmať sporné opatrenie, keďže toto opatrenie nadobudlo účinnosť pred dátumom pristúpenia a nebolo uplatniteľné po pristúpení. Opatrenie bolo údajne uvedené do účinnosti pred pristúpením, pretože vyrovnacie konanie začalo 8. marca 2004, a ako tvrdí príjemca, bolo schválené súdom 29. apríla 2004, t. j. pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie. Daňové úrady ďalej údajne v rámci rokovaní pred začatím vyrovnacieho konania dali najavo súhlas s navrhovaným vyrovnaním. V decembri 2003 sa uskutočnilo stretnutie s Daňovým riaditeľstvom Slovenskej republiky a daňový úrad zaslal 3. februára 2004 príjemcovi list, v ktorom údajne potvrdil možnosť postupu formou vyrovnania. |
| --- | --- |

(37)

Pokiaľ ide o samotný prípad, príjemca po prvé tvrdil, že Komisia nemá právomoc skúmať sporné opatrenie, keďže toto opatrenie nadobudlo účinnosť pred dátumom pristúpenia a nebolo uplatniteľné po pristúpení. Opatrenie bolo údajne uvedené do účinnosti pred pristúpením, pretože vyrovnacie konanie začalo 8. marca 2004, a ako tvrdí príjemca, bolo schválené súdom 29. apríla 2004, t. j. pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie. Daňové úrady ďalej údajne v rámci rokovaní pred začatím vyrovnacieho konania dali najavo súhlas s navrhovaným vyrovnaním. V decembri 2003 sa uskutočnilo stretnutie s Daňovým riaditeľstvom Slovenskej republiky a daňový úrad zaslal 3. februára 2004 príjemcovi list, v ktorom údajne potvrdil možnosť postupu formou vyrovnania.

| (38) | Príjemca ďalej tvrdil, že v prípade, že Komisia zastáva názor, že má právomoc konať, nepredstavuje sporné opatrenie štátnu pomoc, lebo je splnená zásada veriteľa v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(38)

Príjemca ďalej tvrdil, že v prípade, že Komisia zastáva názor, že má právomoc konať, nepredstavuje sporné opatrenie štátnu pomoc, lebo je splnená zásada veriteľa v trhovom hospodárstve.

| (39) | Po prvé príjemca tvrdí, že porovnanie vyrovnacieho konania s daňovou exekúciou je zavádzajúce, keďže začatie prvého vylučuje alebo pozastavuje druhé. Daňový úrad preto nemohol zvoliť daňovú exekúciu. Príjemca ďalej tvrdí, že ak by dobrovoľne neinicioval vyrovnacie konanie, mal by po niekoľkých týždňoch alebo mesiacoch zákonnú povinnosť začať konkurzné konanie alebo vyrovnacie konanie podľa právnych predpisov o platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

(39)

Po prvé príjemca tvrdí, že porovnanie vyrovnacieho konania s daňovou exekúciou je zavádzajúce, keďže začatie prvého vylučuje alebo pozastavuje druhé. Daňový úrad preto nemohol zvoliť daňovú exekúciu. Príjemca ďalej tvrdí, že ak by dobrovoľne neinicioval vyrovnacie konanie, mal by po niekoľkých týždňoch alebo mesiacoch zákonnú povinnosť začať konkurzné konanie alebo vyrovnacie konanie podľa právnych predpisov o platobnej neschopnosti.

| (40) | Po druhé príjemca tvrdí, že rozhodnutie štátu vyhnúť sa konkurzu a namiesto toho hľadať riešenie prostredníctvom vyrovnacieho konania znamenalo naplnenie testu veriteľa v trhovom hospodárstve. Príjemca predkladá ako dôkaz potvrdenia dvoch audítorov a jedného konkurzného správcu, že daňový úrad dostane viac a rýchlejšie prostredníctvom vyrovnacieho konania než konkurzného konania. Príjemca predkladá aj ďalšie materiály a štatistiky, ktoré majú potvrdiť, že konkurzné konanie na Slovensku trvá v priemere 3 – 7 rokov a prináša len veľmi obmedzený výnos z predaja aktív (11). |
| --- | --- |

(40)

Po druhé príjemca tvrdí, že rozhodnutie štátu vyhnúť sa konkurzu a namiesto toho hľadať riešenie prostredníctvom vyrovnacieho konania znamenalo naplnenie testu veriteľa v trhovom hospodárstve. Príjemca predkladá ako dôkaz potvrdenia dvoch audítorov a jedného konkurzného správcu, že daňový úrad dostane viac a rýchlejšie prostredníctvom vyrovnacieho konania než konkurzného konania. Príjemca predkladá aj ďalšie materiály a štatistiky, ktoré majú potvrdiť, že konkurzné konanie na Slovensku trvá v priemere 3 – 7 rokov a prináša len veľmi obmedzený výnos z predaja aktív (11).

| (41) | Príjemca opiera svoju analýzu najmä o správu audítorskej spoločnosti EKORDA zo 7. júla 2004, ktorú mal daňový úrad údajne k dispozícii pred hlasovaním veriteľov 9. júla 2004. Nebol však predložený žiadny dôkaz, ktorý by toto potvrdzoval. |
| --- | --- |

(41)

Príjemca opiera svoju analýzu najmä o správu audítorskej spoločnosti EKORDA zo 7. júla 2004, ktorú mal daňový úrad údajne k dispozícii pred hlasovaním veriteľov 9. júla 2004. Nebol však predložený žiadny dôkaz, ktorý by toto potvrdzoval.

| (42) | Podľa správy spoločnosti EKORDA by boli príjmy z predaja aktív v prípade konkurzu nanajvýš 204 miliónov SKK (5,3 milióna EUR) a po odpočítaní rôznych poplatkov vo výške 45 miliónov SKK len 159 miliónov SKK (4,2 milióna EUR). Príjemca sám opravil sumu poplatkov, ktoré by bolo potrebné odpočítať (36 miliónov SKK) a dospel k sume 168 miliónov SKK (4,4 milióna EUR). Aj keby daňový úrad ako jediný oddelený veriteľ a najväčší veriteľ dostal väčšinu z týchto príjmov, stále by to bolo menej, ako to, čo daňový úrad dostal po vyrovnaní. |
| --- | --- |

(42)

Podľa správy spoločnosti EKORDA by boli príjmy z predaja aktív v prípade konkurzu nanajvýš 204 miliónov SKK (5,3 milióna EUR) a po odpočítaní rôznych poplatkov vo výške 45 miliónov SKK len 159 miliónov SKK (4,2 milióna EUR). Príjemca sám opravil sumu poplatkov, ktoré by bolo potrebné odpočítať (36 miliónov SKK) a dospel k sume 168 miliónov SKK (4,4 milióna EUR). Aj keby daňový úrad ako jediný oddelený veriteľ a najväčší veriteľ dostal väčšinu z týchto príjmov, stále by to bolo menej, ako to, čo daňový úrad dostal po vyrovnaní.

| (43) | Spoločnosť EKORDA použila ako základ účtovnú hodnotu – k 31. marcu 2004 – základného majetku, zásob, hotovosti a upravených krátkodobých pohľadávok pri zohľadnení ich nedobytnosti a nízkej bonity. Spoločnosť EKORDA upravila nominálnu hodnotu aktív príjemcu takzvaným koeficientom speňaženia pre každú zložku aktív v prípade predaja v rámci konkurzného konania (45 % pre základný majetok, 20 % pre zásoby a krátkodobé pohľadávky a 100 % pre hotovosť). |
| --- | --- |

(43)

Spoločnosť EKORDA použila ako základ účtovnú hodnotu – k 31. marcu 2004 – základného majetku, zásob, hotovosti a upravených krátkodobých pohľadávok pri zohľadnení ich nedobytnosti a nízkej bonity. Spoločnosť EKORDA upravila nominálnu hodnotu aktív príjemcu takzvaným koeficientom speňaženia pre každú zložku aktív v prípade predaja v rámci konkurzného konania (45 % pre základný majetok, 20 % pre zásoby a krátkodobé pohľadávky a 100 % pre hotovosť).

| (44) | Spoločnosť EKORDA uvádza budúce daňové príjmy z činnosti príjemcu (12), ako aj rozvoj zamestnanosti v regióne a rozvoj potravinárskeho priemyslu na Slovensku ako veľmi významné faktory ovplyvňujúce rozhodnutie zachovať existenciu príjemcu. |
| --- | --- |

(44)

Spoločnosť EKORDA uvádza budúce daňové príjmy z činnosti príjemcu (12), ako aj rozvoj zamestnanosti v regióne a rozvoj potravinárskeho priemyslu na Slovensku ako veľmi významné faktory ovplyvňujúce rozhodnutie zachovať existenciu príjemcu.

| (45) | Príjemca uvádza ešte ďalšie dve správy. Audítorka Marta Kochová dospela k záveru, že maximálny príjem z predaja aktív, ktoré však neboli ohodnotené, by bol 100 miliónov SKK (2,6 milióna EUR), respektíve po odpočítaní poplatkov vo výške 22 miliónov SKK len 78 miliónov SKK (2 milióny EUR). Žiadne ďalšie informácie o tejto správe neboli poskytnuté. Konkurzný správca pani Holovačová údajne uvádza, že podľa jej názoru je vyrovnacie konanie pre veriteľov vo všeobecnosti výhodnejšie ako konkurz. Jedným z aspektov je skutočnosť, že veriteľ má záujem na tom, aby dlžník pokračoval v hospodárskej činnosti (budúce príjmy z obchodu a z daní). |
| --- | --- |

(45)

Príjemca uvádza ešte ďalšie dve správy. Audítorka Marta Kochová dospela k záveru, že maximálny príjem z predaja aktív, ktoré však neboli ohodnotené, by bol 100 miliónov SKK (2,6 milióna EUR), respektíve po odpočítaní poplatkov vo výške 22 miliónov SKK len 78 miliónov SKK (2 milióny EUR). Žiadne ďalšie informácie o tejto správe neboli poskytnuté. Konkurzný správca pani Holovačová údajne uvádza, že podľa jej názoru je vyrovnacie konanie pre veriteľov vo všeobecnosti výhodnejšie ako konkurz. Jedným z aspektov je skutočnosť, že veriteľ má záujem na tom, aby dlžník pokračoval v hospodárskej činnosti (budúce príjmy z obchodu a z daní).

| (46) | Po tretie príjemca tvrdí, že by sa mali zohľadniť dlhodobé aspekty, napríklad budúce daňové príjmy. Judikatúra vylučujúca spoločensko-politické aspekty z testu veriteľa v trhovom hospodárstve (13) sa údajne neuplatňuje, ak verejný orgán zohľadňuje výpočet budúcich daňových príjmov. Podľa príjemcu je tu situácia verejného orgánu analogická so situáciou veriteľa v trhovom hospodárstve, ktorý je dodávateľom, ktorý má záujem na prežití klienta. Príjemca potom poukazuje na judikatúru týkajúcu sa zásady investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(46)

Po tretie príjemca tvrdí, že by sa mali zohľadniť dlhodobé aspekty, napríklad budúce daňové príjmy. Judikatúra vylučujúca spoločensko-politické aspekty z testu veriteľa v trhovom hospodárstve (13) sa údajne neuplatňuje, ak verejný orgán zohľadňuje výpočet budúcich daňových príjmov. Podľa príjemcu je tu situácia verejného orgánu analogická so situáciou veriteľa v trhovom hospodárstve, ktorý je dodávateľom, ktorý má záujem na prežití klienta. Príjemca potom poukazuje na judikatúru týkajúcu sa zásady investora v trhovom hospodárstve.

| (47) | Príjemca dospel k záveru, že test veriteľa v trhovom hospodárstve bol splnený a sporné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(47)

Príjemca dospel k záveru, že test veriteľa v trhovom hospodárstve bol splnený a sporné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc.

| (48) | Ak by však Komisia dospela k inému záveru, príjemca tvrdí, že sporné opatrenie je zlučiteľné ako pomoc na reštrukturalizáciu. Tvrdí, že daňový úrad pred súhlasom s vyrovnaním preveril spôsobilosť obchodného plánu príjemcu z hľadiska obnovy dlhodobej životaschopnosti. Absencia formálneho reštrukturalizačného plánu je podľa vyjadrenia príjemcu v situácii, keď Komisia posudzuje prípad ex post, irelevantná, keďže Komisia sa už môže presvedčiť, či sa príjemca skutočne stal životaschopným. Príjemca však tiež usudzuje, že v situácii posúdenia ex ante je podrobný reštrukturalizačný plán nevyhnutný. Príjemca potom krátko opisuje prijaté reštrukturalizačné opatrenia: zvýšenie vlastného kapitálu, prepustenie zamestnancov, predaj zásob. Príjemca zastáva názor, že zastavenie výroby liehu a liehovín a prenájom výrobných aktív spoločnosti Old Herold, s. r. o., vlastne predstavujú reštrukturalizačné opatrenie. Hoci zastavenie bolo pôvodne vynútené stratou licencie, príjemca nepožiadal o novú licenciu po vyrovnaní. |
| --- | --- |

(48)

Ak by však Komisia dospela k inému záveru, príjemca tvrdí, že sporné opatrenie je zlučiteľné ako pomoc na reštrukturalizáciu. Tvrdí, že daňový úrad pred súhlasom s vyrovnaním preveril spôsobilosť obchodného plánu príjemcu z hľadiska obnovy dlhodobej životaschopnosti. Absencia formálneho reštrukturalizačného plánu je podľa vyjadrenia príjemcu v situácii, keď Komisia posudzuje prípad ex post, irelevantná, keďže Komisia sa už môže presvedčiť, či sa príjemca skutočne stal životaschopným. Príjemca však tiež usudzuje, že v situácii posúdenia ex ante je podrobný reštrukturalizačný plán nevyhnutný. Príjemca potom krátko opisuje prijaté reštrukturalizačné opatrenia: zvýšenie vlastného kapitálu, prepustenie zamestnancov, predaj zásob. Príjemca zastáva názor, že zastavenie výroby liehu a liehovín a prenájom výrobných aktív spoločnosti Old Herold, s. r. o., vlastne predstavujú reštrukturalizačné opatrenie. Hoci zastavenie bolo pôvodne vynútené stratou licencie, príjemca nepožiadal o novú licenciu po vyrovnaní.

| (49) | Podľa príjemcu bola splnená takisto požiadavka výraznosti jeho príspevku na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(49)

Podľa príjemcu bola splnená takisto požiadavka výraznosti jeho príspevku na reštrukturalizáciu.

| (50) | Napokon príjemca tvrdí, že skutočnosť, že podniká v podporovanom regióne a je jedným z najväčších regionálnych zamestnávateľov, by sa pri uplatňovaní usmernení vzťahujúcich sa na pomoc na reštrukturalizáciu mala takisto zohľadniť. |
| --- | --- |

(50)

Napokon príjemca tvrdí, že skutočnosť, že podniká v podporovanom regióne a je jedným z najväčších regionálnych zamestnávateľov, by sa pri uplatňovaní usmernení vzťahujúcich sa na pomoc na reštrukturalizáciu mala takisto zohľadniť.

V.   PRIPOMIENKY SLOVENSKEJ REPUBLIKY

| (51) | Slovenské orgány v reakcii na začatie konania vo veci formálneho zisťovania vyslovili niektoré pripomienky k skutkovému stavu, ktoré už boli uvedené v časti II. |
| --- | --- |

(51)

Slovenské orgány v reakcii na začatie konania vo veci formálneho zisťovania vyslovili niektoré pripomienky k skutkovému stavu, ktoré už boli uvedené v časti II.

| (52) | Slovenské orgány potvrdili, že daňový úrad v čase hlasovania vo vyrovnacom konaní nezohľadnil aspekt štátnej pomoci. Daňový úrad nepovažoval vyrovnanie za formu štátnej pomoci, preto sa od príjemcu nepožadovalo predloženie reštrukturalizačného plánu, ktorý je odlišný od obchodného plánu predloženého súdu podľa právnych predpisov upravujúcich platobnú neschopnosť. |
| --- | --- |

(52)

Slovenské orgány potvrdili, že daňový úrad v čase hlasovania vo vyrovnacom konaní nezohľadnil aspekt štátnej pomoci. Daňový úrad nepovažoval vyrovnanie za formu štátnej pomoci, preto sa od príjemcu nepožadovalo predloženie reštrukturalizačného plánu, ktorý je odlišný od obchodného plánu predloženého súdu podľa právnych predpisov upravujúcich platobnú neschopnosť.

| (53) | V reakcii na pripomienky predložené príjemcom uviedli slovenské orgány nasledujúce pripomienky. |
| --- | --- |

(53)

V reakcii na pripomienky predložené príjemcom uviedli slovenské orgány nasledujúce pripomienky.

| (54) | Slovenské orgány by pripomienky príjemcu o priemernej dĺžke konkurzného konania a priemernom výnose z predaja aktív v konkurznom konaní nevzťahovali na tento prípad. Podľa nich, vzhľadom na malý počet veriteľov a existenciu majetku s kladnou likvidačnou hodnotou, ktorá prevyšuje sumu zaplatenú štátu po vyrovnaní, by sa konkurzné konanie uskutočnilo v kratšej ako priemernej lehote a výnos daňového úradu by bol vyšší ako v prípade vyrovnania. Slovenské daňové úrady vykonali miestne zisťovanie v spoločnosti dňa 21. júna 2004 a zistili, že k 17. júnu 2004 mal príjemca hotovosť vo výške 161,3 milióna SKK, pohľadávky vo výške 62,8 milióna SKK, zásoby liehu a liehovín v hodnote 84 miliónov SKK a neobežný majetok s účtovnou hodnotu 200 miliónov SKK. |
| --- | --- |

(54)

Slovenské orgány by pripomienky príjemcu o priemernej dĺžke konkurzného konania a priemernom výnose z predaja aktív v konkurznom konaní nevzťahovali na tento prípad. Podľa nich, vzhľadom na malý počet veriteľov a existenciu majetku s kladnou likvidačnou hodnotou, ktorá prevyšuje sumu zaplatenú štátu po vyrovnaní, by sa konkurzné konanie uskutočnilo v kratšej ako priemernej lehote a výnos daňového úradu by bol vyšší ako v prípade vyrovnania. Slovenské daňové úrady vykonali miestne zisťovanie v spoločnosti dňa 21. júna 2004 a zistili, že k 17. júnu 2004 mal príjemca hotovosť vo výške 161,3 milióna SKK, pohľadávky vo výške 62,8 milióna SKK, zásoby liehu a liehovín v hodnote 84 miliónov SKK a neobežný majetok s účtovnou hodnotu 200 miliónov SKK.

| (55) | Slovenské orgány zastávajú názor, že daňová exekúcia bola skutočnou alternatívou pre daňový úrad. Potvrdzujú, že daňový úrad mal možnosť iniciovať takéto konanie pred začatím vyrovnacieho konania, ako aj v prípade, že by súd odmietol potvrdiť vyrovnanie (pretože daňový úrad by ako oddelený veriteľ nehlasoval v jeho prospech). |
| --- | --- |

(55)

Slovenské orgány zastávajú názor, že daňová exekúcia bola skutočnou alternatívou pre daňový úrad. Potvrdzujú, že daňový úrad mal možnosť iniciovať takéto konanie pred začatím vyrovnacieho konania, ako aj v prípade, že by súd odmietol potvrdiť vyrovnanie (pretože daňový úrad by ako oddelený veriteľ nehlasoval v jeho prospech).

| (56) | Slovenské orgány nesúhlasia s tvrdením príjemcu, že jeho finančné ťažkosti boli spôsobené zmenou zákona o správe daní. Podľa slovenských orgánov boli finančné ťažkosti príjemcu spôsobené finančnou stratégiou využívania nepriamych daní pri realizácii svojej podnikateľskej činnosti. Príjemca mal namiesto toho jednoducho inkasovať dane od svojich klientov a odovzdať ich do štátneho rozpočtu. |
| --- | --- |

(56)

Slovenské orgány nesúhlasia s tvrdením príjemcu, že jeho finančné ťažkosti boli spôsobené zmenou zákona o správe daní. Podľa slovenských orgánov boli finančné ťažkosti príjemcu spôsobené finančnou stratégiou využívania nepriamych daní pri realizácii svojej podnikateľskej činnosti. Príjemca mal namiesto toho jednoducho inkasovať dane od svojich klientov a odovzdať ich do štátneho rozpočtu.

| (57) | Slovenské orgány nesúhlasia s tým, že stretnutie s Daňovým riaditeľstvom Slovenskej republiky v decembri 2003 je dôkazom o predbežnom súhlase daňového úradu s vyrovnaním. Predložili list zo 6. júla 2004 od Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky adresovaný jeho podriadenému daňovému úradu, v ktorom Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky dáva daňovému úradu pokyn, aby nesúhlasil s vyrovnaním navrhovaným príjemcom, pretože nie je priaznivé pre štát. Tento list sa odvolával na iný list všeobecnejšej povahy od ministra financií z 15. januára 2004 adresovaný jemu podriadenému Daňovému riaditeľstvu Slovenskej republiky, v ktorom mu dáva pokyn, aby nesúhlasilo s takými návrhmi na vyrovnania s veriteľmi, ktoré by znamenali odpísanie daňových pohľadávok daňovými úradmi. Slovenské orgány ďalej interpretovali list z 3. februára 2004, na ktorý poukazoval príjemca (pozri odsek 37), ako jasne explicitne nesúhlasiaci s vyrovnaním vo výške 35 %. |
| --- | --- |

(57)

Slovenské orgány nesúhlasia s tým, že stretnutie s Daňovým riaditeľstvom Slovenskej republiky v decembri 2003 je dôkazom o predbežnom súhlase daňového úradu s vyrovnaním. Predložili list zo 6. júla 2004 od Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky adresovaný jeho podriadenému daňovému úradu, v ktorom Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky dáva daňovému úradu pokyn, aby nesúhlasil s vyrovnaním navrhovaným príjemcom, pretože nie je priaznivé pre štát. Tento list sa odvolával na iný list všeobecnejšej povahy od ministra financií z 15. januára 2004 adresovaný jemu podriadenému Daňovému riaditeľstvu Slovenskej republiky, v ktorom mu dáva pokyn, aby nesúhlasilo s takými návrhmi na vyrovnania s veriteľmi, ktoré by znamenali odpísanie daňových pohľadávok daňovými úradmi. Slovenské orgány ďalej interpretovali list z 3. februára 2004, na ktorý poukazoval príjemca (pozri odsek 37), ako jasne explicitne nesúhlasiaci s vyrovnaním vo výške 35 %.

| (58) | Slovenské orgány tvrdia, že príjemca nezaplatil spotrebné dane v stanovenom odklade od januára 2001 do marca 2004 a na svoje daňové povinnosti pravidelne uplatňoval odklad. |
| --- | --- |

(58)

Slovenské orgány tvrdia, že príjemca nezaplatil spotrebné dane v stanovenom odklade od januára 2001 do marca 2004 a na svoje daňové povinnosti pravidelne uplatňoval odklad.

| (59) | Podľa slovenských orgánov výrazné rozdiely v odhadoch dvoch audítorských správ (pozri odsek 41 a 45) vzbudzujú pochybnosti o dôveryhodnosti oboch správ. Orgány majú pochybnosti najmä o koeficiente speňaženia priradenom obežným aktívam spoločnosťou EKORDA. Tento koeficient by mal byť vyšší ako 20 %. |
| --- | --- |

(59)

Podľa slovenských orgánov výrazné rozdiely v odhadoch dvoch audítorských správ (pozri odsek 41 a 45) vzbudzujú pochybnosti o dôveryhodnosti oboch správ. Orgány majú pochybnosti najmä o koeficiente speňaženia priradenom obežným aktívam spoločnosťou EKORDA. Tento koeficient by mal byť vyšší ako 20 %.

| (60) | A napokon podľa slovenských orgánov príjemca nevypracoval realizovateľný reštrukturalizačný plán a opatrenia navrhované v súvislosti s vyrovnacím konaním nemožno považovať za reštrukturalizačné opatrenia. |
| --- | --- |

(60)

A napokon podľa slovenských orgánov príjemca nevypracoval realizovateľný reštrukturalizačný plán a opatrenia navrhované v súvislosti s vyrovnacím konaním nemožno považovať za reštrukturalizačné opatrenia.

VI.   HODNOTENIE

1.   Právomoc komisie

| (61) | Keďže časť udalostí relevantných pre tento prípad sa odohrala pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie 1. mája 2004, Komisia musela najprv určiť, či má právomoc konať v súvislosti so sporným opatrením. |
| --- | --- |

(61)

Keďže časť udalostí relevantných pre tento prípad sa odohrala pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie 1. mája 2004, Komisia musela najprv určiť, či má právomoc konať v súvislosti so sporným opatrením.

| (62) | Opatrenia, ktoré boli uvedené do účinnosti pred pristúpením a nie sú uplatniteľné po pristúpení Komisia nemôže skúmať ani na základe takzvaného dočasného mechanizmu, ktorý upravuje bod 3 prílohy IV k zmluve o pristúpení, ani podľa postupov stanovených v článku 88 Zmluvy o ES. Zmluva o pristúpení ani Zmluva o ES nevyžadujú ani nesplnomocňujú Komisiu, aby preskúmala tieto opatrenia. |
| --- | --- |

(62)

Opatrenia, ktoré boli uvedené do účinnosti pred pristúpením a nie sú uplatniteľné po pristúpení Komisia nemôže skúmať ani na základe takzvaného dočasného mechanizmu, ktorý upravuje bod 3 prílohy IV k zmluve o pristúpení, ani podľa postupov stanovených v článku 88 Zmluvy o ES. Zmluva o pristúpení ani Zmluva o ES nevyžadujú ani nesplnomocňujú Komisiu, aby preskúmala tieto opatrenia.

| (63) | Na druhej strane opatrenia uvedené do účinnosti po pristúpení jasne spadajú podľa Zmluvy o ES do právomoci Komisie. Pre určenie času, kedy bolo určité opatrenie uvedené do účinnosti, sa ako relevantné kritérium používa právne záväzný akt, ktorým príslušný vnútroštátny orgán poskytuje pomoc (14). |
| --- | --- |

(63)

Na druhej strane opatrenia uvedené do účinnosti po pristúpení jasne spadajú podľa Zmluvy o ES do právomoci Komisie. Pre určenie času, kedy bolo určité opatrenie uvedené do účinnosti, sa ako relevantné kritérium používa právne záväzný akt, ktorým príslušný vnútroštátny orgán poskytuje pomoc (14).

| (64) | Príjemca v tomto prípade tvrdil, že sporné opatrenie bolo uvedené do účinnosti pred pristúpením a po pristúpení nie je uplatniteľné (pozri odsek 37). |
| --- | --- |

(64)

Príjemca v tomto prípade tvrdil, že sporné opatrenie bolo uvedené do účinnosti pred pristúpením a po pristúpení nie je uplatniteľné (pozri odsek 37).

| (65) | Komisia nemôže prijať argumenty predložené príjemcom. Návrh na začatie vyrovnacieho konania nie je aktom orgánu poskytujúceho pomoc, ale aktom príjemcu. Takisto uznesenie súdu povoliť vyrovnacie konanie nie je aktom orgánu poskytujúceho pomoc. Toto uznesenie len povolilo príjemcovi a jeho veriteľom pokračovať v rokovaniach o vyrovnaní, ale evidentne nepredstavovalo vlastné poskytnutie pomoci. Neexistuje dôkaz, že by Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky bolo vyjadrilo súhlas so sporným opatrením na stretnutí v decembri 2003. Naopak, slovenské orgány popreli akýkoľvek takýto predbežný súhlas. List z 3. februára 2004 otvorene vyjadruje odmietnutie prijať návrh na vyrovnanie na úrovni 35 %. |
| --- | --- |

(65)

Komisia nemôže prijať argumenty predložené príjemcom. Návrh na začatie vyrovnacieho konania nie je aktom orgánu poskytujúceho pomoc, ale aktom príjemcu. Takisto uznesenie súdu povoliť vyrovnacie konanie nie je aktom orgánu poskytujúceho pomoc. Toto uznesenie len povolilo príjemcovi a jeho veriteľom pokračovať v rokovaniach o vyrovnaní, ale evidentne nepredstavovalo vlastné poskytnutie pomoci. Neexistuje dôkaz, že by Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky bolo vyjadrilo súhlas so sporným opatrením na stretnutí v decembri 2003. Naopak, slovenské orgány popreli akýkoľvek takýto predbežný súhlas. List z 3. februára 2004 otvorene vyjadruje odmietnutie prijať návrh na vyrovnanie na úrovni 35 %.

| (66) | Rozhodnutie príslušného orgánu odpísať časť pohľadávok bolo prijaté 9. júla 2004, keď daňový úrad súhlasil s vyrovnaním navrhnutým príjemcom. |
| --- | --- |

(66)

Rozhodnutie príslušného orgánu odpísať časť pohľadávok bolo prijaté 9. júla 2004, keď daňový úrad súhlasil s vyrovnaním navrhnutým príjemcom.

| (67) | Vzhľadom na túto skutočnosť je otázka, či je opatrenie uplatniteľné po pristúpení, bezpredmetná. |
| --- | --- |

(67)

Vzhľadom na túto skutočnosť je otázka, či je opatrenie uplatniteľné po pristúpení, bezpredmetná.

| (68) | Komisia preto dospela k záveru, že má právomoc posudzovať sporné opatrenie podľa článku 88 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(68)

Komisia preto dospela k záveru, že má právomoc posudzovať sporné opatrenie podľa článku 88 Zmluvy o ES.

2.   Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| (69) | V článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa uvádza, že akákoľvek pomoc poskytnutá zo strany členského štátu alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, sa považuje za nezlučiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(69)

V článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa uvádza, že akákoľvek pomoc poskytnutá zo strany členského štátu alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, sa považuje za nezlučiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (70) | Odpísanie dlhu voči verejnému orgánu, akým je daňový úrad, predstavuje formu použitia štátnych prostriedkov. Opatrenie, ktoré zvýhodňuje jeden individuálny podnik, je selektívne. |
| --- | --- |

(70)

Odpísanie dlhu voči verejnému orgánu, akým je daňový úrad, predstavuje formu použitia štátnych prostriedkov. Opatrenie, ktoré zvýhodňuje jeden individuálny podnik, je selektívne.

| (71) | Až do udalostí, ktoré mali za následok začatie konania v prípade platobnej neschopnosti, príjemca pôsobil na trhu liehu a liehovín, nealkoholických nápojov a konzervovaného ovocia a zeleniny. V roku 2003 bol príjemca tretím výrobcom liehu a liehovín na Slovensku. Od straty licencie na výrobu liehu a liehovín v marci 2004 príjemca pôsobí vo veľkoobchode s liehom a liehovinami vyrábanými inou spoločnosťou – Old Herold, s.r.o. – na výrobných zariadeniach príjemcu, ktoré si od neho spoločnosť Old Herold, s.r.o. prenajíma. Všetky oblasti, v ktorých príjemca podnikal pred vyrovnacím konaním a v ktorých podniká v súčasnosti, patria do oblasti obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(71)

Až do udalostí, ktoré mali za následok začatie konania v prípade platobnej neschopnosti, príjemca pôsobil na trhu liehu a liehovín, nealkoholických nápojov a konzervovaného ovocia a zeleniny. V roku 2003 bol príjemca tretím výrobcom liehu a liehovín na Slovensku. Od straty licencie na výrobu liehu a liehovín v marci 2004 príjemca pôsobí vo veľkoobchode s liehom a liehovinami vyrábanými inou spoločnosťou – Old Herold, s.r.o. – na výrobných zariadeniach príjemcu, ktoré si od neho spoločnosť Old Herold, s.r.o. prenajíma. Všetky oblasti, v ktorých príjemca podnikal pred vyrovnacím konaním a v ktorých podniká v súčasnosti, patria do oblasti obchodu medzi členskými štátmi.

| (72) | V rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania Komisia vyslovila pochybnosti, či dané opatrenie nenarušilo alebo nehrozilo narušením hospodárskej súťaže tým, že poskytlo príjemcovi výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nebol schopný získať. Inými slovami, Komisia má pochybnosti, či sa štát správal voči príjemcovi ako veriteľ v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(72)

V rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania Komisia vyslovila pochybnosti, či dané opatrenie nenarušilo alebo nehrozilo narušením hospodárskej súťaže tým, že poskytlo príjemcovi výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nebol schopný získať. Inými slovami, Komisia má pochybnosti, či sa štát správal voči príjemcovi ako veriteľ v trhovom hospodárstve.

| (73) | Zistilo sa, že vyrovnanie obsahovalo rovnaké podmienky vyrovnania dlhu pre súkromných veriteľov, ako aj pre daňový úrad. Veriteľom malo byť zaplatených 35 % dlhu v stanovenej lehote, čo príjemca skutočne splnil. Zostávajúcich 65 % bolo odpísaných. |
| --- | --- |

(73)

Zistilo sa, že vyrovnanie obsahovalo rovnaké podmienky vyrovnania dlhu pre súkromných veriteľov, ako aj pre daňový úrad. Veriteľom malo byť zaplatených 35 % dlhu v stanovenej lehote, čo príjemca skutočne splnil. Zostávajúcich 65 % bolo odpísaných.

| (74) | Právna a ekonomická pozícia daňového úradu však bola pred vyrovnaním výhodnejšia v porovnaní so súkromnými veriteľmi. Preto je potrebné preskúmať, či daňový úrad využil všetky pre neho dostupné prostriedky na získanie najvyššej možnej výšky uspokojenia svojich pohľadávok, ako by to urobil veriteľ v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(74)

Právna a ekonomická pozícia daňového úradu však bola pred vyrovnaním výhodnejšia v porovnaní so súkromnými veriteľmi. Preto je potrebné preskúmať, či daňový úrad využil všetky pre neho dostupné prostriedky na získanie najvyššej možnej výšky uspokojenia svojich pohľadávok, ako by to urobil veriteľ v trhovom hospodárstve.

| (75) | Na určenie, či boli kritériá pre veriteľa v trhovom hospodárstve splnené, musí Komisia zistiť, či daňový úrad získal viac, ak prijal podmienky vyrovnania navrhnutého príjemcom, v porovnaní s možným výsledkom konkurzného konania alebo daňovej exekúcie. |
| --- | --- |

(75)

Na určenie, či boli kritériá pre veriteľa v trhovom hospodárstve splnené, musí Komisia zistiť, či daňový úrad získal viac, ak prijal podmienky vyrovnania navrhnutého príjemcom, v porovnaní s možným výsledkom konkurzného konania alebo daňovej exekúcie.

| (76) | V skratke, Slovenská republika tvrdí, že podľa jej názoru dané opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Priznáva, že v čase vyrovnania otázka štátnej pomoci jednoducho nebola zohľadnená. Príjemca, naopak, tvrdí, že opatrenie nepredstavuje pomoc a predkladá uvedené dokumenty, najmä správy dvoch audítorov. |
| --- | --- |

(76)

V skratke, Slovenská republika tvrdí, že podľa jej názoru dané opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Priznáva, že v čase vyrovnania otázka štátnej pomoci jednoducho nebola zohľadnená. Príjemca, naopak, tvrdí, že opatrenie nepredstavuje pomoc a predkladá uvedené dokumenty, najmä správy dvoch audítorov.

| (77) | Komisia zistila na základe informácií predložených príjemcom, ako aj slovenskými orgánmi nasledujúce skutočnosti o finančnej situácii príjemcu v príslušnom roku, v rozsahu relevantnom na uplatnenie testu veriteľa v trhovom hospodárstve. Komisia nemôže v účtovnej evidencii príjemcu overiť údaje k 31. marcu 2004 poskytnuté príjemcom, ani údaje k 17. júnu 2004 poskytnuté slovenskými orgánmi. Komisia však nemá dôvod pochybovať o žiadnych z týchto údajov.
  Tabuľka 3
  Finančná situácia príjemcu v rokoch 2003 – 2004 [mil. SKK] | 31. 12. 2003 (15) | 31. 3. 2004 (16) | 28. 4. 2004 (17) | 17. 6. 2004 (18) | 31. 12. 2004 (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neobežný majetok (20) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Zásoby | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Hotovosť | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Krátkodobé obchodné pohľadávky | 128 | 98 (21) | 80 | 63 (22) | 97 |

(77)

Komisia zistila na základe informácií predložených príjemcom, ako aj slovenskými orgánmi nasledujúce skutočnosti o finančnej situácii príjemcu v príslušnom roku, v rozsahu relevantnom na uplatnenie testu veriteľa v trhovom hospodárstve. Komisia nemôže v účtovnej evidencii príjemcu overiť údaje k 31. marcu 2004 poskytnuté príjemcom, ani údaje k 17. júnu 2004 poskytnuté slovenskými orgánmi. Komisia však nemá dôvod pochybovať o žiadnych z týchto údajov.

Tabuľka 3

Finančná situácia príjemcu v rokoch 2003 – 2004 [mil. SKK]

31. 12. 2003 (15)

31. 3. 2004 (16)

28. 4. 2004 (17)

17. 6. 2004 (18)

31. 12. 2004 (19)

Neobežný majetok (20)

208

205

204

200

200

Zásoby

119

209

176

84

52

Hotovosť

3

50

94

161

27

Krátkodobé obchodné pohľadávky

128

98 (21)

80

63 (22)

97

| (78) | Komisia najprv preskúma dôkazy predložené príjemcom na podporu jeho stanoviska, že konkurzným konaním by daňový úrad získal menej ako vyrovnacím konaním. Keďže slovenské orgány ani príjemca nepredložili žiadny výpočet v súvislosti s daňovou exekúciou, Komisia bude skúmať koľko by daňový úrad mohol získať pri exekúcii. Komisia napokon preskúma nepriame dôkazy predložené slovenskými orgánmi a príjemcom. |
| --- | --- |

(78)

Komisia najprv preskúma dôkazy predložené príjemcom na podporu jeho stanoviska, že konkurzným konaním by daňový úrad získal menej ako vyrovnacím konaním. Keďže slovenské orgány ani príjemca nepredložili žiadny výpočet v súvislosti s daňovou exekúciou, Komisia bude skúmať koľko by daňový úrad mohol získať pri exekúcii. Komisia napokon preskúma nepriame dôkazy predložené slovenskými orgánmi a príjemcom.

2.1.   Porovnanie vyrovnania s veriteľmi s konkurzným konaním

| (79) | Komisia zastáva názor, že správa spoločnosti EKORDA nepredstavuje dôveryhodný základ pre porovnanie navrhnutého vyrovnania s možným konkurzným konaním. Slovenské orgány sa k týmto pochybnostiam pripájajú. |
| --- | --- |

(79)

Komisia zastáva názor, že správa spoločnosti EKORDA nepredstavuje dôveryhodný základ pre porovnanie navrhnutého vyrovnania s možným konkurzným konaním. Slovenské orgány sa k týmto pochybnostiam pripájajú.

| (80) | Na začiatku Komisia konštatuje, že spoločnosť EKORDA vo svojej správe zo 7. júla 2004 (len dva dni pred stretnutím veriteľov) použila pre svoje výpočty stav aktív príjemcu k 31. marcu 2004. Z tabuľky 3 jasne vyplýva, že úroveň rôznych aktív sa po 31. marci 2004 výrazne menila. Predovšetkým bola predaná značná časť zásob, čo viedlo k zvýšeniu hotovosti. Tieto zmeny majú pri uplatnení koeficientov speňaženia spoločnosti EKORDA v rozsahu od 20 % pre zásoby a krátkodobé pohľadávky po 100 % pre hotovosť veľký význam. Za predpokladu, že koeficienty speňaženia stanovené spoločnosťou EKORDA sú správne a pri použití metodiky používanej spoločnosťou EKORDA, nasledujúca tabuľka uvádza, do akej miery by boli výsledky výpočtov spoločnosti EKORDA odlišné, keby sa opierali o údaje z 28. apríla 2004 a zo 17. júna 2004, t. j. ešte stále pred stretnutím veriteľov 9. júla 2004. Z týchto údajov takisto vyplýva, že koeficienty speňaženia navrhnuté spoločnosťou EKORDA nie sú realistické.
  Tabuľka 4
  Porovnanie pravdepodobného výnosu z predaja aktív príjemcu v konkurznom konaní [mil. SKK] | Situácia k: |
| --- | --- | --- |
| | 31. 3. 2004 | 28. 4. 2004 | 17. 6. 2004 |
| | Koeficient speňaženia [ %] | Účtovná hodnota | Výnos | Účtovná hodnota | Výnos | Účtovná hodnota | Výnos |
| Neobežný majetok | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Zásoby | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Krátkodobé pohľadávky | 20 | 98 (23) | 20 | 86 (24) | 17 | 37 (25) | 7 |
| Hotovosť | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Spolu | | | 204 | | 238 | | 275 |

(80)

Na začiatku Komisia konštatuje, že spoločnosť EKORDA vo svojej správe zo 7. júla 2004 (len dva dni pred stretnutím veriteľov) použila pre svoje výpočty stav aktív príjemcu k 31. marcu 2004. Z tabuľky 3 jasne vyplýva, že úroveň rôznych aktív sa po 31. marci 2004 výrazne menila. Predovšetkým bola predaná značná časť zásob, čo viedlo k zvýšeniu hotovosti. Tieto zmeny majú pri uplatnení koeficientov speňaženia spoločnosti EKORDA v rozsahu od 20 % pre zásoby a krátkodobé pohľadávky po 100 % pre hotovosť veľký význam. Za predpokladu, že koeficienty speňaženia stanovené spoločnosťou EKORDA sú správne a pri použití metodiky používanej spoločnosťou EKORDA, nasledujúca tabuľka uvádza, do akej miery by boli výsledky výpočtov spoločnosti EKORDA odlišné, keby sa opierali o údaje z 28. apríla 2004 a zo 17. júna 2004, t. j. ešte stále pred stretnutím veriteľov 9. júla 2004. Z týchto údajov takisto vyplýva, že koeficienty speňaženia navrhnuté spoločnosťou EKORDA nie sú realistické.

Tabuľka 4

Porovnanie pravdepodobného výnosu z predaja aktív príjemcu v konkurznom konaní [mil. SKK]

Situácia k:

31. 3. 2004

28. 4. 2004

17. 6. 2004

Koeficient speňaženia [ %]

Účtovná hodnota

Výnos

Účtovná hodnota

Výnos

Účtovná hodnota

Výnos

Neobežný majetok

45

205

92

204

92

200

90

Zásoby

20

209

42

176

35

84

17

Krátkodobé pohľadávky

20

98 (23)

20

86 (24)

17

37 (25)

7

Hotovosť

100

50

50

94

94

161

161

Spolu

204

238

275

| (81) | Je potrebné uviesť, že v obchodnom pláne, ktorý príjemca predložil súdu, bol naplánovaný predaj zásob za [menej ako 150] miliónov SKK v období marec – máj 2004. Spoločnosť EKORDA si preto musela byť vedomá, že aktíva príjemcu prejdú po 31. marci 2004 podstatnými zmenami. Túto skutočnosť nezohľadnila. |
| --- | --- |

(81)

Je potrebné uviesť, že v obchodnom pláne, ktorý príjemca predložil súdu, bol naplánovaný predaj zásob za [menej ako 150] miliónov SKK v období marec – máj 2004. Spoločnosť EKORDA si preto musela byť vedomá, že aktíva príjemcu prejdú po 31. marci 2004 podstatnými zmenami. Túto skutočnosť nezohľadnila.

| (82) | Keby spoločnosť EKORDA vzala do úvahy účtovnú hodnotu aktív príjemcu z 28. apríla 2004, dospela by k záveru, že výnos získaný v konkurze by bol vyšší (238 miliónov SKK; 6,3 milióna EUR) než suma, ktorú príjemca navrhoval vo vyrovnaní (225 miliónov SKK; 5,93 milióna EUR (26). Tento záver by bol ešte výraznejší, ak by sa analýza realizovala v júni 2004 (275 miliónov SKK; 7,2 milióna EUR) ešte stále dostatočne včas, aby daňový úrad využil svojho práva veta a odmietol návrh, čo by znamenalo ukončenie vyrovnacieho konania. Znovu upozorňujeme, že tieto výsledky boli získané za použitia odhadov a metodiky, ktoré používala spoločnosť EKORDA. |
| --- | --- |

(82)

Keby spoločnosť EKORDA vzala do úvahy účtovnú hodnotu aktív príjemcu z 28. apríla 2004, dospela by k záveru, že výnos získaný v konkurze by bol vyšší (238 miliónov SKK; 6,3 milióna EUR) než suma, ktorú príjemca navrhoval vo vyrovnaní (225 miliónov SKK; 5,93 milióna EUR (26). Tento záver by bol ešte výraznejší, ak by sa analýza realizovala v júni 2004 (275 miliónov SKK; 7,2 milióna EUR) ešte stále dostatočne včas, aby daňový úrad využil svojho práva veta a odmietol návrh, čo by znamenalo ukončenie vyrovnacieho konania. Znovu upozorňujeme, že tieto výsledky boli získané za použitia odhadov a metodiky, ktoré používala spoločnosť EKORDA.

| (83) | Komisia však nemôže prijať metodiku, ktorú použila spoločnosť EKORDA, a predpoklady jej analýzy nemôže považovať za dôveryhodné. Tento záver ešte posilňujú pochybnosti vyjadrené slovenskými orgánmi a uvedené v odsekoch 55 a 60. |
| --- | --- |

(83)

Komisia však nemôže prijať metodiku, ktorú použila spoločnosť EKORDA, a predpoklady jej analýzy nemôže považovať za dôveryhodné. Tento záver ešte posilňujú pochybnosti vyjadrené slovenskými orgánmi a uvedené v odsekoch 55 a 60.

| (84) | Spoločnosť EKORDA v prvom rade vo svojej správe nevysvetľuje, akým spôsobom stanovila tri koeficienty speňaženia. Slovenské orgány uviedli, že koeficient speňaženia pre zásoby má byť vyšší ako 20 %. |
| --- | --- |

(84)

Spoločnosť EKORDA v prvom rade vo svojej správe nevysvetľuje, akým spôsobom stanovila tri koeficienty speňaženia. Slovenské orgány uviedli, že koeficient speňaženia pre zásoby má byť vyšší ako 20 %.

| (85) | Komisia zistila, že príjemca bol schopný získať v roku 2004 [menej ako 150] miliónov SKK z predaja svojich zásob (pozri odsek 30). To je viac ako [40-50] % účtovnej hodnoty zásob, ktorú spoločnosť EKORDA použila ako základ pre svoje hodnotenie. Toto značne podporuje tvrdenie, že koeficient speňaženia 20 % bol príliš nízky. Vývoj súvahy v roku 2004, pokiaľ ide o zásoby, tento záver podporuje. Okrem toho sám príjemca vo svojom obchodnom pláne odhadol výnos z predaja zásob v období marec – máj 2004 na [menej ako 110] miliónov SKK (pozri odsek 30). Spoločnosť EKORDA tento odhad ignorovala. Na záver, z povahy činností príjemcu možno predpokladať, že zásoby boli tvorené hotovými výrobkami, ktoré sa mohli ľahko predať priamo distribútorom alebo spotrebiteľom, a nie polotovarmi, ktoré vyžadujú ďalšie spracovanie. |
| --- | --- |

(85)

Komisia zistila, že príjemca bol schopný získať v roku 2004 [menej ako 150] miliónov SKK z predaja svojich zásob (pozri odsek 30). To je viac ako [40-50] % účtovnej hodnoty zásob, ktorú spoločnosť EKORDA použila ako základ pre svoje hodnotenie. Toto značne podporuje tvrdenie, že koeficient speňaženia 20 % bol príliš nízky. Vývoj súvahy v roku 2004, pokiaľ ide o zásoby, tento záver podporuje. Okrem toho sám príjemca vo svojom obchodnom pláne odhadol výnos z predaja zásob v období marec – máj 2004 na [menej ako 110] miliónov SKK (pozri odsek 30). Spoločnosť EKORDA tento odhad ignorovala. Na záver, z povahy činností príjemcu možno predpokladať, že zásoby boli tvorené hotovými výrobkami, ktoré sa mohli ľahko predať priamo distribútorom alebo spotrebiteľom, a nie polotovarmi, ktoré vyžadujú ďalšie spracovanie.

| (86) | Spoločnosť EKORDA ďalej uplatnila dvojnásobnú úpravu v súvislosti s krátkodobými obchodnými pohľadávkami. Po prvé, upravila ich účtovnú hodnotu o 40 % (účtovná hodnota bola 166 miliónov SKK a hodnota, ktorú spoločnosť EKORDA použila vo svojich výpočtoch, 98 miliónov SKK) a potom navyše použila nízky koeficient speňaženia 20 %. Táto metodika je sporná. Možno akceptovať úpravu účtovnej hodnoty pohľadávok na vyjadrenie ich skutočnej hodnoty v danom čase. Spoločnosť EKORDA však neposkytuje žiadne vysvetlenie, prečo by výnos pri konkurze/likvidácii predstavoval len jednu pätinu (20 miliónov SKK) sumy, o ktorej sám príjemca predpokladal, že ju bude schopný získať od svojich dlžníkov (98 miliónov SKK). |
| --- | --- |

(86)

Spoločnosť EKORDA ďalej uplatnila dvojnásobnú úpravu v súvislosti s krátkodobými obchodnými pohľadávkami. Po prvé, upravila ich účtovnú hodnotu o 40 % (účtovná hodnota bola 166 miliónov SKK a hodnota, ktorú spoločnosť EKORDA použila vo svojich výpočtoch, 98 miliónov SKK) a potom navyše použila nízky koeficient speňaženia 20 %. Táto metodika je sporná. Možno akceptovať úpravu účtovnej hodnoty pohľadávok na vyjadrenie ich skutočnej hodnoty v danom čase. Spoločnosť EKORDA však neposkytuje žiadne vysvetlenie, prečo by výnos pri konkurze/likvidácii predstavoval len jednu pätinu (20 miliónov SKK) sumy, o ktorej sám príjemca predpokladal, že ju bude schopný získať od svojich dlžníkov (98 miliónov SKK).

| (87) | Koeficient speňaženia 45 % pre neobežný majetok sa tiež zdá byť príliš nízky. Podľa príjemcu hodnota jeho aktív založených v prospech daňového úradu bola 194 miliónov SKK (27). Táto hodnota je podľa príjemcu vyjadrená v cenách odhadnutých nezávislými znalcami na prelome rokov 2003 a 2004. Podľa názoru Komisie by takáto „znalecká cena“ mala zvyčajne vyjadrovať všeobecnú cenu aktív, ktorá vyjadruje, za akú cenu možno aktívum predať v danom čase. Spoločnosť EKORDA neposkytuje žiadne vysvetlenie, prečo by výnos z predaja neobežného majetku v konkurze dosiahol len 45 % ich účtovnej hodnoty 205 miliónov SKK (28), zatiaľ čo príjemca samotný ohodnotil tieto aktíva omnoho vyššie. |
| --- | --- |

(87)

Koeficient speňaženia 45 % pre neobežný majetok sa tiež zdá byť príliš nízky. Podľa príjemcu hodnota jeho aktív založených v prospech daňového úradu bola 194 miliónov SKK (27). Táto hodnota je podľa príjemcu vyjadrená v cenách odhadnutých nezávislými znalcami na prelome rokov 2003 a 2004. Podľa názoru Komisie by takáto „znalecká cena“ mala zvyčajne vyjadrovať všeobecnú cenu aktív, ktorá vyjadruje, za akú cenu možno aktívum predať v danom čase. Spoločnosť EKORDA neposkytuje žiadne vysvetlenie, prečo by výnos z predaja neobežného majetku v konkurze dosiahol len 45 % ich účtovnej hodnoty 205 miliónov SKK (28), zatiaľ čo príjemca samotný ohodnotil tieto aktíva omnoho vyššie.

| (88) | K tvrdeniu príjemcu, že by bolo ťažké nájsť kupujúceho, keďže väčšina založených strojov a zariadení je určená len na výrobu liehu a liehovín, nealkoholických nápojov alebo konzervovaných výrobkov, má Komisia tieto dve pripomienky. Po prvé, treba uviesť, že „znalecká cena“ založených nehnuteľností bola 105 miliónov SKK, čo je osamote vyššia suma ako celkový výnos predpokladaný spoločnosťou EKORDA (92 miliónov SKK). Po druhé, zo skutočného vývoja spoločnosti vyplýva, že niektoré jeho výrobné aktíva našli používateľa rýchlo po tom, čo príjemca stratil licenciu na výrobu liehu a liehovín – Old Herold, s.r.o. Z tohto dôvodu sa zdá, že existoval bezprostredný záujem konkurenta o tieto výrobné aktíva. |
| --- | --- |

(88)

K tvrdeniu príjemcu, že by bolo ťažké nájsť kupujúceho, keďže väčšina založených strojov a zariadení je určená len na výrobu liehu a liehovín, nealkoholických nápojov alebo konzervovaných výrobkov, má Komisia tieto dve pripomienky. Po prvé, treba uviesť, že „znalecká cena“ založených nehnuteľností bola 105 miliónov SKK, čo je osamote vyššia suma ako celkový výnos predpokladaný spoločnosťou EKORDA (92 miliónov SKK). Po druhé, zo skutočného vývoja spoločnosti vyplýva, že niektoré jeho výrobné aktíva našli používateľa rýchlo po tom, čo príjemca stratil licenciu na výrobu liehu a liehovín – Old Herold, s.r.o. Z tohto dôvodu sa zdá, že existoval bezprostredný záujem konkurenta o tieto výrobné aktíva.

| (89) | Na dôveryhodnosť správy spoločnosti EKORDA má ďalej vplyv aj spôsob výpočtu rôznych poplatkov súvisiacich s konkurzným konaním, ktoré by boli odpočítané z celkového výnosu z predaja aktív. Zatiaľ čo spoločnosť EKORDA odpočítala na poplatky 45 miliónov SKK, príjemca vo svojich predložených dokladoch uviedol údaj 36 miliónov SKK a odhad audítorky pani Kochovej je maximálne 22 miliónov SKK. Tieto rozdiely vzbudzujú pochybnosti o presnosti odhadov spoločnosti EKORDA, pokiaľ ide o výšku poplatkov, a tým aj pokiaľ ide o výšku výnosov, ktoré mohli byť získané v prípade konkurzného konania. Je treba však upozorniť, že vzhľadom na situáciu príjemcu k 17. júnu 2004 by aj pri poplatkoch 36 miliónov SKK bol výnos v konkurze vyšší v porovnaní s navrhovaným vyrovnaním. |
| --- | --- |

(89)

Na dôveryhodnosť správy spoločnosti EKORDA má ďalej vplyv aj spôsob výpočtu rôznych poplatkov súvisiacich s konkurzným konaním, ktoré by boli odpočítané z celkového výnosu z predaja aktív. Zatiaľ čo spoločnosť EKORDA odpočítala na poplatky 45 miliónov SKK, príjemca vo svojich predložených dokladoch uviedol údaj 36 miliónov SKK a odhad audítorky pani Kochovej je maximálne 22 miliónov SKK. Tieto rozdiely vzbudzujú pochybnosti o presnosti odhadov spoločnosti EKORDA, pokiaľ ide o výšku poplatkov, a tým aj pokiaľ ide o výšku výnosov, ktoré mohli byť získané v prípade konkurzného konania. Je treba však upozorniť, že vzhľadom na situáciu príjemcu k 17. júnu 2004 by aj pri poplatkoch 36 miliónov SKK bol výnos v konkurze vyšší v porovnaní s navrhovaným vyrovnaním.

| (90) | Na záver Komisia poznamenáva, že slovenské orgány nepodporujú tvrdenie príjemcu, že by daňový úrad mal správu spoločnosti EKORDA k dispozícii pred stretnutím veriteľov 9. júla 2004. |
| --- | --- |

(90)

Na záver Komisia poznamenáva, že slovenské orgány nepodporujú tvrdenie príjemcu, že by daňový úrad mal správu spoločnosti EKORDA k dispozícii pred stretnutím veriteľov 9. júla 2004.

| (91) | Pokiaľ ide o správu pani Kochovej, Komisia ju nemôže posúdiť, pretože ju nemá k dispozícii. Z predložených informácií nie je jasné, kedy a pre aký účel bola táto správa vyhotovená a na akých predpokladoch a údajoch sa zakladá. Komisia si však všimla, že závery tejto audítorky sa značne líšia od záverov spoločnosti EKORDA. Správa konkurzného správcu pani Holovačovej len všeobecne konštatuje, že vyrovnacie konanie je pre veriteľov výhodnejšie než konkurz. Komisia nemôže prijať žiadnu z týchto dvoch správ ako dôkaz na podporu alebo vyvrátenie tvrdenia príjemcu, že bol splnený test veriteľa v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(91)

Pokiaľ ide o správu pani Kochovej, Komisia ju nemôže posúdiť, pretože ju nemá k dispozícii. Z predložených informácií nie je jasné, kedy a pre aký účel bola táto správa vyhotovená a na akých predpokladoch a údajoch sa zakladá. Komisia si však všimla, že závery tejto audítorky sa značne líšia od záverov spoločnosti EKORDA. Správa konkurzného správcu pani Holovačovej len všeobecne konštatuje, že vyrovnacie konanie je pre veriteľov výhodnejšie než konkurz. Komisia nemôže prijať žiadnu z týchto dvoch správ ako dôkaz na podporu alebo vyvrátenie tvrdenia príjemcu, že bol splnený test veriteľa v trhovom hospodárstve.

| (92) | Na základe dostupných dôkazov teda Komisia usudzuje, že predaj aktív v konkurznom konaní by so všetkou pravdepodobnosťou viedol k vyššiemu výnosu pre veriteľov príjemcu. Vzhľadom na to, že daňový úrad by bol uspokojený v prvej skupine ako oddelený veriteľ a navyše by získal väčšinu výnosu rozdeleného v druhej skupine (v dôsledku veľkosti svojich pohľadávok v porovnaní s inými veriteľmi), Komisia zastáva názor, že takmer celý výnos získaný v konkurze by šiel v prospech daňového úradu. |
| --- | --- |

(92)

Na základe dostupných dôkazov teda Komisia usudzuje, že predaj aktív v konkurznom konaní by so všetkou pravdepodobnosťou viedol k vyššiemu výnosu pre veriteľov príjemcu. Vzhľadom na to, že daňový úrad by bol uspokojený v prvej skupine ako oddelený veriteľ a navyše by získal väčšinu výnosu rozdeleného v druhej skupine (v dôsledku veľkosti svojich pohľadávok v porovnaní s inými veriteľmi), Komisia zastáva názor, že takmer celý výnos získaný v konkurze by šiel v prospech daňového úradu.

2.2.   Porovnanie vyrovnania s veriteľmi s daňovou exekúciou

| (93) | Daňový úrad bol na rozdiel od súkromných veriteľov oprávnený začať z vlastného podnetu daňovú exekúciu predajom nehnuteľností, strojov a zariadení alebo spoločnosti ako celku. Komisia považuje argument príjemcu, že vyrovnacie konanie chráni spoločnosť pred daňovou exekúciou, za irelevantný. Ako potvrdili slovenské orgány, daňová exekúcia bola skutočnou alternatívou pre daňový úrad, buď pred začatím vyrovnacieho konania alebo po vetovaní navrhovaného vyrovnania daňovým úradom. Je preto potrebné preskúmať túto možnosť pri uplatnení testu veriteľa v trhovom hospodárstve. Príjemca neporovnáva navrhované vyrovnanie s možným výsledkom daňovej exekúcie. |
| --- | --- |

(93)

Daňový úrad bol na rozdiel od súkromných veriteľov oprávnený začať z vlastného podnetu daňovú exekúciu predajom nehnuteľností, strojov a zariadení alebo spoločnosti ako celku. Komisia považuje argument príjemcu, že vyrovnacie konanie chráni spoločnosť pred daňovou exekúciou, za irelevantný. Ako potvrdili slovenské orgány, daňová exekúcia bola skutočnou alternatívou pre daňový úrad, buď pred začatím vyrovnacieho konania alebo po vetovaní navrhovaného vyrovnania daňovým úradom. Je preto potrebné preskúmať túto možnosť pri uplatnení testu veriteľa v trhovom hospodárstve. Príjemca neporovnáva navrhované vyrovnanie s možným výsledkom daňovej exekúcie.

| (94) | Komisia sa vo svojej analýze opiera o údaje poskytnuté príjemcom, ako aj slovenskými orgánmi. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že slovenské orgány potvrdili, že záruka v prospech daňového úradu predstavovala 397 miliónov SKK, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Táto hodnota sa údajne získala z účtovnej evidencie príjemcu. Príjemca na druhej strane tvrdí, že hodnota založených aktív vyjadrená v „znaleckých cenách“ je 194 miliónov SKK (pozri odsek 17). Hoci Komisia nemusí zisťovať, ktorý údaj je správny, môže vyvodiť tieto závery. |
| --- | --- |

(94)

Komisia sa vo svojej analýze opiera o údaje poskytnuté príjemcom, ako aj slovenskými orgánmi. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že slovenské orgány potvrdili, že záruka v prospech daňového úradu predstavovala 397 miliónov SKK, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Táto hodnota sa údajne získala z účtovnej evidencie príjemcu. Príjemca na druhej strane tvrdí, že hodnota založených aktív vyjadrená v „znaleckých cenách“ je 194 miliónov SKK (pozri odsek 17). Hoci Komisia nemusí zisťovať, ktorý údaj je správny, môže vyvodiť tieto závery.

| (95) | Po prvé záruka bola protihodnotou odkladu daňového dlhu príjemcu, ktorú vyžaduje zákon o správe daní. Ak hodnota aktív príjemcu dosahovala v skutočnosti iba polovicou hodnoty záruky, ako uvádza znalecký posudok predložený príjemcom, znamená to, že záruky požadované štátom pri týchto odkladoch neboli dostatočné. Za týchto okolností daňové odklady povolené daňovým úradom medzi novembrom 2002 a novembrom 2003 v celkovej výške 477 miliónov SKK so všetkou pravdepodobnosťou teda nespĺňali test veriteľa v trhovom hospodárstve. Keďže tieto daňové odklady nadobudli účinnosť pred dňom pristúpenia a nie sú uplatniteľné po ňom, Komisia nemá právomoc posudzovať zlučiteľnosť týchto opatrení so spoločným trhom. Pokiaľ ide o tento prípad, rovnako nie je potrebné, aby Komisia zisťovala, či tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc. Ak však už predchádzajúce odklady predstavovali štátnu pomoc, nemožno už poukazovať na zásadu veriteľa v trhovom hospodárstve, keď je takto odložený dlh neskôr (sčasti) odpísaný. |
| --- | --- |

(95)

Po prvé záruka bola protihodnotou odkladu daňového dlhu príjemcu, ktorú vyžaduje zákon o správe daní. Ak hodnota aktív príjemcu dosahovala v skutočnosti iba polovicou hodnoty záruky, ako uvádza znalecký posudok predložený príjemcom, znamená to, že záruky požadované štátom pri týchto odkladoch neboli dostatočné. Za týchto okolností daňové odklady povolené daňovým úradom medzi novembrom 2002 a novembrom 2003 v celkovej výške 477 miliónov SKK so všetkou pravdepodobnosťou teda nespĺňali test veriteľa v trhovom hospodárstve. Keďže tieto daňové odklady nadobudli účinnosť pred dňom pristúpenia a nie sú uplatniteľné po ňom, Komisia nemá právomoc posudzovať zlučiteľnosť týchto opatrení so spoločným trhom. Pokiaľ ide o tento prípad, rovnako nie je potrebné, aby Komisia zisťovala, či tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc. Ak však už predchádzajúce odklady predstavovali štátnu pomoc, nemožno už poukazovať na zásadu veriteľa v trhovom hospodárstve, keď je takto odložený dlh neskôr (sčasti) odpísaný.

| (96) | Po druhé, aj keby sa pri výpočte výnosov z daňovej exekúcie použila nižšia hodnota predložená príjemcom, veriteľ v trhovom hospodárstve, keby mal takú možnosť, by uprednostnil túto exekúciu pred vyrovnacím konaním. |
| --- | --- |

(96)

Po druhé, aj keby sa pri výpočte výnosov z daňovej exekúcie použila nižšia hodnota predložená príjemcom, veriteľ v trhovom hospodárstve, keby mal takú možnosť, by uprednostnil túto exekúciu pred vyrovnacím konaním.

| (97) | Pri daňovej exekúcii môže daňový úrad priamo predať aktíva (pohľadávky a iné obežné aktíva, hnuteľný majetok, nehnuteľnosti) dlžníka. V čase, keď daňový úrad hlasoval v prospech vyrovnania, príjemca mal zásoby v hodnote 84 miliónov SKK, vymáhateľné pohľadávky vo výške 63 miliónov SKK a hotovosť 161 miliónov SKK (pozri odsek 54). Treba poznamenať, že hodnota samotných obežných aktív (308 miliónov SKK; 8,1 milióna EUR) by prevýšila výnos získaný vo vyrovnaní (225 miliónov SKK; 5,93 milióna EUR). Aj v prípade, že by pohľadávky boli celé odpočítané (29), samotná hodnota ostatných obežných aktív (245 miliónov SKK; 6,4 milióna EUR) by stále prevyšovala výnos získaný vo vyrovnaní. Okrem toho príjemca mal ďalšie, neobežné, aktíva, ktorých hodnota bola najmenej 194 miliónov SKK. |
| --- | --- |

(97)

Pri daňovej exekúcii môže daňový úrad priamo predať aktíva (pohľadávky a iné obežné aktíva, hnuteľný majetok, nehnuteľnosti) dlžníka. V čase, keď daňový úrad hlasoval v prospech vyrovnania, príjemca mal zásoby v hodnote 84 miliónov SKK, vymáhateľné pohľadávky vo výške 63 miliónov SKK a hotovosť 161 miliónov SKK (pozri odsek 54). Treba poznamenať, že hodnota samotných obežných aktív (308 miliónov SKK; 8,1 milióna EUR) by prevýšila výnos získaný vo vyrovnaní (225 miliónov SKK; 5,93 milióna EUR). Aj v prípade, že by pohľadávky boli celé odpočítané (29), samotná hodnota ostatných obežných aktív (245 miliónov SKK; 6,4 milióna EUR) by stále prevyšovala výnos získaný vo vyrovnaní. Okrem toho príjemca mal ďalšie, neobežné, aktíva, ktorých hodnota bola najmenej 194 miliónov SKK.

| (98) | Daňová exekúcia by ďalej nepriniesla správne poplatky, ktoré vznikajú pri konkurznom konaní. Je to konanie, ktoré začína a riadi samotný daňový úrad, možno preto predpokladať, že by sa realizovalo rýchlo. |
| --- | --- |

(98)

Daňová exekúcia by ďalej nepriniesla správne poplatky, ktoré vznikajú pri konkurznom konaní. Je to konanie, ktoré začína a riadi samotný daňový úrad, možno preto predpokladať, že by sa realizovalo rýchlo.

| (99) | Komisia preto dospela k záveru, že daňová exekúcia aktív príjemcu by viedla k vyššiemu výnosu ako vyrovnanie. |
| --- | --- |

(99)

Komisia preto dospela k záveru, že daňová exekúcia aktív príjemcu by viedla k vyššiemu výnosu ako vyrovnanie.

2.3.   Ďalšie dôkazy

| (100) | Komisia berie do úvahy najmä list predložený slovenskými orgánmi, ktorý zaslal riaditeľ Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky svojmu podriadenému, riaditeľovi príslušného daňového úradu (pozri odsek 57). Tento list predstavuje jasný dôkaz, že Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky (ktoré malo predchádzajúce priame kontakty s príjemcom) bolo proti navrhovanému vyrovnaniu a vydalo miestnemu daňovému úradu jasný pokyn, aby nehlasoval v prospech tohto vyrovnania. Dôvodom uvedeným v liste bolo, že navrhované vyrovnanie „nie je výhodné“ pre štát. |
| --- | --- |

(100)

Komisia berie do úvahy najmä list predložený slovenskými orgánmi, ktorý zaslal riaditeľ Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky svojmu podriadenému, riaditeľovi príslušného daňového úradu (pozri odsek 57). Tento list predstavuje jasný dôkaz, že Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky (ktoré malo predchádzajúce priame kontakty s príjemcom) bolo proti navrhovanému vyrovnaniu a vydalo miestnemu daňovému úradu jasný pokyn, aby nehlasoval v prospech tohto vyrovnania. Dôvodom uvedeným v liste bolo, že navrhované vyrovnanie „nie je výhodné“ pre štát.

| (101) | Slovenské orgány tiež preukázali, že existoval jasný pokyn pre daňové úrady vydaný na začiatku roku 2004 ministerstvom financií, aby neprijímali vyrovnania v prípadoch návrhov na odpísanie pohľadávok daňových úradov (30). Toto nariadenie bolo vydané v súvislosti so zmenou a doplnením zákona o správe daní z 1. januára 2004 v snahe zvýšiť disciplínu pokiaľ ide o vyberanie daní. |
| --- | --- |

(101)

Slovenské orgány tiež preukázali, že existoval jasný pokyn pre daňové úrady vydaný na začiatku roku 2004 ministerstvom financií, aby neprijímali vyrovnania v prípadoch návrhov na odpísanie pohľadávok daňových úradov (30). Toto nariadenie bolo vydané v súvislosti so zmenou a doplnením zákona o správe daní z 1. januára 2004 v snahe zvýšiť disciplínu pokiaľ ide o vyberanie daní.

| (102) | Komisia ďalej uvádza, že samotný daňový úrad sa už 2. augusta 2004, t. j. ani nie mesiac po súhlase s vyrovnaním, proti tomuto vyrovnaniu odvolal. |
| --- | --- |

(102)

Komisia ďalej uvádza, že samotný daňový úrad sa už 2. augusta 2004, t. j. ani nie mesiac po súhlase s vyrovnaním, proti tomuto vyrovnaniu odvolal.

| (103) | Príjemca uviedol, že daňový úrad dal najavo súhlas s vyrovnaním ešte skôr, ako príjemca začal konanie. Komisia zastáva názor, že dôkazy predložené príjemcom naznačujú úplný opak. Riaditeľ daňového úradu v liste z 3. februára 2004 príjemcovi píše, že hoci v zásade nie je proti uplatneniu vyrovnacieho konania, nesúhlasí s návrhom príjemcu na vyrovnanie so splatením dlhu do výšky 35 %. |
| --- | --- |

(103)

Príjemca uviedol, že daňový úrad dal najavo súhlas s vyrovnaním ešte skôr, ako príjemca začal konanie. Komisia zastáva názor, že dôkazy predložené príjemcom naznačujú úplný opak. Riaditeľ daňového úradu v liste z 3. februára 2004 príjemcovi píše, že hoci v zásade nie je proti uplatneniu vyrovnacieho konania, nesúhlasí s návrhom príjemcu na vyrovnanie so splatením dlhu do výšky 35 %.

| (104) | Na základe tohto dôkazu môže Komisia vyvodiť iba jediný záver, že slovenské orgány boli proti vyrovnaniu, ktoré navrhoval príjemca, a boli proti ešte pred začatím vyrovnacieho konania 8. marca 2004, pred hlasovaním veriteľov 9. júla 2004 ako aj po schválení vyrovnania súdom. |
| --- | --- |

(104)

Na základe tohto dôkazu môže Komisia vyvodiť iba jediný záver, že slovenské orgány boli proti vyrovnaniu, ktoré navrhoval príjemca, a boli proti ešte pred začatím vyrovnacieho konania 8. marca 2004, pred hlasovaním veriteľov 9. júla 2004 ako aj po schválení vyrovnania súdom.

| (105) | Príjemca tvrdil, že by sa mali zohľadniť dlhodobé aspekty, napríklad pokračovanie daňových príjmov v prospech štátu (pozri odsek 46). |
| --- | --- |

(105)

Príjemca tvrdil, že by sa mali zohľadniť dlhodobé aspekty, napríklad pokračovanie daňových príjmov v prospech štátu (pozri odsek 46).

| (106) | Po prvé je potrebné zdôrazniť, že test veriteľa v trhovom hospodárstve sa odlišuje od testu investora v trhovom hospodárstve. Kým investor v trhovom hospodárstve je v stave rozhodovať, či vstúpi do vzťahu s príslušnou spoločnosťou a bude sa riadiť dlhodobou strategickou perspektívou získania primeraného výnosu zo svojej investície (31), „veriteľ v trhovom hospodárstve“, ktorý už je v obchodnom alebo verejnoprávnom vzťahu s platobne neschopnou spoločnosťou, sa bude snažiť dosiahnuť splatenie dlžných súm (32) za čo najvýhodnejších podmienok z hľadiska úrovne a lehoty splatenia. Motivácia hypotetického veriteľa v trhovom hospodárstve a investora v trhovom hospodárstve bude preto odlišná. Jurisprudencia preto definovala samostatné testy pre tieto dve situácie. |
| --- | --- |

(106)

Po prvé je potrebné zdôrazniť, že test veriteľa v trhovom hospodárstve sa odlišuje od testu investora v trhovom hospodárstve. Kým investor v trhovom hospodárstve je v stave rozhodovať, či vstúpi do vzťahu s príslušnou spoločnosťou a bude sa riadiť dlhodobou strategickou perspektívou získania primeraného výnosu zo svojej investície (31), „veriteľ v trhovom hospodárstve“, ktorý už je v obchodnom alebo verejnoprávnom vzťahu s platobne neschopnou spoločnosťou, sa bude snažiť dosiahnuť splatenie dlžných súm (32) za čo najvýhodnejších podmienok z hľadiska úrovne a lehoty splatenia. Motivácia hypotetického veriteľa v trhovom hospodárstve a investora v trhovom hospodárstve bude preto odlišná. Jurisprudencia preto definovala samostatné testy pre tieto dve situácie.

| (107) | Po druhé, pokiaľ ide o analógiu s veriteľom – dodávateľom, je dôležité uviesť, že povaha pohľadávok takéhoto veriteľa a pohľadávok štátu sú podstatne odlišné. Keďže vzťahy dodávateľa s platobne neschopnou spoločnosťou majú výhradne zmluvný základ, dodávateľ by mohol stratou obchodného partnera skutočne utrpieť. Ak je platobne neschopná spoločnosť zlikvidovaná alebo predaná, dodávateľ bude musieť hľadať nového klienta alebo uzavrieť zmluvu s novým vlastníkom. Riziko je vyššie, ak je jeho závislosť na platobne neschopnej spoločnosti značná. Takýto veriteľ bude skutočne uvažovať do budúcnosti. Naproti tomu vzťahy štátu s platobne neschopnou spoločnosťou sa zakladajú na verejnom práve, preto nie sú závislé od vôle strán. Každý nový vlastník, ktorý preberie aktíva zlikvidovanej spoločnosti, bude automaticky povinný platiť dane. Okrem toho štát nie je nikdy závislý od jedného daňovníka. Na záver, najdôležitejším argumentom je, že štát sa pri výbere daní nikdy neriadi výhľadom na zisk a nekoná pri tom komerčne a s komerčnými pohnútkami. Uvedená analógia preto nie je opodstatnená. |
| --- | --- |

(107)

Po druhé, pokiaľ ide o analógiu s veriteľom – dodávateľom, je dôležité uviesť, že povaha pohľadávok takéhoto veriteľa a pohľadávok štátu sú podstatne odlišné. Keďže vzťahy dodávateľa s platobne neschopnou spoločnosťou majú výhradne zmluvný základ, dodávateľ by mohol stratou obchodného partnera skutočne utrpieť. Ak je platobne neschopná spoločnosť zlikvidovaná alebo predaná, dodávateľ bude musieť hľadať nového klienta alebo uzavrieť zmluvu s novým vlastníkom. Riziko je vyššie, ak je jeho závislosť na platobne neschopnej spoločnosti značná. Takýto veriteľ bude skutočne uvažovať do budúcnosti. Naproti tomu vzťahy štátu s platobne neschopnou spoločnosťou sa zakladajú na verejnom práve, preto nie sú závislé od vôle strán. Každý nový vlastník, ktorý preberie aktíva zlikvidovanej spoločnosti, bude automaticky povinný platiť dane. Okrem toho štát nie je nikdy závislý od jedného daňovníka. Na záver, najdôležitejším argumentom je, že štát sa pri výbere daní nikdy neriadi výhľadom na zisk a nekoná pri tom komerčne a s komerčnými pohnútkami. Uvedená analógia preto nie je opodstatnená.

| (108) | Komisia zastáva názor, že situáciu štátu v tomto prípade nemožno porovnávať so situáciou hypotetického investora v trhovom hospodárstve alebo situáciou hypotetického závislého veriteľa v trhovom hospodárstve. Stratu budúcich daní preto nemožno zohľadňovať pri uplatňovaní zásady veriteľa v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(108)

Komisia zastáva názor, že situáciu štátu v tomto prípade nemožno porovnávať so situáciou hypotetického investora v trhovom hospodárstve alebo situáciou hypotetického závislého veriteľa v trhovom hospodárstve. Stratu budúcich daní preto nemožno zohľadňovať pri uplatňovaní zásady veriteľa v trhovom hospodárstve.

| (109) | Z prehľadu daní predloženého príjemcom vyplýva, že veľká väčšina daní zaplatených príjemcom od roku 1995 boli nepriame dane (spotrebné dane a DPH). Keďže tieto dane platia koneční spotrebitelia, likvidácia príjemcu by nemala vplyv na ich výber, keďže spotrebitelia by ďalej kupovali zdanené výrobky (v tomto prípade najmä liehoviny a lieh) od iných výrobcov. Argument príjemcu týkajúci sa budúcej značnej straty daní preto nie je hodnoverný. |
| --- | --- |

(109)

Z prehľadu daní predloženého príjemcom vyplýva, že veľká väčšina daní zaplatených príjemcom od roku 1995 boli nepriame dane (spotrebné dane a DPH). Keďže tieto dane platia koneční spotrebitelia, likvidácia príjemcu by nemala vplyv na ich výber, keďže spotrebitelia by ďalej kupovali zdanené výrobky (v tomto prípade najmä liehoviny a lieh) od iných výrobcov. Argument príjemcu týkajúci sa budúcej značnej straty daní preto nie je hodnoverný.

2.4.   Záver

| (110) | Na základe uvedených dôkazov Komisia usudzuje, že v tomto prípade nebol splnený test veriteľa v trhovom hospodárstve a štát poskytol príjemcovi výhodu, ktorú by tento nebol schopný získať za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(110)

Na základe uvedených dôkazov Komisia usudzuje, že v tomto prípade nebol splnený test veriteľa v trhovom hospodárstve a štát poskytol príjemcovi výhodu, ktorú by tento nebol schopný získať za trhových podmienok.

| (111) | Komisia preto zastáva názor, že sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(111)

Komisia preto zastáva názor, že sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (112) | Štátna pomoc poskytnutá príjemcovi sa rovná sume dlhu odpísaného daňovým úradom vo vyrovnacom konaní, teda 416 515 990 SKK. |
| --- | --- |

(112)

Štátna pomoc poskytnutá príjemcovi sa rovná sume dlhu odpísaného daňovým úradom vo vyrovnacom konaní, teda 416 515 990 SKK.

3.   Zlučiteľnosť pomoci: výnimka podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES

| (113) | Primárnym cieľom opatrenia je pomôcť spoločnosti nachádzajúcej sa v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky. |
| --- | --- |

(113)

Primárnym cieľom opatrenia je pomôcť spoločnosti nachádzajúcej sa v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky.

| (114) | Z hľadiska výrobného portfólia príjemcu Komisia hodnotila, či sa v tomto prípade uplatňujú zvláštne pravidlá uplatniteľné pre sektor poľnohospodárstva. Komisia na základe informácií o obrate príjemcu predložených slovenskými orgánmi dospela vo svojom rozhodnutí o začatí formálneho zisťovania k záveru, že väčšina výrobkov príjemcu nie sú výrobky definované v prílohe I k Zmluve o ES, preto sa na ne uplatňujú všeobecné pravidlá o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(114)

Z hľadiska výrobného portfólia príjemcu Komisia hodnotila, či sa v tomto prípade uplatňujú zvláštne pravidlá uplatniteľné pre sektor poľnohospodárstva. Komisia na základe informácií o obrate príjemcu predložených slovenskými orgánmi dospela vo svojom rozhodnutí o začatí formálneho zisťovania k záveru, že väčšina výrobkov príjemcu nie sú výrobky definované v prílohe I k Zmluve o ES, preto sa na ne uplatňujú všeobecné pravidlá o štátnej pomoci.

| (115) | Príjemca vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí formálneho zisťovania vyjadril námietky voči údajom o obrate poskytnutým predtým slovenskými orgánmi (pozri tabuľku 1), ale nevyjadril námietky voči rozhodnutiu Komisie opierať svoje hodnotenie o všeobecné pravidlá o štátnej pomoci. Bez snahy zisťovať, či údaje poskytnuté príjemcom sú presné (33), Komisia overila, či by uvedený záver obstál pri zohľadnení nových údajov. Komisia dospela k záveru, že obrat príjemcu tvoria výrobky, ktoré nepatria medzi výrobky definované v prílohe I k Zmluve o ES. Preto sa na ne uplatňujú všeobecné, a nie sektorové pravidlá týkajúce sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(115)

Príjemca vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí formálneho zisťovania vyjadril námietky voči údajom o obrate poskytnutým predtým slovenskými orgánmi (pozri tabuľku 1), ale nevyjadril námietky voči rozhodnutiu Komisie opierať svoje hodnotenie o všeobecné pravidlá o štátnej pomoci. Bez snahy zisťovať, či údaje poskytnuté príjemcom sú presné (33), Komisia overila, či by uvedený záver obstál pri zohľadnení nových údajov. Komisia dospela k záveru, že obrat príjemcu tvoria výrobky, ktoré nepatria medzi výrobky definované v prílohe I k Zmluve o ES. Preto sa na ne uplatňujú všeobecné, a nie sektorové pravidlá týkajúce sa štátnej pomoci.

| (116) | Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti riadi usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (34) (ďalej len „nové usmernenia“), ktoré nahrádzajú predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (35) (ďalej len „usmernenia z roku 1999“). |
| --- | --- |

(116)

Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti riadi usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (34) (ďalej len „nové usmernenia“), ktoré nahrádzajú predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (35) (ďalej len „usmernenia z roku 1999“).

| (117) | V prechodných ustanoveniach nových usmernení sa stanovuje, že nové usmernenia sa uplatňujú na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je určitá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernení platných v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104). |
| --- | --- |

(117)

V prechodných ustanoveniach nových usmernení sa stanovuje, že nové usmernenia sa uplatňujú na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je určitá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernení platných v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104).

| (118) | Komisia uvádza, že schválenie vyrovnania daňovým úradom bolo vydané 9. júla 2004 a nadobudlo účinnosť 23. júla 2004. Pomoc bola preto nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Uplatňujú sa tu teda usmernenia z roku 1999, uplatniteľné v čase, keď bola pomoc poskytnutá. |
| --- | --- |

(118)

Komisia uvádza, že schválenie vyrovnania daňovým úradom bolo vydané 9. júla 2004 a nadobudlo účinnosť 23. júla 2004. Pomoc bola preto nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Uplatňujú sa tu teda usmernenia z roku 1999, uplatniteľné v čase, keď bola pomoc poskytnutá.

| (119) | Komisia dospela k záveru, že príjemca je stredný podnik v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (36). |
| --- | --- |

(119)

Komisia dospela k záveru, že príjemca je stredný podnik v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (36).

3.1.   Oprávnenosť podniku

| (120) | Podnik sa podľa bodu 5 písm. c) usmernení z roku 1999 pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa vnútroštátnych právnych predpisov spĺňa kritériá na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

(120)

Podnik sa podľa bodu 5 písm. c) usmernení z roku 1999 pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa vnútroštátnych právnych predpisov spĺňa kritériá na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti.

| (121) | Príjemca bol účastníkom vyrovnacieho konania, ktoré sa v zmysle definície zákona o konkurze môže uplatňovať pri insolventných spoločnostiach. Je preto oprávnený na pomoc na záchranu a pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(121)

Príjemca bol účastníkom vyrovnacieho konania, ktoré sa v zmysle definície zákona o konkurze môže uplatňovať pri insolventných spoločnostiach. Je preto oprávnený na pomoc na záchranu a pomoc na reštrukturalizáciu.

3.2.   Pomoc na záchranu

| (122) | Sporné opatrenie pôvodne opísali slovenské orgány ako pomoc na záchranu. Podľa usmernení z roku 1999 Komisia vzniesla pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci ako pomoci na záchranu z dôvodov uvedených v časti III. |
| --- | --- |

(122)

Sporné opatrenie pôvodne opísali slovenské orgány ako pomoc na záchranu. Podľa usmernení z roku 1999 Komisia vzniesla pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci ako pomoci na záchranu z dôvodov uvedených v časti III.

| (123) | Slovenské orgány ani príjemca nevyslovili pripomienky k týmto pochybnostiam. Komisii neboli v tomto ohľade predložené žiadne nové skutočnosti. |
| --- | --- |

(123)

Slovenské orgány ani príjemca nevyslovili pripomienky k týmto pochybnostiam. Komisii neboli v tomto ohľade predložené žiadne nové skutočnosti.

| (124) | Keďže uvedené pochybnosti neboli odstránené, Komisia dospela k záveru, že pomoc nie je zlučiteľná ako pomoc na záchranu v zmysle usmernení z roku 1999. |
| --- | --- |

(124)

Keďže uvedené pochybnosti neboli odstránené, Komisia dospela k záveru, že pomoc nie je zlučiteľná ako pomoc na záchranu v zmysle usmernení z roku 1999.

3.3.   Pomoc na reštrukturalizáciu

| (125) | Komisia vyslovila pochybnosti, či pomoc bola zlučiteľná ako pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle usmernení z roku 1999 z dôvodov uvedených v časti III. |
| --- | --- |

(125)

Komisia vyslovila pochybnosti, či pomoc bola zlučiteľná ako pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle usmernení z roku 1999 z dôvodov uvedených v časti III.

| (126) | Komisia uvádza, že slovenské orgány, na ktorých leží dôkazné bremeno dokázať, že štátna pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom, nepredložili žiadne nové skutočnosti na podporu tohto záveru. Komisia riadne zohľadnila pripomienky predložené príjemcom. |
| --- | --- |

(126)

Komisia uvádza, že slovenské orgány, na ktorých leží dôkazné bremeno dokázať, že štátna pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom, nepredložili žiadne nové skutočnosti na podporu tohto záveru. Komisia riadne zohľadnila pripomienky predložené príjemcom.

3.3.1.   Návrat k dlhodobej životaschopnosti

| (127) | Podľa usmernení z roku 1999 musí poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu súvisieť a byť podmienené implementáciou realizovateľného a uceleného reštrukturalizačného plánu na obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku. Členský štát sa zaväzuje k tomuto plánu, ktorý musí byť schválený Komisiou. Neschopnosť firmy realizovať plán sa považuje za zneužitie pomoci. |
| --- | --- |

(127)

Podľa usmernení z roku 1999 musí poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu súvisieť a byť podmienené implementáciou realizovateľného a uceleného reštrukturalizačného plánu na obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku. Členský štát sa zaväzuje k tomuto plánu, ktorý musí byť schválený Komisiou. Neschopnosť firmy realizovať plán sa považuje za zneužitie pomoci.

| (128) | Reštrukturalizačný plán musí umožniť príjemcovi obnoviť dlhodobú životaschopnosť v prijateľnom časovom rámci a na základe realistických predpokladov, pokiaľ ide o podmienky budúceho fungovania. Tento plán by mal opísať okolnosti, ktoré viedli k vzniku ťažkostí na strane spoločnosti, a uviesť primerané opatrenia na riešenie týchto ťažkostí. Reštrukturalizačné operácie nemôžu byť obmedzené na finančnú pomoc určenú na vyrovnanie dlhov a minulých strát bez toho, aby sa zaoberali dôvodmi spôsobujúcimi tieto ťažkosti. |
| --- | --- |

(128)

Reštrukturalizačný plán musí umožniť príjemcovi obnoviť dlhodobú životaschopnosť v prijateľnom časovom rámci a na základe realistických predpokladov, pokiaľ ide o podmienky budúceho fungovania. Tento plán by mal opísať okolnosti, ktoré viedli k vzniku ťažkostí na strane spoločnosti, a uviesť primerané opatrenia na riešenie týchto ťažkostí. Reštrukturalizačné operácie nemôžu byť obmedzené na finančnú pomoc určenú na vyrovnanie dlhov a minulých strát bez toho, aby sa zaoberali dôvodmi spôsobujúcimi tieto ťažkosti.

| (129) | Pre spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v podporovaných oblastiach, a pre malé a stredné podniky usmernenia z roku 1999 stanovujú, že podmienky na schvaľovanie pomoci môžu byť menej prísne, pokiaľ ide o implementáciu kompenzačných opatrení a obsah monitorovacích správ. Tieto okolnosti však nezbavujú takéto spoločnosti potreby vypracovať reštrukturalizačný plán a členských štátov záväzku poskytnúť pomoc na reštrukturalizáciu len za podmienky implementácie reštrukturalizačného plánu. |
| --- | --- |

(129)

Pre spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v podporovaných oblastiach, a pre malé a stredné podniky usmernenia z roku 1999 stanovujú, že podmienky na schvaľovanie pomoci môžu byť menej prísne, pokiaľ ide o implementáciu kompenzačných opatrení a obsah monitorovacích správ. Tieto okolnosti však nezbavujú takéto spoločnosti potreby vypracovať reštrukturalizačný plán a členských štátov záväzku poskytnúť pomoc na reštrukturalizáciu len za podmienky implementácie reštrukturalizačného plánu.

| (130) | Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania slovenské orgány potvrdili, že obchodný plán, ktorý príjemca bol povinný vypracovať ako podmienku pre začatie vyrovnacieho konania, preskúmal len príslušný súd, t. j. nie orgán poskytujúci pomoc, a že súd ani daňový úrad nemonitorovali implementáciu plánu. |
| --- | --- |

(130)

Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania slovenské orgány potvrdili, že obchodný plán, ktorý príjemca bol povinný vypracovať ako podmienku pre začatie vyrovnacieho konania, preskúmal len príslušný súd, t. j. nie orgán poskytujúci pomoc, a že súd ani daňový úrad nemonitorovali implementáciu plánu.

| (131) | Príjemca v rozpore s týmto potvrdením uviedol, že daňový úrad preštudoval spôsobilosť obchodného plánu obnoviť dlhodobú životaschopnosť ešte pred schválením vyrovnania, tvrdenie však nepodložil nijakým dôkazom. |
| --- | --- |

(131)

Príjemca v rozpore s týmto potvrdením uviedol, že daňový úrad preštudoval spôsobilosť obchodného plánu obnoviť dlhodobú životaschopnosť ešte pred schválením vyrovnania, tvrdenie však nepodložil nijakým dôkazom.

| (132) | Príjemca ďalej tvrdil, že absencia reštrukturalizačného plánu nie je v situácii ex post hodnotenia pomoci Komisiou relevantná, keďže Komisia sa už môže presvedčiť, či sa príjemca stal skutočne životaschopným. Podľa príjemcu sa formálny reštrukturalizačný plán môže vyžadovať len v prípade hodnotenia ex ante a len na takéto hodnotenie sa môžu uplatňovať usmernenia z roku 1999. |
| --- | --- |

(132)

Príjemca ďalej tvrdil, že absencia reštrukturalizačného plánu nie je v situácii ex post hodnotenia pomoci Komisiou relevantná, keďže Komisia sa už môže presvedčiť, či sa príjemca stal skutočne životaschopným. Podľa príjemcu sa formálny reštrukturalizačný plán môže vyžadovať len v prípade hodnotenia ex ante a len na takéto hodnotenie sa môžu uplatňovať usmernenia z roku 1999.

| (133) | Táto argumentácia nie je správna. Usmernenia z roku 1999 sa uplatňujú na hodnotenie zlučiteľnosti tak oznámenej, ako aj nezákonnej pomoci. Pri hodnotení platí vždy podmienka, že pomoc na reštrukturalizáciu sa viaže na realizovateľný reštrukturalizačný plán. Komisia musí vypracovať hodnotenie na základe informácií dostupných v čase, keď bola pomoc poskytnutá. |
| --- | --- |

(133)

Táto argumentácia nie je správna. Usmernenia z roku 1999 sa uplatňujú na hodnotenie zlučiteľnosti tak oznámenej, ako aj nezákonnej pomoci. Pri hodnotení platí vždy podmienka, že pomoc na reštrukturalizáciu sa viaže na realizovateľný reštrukturalizačný plán. Komisia musí vypracovať hodnotenie na základe informácií dostupných v čase, keď bola pomoc poskytnutá.

| (134) | Na záver je možné vyvodiť, že daňový úrad ako orgán poskytujúci pomoc nemal príležitosť vyhodnotiť reštrukturalizačný plán a podmieniť odpísanie jeho pohľadávok jeho implementáciou, ktorá by bola riadne monitorovaná. Z toho vyplýva, že nebola splnená prvá, formálna, podmienka, ktorá je v plnej miere uplatniteľná aj na hodnotenie ex post. |
| --- | --- |

(134)

Na záver je možné vyvodiť, že daňový úrad ako orgán poskytujúci pomoc nemal príležitosť vyhodnotiť reštrukturalizačný plán a podmieniť odpísanie jeho pohľadávok jeho implementáciou, ktorá by bola riadne monitorovaná. Z toho vyplýva, že nebola splnená prvá, formálna, podmienka, ktorá je v plnej miere uplatniteľná aj na hodnotenie ex post.

| (135) | Pokiaľ ide o obsah obchodného plánu, slovenské orgány nepredložili žiadne informácie, ktoré by odstránili pochybnosti Komisie o tom, či plán predstavuje skutočný reštrukturalizačný plán vyžadovaný podľa usmernení z roku 1999. |
| --- | --- |

(135)

Pokiaľ ide o obsah obchodného plánu, slovenské orgány nepredložili žiadne informácie, ktoré by odstránili pochybnosti Komisie o tom, či plán predstavuje skutočný reštrukturalizačný plán vyžadovaný podľa usmernení z roku 1999.

| (136) | Komisia musí trvať na svojom závere, ktorý uviedla v rozhodnutí o začatí formálneho zisťovania. Predložený obchodný plán je plán, ktorý sa zaoberá len akútnym problémom príjemcu, ktorý sa týkal narastania verejného dlhu. Tento plán nijakým spôsobom neanalyzuje okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam príjemcu, ani finančnú situáciu spoločnosti v tom čase a jej finančné perspektívy. Keďže takáto analýza chýbala, príjemca nenavrhol konkrétne kroky na riešenie jednotlivých dôvodov, ktoré viedli k ťažkostiam. Jediným opatrením, ktoré je opísané podrobne, je navrhovaná finančná reštrukturalizácia prostredníctvom vyrovnania s veriteľmi. |
| --- | --- |

(136)

Komisia musí trvať na svojom závere, ktorý uviedla v rozhodnutí o začatí formálneho zisťovania. Predložený obchodný plán je plán, ktorý sa zaoberá len akútnym problémom príjemcu, ktorý sa týkal narastania verejného dlhu. Tento plán nijakým spôsobom neanalyzuje okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam príjemcu, ani finančnú situáciu spoločnosti v tom čase a jej finančné perspektívy. Keďže takáto analýza chýbala, príjemca nenavrhol konkrétne kroky na riešenie jednotlivých dôvodov, ktoré viedli k ťažkostiam. Jediným opatrením, ktoré je opísané podrobne, je navrhovaná finančná reštrukturalizácia prostredníctvom vyrovnania s veriteľmi.

| (137) | V pláne sa vôbec neuvádza zvýšenie vlastného kapitálu príjemcu, ktoré príjemca uviedol ako jedno z reštrukturalizačných opatrení. Žiadne z údajov v spise nenasvedčujú tomu, že zvýšenie kapitálu spoločnosťou Hydree Slovakia by malo byť považované za opatrenie, ktoré má zabezpečiť, že príjemca v dlhodobom časovom horizonte nebude opakovať svoju stratégiu financovania výroby prostredníctvom dlhu na DPH a spotrebných daniach, ktorá napokon viedla k jeho ťažkostiam. Slovenské orgány potvrdili, že zvýšenie kapitálu nijako neznížilo riziko opakovania finančných problémov. Tieto pochybnosti sú silnejšie, ak uvážime, že zvýšenie kapitálu predstavovalo 21 miliónov SKK a reštrukturalizovaný dlh 644 miliónov SKK. |
| --- | --- |

(137)

V pláne sa vôbec neuvádza zvýšenie vlastného kapitálu príjemcu, ktoré príjemca uviedol ako jedno z reštrukturalizačných opatrení. Žiadne z údajov v spise nenasvedčujú tomu, že zvýšenie kapitálu spoločnosťou Hydree Slovakia by malo byť považované za opatrenie, ktoré má zabezpečiť, že príjemca v dlhodobom časovom horizonte nebude opakovať svoju stratégiu financovania výroby prostredníctvom dlhu na DPH a spotrebných daniach, ktorá napokon viedla k jeho ťažkostiam. Slovenské orgány potvrdili, že zvýšenie kapitálu nijako neznížilo riziko opakovania finančných problémov. Tieto pochybnosti sú silnejšie, ak uvážime, že zvýšenie kapitálu predstavovalo 21 miliónov SKK a reštrukturalizovaný dlh 644 miliónov SKK.

| (138) | Samotné zvýšenie kapitálu nie je dôkazom dôvery trhu v obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu. Komisia poznamenáva, že príjemcovi sa napriek aktívnemu úsiliu nepodarilo získať úver od súkromnej banky. |
| --- | --- |

(138)

Samotné zvýšenie kapitálu nie je dôkazom dôvery trhu v obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu. Komisia poznamenáva, že príjemcovi sa napriek aktívnemu úsiliu nepodarilo získať úver od súkromnej banky.

| (139) | Komisia ďalej uvádza, že prenájom výrobných zariadení konkurentovi príjemcu, spoločnosti Old Herold, s.r.o., bolo jasne vynútené skutočnosťou, že príjemca stratil licenciu na výrobu liehu a liehovín, a nie skutočnosťou, že uvedená výroba by bola stratová, a teda vyžadujúca reštrukturalizáciu. Je pravdou, že sám príjemca mohol požiadať o novú licenciu po skončení vyrovnania a nepožiadal o ňu. Komisia však poznamenáva, že príjemca naďalej predáva výrobky vyrábané spoločnosťou Old Herold na zariadeniach príjemcu a pod značkou príjemcu, a dokonca plánuje zvýšiť tento predaj, ako sa uvádza vo výročnej správe za obdobie od 29. apríla 2004 do 30. decembra 2004. Prenájom týchto výrobných zariadení preto nemožno považovať za reštrukturalizačné opatrenie, keďže na základe všetkých dostupných dôkazov nebolo potrebné túto časť výroby reštrukturalizovať. |
| --- | --- |

(139)

Komisia ďalej uvádza, že prenájom výrobných zariadení konkurentovi príjemcu, spoločnosti Old Herold, s.r.o., bolo jasne vynútené skutočnosťou, že príjemca stratil licenciu na výrobu liehu a liehovín, a nie skutočnosťou, že uvedená výroba by bola stratová, a teda vyžadujúca reštrukturalizáciu. Je pravdou, že sám príjemca mohol požiadať o novú licenciu po skončení vyrovnania a nepožiadal o ňu. Komisia však poznamenáva, že príjemca naďalej predáva výrobky vyrábané spoločnosťou Old Herold na zariadeniach príjemcu a pod značkou príjemcu, a dokonca plánuje zvýšiť tento predaj, ako sa uvádza vo výročnej správe za obdobie od 29. apríla 2004 do 30. decembra 2004. Prenájom týchto výrobných zariadení preto nemožno považovať za reštrukturalizačné opatrenie, keďže na základe všetkých dostupných dôkazov nebolo potrebné túto časť výroby reštrukturalizovať.

| (140) | Pokiaľ ide o zostávajúce opatrenia navrhované v obchodnom pláne, pochybnosti Komisie neboli odstránené. Tieto opatrenia sú jednoducho činnosti v rámci bežnej obchodnej činnosti, a nie racionalizačné opatrenia (predaj starých zariadení alebo vozidiel). Dve navrhované štrukturálne opatrenia (skončenie výroby nerentabilných nealkoholických výrobkov a predaj niektorých nehnuteľností) boli opísané veľmi vágne, bez uvedenia konkrétnych výrobkov a časového rámca. Slovenské orgány potvrdili, že nehnuteľnosti určené na predaj (administratívna budova, predajňa a rekreačná budova) neboli predané k 10. októbru 2005, t. j. že toto plánované opatrenie nebolo implementované tak, ako bolo oznámené. |
| --- | --- |

(140)

Pokiaľ ide o zostávajúce opatrenia navrhované v obchodnom pláne, pochybnosti Komisie neboli odstránené. Tieto opatrenia sú jednoducho činnosti v rámci bežnej obchodnej činnosti, a nie racionalizačné opatrenia (predaj starých zariadení alebo vozidiel). Dve navrhované štrukturálne opatrenia (skončenie výroby nerentabilných nealkoholických výrobkov a predaj niektorých nehnuteľností) boli opísané veľmi vágne, bez uvedenia konkrétnych výrobkov a časového rámca. Slovenské orgány potvrdili, že nehnuteľnosti určené na predaj (administratívna budova, predajňa a rekreačná budova) neboli predané k 10. októbru 2005, t. j. že toto plánované opatrenie nebolo implementované tak, ako bolo oznámené.

| (141) | Na základe absencie formálneho reštrukturalizačného plánu spolu s chýbajúcou skutočnou analýzou ťažkostí, opatrení potrebných na riešenie týchto ťažkostí a trhových podmienok a perspektív dospela Komisia k záveru, že obchodný plán predložený príjemcom nie je skutočným reštrukturalizačným plánom, ktorý sa vyžaduje v usmerneniach z roku 1999 (37). Pochybnosti Komisie, že príjemca obnoví dlhodobú životaschopnosť, preto neboli odstránené. |
| --- | --- |

(141)

Na základe absencie formálneho reštrukturalizačného plánu spolu s chýbajúcou skutočnou analýzou ťažkostí, opatrení potrebných na riešenie týchto ťažkostí a trhových podmienok a perspektív dospela Komisia k záveru, že obchodný plán predložený príjemcom nie je skutočným reštrukturalizačným plánom, ktorý sa vyžaduje v usmerneniach z roku 1999 (37). Pochybnosti Komisie, že príjemca obnoví dlhodobú životaschopnosť, preto neboli odstránené.

3.3.2.   Pomoc obmedzená na úplné minimum

| (142) | Záver Komisie, že vzhľadom na absenciu skutočného reštrukturalizačného plánu jej pochybnosti o dlhodobej životaschopnosti pretrvávajú, je aj samostatne postačujúci k záveru, že pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom. Napriek tomu Komisia tiež posúdi ďalšie ústredné kritérium obsiahnuté v usmerneniach z roku 1999, a to, že pomoc musí byť obmedzená len na potrebné minimum. |
| --- | --- |

(142)

Záver Komisie, že vzhľadom na absenciu skutočného reštrukturalizačného plánu jej pochybnosti o dlhodobej životaschopnosti pretrvávajú, je aj samostatne postačujúci k záveru, že pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom. Napriek tomu Komisia tiež posúdi ďalšie ústredné kritérium obsiahnuté v usmerneniach z roku 1999, a to, že pomoc musí byť obmedzená len na potrebné minimum.

| (143) | Podľa bodu 40 usmernení z roku 1999 musí byť výška a intenzita pomoci obmedzená na úplné minimum, ktoré by umožnilo uskutočniť reštrukturalizáciu vzhľadom na existujúce finančné zdroje príjemcu. Príjemca by mal poskytnúť výrazný príspevok k reštrukturalizácii z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(143)

Podľa bodu 40 usmernení z roku 1999 musí byť výška a intenzita pomoci obmedzená na úplné minimum, ktoré by umožnilo uskutočniť reštrukturalizáciu vzhľadom na existujúce finančné zdroje príjemcu. Príjemca by mal poskytnúť výrazný príspevok k reštrukturalizácii z vlastných zdrojov.

| (144) | Náklady na reštrukturalizáciu dosiahli 644 591 440 SKK (16,96 milióna EUR), čo predstavuje celkovú výšku reštrukturalizovaných dlhov prostredníctvom vyrovnania. Príjemca zaplatil 35 % z tejto sumy, čo predstavuje 225 607 028 SKK (5,93 milióna EUR). |
| --- | --- |

(144)

Náklady na reštrukturalizáciu dosiahli 644 591 440 SKK (16,96 milióna EUR), čo predstavuje celkovú výšku reštrukturalizovaných dlhov prostredníctvom vyrovnania. Príjemca zaplatil 35 % z tejto sumy, čo predstavuje 225 607 028 SKK (5,93 milióna EUR).

| (145) | Slovenské orgány neposkytli ďalšie vysvetlenie k pochybnostiam vysloveným v tejto súvislosti Komisiou. Príjemca vysvetlil, ako financoval platbu dlhu zostávajúceho po vyrovnaní (pozri odsek 30). Podľa príjemcu jeho príspevok predstavoval [menej ako 300] miliónov SKK ([menej ako 7,9] milióna EUR). |
| --- | --- |

(145)

Slovenské orgány neposkytli ďalšie vysvetlenie k pochybnostiam vysloveným v tejto súvislosti Komisiou. Príjemca vysvetlil, ako financoval platbu dlhu zostávajúceho po vyrovnaní (pozri odsek 30). Podľa príjemcu jeho príspevok predstavoval [menej ako 300] miliónov SKK ([menej ako 7,9] milióna EUR).

| (146) | Po prvé Komisia uvádza, že zdroje dostupné pre príjemcu prevyšovali sumu dlhu zostávajúceho po vyrovnaní. To naznačuje, že pomoc nebola obmedzená na potrebné minimum. |
| --- | --- |

(146)

Po prvé Komisia uvádza, že zdroje dostupné pre príjemcu prevyšovali sumu dlhu zostávajúceho po vyrovnaní. To naznačuje, že pomoc nebola obmedzená na potrebné minimum.

| (147) | Čo je však dôležitejšie, Komisia dospela k záveru, že úver poskytnutý spoločnosťou Old Herold nespĺňa podmienky vlastného príspevku príjemcu v zmysle usmernení z roku 1999. Záväzky predstavujú trvalý zdroj financovania činnosti podniku. Sú to krátkodobé úvery, ktoré je však potrebné splatiť. Spoločnosť má k dispozícii dodatočné zdroje na reštrukturalizáciu iba ak sa dodávatelia zaviažu poskytnúť dlhšiu splatnosť platieb, než je zvyčajná prax. Takýto odklad je signálom, že trh verí v realizovateľnosť návratu k životaschopnosti. |
| --- | --- |

(147)

Čo je však dôležitejšie, Komisia dospela k záveru, že úver poskytnutý spoločnosťou Old Herold nespĺňa podmienky vlastného príspevku príjemcu v zmysle usmernení z roku 1999. Záväzky predstavujú trvalý zdroj financovania činnosti podniku. Sú to krátkodobé úvery, ktoré je však potrebné splatiť. Spoločnosť má k dispozícii dodatočné zdroje na reštrukturalizáciu iba ak sa dodávatelia zaviažu poskytnúť dlhšiu splatnosť platieb, než je zvyčajná prax. Takýto odklad je signálom, že trh verí v realizovateľnosť návratu k životaschopnosti.

| (148) | Príjemca nijako nepreukázal, že odklad platby spoločnosťou Old Herold výrazne prevyšoval bežnú obchodnú prax medzi príjemcom a jeho dodávateľmi. Splatnosť 40 dní možno považovať za bežnú prax, najmä vzhľadom na skutočnosť, že bola príjemcovi poskytnutá po vyrovnaní. Príjemca preto už nebol vo finančných ťažkostiach. Hlavným účelom vyrovnania bolo práve pomôcť príjemcovi z finančných problémov. |
| --- | --- |

(148)

Príjemca nijako nepreukázal, že odklad platby spoločnosťou Old Herold výrazne prevyšoval bežnú obchodnú prax medzi príjemcom a jeho dodávateľmi. Splatnosť 40 dní možno považovať za bežnú prax, najmä vzhľadom na skutočnosť, že bola príjemcovi poskytnutá po vyrovnaní. Príjemca preto už nebol vo finančných ťažkostiach. Hlavným účelom vyrovnania bolo práve pomôcť príjemcovi z finančných problémov.

| (149) | Komisia preto dospela k záveru, že túto dlhšiu splatnosť nemožno považovať za príspevok na reštrukturalizáciu pochádzajúci z externých zdrojov. |
| --- | --- |

(149)

Komisia preto dospela k záveru, že túto dlhšiu splatnosť nemožno považovať za príspevok na reštrukturalizáciu pochádzajúci z externých zdrojov.

| (150) | Bez tohto odkladu vlastný príspevok príjemcu v zmysle usmernení z roku 1999 predstavuje [menej ako 170] miliónov SKK ([menej ako 4,5] milióna EUR), teda zodpovedá [menej ako 27] % reštrukturalizačných nákladov. |
| --- | --- |

(150)

Bez tohto odkladu vlastný príspevok príjemcu v zmysle usmernení z roku 1999 predstavuje [menej ako 170] miliónov SKK ([menej ako 4,5] milióna EUR), teda zodpovedá [menej ako 27] % reštrukturalizačných nákladov.

| (151) | Usmernenia z roku 1999 neobsahovali žiadne hraničné hodnoty, kedy sa vlastný príspevok príjemcu považuje za výrazný. |
| --- | --- |

(151)

Usmernenia z roku 1999 neobsahovali žiadne hraničné hodnoty, kedy sa vlastný príspevok príjemcu považuje za výrazný.

| (152) | Berúc do úvahy prax Komisie pri uplatňovaní usmernení z roku 1999, ako aj vývoj zmýšľania Komisie v súvislosti s týmto kritériom, ktoré vyvrcholilo v zavedení hraničných hodnôt v nových usmerneniach (38), Komisia považuje príspevok príjemcu rovnajúci sa [menej ako 27] % za pomerne nízky. Takýto príspevok by mohol byt prijateľný podľa usmernení z roku 1999 iba v prípade, že všetky ostatné podmienky pre schválenie pomoci by boli splnené. Komisia by pritom vzala do úvahy napríklad či je príjemca činný v podporovanej oblasti, do akej miery zdroje financovania odrážajú dôveru trhu, mimo príjemcu samotného a jeho akcionárov, v dlhodobú životaschopnosť spoločnosti alebo iné osobitnosti daného prípadu. |
| --- | --- |

(152)

Berúc do úvahy prax Komisie pri uplatňovaní usmernení z roku 1999, ako aj vývoj zmýšľania Komisie v súvislosti s týmto kritériom, ktoré vyvrcholilo v zavedení hraničných hodnôt v nových usmerneniach (38), Komisia považuje príspevok príjemcu rovnajúci sa [menej ako 27] % za pomerne nízky. Takýto príspevok by mohol byt prijateľný podľa usmernení z roku 1999 iba v prípade, že všetky ostatné podmienky pre schválenie pomoci by boli splnené. Komisia by pritom vzala do úvahy napríklad či je príjemca činný v podporovanej oblasti, do akej miery zdroje financovania odrážajú dôveru trhu, mimo príjemcu samotného a jeho akcionárov, v dlhodobú životaschopnosť spoločnosti alebo iné osobitnosti daného prípadu.

| (153) | Vzhľadom na vyššie uvedené, Komisia v tomto prípade nemôže súhlasiť, že príspevok príjemcu bol výrazný. Komisia dospela k záveru, že jej pochybnosti, či vlastný príspevok príjemcu bol výrazný a či sa pomoc obmedzuje na nevyhnutné minimum, neboli odstránené. |
| --- | --- |

(153)

Vzhľadom na vyššie uvedené, Komisia v tomto prípade nemôže súhlasiť, že príspevok príjemcu bol výrazný. Komisia dospela k záveru, že jej pochybnosti, či vlastný príspevok príjemcu bol výrazný a či sa pomoc obmedzuje na nevyhnutné minimum, neboli odstránené.

3.4.   Zlučiteľnosť pomoci – záver

| (154) | Komisia dospela k záveru, že pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom ako pomoc na záchranu ani ako pomoc na reštrukturalizáciu. Okrem toho sa na tento prípad neuplatňuje žiadna z výnimiek uvedených v Zmluve o ES. |
| --- | --- |

(154)

Komisia dospela k záveru, že pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom ako pomoc na záchranu ani ako pomoc na reštrukturalizáciu. Okrem toho sa na tento prípad neuplatňuje žiadna z výnimiek uvedených v Zmluve o ES.

VII.   ZÁVER

| (155) | Komisia dospela k záveru, že Slovenská republika protiprávne poskytla odpísanie daňového dlhu v prospech FRUCONA Košice, a.s., a porušila článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Táto pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom na základe žiadnej výnimky ustanovenej v Zmluve o ES. |
| --- | --- |

(155)

Komisia dospela k záveru, že Slovenská republika protiprávne poskytla odpísanie daňového dlhu v prospech FRUCONA Košice, a.s., a porušila článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Táto pomoc nie je zlučiteľná so spoločným trhom na základe žiadnej výnimky ustanovenej v Zmluve o ES.

| (156) | Napriek tomu, že bola realizácia odpisu daňovým úradom pozastavená do ukončenia tohto konania pred Komisiou, dospela Komisia k záveru, že výhoda pre príjemcu vznikla v momente, keď sa daňový úrad rozhodol vzdať sa časti svojich pohľadávok, a tým poskytnúť pomoc príjemcovi. Týmto momentom bolo nadobudnutie účinnosti dohody s veriteľmi 23. júla 2004. Výhoda príjemcu voči konkurentom spočívala v skutočnosti, že od neho daňový úrad nevymáhal svoje daňové pohľadávky. |
| --- | --- |

(156)

Napriek tomu, že bola realizácia odpisu daňovým úradom pozastavená do ukončenia tohto konania pred Komisiou, dospela Komisia k záveru, že výhoda pre príjemcu vznikla v momente, keď sa daňový úrad rozhodol vzdať sa časti svojich pohľadávok, a tým poskytnúť pomoc príjemcovi. Týmto momentom bolo nadobudnutie účinnosti dohody s veriteľmi 23. júla 2004. Výhoda príjemcu voči konkurentom spočívala v skutočnosti, že od neho daňový úrad nevymáhal svoje daňové pohľadávky.

| (157) | Aby bol obnovený stav ex ante, štátna pomoc sa musí vymáhať späť, |
| --- | --- |

(157)

Aby bol obnovený stav ex ante, štátna pomoc sa musí vymáhať späť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Slovenská republika poskytla v prospech FRUCONA Košice, a.s., vo výške 416 515 990 SKK, nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

Článok 2

1.   Slovenská republika prijme všetky opatrenia potrebné na vymáhanie nezákonne poskytnutej pomoci uvedenej v článku 1 od príjemcu späť.

2.   Vymáhanie sa uskutoční bez odkladu a v súlade s postupmi uvedenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch, pokiaľ umožňujú okamžité a účinné vykonanie tohto rozhodnutia.

3.   Vymáhaná suma musí zahŕňať úroky za celé obdobie od dátumu, ku ktorému bola suma daná k dispozícii spoločnosti FRUCONA Košice, a.s., až do jej skutočného vrátenia.

4.   Úroky sa vypočítajú v súlade s ustanoveniami uvedenými v kapitole V nariadenia Rady (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (39). Úroková sadzba sa bude uplatňovať ako zložený úrok počas celého obdobia uvedeného v odseku 3.

Článok 3

Slovenská republika bude do dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia informovať Komisiu o opatreniach prijatých na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Tieto informácie poskytne formou použitia dotazníka uvedeného v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Slovenskej republike.

V Bruseli 7. júna 2006

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 233, 22.9.2005, s. 47.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Dôverná informácia.

3

(4)  Obrat v eurách bol údajne 23,6 milióna EUR v roku 2002, 25,7 milióna EUR v roku 2003 a 23 miliónov EUR v roku 2004. Výmenný kurz použitý na informačné účely v tomto rozhodnutí je 1 EUR = 38 SKK.

4

(5)  Celkový obrat bol údajne 334 miliónov SKK (8,8 milióna EUR) v roku 2002, 360 miliónov SKK (9,5 milióna EUR) v roku 2003 a 720 miliónov SKK (19 miliónov EUR) v roku 2004.

5

(6)  Spoločnosť sa dostáva do úpadku, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu ich splatnosti.

6

(7)  Spotrebná daň sa platí mesačne.

7

(8)  Suma, ktorú je príjemca povinný splatiť veriteľom.

8

(9)  Celkový dlh pred vyrovnaním v EUR predstavoval 16,96 milióna EUR a celkový dlh zostávajúci po vyrovnaní 5,93 milióna EUR.

9

(10)  Vzhľadom na stratu licencie na výrobu alkoholických nápojov a nápojov na báze alkoholu a podľa informácií poskytnutých sťažovateľom sa tento predaj pravdepodobne týkal najmä alkoholu.

10

(11)  Príjemca uvádza ako príklad spoločnosť, ktorá vlastní podobné aktíva a pôsobí v rovnakom sektore, a niektoré ďalšie všeobecnejšie štatistické priemery o využívaní konkurzného konania na Slovensku.

11

(12)  Z údajov za rok 2004, ktoré použila spoločnosť EKORDA vo svojej správe, vyplýva, že 98 % predstavujú DPH a spotrebné dane.

12

(13)  Príjemca poukazuje na vec C 278-280/92, Španielsko proti Komisii, Zb. s. [1994] I-4103.

13

(14)  Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 14. januára 2004 vo veci T-109/01, Fleuren Compost t proti Komisii, ods. 74.

14

Fleuren Compost t proti Komisii

(15)  Zdroj: súvaha za obdobie 1. január – 31. december 2003 poskytnutá príjemcom. Všetky hodnoty sú účtovné hodnoty.

15

(16)  Zdroj: správa spoločnosti EKORDA zo 7. júla 2004 vyjadrujúca účtovnú hodnotu, okrem pohľadávok, ktoré sú upravené vzhľadom na ich likvidačnú hodnotu.

16

(17)  Zdroj: súvaha za obdobie 1.január – 28. apríl 2004 poskytnutá príjemcom. Všetky hodnoty sú účtovné hodnoty.

17

(18)  Informácie poskytnuté slovenskými orgánmi a založené na miestnom zisťovaní vykonanom daňovým úradom v priestoroch príjemcu dňa 21.júna 2004 (pozri odsek 54).

18

(19)  Zdroj: výročná správa za rok 2004 poskytnutá príjemcom. Všetky hodnoty sú účtovné hodnoty.

19

(20)  Pozemky, budovy, stroje a strojové zariadenia, nehmotné aktíva, finančné aktíva.

20

(21)  Podľa spoločnosti EKORDA sa účtovná hodnota krátkodobých pohľadávok vo výške 166 miliónov SKK musí upraviť na likvidačnú hodnotu 98 miliónov SKK (pozri odsek 86).

21

(22)  Nie je jasné, či táto hodnota predstavuje účtovnú hodnotu alebo likvidačnú hodnotu krátkodobých pohľadávok. Pre istotu Komisia predpokladala, že ide o účtovnú hodnotu.

22

(23)  Toto je účtovná hodnota (166 miliónov SKK) upravená spoločnosťou EKORDA tak, aby odrážala likvidačnú hodnotu pohľadávok.

23

(24)  Toto je približné vyjadrenie likvidačnej hodnoty, ktoré Komisia získala úpravou účtovnej hodnoty krátkodobých pohľadávok (147 miliónov SKK) rovnakým pomerom, aký vo svojej analýze použila spoločnosť EKORDA (pozri poznámku pod čiarou 19).

24

(25)  Toto je približné vyjadrenie likvidačnej hodnoty, ktoré Komisia získala úpravou účtovnej hodnoty krátkodobých pohľadávok (63 miliónov SKK; pozri tiež poznámku pod čiarou 20) rovnakým pomerom, aký vo svojej analýze použila spoločnosť EKORDA (pozri poznámku pod čiarou 19). Komisia však poznamenáva, že podľa informácií od slovenských orgánov boli pohľadávky vo výške 63 miliónov SKK bonitné. Je preto pochybné, či sa ich účtovná hodnota vôbec musí upravovať. V prípade, že by hodnota 63 miliónov SKK predstavovala likvidačnú hodnotu týchto pohľadávok, celkový výnos v konkurznom konaní ku dňu 17.júna 2004 by bol 331 miliónov SKK (8,7 miliónov EUR).

25

(26)  Vrátane daňového úradu, ako aj súkromných veriteľov.

26

(27)  Tento údaj je spochybnený slovenskými orgánmi, ako sa vysvetľuje ďalej v texte.

27

(28)  Vrátane založeného, ako aj nezaloženého neobežného majetku.

28

(29)  Nie je úplne jasné, či hodnota 63 miliónov SKK predstavuje účtovnú hodnotu alebo likvidačnú hodnotu krátkodobých pohľadávok ku dňu 17. júna 2004 (pozri poznámky pod čiarou 20 a 23). Tiež nie je jasné, či v skutočnosti účtovná hodnota týchto pohľadávok nie je rovná likvidačnej hodnote.

29

(30)  Z tohto listu možno vyvodiť, že ministerstvo súhlasilo s vyrovnaniami spočívajúcimi v odklade platby DPH a spotrebných daní na najviac dva mesiace a v odklade platby ostatných daní na šesť mesiacov.

30

(31)  Vec T-152/99, Hamsa, s. 126.

31

Hamsa

(32)  Ako príklad pozri vec C-342/96, Španielsko proti Komisii („Tubacex“), s. 46.

32

Španielsko proti Komisii („Tubacex“)

(33)  Tieto údaje sa nejavia byť v súlade s ročnými závierkami, ktoré predložil príjemca.

33

(34)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

34

(35)  Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2.

35

(36)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33. Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 bolo zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 364/2004 z 25. februára 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 vzhľadom na rozšírenie jeho pôsobnosti na pomoc na výskum a vývoj (Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 22).

36

(37)  Pozri tiež rozsudok Súdneho dvora z 22. marca 2001 vo veci C 17/1999, Francúzska republika proti Komisii.

37

Francúzska republika proti Komisii

(38)  Podľa nových usmernení je hraničná hodnota pre stredne veľké podniky najmenej 40 %.

38

(39)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

39

---

PRÍLOHA

Informácie týkajúce sa uplatňovania rozhodnutia Komisie vo veci štátnej pomoci C 25/2005 (ex NN 21/2005) poskytnutej Slovenskou republikou spoločnosti FRUCONA Košice, a.s.

1.   Výpočet sumy, ktorá má byť vrátená

| 1.1. | Uveďte, prosím, nasledujúce podrobnosti týkajúce sa výšky nezákonnej štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá príjemcovi:







  Dátum(-y) (1) | Výška pomoci (2) | Mena |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

Uveďte, prosím, nasledujúce podrobnosti týkajúce sa výšky nezákonnej štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá príjemcovi:

Dátum(-y) (1)

Výška pomoci (2)

Mena

Poznámky:

| 1.2. | Uveďte, prosím, podrobne spôsob výpočtu úrokov uplatniteľných na výšku pomoci, ktorá má byť vrátená. |
| --- | --- |

1.2.

Uveďte, prosím, podrobne spôsob výpočtu úrokov uplatniteľných na výšku pomoci, ktorá má byť vrátená.

2.   Plánované a prijaté opatrenia na dosiahnutie vrátenia pomoci

| 2.1. | Podrobne opíšte, aké opatrenia sú plánované, a aké už boli prijaté za účelom okamžitého a účinného vrátenia pomoci. V prípade potreby uveďte právny základ prijatých/plánovaných opatrení. |
| --- | --- |

2.1.

Podrobne opíšte, aké opatrenia sú plánované, a aké už boli prijaté za účelom okamžitého a účinného vrátenia pomoci. V prípade potreby uveďte právny základ prijatých/plánovaných opatrení.

| 2.2. | Aký je splátkový kalendár v procese vrátenia pomoci? Kedy má byť vrátenie pomoci uskutočnené v celom rozsahu? |
| --- | --- |

2.2.

Aký je splátkový kalendár v procese vrátenia pomoci? Kedy má byť vrátenie pomoci uskutočnené v celom rozsahu?

3.   Už realizované vrátenie pomoci

| 3.1. | Uveďte nasledujúce podrobnosti o výške pomoci, ktorá bola získaná späť od príjemcu:







  Dátum(-y) (3) | Výška vrátenej pomoci | Mena |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Uveďte nasledujúce podrobnosti o výške pomoci, ktorá bola získaná späť od príjemcu:

Dátum(-y) (3)

Výška vrátenej pomoci

Mena

| 3.2. | Priložte, prosím, doklad o vrátení výšky pomoci uvedenej v tabuľke v bode 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Priložte, prosím, doklad o vrátení výšky pomoci uvedenej v tabuľke v bode 3.1.

---

(1)

| (o) | Dátum(-y), kedy bola pomoc (jednotlivé splátky pomoci) poskytnutá(-é) príjemcovi. |
| --- | --- |

(o)

Dátum(-y), kedy bola pomoc (jednotlivé splátky pomoci) poskytnutá(-é) príjemcovi.

(2)  Výška pomoci, ktorá bola poskytnutá príjemcovi (ekvivalent hrubej pomoci).

(3)

| (o) | Dátum(-y), keď bola pomoc vrátená. |
| --- | --- |

(o)

Dátum(-y), keď bola pomoc vrátená.

---

| 30.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 112/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 112/32

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. decembra 2006

o štátnej pomoci C 5/2006 (ex N 230/2005), ktorú plánuje Nemecko v prospech spoločnosti Rolandwerft

[oznámené pod číslom K(2006) 5854]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2007/255/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 pododsek 1,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zúčastnených strán, aby podľa uvedených článkov predložili svoje pripomienky a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | V súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES a rámcom pre štátnu pomoc pre výstavbu lodí (1) (ďalej len „rámec“) Nemecko listom z 19. októbra 2005 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa) oznámilo Komisii svoj úmysel poskytnúť regionálnu pomoc podniku Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG („Rolandwerft“). Komisia listom zo 16. novembra 2005 požiadala o ďalšie informácie, ktoré Nemecko predložilo 23. decembra 2005 (zaevidované v Komisii toho istého dňa). Listom z 18. januára 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa) Nemecko oznámilo zmeny týkajúce sa príslušnej pomoci. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES a rámcom pre štátnu pomoc pre výstavbu lodí (1) (ďalej len „rámec“) Nemecko listom z 19. októbra 2005 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa) oznámilo Komisii svoj úmysel poskytnúť regionálnu pomoc podniku Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG („Rolandwerft“). Komisia listom zo 16. novembra 2005 požiadala o ďalšie informácie, ktoré Nemecko predložilo 23. decembra 2005 (zaevidované v Komisii toho istého dňa). Listom z 18. januára 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa) Nemecko oznámilo zmeny týkajúce sa príslušnej pomoci.

| (2) | Komisia listom z 22. februára 2006 oznámila Nemecku svoje rozhodnutie o začatí konania vo veci tejto pomoci podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala Nemecko a ostatné zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje pripomienky. Zväz staviteľov lodí a námornej techniky zaujal stanovisko listom z 28. júna 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). Príjemca pomoci sa vyjadril v liste z 30. júna 2006 (potvrdenie o zaevidovaní v Komisii zo 7. júla 2006). |
| --- | --- |

(2)

Komisia listom z 22. februára 2006 oznámila Nemecku svoje rozhodnutie o začatí konania vo veci tejto pomoci podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala Nemecko a ostatné zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje pripomienky. Zväz staviteľov lodí a námornej techniky zaujal stanovisko listom z 28. júna 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). Príjemca pomoci sa vyjadril v liste z 30. júna 2006 (potvrdenie o zaevidovaní v Komisii zo 7. júla 2006).

| (3) | Komisia informovala Nemecko o stanoviskách listom zo 17. júla 2006. Nemecko zaslalo Komisii odpoveď listom z 11. augusta 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). |
| --- | --- |

(3)

Komisia informovala Nemecko o stanoviskách listom zo 17. júla 2006. Nemecko zaslalo Komisii odpoveď listom z 11. augusta 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa).

| (4) | Nemecko odpovedalo na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania listom zo 6. apríla 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). Nasledovali prílohy zaslané listom z 11. apríla 2006 (zaevidovaným v Komisii 12. apríla 2006). Komisia si 17. augusta 2006 vyžiadala ďalšie informácie, ktoré Nemecko poslalo listom zo 14. septembra 2006 (zaevidovaným v Komisii 15. septembra 2006). Ďalšie informácie Nemecko predložilo Komisii listom z 20. novembra 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). Zástupcovia Nemecka a lodenice sa stretli 22. novembra 2006. Po tomto stretnutí Nemecko zaslalo Komisii ďalšie informácie listom z 24. novembra 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). |
| --- | --- |

(4)

Nemecko odpovedalo na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania listom zo 6. apríla 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). Nasledovali prílohy zaslané listom z 11. apríla 2006 (zaevidovaným v Komisii 12. apríla 2006). Komisia si 17. augusta 2006 vyžiadala ďalšie informácie, ktoré Nemecko poslalo listom zo 14. septembra 2006 (zaevidovaným v Komisii 15. septembra 2006). Ďalšie informácie Nemecko predložilo Komisii listom z 20. novembra 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa). Zástupcovia Nemecka a lodenice sa stretli 22. novembra 2006. Po tomto stretnutí Nemecko zaslalo Komisii ďalšie informácie listom z 24. novembra 2006 (zaevidovaným v Komisii toho istého dňa).

II.   OPIS

1.   Príjemca pomoci

| (5) | Príjemcom pomoci je lodenica Rolandwerft. Lodenica sa nachádza v dolnosaskom meste Berne v okrese Wesermarsch (Nemecko), v oblasti oprávnenej na príjem pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Lodenica sa nachádza na rieke Weser, ktorá ústi do Severného mora. Lodenica je súčasťou skupiny Hegemann-Gruppe. Ide o veľký podnik, ktorý podľa odporúčaní Komisie pre definíciu mikropodnikov, ako aj malých a stredných podnikov (2) nemožno považovať za malý alebo stredný podnik. |
| --- | --- |

(5)

Príjemcom pomoci je lodenica Rolandwerft. Lodenica sa nachádza v dolnosaskom meste Berne v okrese Wesermarsch (Nemecko), v oblasti oprávnenej na príjem pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Lodenica sa nachádza na rieke Weser, ktorá ústi do Severného mora. Lodenica je súčasťou skupiny Hegemann-Gruppe. Ide o veľký podnik, ktorý podľa odporúčaní Komisie pre definíciu mikropodnikov, ako aj malých a stredných podnikov (2) nemožno považovať za malý alebo stredný podnik.

| (6) | Lodenica Rolandwerft vyrába námorné lode. Základom činnosti je stavba lodí typu feeder, čo je najmenšia veľkostná trieda kontajnerových lodí. Okrem toho lodenica vyrába špeciálne lode, ako sú lode RoRo/LoLo a autotransportéry. V roku 1999 lodenica zareagovala na zmenenú situáciu na trhu a začala vyrábať väčšie lode s dĺžkou do [...] (3) m, hmotnosťou do [...] t a s kapacitou nákladu až do 850 TEU. V snahe umožniť výrobu takýchto väčších lodí bolo potrebné realizovať investičný program na prispôsobenie lodenice novým podmienkam, čo okrem iného zahŕňalo aj rozšírenie lodného výťahu. Takisto sa plánovalo aj predĺženie dostrojovacieho nábrežia, čo však museli z hospodárskych dôvodov odložiť. Do programu činnosti Rolandwerft patrí aj oprava lodí. Opravárenské práce sa vykonávajú tak na súši, ako aj na vode. |
| --- | --- |

(6)

Lodenica Rolandwerft vyrába námorné lode. Základom činnosti je stavba lodí typu feeder, čo je najmenšia veľkostná trieda kontajnerových lodí. Okrem toho lodenica vyrába špeciálne lode, ako sú lode RoRo/LoLo a autotransportéry. V roku 1999 lodenica zareagovala na zmenenú situáciu na trhu a začala vyrábať väčšie lode s dĺžkou do [...] (3) m, hmotnosťou do [...] t a s kapacitou nákladu až do 850 TEU. V snahe umožniť výrobu takýchto väčších lodí bolo potrebné realizovať investičný program na prispôsobenie lodenice novým podmienkam, čo okrem iného zahŕňalo aj rozšírenie lodného výťahu. Takisto sa plánovalo aj predĺženie dostrojovacieho nábrežia, čo však museli z hospodárskych dôvodov odložiť. Do programu činnosti Rolandwerft patrí aj oprava lodí. Opravárenské práce sa vykonávajú tak na súši, ako aj na vode.

| (7) | Prvým krokom stavby lodí je výroba sekcií v hale 3, ktoré sa potom na vonkajšom pracovisku montujú do väčších modulov. Pripravené časti lode sa potom presunú po vonkajšom pracovisku do montážnej haly 1, kde sa z nich montujú nové lode. Hotové nové lode sa presunú k lodnému výťahu a spustia sa na vodu. Ďalšia úprava prebieha na dostrojovacom nábreží, dimenzovanom pre lode do dĺžky 140 m. Na manipuláciu s dostrojovacími komponentmi slúži 50-tonový nábrežný žeriav a 8-tonový stavebný žeriav, ktoré sa pohybujú po žeriavovej dráhe nábrežia. |
| --- | --- |

(7)

Prvým krokom stavby lodí je výroba sekcií v hale 3, ktoré sa potom na vonkajšom pracovisku montujú do väčších modulov. Pripravené časti lode sa potom presunú po vonkajšom pracovisku do montážnej haly 1, kde sa z nich montujú nové lode. Hotové nové lode sa presunú k lodnému výťahu a spustia sa na vodu. Ďalšia úprava prebieha na dostrojovacom nábreží, dimenzovanom pre lode do dĺžky 140 m. Na manipuláciu s dostrojovacími komponentmi slúži 50-tonový nábrežný žeriav a 8-tonový stavebný žeriav, ktoré sa pohybujú po žeriavovej dráhe nábrežia.

| (8) | Od začiatku deväťdesiatych rokov sa v lodenici Rolandwerft dostrojujú dve lode súčasne (s výnimkou období nízkeho dopytu). Na pôvodnom nábreží sa dali umiestniť obidve (vtedy ešte kratšie) lode. Keď lodenica Rolandwerft začala v roku 1999 vyrábať väčšie lode, nábrežie sa ukázalo prikrátke. Z finančných dôvodov lodenica Rolandwerft nemohla predĺžiť nábrežie ihneď, a preto v rámci prechodného riešenia umiestnila druhú loď paralelne s loďou ukotvenou na nábreží („paralelné prístavisko“). Pre každú loď, ktorá sa dostrojovala na paralelnom prístavisku, si musela prenajať približne [...] krát na obdobie [...] ďalší samohybný žeriav a [...] na [...] menší plávajúci žeriav. |
| --- | --- |

(8)

Od začiatku deväťdesiatych rokov sa v lodenici Rolandwerft dostrojujú dve lode súčasne (s výnimkou období nízkeho dopytu). Na pôvodnom nábreží sa dali umiestniť obidve (vtedy ešte kratšie) lode. Keď lodenica Rolandwerft začala v roku 1999 vyrábať väčšie lode, nábrežie sa ukázalo prikrátke. Z finančných dôvodov lodenica Rolandwerft nemohla predĺžiť nábrežie ihneď, a preto v rámci prechodného riešenia umiestnila druhú loď paralelne s loďou ukotvenou na nábreží („paralelné prístavisko“). Pre každú loď, ktorá sa dostrojovala na paralelnom prístavisku, si musela prenajať približne [...] krát na obdobie [...] ďalší samohybný žeriav a [...] na [...] menší plávajúci žeriav.

| (9) | Dostrojovanie a oprava lodí na paralelnom prístavisku sa však ukázali ako zložité, nákladné a nehospodárne. Okrem toho sa zvýšilo riziko pracovných úrazov. |
| --- | --- |

(9)

Dostrojovanie a oprava lodí na paralelnom prístavisku sa však ukázali ako zložité, nákladné a nehospodárne. Okrem toho sa zvýšilo riziko pracovných úrazov.

2.   Investičný zámer

| (10) | Účelom poskytnutia pomoci je podpora investícií do piatich rozličných častí zariadenia lodenice, a to do haly 1 a 3, dostrojovacieho nábrežia 1, do zváracích automatov a do vybudovania ďalšieho nábrežia. Väčšina investícií sa už realizovala. Žiadosť o poskytnutie pomoci bola podaná pred začiatkom investícií. |
| --- | --- |

(10)

Účelom poskytnutia pomoci je podpora investícií do piatich rozličných častí zariadenia lodenice, a to do haly 1 a 3, dostrojovacieho nábrežia 1, do zváracích automatov a do vybudovania ďalšieho nábrežia. Väčšina investícií sa už realizovala. Žiadosť o poskytnutie pomoci bola podaná pred začiatkom investícií.

| (11) | Nemecko uviedlo, že investície prispeli k vytvoreniu 35 pracovných miest v lodenici Rolandwerft. Časť výrobných prác sa predtým zadávala oceliarskemu podniku v [...], ktorý vyrábal prefabrikované sekcie pre lodenicu Rolandwerft. Investície lodenici Rolandwerft umožnili, aby výrobu lodných sekcií opätovne zaradila do vlastného výrobného procesu. |
| --- | --- |

(11)

Nemecko uviedlo, že investície prispeli k vytvoreniu 35 pracovných miest v lodenici Rolandwerft. Časť výrobných prác sa predtým zadávala oceliarskemu podniku v [...], ktorý vyrábal prefabrikované sekcie pre lodenicu Rolandwerft. Investície lodenici Rolandwerft umožnili, aby výrobu lodných sekcií opätovne zaradila do vlastného výrobného procesu.

| (12) | Vďaka investícii sa má hala 1 predĺžiť o 55 m. Podľa oznámenia predloženého Komisii sa v súčasnosti musí väčšina prác na stavbe lode uskutočňovať vonku v nekrytých priestoroch. Po realizácii investičného zámeru bude možné takmer všetky práce realizovať v hale. |
| --- | --- |

(12)

Vďaka investícii sa má hala 1 predĺžiť o 55 m. Podľa oznámenia predloženého Komisii sa v súčasnosti musí väčšina prác na stavbe lode uskutočňovať vonku v nekrytých priestoroch. Po realizácii investičného zámeru bude možné takmer všetky práce realizovať v hale.

| (13) | V hale 3 sú umiestnené zariadenia na výrobu sekcií. Brána haly mala pôvodne šírku len 17,4 m, zatiaľ čo lodenica Rolandwerft stavia zvyčajne lode široké 22,2 m. Sekcie sa teda nedali vyrábať v smere, ako si to vyžaduje montáž, ale museli sa robiť v hale umiestnené priečne, aby sa neskôr dali prepraviť cez bránu. Potom sa sekcie museli otočiť samohybnými žeriavmi o 90o, aby sa dali montovať na susedné sekcie. Tento postup bol veľmi náročný na čas a vyžadoval si vysoké náklady. Úzka halová brána obmedzovala aj hĺbku sekcií, takže lodenica Rolandwerft bola nútená vyrábať viac sekcií, ako bolo vlastne potrebné. V snahe odstrániť tento stav bolo treba rozšíriť bránu. Táto časť zámeru sa uskutočnila v roku 2004. |
| --- | --- |

(13)

V hale 3 sú umiestnené zariadenia na výrobu sekcií. Brána haly mala pôvodne šírku len 17,4 m, zatiaľ čo lodenica Rolandwerft stavia zvyčajne lode široké 22,2 m. Sekcie sa teda nedali vyrábať v smere, ako si to vyžaduje montáž, ale museli sa robiť v hale umiestnené priečne, aby sa neskôr dali prepraviť cez bránu. Potom sa sekcie museli otočiť samohybnými žeriavmi o 90o, aby sa dali montovať na susedné sekcie. Tento postup bol veľmi náročný na čas a vyžadoval si vysoké náklady. Úzka halová brána obmedzovala aj hĺbku sekcií, takže lodenica Rolandwerft bola nútená vyrábať viac sekcií, ako bolo vlastne potrebné. V snahe odstrániť tento stav bolo treba rozšíriť bránu. Táto časť zámeru sa uskutočnila v roku 2004.

| (14) | Ďalšia časť investičného zámeru, uskutočnená v roku 2004, spočívala v predĺžení haly severozápadným smerom. V tejto časti haly sa sekcie zvárajú do modulov. V dôsledku predĺženia haly sa zváracie práce môžu realizovať v hale, t. j. nezávisle od počasia. Žeriavové dráhy sa predĺžili v novej časti haly na stavbu sekcií. |
| --- | --- |

(14)

Ďalšia časť investičného zámeru, uskutočnená v roku 2004, spočívala v predĺžení haly severozápadným smerom. V tejto časti haly sa sekcie zvárajú do modulov. V dôsledku predĺženia haly sa zváracie práce môžu realizovať v hale, t. j. nezávisle od počasia. Žeriavové dráhy sa predĺžili v novej časti haly na stavbu sekcií.

| (15) | Jednotlivé sekcie sa stavajú na dvíhadlách častí lodného kýlu na ktorých sa potom aj prepravujú. Keďže po investíciách v roku 1999 stavia lodenica Rolandwerft väčšie lode, starý systém na dvíhanie častí lodného kýlu už podľa informácie Nemecka nezodpovedal požiadavkám. Okrem toho treba sekcie pred zváraním presne zoradiť. Pred investíciou sa na to používal samohybný žeriav, čo bolo náročné na čas a náklady. Preto lodenica v roku 2004 investovala do moderných hydraulických dvíhadiel častí lodného kýlu, čo značne zjednodušilo aj radenie sekcií. |
| --- | --- |

(15)

Jednotlivé sekcie sa stavajú na dvíhadlách častí lodného kýlu na ktorých sa potom aj prepravujú. Keďže po investíciách v roku 1999 stavia lodenica Rolandwerft väčšie lode, starý systém na dvíhanie častí lodného kýlu už podľa informácie Nemecka nezodpovedal požiadavkám. Okrem toho treba sekcie pred zváraním presne zoradiť. Pred investíciou sa na to používal samohybný žeriav, čo bolo náročné na čas a náklady. Preto lodenica v roku 2004 investovala do moderných hydraulických dvíhadiel častí lodného kýlu, čo značne zjednodušilo aj radenie sekcií.

| (16) | Ďalší investičný zámer, ktorý sa začal realizovať v auguste 2005, sa týka predĺženia haly 3 juhovýchodným smerom a tiež sa uskutočňuje preto, aby sa práce nemuseli vykonávať vonku. |
| --- | --- |

(16)

Ďalší investičný zámer, ktorý sa začal realizovať v auguste 2005, sa týka predĺženia haly 3 juhovýchodným smerom a tiež sa uskutočňuje preto, aby sa práce nemuseli vykonávať vonku.

| (17) | Investičný zámer obsahuje aj predĺženie žeriavovej dráhy na pôvodnom nábreží o 96 m. Nábrežie má dĺžku 200 m. Pred predĺžením sa zo žeriava dala obslúžiť len približne polovica lode. Na druhú polovicu lode musela lodenica Rolandwerft používať [...] samohybné žeriavy. Žeriavovú dráhu predĺžili tak, že sa lode po celej dĺžke dajú obsluhovať zo žeriava. Táto investícia sa uskutočnila takisto v roku 2004. |
| --- | --- |

(17)

Investičný zámer obsahuje aj predĺženie žeriavovej dráhy na pôvodnom nábreží o 96 m. Nábrežie má dĺžku 200 m. Pred predĺžením sa zo žeriava dala obslúžiť len približne polovica lode. Na druhú polovicu lode musela lodenica Rolandwerft používať [...] samohybné žeriavy. Žeriavovú dráhu predĺžili tak, že sa lode po celej dĺžke dajú obsluhovať zo žeriava. Táto investícia sa uskutočnila takisto v roku 2004.

| (18) | Ďalej sa v roku 2004 investovalo do moderných zváracích automatov, ktoré vykonávajú potrebné zváracie práce automaticky a oveľa rýchlejšie. |
| --- | --- |

(18)

Ďalej sa v roku 2004 investovalo do moderných zváracích automatov, ktoré vykonávajú potrebné zváracie práce automaticky a oveľa rýchlejšie.

| (19) | Investičný program na roky 2005 a 2006 obsahuje vybudovanie nového dostrojovacieho nábrežia; pôvodné nábrežie sa má predĺžiť o približne 180 m. Vybudovanie dostrojovacieho nábrežia predpokladá o. i. tieto opatrenia: vybagrovanie dna v smere od rieky, zasypanie terénu smerom k pevnine a pripojenie na cestnú a komunikačnú sieť. Okrem toho je potrebné žeriavovú dráhu predĺžiť o ďalších 150 m, obstarať a nainštalovať 35 tonový žeriav a zabezpečiť zásobovanie energiami. S príslušnými prácami sa začalo v auguste 2005. |
| --- | --- |

(19)

Investičný program na roky 2005 a 2006 obsahuje vybudovanie nového dostrojovacieho nábrežia; pôvodné nábrežie sa má predĺžiť o približne 180 m. Vybudovanie dostrojovacieho nábrežia predpokladá o. i. tieto opatrenia: vybagrovanie dna v smere od rieky, zasypanie terénu smerom k pevnine a pripojenie na cestnú a komunikačnú sieť. Okrem toho je potrebné žeriavovú dráhu predĺžiť o ďalších 150 m, obstarať a nainštalovať 35 tonový žeriav a zabezpečiť zásobovanie energiami. S príslušnými prácami sa začalo v auguste 2005.

| (20) | Podnetom pre tento investičný zámer bolo rozhodnutie, že sa od roku 1999 budú stavať väčšie lode. Už vtedy lodenica investovala do dobudovania lodného výťahu, aby tak prispôsobila svoje zariadenia. Podľa informácie príjemcu pomoci sa investície do nábrežia odložili hlavne z dvoch dôvodov: po prvé, disponibilné finančné prostriedky boli naliehavejšie potrebné pre lodenicu Peene, ktorá tiež patrí do skupiny Hegemann a ktorá sa v tom čase podrobila rozsiahlej rekonštrukcii. V dôsledku poklesu trhu, ktorý trval niekoľko rokov, sa potom nenašli ďalšie prostriedky na investičné zámery v lodenici Rolandwerft. Po druhé, tieto investície bolo možné odsunúť aj preto, lebo dostrojovanie a oprava vedľa seba umiestnených lodí boli vtedy ešte technicky možné (aj keď málo hospodárne). |
| --- | --- |

(20)

Podnetom pre tento investičný zámer bolo rozhodnutie, že sa od roku 1999 budú stavať väčšie lode. Už vtedy lodenica investovala do dobudovania lodného výťahu, aby tak prispôsobila svoje zariadenia. Podľa informácie príjemcu pomoci sa investície do nábrežia odložili hlavne z dvoch dôvodov: po prvé, disponibilné finančné prostriedky boli naliehavejšie potrebné pre lodenicu Peene, ktorá tiež patrí do skupiny Hegemann a ktorá sa v tom čase podrobila rozsiahlej rekonštrukcii. V dôsledku poklesu trhu, ktorý trval niekoľko rokov, sa potom nenašli ďalšie prostriedky na investičné zámery v lodenici Rolandwerft. Po druhé, tieto investície bolo možné odsunúť aj preto, lebo dostrojovanie a oprava vedľa seba umiestnených lodí boli vtedy ešte technicky možné (aj keď málo hospodárne).

| (21) | Ďalšia výhoda tohto investičného zámeru spočíva v tom, že vďaka novému nábrežiu sa lodenica v budúcnosti bude môcť zúčastňovať výberových konaní na stavbu a opravu vojenských lodí. Z dôvodu rizika vyplývajúceho zo súčasných prác na dvoch paralelne umiestnených lodiach sa lodenica Rolandwerft nemohla zúčastňovať na stavbe a oprave lodí pre nemecké vojenské námorníctvo. Kvôli týmto rizikám sa nemecké vojenské námorníctvo zdráhalo zadávať objednávky lodenici Rolandwerft, hoci Rolandwerft patrí k okruhu lodeníc, ktoré by sa takýchto výberových konaní v zásade mohli zúčastniť. |
| --- | --- |

(21)

Ďalšia výhoda tohto investičného zámeru spočíva v tom, že vďaka novému nábrežiu sa lodenica v budúcnosti bude môcť zúčastňovať výberových konaní na stavbu a opravu vojenských lodí. Z dôvodu rizika vyplývajúceho zo súčasných prác na dvoch paralelne umiestnených lodiach sa lodenica Rolandwerft nemohla zúčastňovať na stavbe a oprave lodí pre nemecké vojenské námorníctvo. Kvôli týmto rizikám sa nemecké vojenské námorníctvo zdráhalo zadávať objednávky lodenici Rolandwerft, hoci Rolandwerft patrí k okruhu lodeníc, ktoré by sa takýchto výberových konaní v zásade mohli zúčastniť.

| (22) | Náklady investičného zámeru predstavujú spolu 13 miliónov EUR. Členenie nákladov vyplýva z tejto tabuľky:







  EUR |
| --- | --- |
| 1 | Predĺženie haly 1 | [...] |
| | Hala 3 | |
| 2 | Predĺženie severovýchodným smerom, predĺženie žeriavovej dráhy, rozšírenie brány haly | [...] |
| 3 | Modernizácia dvíhadiel častí lodného kýlu v hale 3 | [...] |
| 4 | Predĺženie haly 3 juhovýchodným smerom | [...] |
| 5 | Predĺženie pobrežnej žeriavovej dráhy | [...] |
| 6 | Nákup zváracích automatov | [...] |
| | Vybudovanie ďalšieho nábrežia a kúpa nového žeriava | |
| 7 | Vybudovanie ďalšieho nábrežia | [...] |
| 8 | Kúpa nového žeriava | [...] |
| | SPOLU | 13 000 000 |

(22)

Náklady investičného zámeru predstavujú spolu 13 miliónov EUR. Členenie nákladov vyplýva z tejto tabuľky:

EUR

1

Predĺženie haly 1

[...]

Hala 3

2

Predĺženie severovýchodným smerom, predĺženie žeriavovej dráhy, rozšírenie brány haly

[...]

3

Modernizácia dvíhadiel častí lodného kýlu v hale 3

[...]

4

Predĺženie haly 3 juhovýchodným smerom

[...]

5

Predĺženie pobrežnej žeriavovej dráhy

[...]

6

Nákup zváracích automatov

[...]

Vybudovanie ďalšieho nábrežia a kúpa nového žeriava

7

Vybudovanie ďalšieho nábrežia

[...]

8

Kúpa nového žeriava

[...]

SPOLU

13 000 000

3.   Plánovaná pomoc

| (23) | Nemecko plánuje poskytnúť lodenici Rolandwerft štátnu pomoc vo výške 1,56 mil. EUR. Oprávnené náklady zodpovedajú celkovým nákladom zámeru vo výške 13 mil. EUR; intenzita pomoci teda predstavuje 12 %. Pomoc sa poskytuje v súlade so schválenou schémou regionálnej pomoci (4). Žiadosť o pomoc bola podaná pred začiatkom investičného zámeru. |
| --- | --- |

(23)

Nemecko plánuje poskytnúť lodenici Rolandwerft štátnu pomoc vo výške 1,56 mil. EUR. Oprávnené náklady zodpovedajú celkovým nákladom zámeru vo výške 13 mil. EUR; intenzita pomoci teda predstavuje 12 %. Pomoc sa poskytuje v súlade so schválenou schémou regionálnej pomoci (4). Žiadosť o pomoc bola podaná pred začiatkom investičného zámeru.

| (24) | Pomoc schvaľuje spolková krajina Dolné Sasko a poskytuje sa prostredníctvom NBank Hannover. |
| --- | --- |

(24)

Pomoc schvaľuje spolková krajina Dolné Sasko a poskytuje sa prostredníctvom NBank Hannover.

III.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (25) | Komisia rozhodla o začatí konania vo veci formálneho zisťovania preto, lebo pochybovala o zlučiteľnosti pomoci s rámcovými podmienkami. Komisia pochybovala, či sa investície do nového dostrojovacieho nábrežia dajú považovať za investície do existujúcich zaradení. |
| --- | --- |

(25)

Komisia rozhodla o začatí konania vo veci formálneho zisťovania preto, lebo pochybovala o zlučiteľnosti pomoci s rámcovými podmienkami. Komisia pochybovala, či sa investície do nového dostrojovacieho nábrežia dajú považovať za investície do existujúcich zaradení.

| (26) | Okrem toho sa Komisia domnievala, že investície do lodenice Rolandwerft by mohli mať za následok rozšírenie jej výrobnej kapacity, čo by bolo nezlučiteľné s rámcovými podmienkami a spoločným trhom. |
| --- | --- |

(26)

Okrem toho sa Komisia domnievala, že investície do lodenice Rolandwerft by mohli mať za následok rozšírenie jej výrobnej kapacity, čo by bolo nezlučiteľné s rámcovými podmienkami a spoločným trhom.

IV.   STANOVISKÁ ZÚČASTNENÝCH STRÁN

| (27) | Komisii predložil svoje stanovisko príjemca pomoci, lodenica Rolandwerft, a tiež zväz staviteľov lodí a námornej techniky. |
| --- | --- |

(27)

Komisii predložil svoje stanovisko príjemca pomoci, lodenica Rolandwerft, a tiež zväz staviteľov lodí a námornej techniky.

4.1.   Stanovisko príjemcu pomoci Rolandwerft

| (28) | Príjemca pomoci tvrdí, že po realizácii investičného zámeru sa stavebná kapacita lodenice nezvýši. Príjemca pomoci poukazuje na to, že každé zvýšenie produktivity má za následok aj zvýšenie kapacity príslušných existujúcich zariadení. To však neznamená, že sa bezpodmienečne zvýši aj celková kapacita lodenice. V prípade lodenice Rolandwerft investície síce viedli k zvýšeniu produktivity, ale to nemalo za následok celkové zvýšenie kapacity lodenice. Zvýšenie produktivity bude namiesto toho absorbované zvýšenou vnútropodnikovou výrobnou činnosťou, ktorá bola predtým odčlenená. Objem výroby v CGT (compensated gross tonnes = kompenzovaná hrubá tonáž) sa preto nezvýši. |
| --- | --- |

(28)

Príjemca pomoci tvrdí, že po realizácii investičného zámeru sa stavebná kapacita lodenice nezvýši. Príjemca pomoci poukazuje na to, že každé zvýšenie produktivity má za následok aj zvýšenie kapacity príslušných existujúcich zariadení. To však neznamená, že sa bezpodmienečne zvýši aj celková kapacita lodenice. V prípade lodenice Rolandwerft investície síce viedli k zvýšeniu produktivity, ale to nemalo za následok celkové zvýšenie kapacity lodenice. Zvýšenie produktivity bude namiesto toho absorbované zvýšenou vnútropodnikovou výrobnou činnosťou, ktorá bola predtým odčlenená. Objem výroby v CGT (compensated gross tonnes = kompenzovaná hrubá tonáž) sa preto nezvýši.

| (29) | Príjemca pomoci predložil zoznam lodí vyrobených za posledné roky a knihy objednávok lodenice. V roku 2004 lodenica Rolandwerft vyrobila [...] lodí, čo zodpovedá približne [...] CGT. Na rok 2006 sa plánuje stavba [...] lodí s kapacitou [...] CGT. Plánom na rok 2007 a 2008 je ročný objem výroby [...] CGT. |
| --- | --- |

(29)

Príjemca pomoci predložil zoznam lodí vyrobených za posledné roky a knihy objednávok lodenice. V roku 2004 lodenica Rolandwerft vyrobila [...] lodí, čo zodpovedá približne [...] CGT. Na rok 2006 sa plánuje stavba [...] lodí s kapacitou [...] CGT. Plánom na rok 2007 a 2008 je ročný objem výroby [...] CGT.

| (30) | Príjemca pomoci uvádza, že lodenica v minulosti príležitostne kupovala sekcie alebo celé lodné trupy od tretích osôb. Objem výroby lodenice Rolandwerft by sa však nedal zvýšiť ani nákupom lodných trupov alebo sekcií od subdodávateľov, pretože dokončenie výroby lode a jej plné vybavenie si vyžaduje vždy určitý čas a existujúce zariadenia neumožňujú efektívne dokončenie a vybavenie väčšieho počtu lodí. V existujúcich halách na stavbu lodí sa, napríklad, nedá robiť naraz viac ako jedna loď. Na zloženie lode v hale 1 treba približne [...] týždňov na jednu loď. |
| --- | --- |

(30)

Príjemca pomoci uvádza, že lodenica v minulosti príležitostne kupovala sekcie alebo celé lodné trupy od tretích osôb. Objem výroby lodenice Rolandwerft by sa však nedal zvýšiť ani nákupom lodných trupov alebo sekcií od subdodávateľov, pretože dokončenie výroby lode a jej plné vybavenie si vyžaduje vždy určitý čas a existujúce zariadenia neumožňujú efektívne dokončenie a vybavenie väčšieho počtu lodí. V existujúcich halách na stavbu lodí sa, napríklad, nedá robiť naraz viac ako jedna loď. Na zloženie lode v hale 1 treba približne [...] týždňov na jednu loď.

| (31) | Príjemca pomoci poskytol informácie o výrobnom procese v lodenici. Podľa týchto údajov je lodenica už teraz úplne vyťažená a neexistuje možnosť, aby sa po realizovaní investičného zámeru vyrábalo viac lodí. Zariadenie lodenice je obmedzené na celkovú kapacitu približne [...] až [...] CGT, ktorá by sa dala dosiahnuť už aj pred realizáciou investičného zámeru pri zadaní časti prác subdodávateľom. |
| --- | --- |

(31)

Príjemca pomoci poskytol informácie o výrobnom procese v lodenici. Podľa týchto údajov je lodenica už teraz úplne vyťažená a neexistuje možnosť, aby sa po realizovaní investičného zámeru vyrábalo viac lodí. Zariadenie lodenice je obmedzené na celkovú kapacitu približne [...] až [...] CGT, ktorá by sa dala dosiahnuť už aj pred realizáciou investičného zámeru pri zadaní časti prác subdodávateľom.

| (32) | Príjemca pomoci uvádza, že vďaka investičnému zámeru sa lodenica bude môcť uchádzať o účasť na výberových konaniach nemeckého vojenského námorníctva týkajúcich sa stavby, opravy a renovácie lodí. Doteraz lodenica takúto možnosť nemala, pretože práce sa museli robiť v dvoch paralelne umiestnených dokoch. Objem výroby v CGT by potom oproti súčasnej úrovni klesol, lebo vojenské lode nemožno považovať za obchodné plavidlá. Na záver príjemca pomoci konštatuje, že aj keby Komisia nezdieľala názor Nemecka, že rámcové podmienky nezakazujú investičnú pomoc pre zámery, ktoré sú spojené s rastom produktivity, pre hodnotenie zlučiteľnosti pomoci pre lodenicu Rolandwerft to nie je rozhodujúce, lebo tu nejde o zvýšenie kapacity. |
| --- | --- |

(32)

Príjemca pomoci uvádza, že vďaka investičnému zámeru sa lodenica bude môcť uchádzať o účasť na výberových konaniach nemeckého vojenského námorníctva týkajúcich sa stavby, opravy a renovácie lodí. Doteraz lodenica takúto možnosť nemala, pretože práce sa museli robiť v dvoch paralelne umiestnených dokoch. Objem výroby v CGT by potom oproti súčasnej úrovni klesol, lebo vojenské lode nemožno považovať za obchodné plavidlá. Na záver príjemca pomoci konštatuje, že aj keby Komisia nezdieľala názor Nemecka, že rámcové podmienky nezakazujú investičnú pomoc pre zámery, ktoré sú spojené s rastom produktivity, pre hodnotenie zlučiteľnosti pomoci pre lodenicu Rolandwerft to nie je rozhodujúce, lebo tu nejde o zvýšenie kapacity.

| (33) | Príjemca pomoci ďalej uvádza, že investície sa týkajú výlučne existujúcich zariadení. Predovšetkým pokiaľ ide o investície do predĺženia nábrežia, aby sa obidve lode mohli dokončovať priamo z nábrežia, nemožno hovoriť o budovaní nového zariadenia. Lodenica má už dnes k dispozícii dve paralelne umiestnené prístaviska pre dostrojovanie lodí. Príjemca pomoci zdôrazňuje, že práve ich paralelné umiestnenie je zdrojom zvýšeného rizika a vojenské námorníctvo preto odmieta zadávať svoje objednávky lodenici Rolandwerft. Účelom plánovanej investície je prestavba existujúceho nábrežia, aby sa zvýšila jeho produktivita. Príjemca pomoci predložil informácie o tom, koľko týždňov v roku sa paralelné pracovisko využívalo a ako by sa malo využívať v budúcnosti. |
| --- | --- |

(33)

Príjemca pomoci ďalej uvádza, že investície sa týkajú výlučne existujúcich zariadení. Predovšetkým pokiaľ ide o investície do predĺženia nábrežia, aby sa obidve lode mohli dokončovať priamo z nábrežia, nemožno hovoriť o budovaní nového zariadenia. Lodenica má už dnes k dispozícii dve paralelne umiestnené prístaviska pre dostrojovanie lodí. Príjemca pomoci zdôrazňuje, že práve ich paralelné umiestnenie je zdrojom zvýšeného rizika a vojenské námorníctvo preto odmieta zadávať svoje objednávky lodenici Rolandwerft. Účelom plánovanej investície je prestavba existujúceho nábrežia, aby sa zvýšila jeho produktivita. Príjemca pomoci predložil informácie o tom, koľko týždňov v roku sa paralelné pracovisko využívalo a ako by sa malo využívať v budúcnosti.

| (34) | Príjemca pomoci ďalej uvádza, že predĺženie žeriavovej dráhy a nainštalovanie žeriavu v súvislosti s predĺžením nábrežia má slúžiť na to, aby sa zamedzilo neefektívne a drahé používanie samohybných a plávajúcich žeriavov, ktoré sa teraz používajú na dostrojovacie práce na paralelnom prístavisku. Dokončovanie druhej lode priamo z nábrežia, možné vďaka investičnému zámeru, by viedlo k zvýšeniu efektivity nákladov i produktivity. |
| --- | --- |

(34)

Príjemca pomoci ďalej uvádza, že predĺženie žeriavovej dráhy a nainštalovanie žeriavu v súvislosti s predĺžením nábrežia má slúžiť na to, aby sa zamedzilo neefektívne a drahé používanie samohybných a plávajúcich žeriavov, ktoré sa teraz používajú na dostrojovacie práce na paralelnom prístavisku. Dokončovanie druhej lode priamo z nábrežia, možné vďaka investičnému zámeru, by viedlo k zvýšeniu efektivity nákladov i produktivity.

4.2.   Stanovisko nemeckého zväzu staviteľov lodí a námornej techniky

| (35) | Nemecký zväz staviteľov lodí a námornej techniky (ďalej len „zväz“) zastáva názor, že obavy Komisie z možného zvýšenia kapacity nemajú oporu v rámcových podmienkach. Na takéto obavy neoprávňuje ani súčasná situácia na trhu, a plánovaná pomoc nebude mať za následok narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(35)

Nemecký zväz staviteľov lodí a námornej techniky (ďalej len „zväz“) zastáva názor, že obavy Komisie z možného zvýšenia kapacity nemajú oporu v rámcových podmienkach. Na takéto obavy neoprávňuje ani súčasná situácia na trhu, a plánovaná pomoc nebude mať za následok narušenie hospodárskej súťaže.

| (36) | Zväz konštatuje, že orientácia politiky Spoločenstva v oblasti štátnej pomoci pre stavbu lodí sa za posledné roky zmenila. Rámcové podmienky neobsahovali nijaké doložky, ktoré by zakazovali investičnú pomoc s cieľom rozšírenia kapacity. Zväz vychádza z toho, že takéto doložky by už neboli účelné. Ďalej zväz poukázal na to, že sa pokiaľ možno upustilo od odvetvovo viazaných nariadení, ktoré predtým rámcové podmienky obsahovali. Otázka kapacity sa spomína len v súvislosti s poskytovaním pomoci na zastavenie výroby. Na iné druhy pomoci, ako napr. pomoc na reštrukturalizáciu, sa vzťahujú všeobecné predpisy o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(36)

Zväz konštatuje, že orientácia politiky Spoločenstva v oblasti štátnej pomoci pre stavbu lodí sa za posledné roky zmenila. Rámcové podmienky neobsahovali nijaké doložky, ktoré by zakazovali investičnú pomoc s cieľom rozšírenia kapacity. Zväz vychádza z toho, že takéto doložky by už neboli účelné. Ďalej zväz poukázal na to, že sa pokiaľ možno upustilo od odvetvovo viazaných nariadení, ktoré predtým rámcové podmienky obsahovali. Otázka kapacity sa spomína len v súvislosti s poskytovaním pomoci na zastavenie výroby. Na iné druhy pomoci, ako napr. pomoc na reštrukturalizáciu, sa vzťahujú všeobecné predpisy o štátnej pomoci.

| (37) | Zväz ďalej argumentuje, že úzky výklad predpisov je v rozpore s iniciatívou LeaderSHIP 2015, ktorá je súčasťou plnenia Lisabonskej stratégie. Zvýšenie konkurencieschopnosti a produktivity európskeho hospodárstva by sa malo realizovať prostredníctvom investícií do výskumu, vývoja a inovácií, čo si vyžaduje investície do moderných výrobných zariadení. Ak by štátna ivestičná pomoc nemala ísť ruka v ruke so zvyšovaním kapacity, bolo by to v rozpore s cieľom iniciatívy LeaderSHIP 2015, konkrétne s cieľom zaistiť a rozšíriť pozíciu v určitých trhových segmentoch. Jedným z týchto trhových segmentov je trh s malými a strednými kontajnerovými loďami, na ktorom si Európa naďalej udržiava vedúcu pozíciu pred Kóreou a Čínou. |
| --- | --- |

(37)

Zväz ďalej argumentuje, že úzky výklad predpisov je v rozpore s iniciatívou LeaderSHIP 2015, ktorá je súčasťou plnenia Lisabonskej stratégie. Zvýšenie konkurencieschopnosti a produktivity európskeho hospodárstva by sa malo realizovať prostredníctvom investícií do výskumu, vývoja a inovácií, čo si vyžaduje investície do moderných výrobných zariadení. Ak by štátna ivestičná pomoc nemala ísť ruka v ruke so zvyšovaním kapacity, bolo by to v rozpore s cieľom iniciatívy LeaderSHIP 2015, konkrétne s cieľom zaistiť a rozšíriť pozíciu v určitých trhových segmentoch. Jedným z týchto trhových segmentov je trh s malými a strednými kontajnerovými loďami, na ktorom si Európa naďalej udržiava vedúcu pozíciu pred Kóreou a Čínou.

| (38) | Zväz zastáva názor, že plánované investície nenarušia hospodársku súťaž. V súčasnosti neexistujú žiadne nadmerné kapacity, lebo svetový trh stavby lodí prežíva obdobie rozvoja. Dopyt je stále veľmi priaznivý, pričom v rokoch 2008/2009 sa očakáva mierny pokles. V spojitosti so stále rastúcim svetovým obchodom rastie aj námorná doprava, čo sa týka najmä dopravy priemyselných tovarov kontajnerovými loďami. Rastie dopyt po väčších lodiach s kapacitou 5 000 až 8 000 TEU, ktoré nemôžu plávať do menších prístavov. To má zasa za následok väčší dopyt po menších kontajnerových lodiach pre následnú distribúciu kontajnerov. Lodenica Rolandwerft môže vyrábať lode s veľkosťou až 900 TEU. |
| --- | --- |

(38)

Zväz zastáva názor, že plánované investície nenarušia hospodársku súťaž. V súčasnosti neexistujú žiadne nadmerné kapacity, lebo svetový trh stavby lodí prežíva obdobie rozvoja. Dopyt je stále veľmi priaznivý, pričom v rokoch 2008/2009 sa očakáva mierny pokles. V spojitosti so stále rastúcim svetovým obchodom rastie aj námorná doprava, čo sa týka najmä dopravy priemyselných tovarov kontajnerovými loďami. Rastie dopyt po väčších lodiach s kapacitou 5 000 až 8 000 TEU, ktoré nemôžu plávať do menších prístavov. To má zasa za následok väčší dopyt po menších kontajnerových lodiach pre následnú distribúciu kontajnerov. Lodenica Rolandwerft môže vyrábať lode s veľkosťou až 900 TEU.

| (39) | Podľa informácie zväzu predstavujú malé kontajnerové lode dôležitý segment obchodu nemeckých lodeníc. Hlavní konkurenti sú čínske lodenice, ktoré sú so 42,5 % celosvetových objednávok jasnými lídrami trhu. Nemecko je na druhom mieste s 26,8 % objednávok. |
| --- | --- |

(39)

Podľa informácie zväzu predstavujú malé kontajnerové lode dôležitý segment obchodu nemeckých lodeníc. Hlavní konkurenti sú čínske lodenice, ktoré sú so 42,5 % celosvetových objednávok jasnými lídrami trhu. Nemecko je na druhom mieste s 26,8 % objednávok.

| (40) | V segmente lodí do 900 TEU je podľa tvrdenia zväzu len niekoľko európskych konkurentov, najmä so sídlom v Nemecku a Holandsku. Zväz pripisuje tomuto segmentu vysoký potenciál rastu. Keďže čínske lodenice ponúkajú svoje lode za nízke ceny, môžu si nemecké a európske lodenice udržať svoju pozíciu na trhu len vtedy, ak budú garantovať vysokú kvalitu a neustále zvyšovať svoju produktivitu. |
| --- | --- |

(40)

V segmente lodí do 900 TEU je podľa tvrdenia zväzu len niekoľko európskych konkurentov, najmä so sídlom v Nemecku a Holandsku. Zväz pripisuje tomuto segmentu vysoký potenciál rastu. Keďže čínske lodenice ponúkajú svoje lode za nízke ceny, môžu si nemecké a európske lodenice udržať svoju pozíciu na trhu len vtedy, ak budú garantovať vysokú kvalitu a neustále zvyšovať svoju produktivitu.

| (41) | Okrem toho zväz zdôrazňuje, že Čína a Vietnam budú naďalej zvyšovať svoje kapacity na stavbu lodí a tým aj svoje trhové podiely. Z toho vyplýva, že hospodárska súťaž v stavbe lodí sa nebude sústreďovať na Európe, ale bude prebiehať skôr na globálnej úrovni. |
| --- | --- |

(41)

Okrem toho zväz zdôrazňuje, že Čína a Vietnam budú naďalej zvyšovať svoje kapacity na stavbu lodí a tým aj svoje trhové podiely. Z toho vyplýva, že hospodárska súťaž v stavbe lodí sa nebude sústreďovať na Európe, ale bude prebiehať skôr na globálnej úrovni.

V.   STANOVISKO NEMECKA

| (42) | Vo svojich pripomienkach k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko poukazuje na to, že v odôvodnení 26 rámcových podmienok nie sú žiadne ustanovenia týkajúce sa kapacity. Konkrétne v odôvodnení 26 nie sú žiadne ustanovenia, ktoré by zakazovali investičnú pomoc na zámery, ktoré by v spojení s rastom produktivity viedli k zvýšeniu kapacity. Nemecko ďalej zdôrazňuje, že zvýšenie produktivity v priemysle stavby lodí je jedným z hlavných cieľov politiky Spoločenstva v tomto odvetví hospodárstva. Iniciatíva LeaderSHIP 2015 je zameraná na zlepšenie konkurencieschopnosti európskych lodeníc, ako aj na odstránenie nevýhodnej situácie, do ktorej sa európsky priemysel stavby lodí dostal dotovaním stavby lodí v Ázii. Tento cieľ sa podľa názoru Nemecka dá dosiahnuť len zvýšením produktivity. |
| --- | --- |

(42)

Vo svojich pripomienkach k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania Nemecko poukazuje na to, že v odôvodnení 26 rámcových podmienok nie sú žiadne ustanovenia týkajúce sa kapacity. Konkrétne v odôvodnení 26 nie sú žiadne ustanovenia, ktoré by zakazovali investičnú pomoc na zámery, ktoré by v spojení s rastom produktivity viedli k zvýšeniu kapacity. Nemecko ďalej zdôrazňuje, že zvýšenie produktivity v priemysle stavby lodí je jedným z hlavných cieľov politiky Spoločenstva v tomto odvetví hospodárstva. Iniciatíva LeaderSHIP 2015 je zameraná na zlepšenie konkurencieschopnosti európskych lodeníc, ako aj na odstránenie nevýhodnej situácie, do ktorej sa európsky priemysel stavby lodí dostal dotovaním stavby lodí v Ázii. Tento cieľ sa podľa názoru Nemecka dá dosiahnuť len zvýšením produktivity.

| (43) | Nemecko tiež zastáva názor, že z odôvodnenia 3 rámcových podmienok sa nedá odvodiť, že pri hodnotení zlučiteľnosti so spoločným trhom sa musia brať do úvahy dôsledky investičného zámeru na kapacitu. Okrem toho pre sektor stavby lodí už nie sú charakteristické vlastnosti, uvedené v odôvodnení 3 rámcových podmienok; v súčasnosti sa vyznačuje hlavne dobrou situáciou v oblasti objednávok, vysokými cenami a nedostatkom kapacity. |
| --- | --- |

(43)

Nemecko tiež zastáva názor, že z odôvodnenia 3 rámcových podmienok sa nedá odvodiť, že pri hodnotení zlučiteľnosti so spoločným trhom sa musia brať do úvahy dôsledky investičného zámeru na kapacitu. Okrem toho pre sektor stavby lodí už nie sú charakteristické vlastnosti, uvedené v odôvodnení 3 rámcových podmienok; v súčasnosti sa vyznačuje hlavne dobrou situáciou v oblasti objednávok, vysokými cenami a nedostatkom kapacity.

| (44) | Okrem toho Nemecko zdôrazňuje, že trhový podiel európskeho priemyslu stavby lodí za posledné desaťročia poklesol, pričom Japonsko, Kórea a Čína zvýšili svoje podiely vďaka štánym subvenciám. Tieto subvencie sa uvádzajú v odôvodnení 3 písm. c) rámcových podmienok ako jeden z faktorov, ktoré treba brať do úvahy. Európske lodenice musia preto vyvinúť maximálne úsilie, aby zvýšili svoju produktivitu. |
| --- | --- |

(44)

Okrem toho Nemecko zdôrazňuje, že trhový podiel európskeho priemyslu stavby lodí za posledné desaťročia poklesol, pričom Japonsko, Kórea a Čína zvýšili svoje podiely vďaka štánym subvenciám. Tieto subvencie sa uvádzajú v odôvodnení 3 písm. c) rámcových podmienok ako jeden z faktorov, ktoré treba brať do úvahy. Európske lodenice musia preto vyvinúť maximálne úsilie, aby zvýšili svoju produktivitu.

| (45) | Podľa názoru Nemecka každý rast produktivity automaticky vedie k zvýšenému objemu výroby na zariadeniach. Rast produktivity podľa rámcových podmienok preto nemôže znamenať, že to isté množstvo sa vyrobí s nižšími vstupmi, t. j. s nižšími nákladmi. Nakoniec Nemecko poukazuje na účel regionálnej pomoci, ktorá má prispieť k regionálnemu rozvoju a vytvoreniu pracovných miest. Zvýšenie produktivity by v tomto kontexte nemalo byť sprevádzané znížením počtu pracovných miest. |
| --- | --- |

(45)

Podľa názoru Nemecka každý rast produktivity automaticky vedie k zvýšenému objemu výroby na zariadeniach. Rast produktivity podľa rámcových podmienok preto nemôže znamenať, že to isté množstvo sa vyrobí s nižšími vstupmi, t. j. s nižšími nákladmi. Nakoniec Nemecko poukazuje na účel regionálnej pomoci, ktorá má prispieť k regionálnemu rozvoju a vytvoreniu pracovných miest. Zvýšenie produktivity by v tomto kontexte nemalo byť sprevádzané znížením počtu pracovných miest.

| (46) | Pokiaľ ide o situáciu na trhu, Nemecko uvádza, že nákladná doprava rastie a v segmente kontajnerových lodí možno pozorovať trend k väčším lodiam. Už dnes existujú lode s úložnou kapacitou 5 000 TEU a posledné prognózy hovoria už o kapacite 8 000 TEU. Keďže takéto veľké lode môžu vplávať len do malého počtu prístavov, treba zasa menšie lode, ktoré by tento náklad rozviezli ďalej. Veľký dopyt po malých kontajnerových lodiach s kapacitou 850 TEU, aké vyrába lodenica Rolandwerft, preto nezoslabne. |
| --- | --- |

(46)

Pokiaľ ide o situáciu na trhu, Nemecko uvádza, že nákladná doprava rastie a v segmente kontajnerových lodí možno pozorovať trend k väčším lodiam. Už dnes existujú lode s úložnou kapacitou 5 000 TEU a posledné prognózy hovoria už o kapacite 8 000 TEU. Keďže takéto veľké lode môžu vplávať len do malého počtu prístavov, treba zasa menšie lode, ktoré by tento náklad rozviezli ďalej. Veľký dopyt po malých kontajnerových lodiach s kapacitou 850 TEU, aké vyrába lodenica Rolandwerft, preto nezoslabne.

| (47) | Nemecko tiež bližšie vysvetľuje investičné zámery a pre názornosť pripája obrázky, z ktorých sú zrejmé plánované opatrenia a situácia v lodenici. |
| --- | --- |

(47)

Nemecko tiež bližšie vysvetľuje investičné zámery a pre názornosť pripája obrázky, z ktorých sú zrejmé plánované opatrenia a situácia v lodenici.

| (48) | Po predĺžení haly 1 bude mať lodenica možnosť, aby celú loď vyrobila v stavebnej hale, čo v súčasnoti nie je možné. Zastrešenie existujúcich výrobných miest by zvýšilo produktívnosť a efektivitu práce. |
| --- | --- |

(48)

Po predĺžení haly 1 bude mať lodenica možnosť, aby celú loď vyrobila v stavebnej hale, čo v súčasnoti nie je možné. Zastrešenie existujúcich výrobných miest by zvýšilo produktívnosť a efektivitu práce.

| (49) | Nemecko ďalej uvádza, že loď umiestnená na nábreží 1 momentálne zaberá len dve tretiny nábrežia. Južnú časť nevyužitého nábrežia predĺžia. To nebude znamenať vybudovanie „nového zariadenia“ v zmysle rámcových podmienok. Hneď ako sa nábrežie predĺži, vybavia ho novým žeriavom, ktorý nahradí dnes používaný samohybný žeriav. |
| --- | --- |

(49)

Nemecko ďalej uvádza, že loď umiestnená na nábreží 1 momentálne zaberá len dve tretiny nábrežia. Južnú časť nevyužitého nábrežia predĺžia. To nebude znamenať vybudovanie „nového zariadenia“ v zmysle rámcových podmienok. Hneď ako sa nábrežie predĺži, vybavia ho novým žeriavom, ktorý nahradí dnes používaný samohybný žeriav.

| (50) | Nemecko poukazuje na to, že paralelné umiestnenie lode sa od roku 2003 do 2005 využívalo [...] za rok (vrátane dodávok). Nemecko ešte raz zdôrazňuje, že paralelné prístavisko sa presúva na nové nábrežie. Nové nábrežie sa bude v priebehu roka využívať približne toľko, ako paralelné prístavisko za posledné roky. Nemecko ďalej uvádza, že dokončovanie lode na druhom prístavisku predstavuje zvýšené riziko, lebo plávajúci žeriav, ktorý je na to potrebný, musí stáť uprostred Wesery. V budúcnosti sa teda na druhom prístavisku nábrežia 1 nebudú lode dostrojovať. |
| --- | --- |

(50)

Nemecko poukazuje na to, že paralelné umiestnenie lode sa od roku 2003 do 2005 využívalo [...] za rok (vrátane dodávok). Nemecko ešte raz zdôrazňuje, že paralelné prístavisko sa presúva na nové nábrežie. Nové nábrežie sa bude v priebehu roka využívať približne toľko, ako paralelné prístavisko za posledné roky. Nemecko ďalej uvádza, že dokončovanie lode na druhom prístavisku predstavuje zvýšené riziko, lebo plávajúci žeriav, ktorý je na to potrebný, musí stáť uprostred Wesery. V budúcnosti sa teda na druhom prístavisku nábrežia 1 nebudú lode dostrojovať.

| (51) | Podľa názoru Nemecka nemožno predĺženie dostrojovacieho nábrežia, ktoré umožní, aby sa z nábrežia dostrojovali dve lode, považovať za rovnocenné s vybudovaním nového zariadenia. Ide len o menšie predĺženie existujúceho nábrežia. Aj bez investičného zámeru je nábrežie už teraz dlhšie ako menšia kontajnerová loď, takže lodenica môže aj tak dostrojovať naraz dve menšie lode. |
| --- | --- |

(51)

Podľa názoru Nemecka nemožno predĺženie dostrojovacieho nábrežia, ktoré umožní, aby sa z nábrežia dostrojovali dve lode, považovať za rovnocenné s vybudovaním nového zariadenia. Ide len o menšie predĺženie existujúceho nábrežia. Aj bez investičného zámeru je nábrežie už teraz dlhšie ako menšia kontajnerová loď, takže lodenica môže aj tak dostrojovať naraz dve menšie lode.

| (52) | Nemecko argumentuje, že lodenica Rolandwerft z tohto dôvodu už disponuje dvomi dostrojovacími miestami, aj keď sa jedno z nich nachádza takpovediac v „druhom rade“. Keďže sa druhá loď nenachádza v dosahu žeriavov, musia sa používať samohybné, resp. plávajúce žeriavy. Po predĺžení nábrežia bude práca oveľa efektívnejšia, lebo loď sa bude dať dostrojovať priamo z nábrežia. Okrem toho Nemecko upozorňuje, že nemecké vojenské námorníctvo kvôli dostrojovaniu v druhom rade, aké praktizuje lodenica Rolandwerft, odmieta dávať tejto lodenici objednávky. |
| --- | --- |

(52)

Nemecko argumentuje, že lodenica Rolandwerft z tohto dôvodu už disponuje dvomi dostrojovacími miestami, aj keď sa jedno z nich nachádza takpovediac v „druhom rade“. Keďže sa druhá loď nenachádza v dosahu žeriavov, musia sa používať samohybné, resp. plávajúce žeriavy. Po predĺžení nábrežia bude práca oveľa efektívnejšia, lebo loď sa bude dať dostrojovať priamo z nábrežia. Okrem toho Nemecko upozorňuje, že nemecké vojenské námorníctvo kvôli dostrojovaniu v druhom rade, aké praktizuje lodenica Rolandwerft, odmieta dávať tejto lodenici objednávky.

| (53) | Nemecko argumentuje, že preloženie druhého prístaviska na existujúce nábrežie po jeho predĺžení nebude vybudovaním nového nábrežia, ale skôr opatrením na zvýšenie produktivity obidvoch prístavísk, ktoré už nebudú umiestnené paralelne, ale za sebou. Nový žeriav, ktorý bude umiestnený na novom nábreží, nahradí v súčasnosti používané samohybné a plávajúce žeriavy. Použitie nového žeriava zvýši produktivitu práce. |
| --- | --- |

(53)

Nemecko argumentuje, že preloženie druhého prístaviska na existujúce nábrežie po jeho predĺžení nebude vybudovaním nového nábrežia, ale skôr opatrením na zvýšenie produktivity obidvoch prístavísk, ktoré už nebudú umiestnené paralelne, ale za sebou. Nový žeriav, ktorý bude umiestnený na novom nábreží, nahradí v súčasnosti používané samohybné a plávajúce žeriavy. Použitie nového žeriava zvýši produktivitu práce.

| (54) | Nemecko zdôrazňuje, že opatrenie je potrebné realizovať preto, lebo dostrojovanie lode v druhom rade je časovo náročné a neefektívne. Okrem toho zámer umožní lodenici Rolandwerft, aby sa zúčastnila výberových konaní nemeckého vojenského námorníctva na opravu a prestavbu lodí. |
| --- | --- |

(54)

Nemecko zdôrazňuje, že opatrenie je potrebné realizovať preto, lebo dostrojovanie lode v druhom rade je časovo náročné a neefektívne. Okrem toho zámer umožní lodenici Rolandwerft, aby sa zúčastnila výberových konaní nemeckého vojenského námorníctva na opravu a prestavbu lodí.

| (55) | Nemecko ďalej uvádza, že lodenica Rolandwerft pôvodne stavala menšie kontajnerové lode, ktoré mohli byť umiestnené na nábreží dve súčasne. Dopyt na trhu sa však stále viac orientuje na širšie a dlhšie kontajnerové lode, a dve takéto lode sa už nezmestia na nábrežie, ak by boli umiestnené za sebou. Preto lodenica začala na účely dostrojovania a opravy lodí umiestňovať druhú loď paralelne s tou, ktorá sa nachádzala priamo pri nábreží. Predĺženie nábrežia je preto len prispôsobením dostrojovacej dĺžky pre dlhšie lode. |
| --- | --- |

(55)

Nemecko ďalej uvádza, že lodenica Rolandwerft pôvodne stavala menšie kontajnerové lode, ktoré mohli byť umiestnené na nábreží dve súčasne. Dopyt na trhu sa však stále viac orientuje na širšie a dlhšie kontajnerové lode, a dve takéto lode sa už nezmestia na nábrežie, ak by boli umiestnené za sebou. Preto lodenica začala na účely dostrojovania a opravy lodí umiestňovať druhú loď paralelne s tou, ktorá sa nachádzala priamo pri nábreží. Predĺženie nábrežia je preto len prispôsobením dostrojovacej dĺžky pre dlhšie lode.

| (56) | Nemecko uvádza, že lodenica Rolandwerft v minulosti príležitostne spolupracovala s lodenicou Peene a dostrojovala prefabrikované lodné trupy, tejto lodenice. V poslednom čase však lodenica Rolandwerft vyrába len lode, ktoré sa celé zhotovujú v tejto lodenici. Nemecko vyhlasuje, že opravárenskú činnosť nemožno rozšíriť, ak zostane zachovaný súčasný objem stavby nových lodí. Časť opravárenských prác by sa realizovala na súši. Na to by sa využilo stavenisko, ktoré sa už používa na stavbu nových lodí. |
| --- | --- |

(56)

Nemecko uvádza, že lodenica Rolandwerft v minulosti príležitostne spolupracovala s lodenicou Peene a dostrojovala prefabrikované lodné trupy, tejto lodenice. V poslednom čase však lodenica Rolandwerft vyrába len lode, ktoré sa celé zhotovujú v tejto lodenici. Nemecko vyhlasuje, že opravárenskú činnosť nemožno rozšíriť, ak zostane zachovaný súčasný objem stavby nových lodí. Časť opravárenských prác by sa realizovala na súši. Na to by sa využilo stavenisko, ktoré sa už používa na stavbu nových lodí.

| (57) | Nemecko ďalej uvádza, že nový žeriav sa bude nielen používať na novom nábreží, ale prispeje aj k optimalizácii dvíhania bremien na pôvodnom nábreží, lebo zvýši maximálnu nosnosť na pôvodnom nábreží. |
| --- | --- |

(57)

Nemecko ďalej uvádza, že nový žeriav sa bude nielen používať na novom nábreží, ale prispeje aj k optimalizácii dvíhania bremien na pôvodnom nábreží, lebo zvýši maximálnu nosnosť na pôvodnom nábreží.

| (58) | Nemecko poukazuje na to, že zväz podporuje jeho stanovisko. Nemecko zastáva názor, že stanovisko zväzu má veľkú váhu, lebo zastupuje politické a hospodárske záujmy nemeckej námornej dopravy, nemeckých lodeníc a ich subdodávateľov. Okrem toho zväz ako zástupca rozličných záujmových skupín disponuje aktuálnymi informáciami o trhu. Keď zväz dospel k názoru, že plánovaná pomoc lodenici Rolandwerft nebude mať nepriaznivý vplyv na priemysel stavby lodí v Nemecku, Komisia by to mala vziať do úvahy. Nemecko okrem toho zdôrazňuje, že Komisia nedostala žiadne negatívne pripomienky k tejto pomoci. |
| --- | --- |

(58)

Nemecko poukazuje na to, že zväz podporuje jeho stanovisko. Nemecko zastáva názor, že stanovisko zväzu má veľkú váhu, lebo zastupuje politické a hospodárske záujmy nemeckej námornej dopravy, nemeckých lodeníc a ich subdodávateľov. Okrem toho zväz ako zástupca rozličných záujmových skupín disponuje aktuálnymi informáciami o trhu. Keď zväz dospel k názoru, že plánovaná pomoc lodenici Rolandwerft nebude mať nepriaznivý vplyv na priemysel stavby lodí v Nemecku, Komisia by to mala vziať do úvahy. Nemecko okrem toho zdôrazňuje, že Komisia nedostala žiadne negatívne pripomienky k tejto pomoci.

| (59) | Pokiaľ ide o stanovisko samotného príjemcu pomoci, Nemecko zdôrazňuje, že podľa lodenice Rolandwerft nebude mať investičný zámer za následok rozšírenie kapacity. Nemecko potvrdzuje, že túto otázku nepokladá pri hodnotení zlučiteľnosti pomoci za dôležitú. |
| --- | --- |

(59)

Pokiaľ ide o stanovisko samotného príjemcu pomoci, Nemecko zdôrazňuje, že podľa lodenice Rolandwerft nebude mať investičný zámer za následok rozšírenie kapacity. Nemecko potvrdzuje, že túto otázku nepokladá pri hodnotení zlučiteľnosti pomoci za dôležitú.

VI.   HODNOTENIE

6.1.   Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| (60) | Podľa článku 87 Zmluvy o ES je akákoľvek štátna alebo zo štátnych prostriedkov poskytnutá pomoc, ktorá zvýhodnením určitých podnikov alebo výrobných odvetví narúša, alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, nezlučiteľná so zásadami spoločného trhu, ak sa tým poškodzuje obchod medzi členskými štátmi. Podľa jurisdikcie Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev sa kritérium narušenia hospodárskej súťaže považuje za splnené, ak príjemca pomoci vykonáva hospodársku činnosť, ktorá je predmetom obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(60)

Podľa článku 87 Zmluvy o ES je akákoľvek štátna alebo zo štátnych prostriedkov poskytnutá pomoc, ktorá zvýhodnením určitých podnikov alebo výrobných odvetví narúša, alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, nezlučiteľná so zásadami spoločného trhu, ak sa tým poškodzuje obchod medzi členskými štátmi. Podľa jurisdikcie Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev sa kritérium narušenia hospodárskej súťaže považuje za splnené, ak príjemca pomoci vykonáva hospodársku činnosť, ktorá je predmetom obchodu medzi členskými štátmi.

| (61) | Dotáciu poskytuje spolková krajina Dolné Sasko, a teda ide zo štátnych prostriedkov. Pre lodenicu Rolandwerft znamená výhodu, ktorú by v trhových podmienkach nezískala. Rolandwerft sa zaoberá stavbou námorných lodí. Keďže tieto sú predmetom obchodovania, hrozí, že opatrenie naruší hospodársku súťaž a poškodí obchod medzi členskými štátmi. Dotácia je teda štátnou pomocou v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a na základe toho ju treba hodnotiť. |
| --- | --- |

(61)

Dotáciu poskytuje spolková krajina Dolné Sasko, a teda ide zo štátnych prostriedkov. Pre lodenicu Rolandwerft znamená výhodu, ktorú by v trhových podmienkach nezískala. Rolandwerft sa zaoberá stavbou námorných lodí. Keďže tieto sú predmetom obchodovania, hrozí, že opatrenie naruší hospodársku súťaž a poškodí obchod medzi členskými štátmi. Dotácia je teda štátnou pomocou v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a na základe toho ju treba hodnotiť.

6.2.   Výnimky podľa článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES

| (62) | V článku 87 odseky 2 a 3 Zmluvy o ES sa predpokladajú výnimky zo všeobecného zákazu pomoci v odseku 1. |
| --- | --- |

(62)

V článku 87 odseky 2 a 3 Zmluvy o ES sa predpokladajú výnimky zo všeobecného zákazu pomoci v odseku 1.

| (63) | Na hodnotenie pomoci na stavbu lodí vydala Komisia rámcové podmienky. Obsahujú osobitné predpisy pre pomoc v prospech priemyslu stavby lodí, ak a nakoľko si špecifiká tohto odvetvia vyžadujú osobitné zaobchádzanie. V zmysle týchto rámcových podmienok výraz „stavba lodí“ označuje stavbu námorných lodí s vlastným pohonom, ktorá sa uskutočňuje v rámci Spoločenstva. Pod „opravou lodí“sa rozumie oprava alebo údržba námorných lodí s vlastným pohonom, ktorá sa uskutočňuje v rámci Spoločenstva. Činnosť lodenice Rolandwerft napĺňa tieto definície, preto treba predmetnú pomoc hodnotiť z hľadiska rámcových podmienok. Lodenica Rolandwerft nevyrába rybárske lode pre Spoločenstvo. Podľa usmernení pre hodnotenie štátnej pomoci v prospech rybolovu a akvakultúry (5) je pomoc lodeniaciam na výstavbu rybárskych lodí pre Spoločenstvo zakázaná. |
| --- | --- |

(63)

Na hodnotenie pomoci na stavbu lodí vydala Komisia rámcové podmienky. Obsahujú osobitné predpisy pre pomoc v prospech priemyslu stavby lodí, ak a nakoľko si špecifiká tohto odvetvia vyžadujú osobitné zaobchádzanie. V zmysle týchto rámcových podmienok výraz „stavba lodí“ označuje stavbu námorných lodí s vlastným pohonom, ktorá sa uskutočňuje v rámci Spoločenstva. Pod „opravou lodí“sa rozumie oprava alebo údržba námorných lodí s vlastným pohonom, ktorá sa uskutočňuje v rámci Spoločenstva. Činnosť lodenice Rolandwerft napĺňa tieto definície, preto treba predmetnú pomoc hodnotiť z hľadiska rámcových podmienok. Lodenica Rolandwerft nevyrába rybárske lode pre Spoločenstvo. Podľa usmernení pre hodnotenie štátnej pomoci v prospech rybolovu a akvakultúry (5) je pomoc lodeniaciam na výstavbu rybárskych lodí pre Spoločenstvo zakázaná.

| (64) | V odôvodnení 26 rámca pre stavbu lodí sa stanovuje, že „regionálna pomoc na stavbu, opravu alebo konverziu lodí ... sa len vtedy považuje za zlučiteľnú so spoločným trhom, keď sa poskytuje... na investície do ozdravenia alebo modernizácie existujúcich lodeníc, ktoré nie sú spojené s ich finančnou reštrukturalizáciou, s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení“. |
| --- | --- |

(64)

V odôvodnení 26 rámca pre stavbu lodí sa stanovuje, že „regionálna pomoc na stavbu, opravu alebo konverziu lodí ... sa len vtedy považuje za zlučiteľnú so spoločným trhom, keď sa poskytuje... na investície do ozdravenia alebo modernizácie existujúcich lodeníc, ktoré nie sú spojené s ich finančnou reštrukturalizáciou, s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení“.

| (65) | Intenzita pomoci nesmie prekročiť 12,5 %, alebo príslušnú maximálnu regionálnu hranicu pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. V danom prípade treba použiť maximálnu hranicu 12,5 %. Pomoc musí byť ďalej ohraničená na výdavky oprávnené na podporu, ako sa uvádza v uplatňovaných smerniciach Spoločenstva o regionálnej pomoci (6). |
| --- | --- |

(65)

Intenzita pomoci nesmie prekročiť 12,5 %, alebo príslušnú maximálnu regionálnu hranicu pomoci podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. V danom prípade treba použiť maximálnu hranicu 12,5 %. Pomoc musí byť ďalej ohraničená na výdavky oprávnené na podporu, ako sa uvádza v uplatňovaných smerniciach Spoločenstva o regionálnej pomoci (6).

| (66) | Tieto investičné opatrenia slúžia na racionalizáciu výrobného procesu lodenice Rolandwerft prostredníctvom dobudovania zariadení a zastrešenia pracovnej oblasti, ktorá bola predtým na otvorenom priestore. Opatrenia teda možno považovať za modernizáciu alebo ozdravenie existujúcej lodenice. |
| --- | --- |

(66)

Tieto investičné opatrenia slúžia na racionalizáciu výrobného procesu lodenice Rolandwerft prostredníctvom dobudovania zariadení a zastrešenia pracovnej oblasti, ktorá bola predtým na otvorenom priestore. Opatrenia teda možno považovať za modernizáciu alebo ozdravenie existujúcej lodenice.

| (67) | Časť zámeru sa týka predĺženia haly 1, ako aj predĺženia haly 3 severozápadným a juhovýchodným smerom. Komisia zastáva názor, že toto predĺženie lodných hál sa týka existujúcich zariadení. Zámer de facto nevedie k výstavbe ďalšej haly na stavbu lodí. Predĺženie má za cieľ iba to, aby sa práce na stavbe lode, ktoré sa predtým robili na otvorenom priestore, mohli vykonávať v hale. |
| --- | --- |

(67)

Časť zámeru sa týka predĺženia haly 1, ako aj predĺženia haly 3 severozápadným a juhovýchodným smerom. Komisia zastáva názor, že toto predĺženie lodných hál sa týka existujúcich zariadení. Zámer de facto nevedie k výstavbe ďalšej haly na stavbu lodí. Predĺženie má za cieľ iba to, aby sa práce na stavbe lode, ktoré sa predtým robili na otvorenom priestore, mohli vykonávať v hale.

| (68) | Ostatné investície v hale 3 do predĺženia žeriavovej dráhy a do rozšírenia brány haly, ako aj do modernizácie dvíhadiel častí lodného kýlu tiež možno považovať za investície do existujúcich zariadení. Komisia tiež zastáva názor, že v prípade predĺženia žeriavovej dráhy na nábreží 1 a investícií do moderných zváracích automatov ide tiež o investície do existujúcich zariadení. Komisia zaujala toto stanovisko už vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(68)

Ostatné investície v hale 3 do predĺženia žeriavovej dráhy a do rozšírenia brány haly, ako aj do modernizácie dvíhadiel častí lodného kýlu tiež možno považovať za investície do existujúcich zariadení. Komisia tiež zastáva názor, že v prípade predĺženia žeriavovej dráhy na nábreží 1 a investícií do moderných zváracích automatov ide tiež o investície do existujúcich zariadení. Komisia zaujala toto stanovisko už vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

| (69) | Komisia vychádza z toho, že investície sledujú zvýšenie produktivity existujúcich zariadení. Predĺženie hál bude mať za následok zvýšenie produktivity, lebo práce sa budú môcť vykonávať nezávisle od poveternostných podmienok. Rozšírenie brány v hale 3 povedie k citeľnému zníženiu nákladov, lebo sekcie sa už nebudú musieť otáčať a budú sa môcť vyrábať hlbšie sekcie. To isté platí aj pre i) predĺženie žeriavovej dráhy v hale 3 a na nábreží 1, čím sa ušetrí [...] použitie samohybných žeriavov; ii) nákup hydraulických dvíhadiel častí lodného kýlu, čím sa odstráni manuálne radenie jednotlivých sekcií pomocou samohybných žeriavov, a iii) nákup zváracích automatov, čo zníži časové a materiálne náklady, spojené s ručným zváraním. |
| --- | --- |

(69)

Komisia vychádza z toho, že investície sledujú zvýšenie produktivity existujúcich zariadení. Predĺženie hál bude mať za následok zvýšenie produktivity, lebo práce sa budú môcť vykonávať nezávisle od poveternostných podmienok. Rozšírenie brány v hale 3 povedie k citeľnému zníženiu nákladov, lebo sekcie sa už nebudú musieť otáčať a budú sa môcť vyrábať hlbšie sekcie. To isté platí aj pre i) predĺženie žeriavovej dráhy v hale 3 a na nábreží 1, čím sa ušetrí [...] použitie samohybných žeriavov; ii) nákup hydraulických dvíhadiel častí lodného kýlu, čím sa odstráni manuálne radenie jednotlivých sekcií pomocou samohybných žeriavov, a iii) nákup zváracích automatov, čo zníži časové a materiálne náklady, spojené s ručným zváraním.

| (70) | Zatiaľ čo investičné zámery budú mať značný vplyv na produktivitu, vplyv na kapacitu je malý, lebo nevznikajú žiadne nové zariadenia a rozšírenie kapacity je len dôsledkom zvýšenia produktivity príslušných existujúcich zariadení. Príjemca pomoci poukázal aj na to, že samotné zvýšenie produktivity nebude sprevádzať rozšírenie kapacity lodenice vo vyjadrení v CGT, pretože zvýšenie produktivity zariadení sa bude kompenzovať zvýšenou vlastnou výrobou v dôsledku pričlenenia dovtedy odčlenených prác. Komisia preto zastáva názor, že nejde o nadmerné rozšírenie kapacity. |
| --- | --- |

(70)

Zatiaľ čo investičné zámery budú mať značný vplyv na produktivitu, vplyv na kapacitu je malý, lebo nevznikajú žiadne nové zariadenia a rozšírenie kapacity je len dôsledkom zvýšenia produktivity príslušných existujúcich zariadení. Príjemca pomoci poukázal aj na to, že samotné zvýšenie produktivity nebude sprevádzať rozšírenie kapacity lodenice vo vyjadrení v CGT, pretože zvýšenie produktivity zariadení sa bude kompenzovať zvýšenou vlastnou výrobou v dôsledku pričlenenia dovtedy odčlenených prác. Komisia preto zastáva názor, že nejde o nadmerné rozšírenie kapacity.

| (71) | Komisia preto dospela k názoru, že opatrenia 1 až 6 uvedené v tabuľke v odôvodnení 22 možno hodnotiť ako investície do modernizácie alebo ozdravenia existujúcej lodenice s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení. Náklady vo výške 8 360 000 EUR, ktoré sú s tým spojené, treba podľa toho považovať za oprávnené náklady. |
| --- | --- |

(71)

Komisia preto dospela k názoru, že opatrenia 1 až 6 uvedené v tabuľke v odôvodnení 22 možno hodnotiť ako investície do modernizácie alebo ozdravenia existujúcej lodenice s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení. Náklady vo výške 8 360 000 EUR, ktoré sú s tým spojené, treba podľa toho považovať za oprávnené náklady.

| (72) | Opatrenia 7 a 8 podľa tabuľky v odôvodnení 22 sa týkajú vybudovania ďalšieho nábrežia a kúpy nového žeriavu. Komisia zastáva názor, že existujú dve príčiny, pre ktoré sa tieto investície dajú pokladať za ozdravné alebo modernizačné opatrenie. Po prvé, lodenica Rolandwerft dostrojovala či opravovala dve lode súčasne už pred investičným zámerom tak, že jedna loď bola umiestnená paralelne s druhou, ktorá sa nachádzala priamo pri nábreží. Tento spôsob bol neefektívny a drahý. Vďaka investícii bude možné v lodenici Rolandwerft zakotviť dve lode priamo na nábreží a práca na oboch lodiach sa bude robiť za lepších podmienok. Po druhé, ide o posledné investície v rade investícií, ktoré sa začali v roku 1999 s cieľom pripraviť lodenicu na stavbu väčších lodí. Lodenica zmenila svoju výrobu, lebo sa zmenil dopyt z podstatne menších kontajnerových lodí smerom k väčším, aké lodenica Rolandwerft dnes vyrába. Komisia zastáva názor, že prispôsobenie výroby zmenenému dopytu na trhu možno hodnotiť ako modernizáciu. |
| --- | --- |

(72)

Opatrenia 7 a 8 podľa tabuľky v odôvodnení 22 sa týkajú vybudovania ďalšieho nábrežia a kúpy nového žeriavu. Komisia zastáva názor, že existujú dve príčiny, pre ktoré sa tieto investície dajú pokladať za ozdravné alebo modernizačné opatrenie. Po prvé, lodenica Rolandwerft dostrojovala či opravovala dve lode súčasne už pred investičným zámerom tak, že jedna loď bola umiestnená paralelne s druhou, ktorá sa nachádzala priamo pri nábreží. Tento spôsob bol neefektívny a drahý. Vďaka investícii bude možné v lodenici Rolandwerft zakotviť dve lode priamo na nábreží a práca na oboch lodiach sa bude robiť za lepších podmienok. Po druhé, ide o posledné investície v rade investícií, ktoré sa začali v roku 1999 s cieľom pripraviť lodenicu na stavbu väčších lodí. Lodenica zmenila svoju výrobu, lebo sa zmenil dopyt z podstatne menších kontajnerových lodí smerom k väčším, aké lodenica Rolandwerft dnes vyrába. Komisia zastáva názor, že prispôsobenie výroby zmenenému dopytu na trhu možno hodnotiť ako modernizáciu.

| (73) | Jedným z cieľov investície je aj zvýšenie produktivity existujúcich zariadení. Dostrojovanie lodí na pôvodnom nábreží bude efektívnejšie, lebo lode už nebudú umiestnené vedľa seba a nebude treba pracovať krížom cez loď, stojacu na nábreží. Hoci situáciu možno chápať tak, že v prípade nového nábrežia nejde len o premiestnenie zariadenia, ktoré existovalo už predtým, Komisia zastáva názor, že vybudovanie nového dostrojovacieho nábrežia zvýši produktivitu na pôvodnom nábreží. |
| --- | --- |

(73)

Jedným z cieľov investície je aj zvýšenie produktivity existujúcich zariadení. Dostrojovanie lodí na pôvodnom nábreží bude efektívnejšie, lebo lode už nebudú umiestnené vedľa seba a nebude treba pracovať krížom cez loď, stojacu na nábreží. Hoci situáciu možno chápať tak, že v prípade nového nábrežia nejde len o premiestnenie zariadenia, ktoré existovalo už predtým, Komisia zastáva názor, že vybudovanie nového dostrojovacieho nábrežia zvýši produktivitu na pôvodnom nábreží.

| (74) | Aj druhý žeriav, ktorý nainštalujú na predĺženom nábreží, zvýši produktivitu na pôvodnom nábreží. Súhrnná nosnosť obidvoch žeriavov dosiahne 85 ton, oproti pôvodnej maximálnej nosnosti 50 ton. Takto budú môcť žeriavy na nábreží zdvíhať aj bremená, na ktoré sa predtým používal plávajúci žeriav. Po investíciách bude plávajúci žeriav potrebný len na uloženie lodného motora. Všetky ostatné zdvíhacie práce budú môcť vykonávať dva žeriavy na predĺženom nábreží. Po druhé, pôvodný žeriav sa často používa na práce na menšom nekrytom stavenisku, umiestnenom hneď za nábrežím. Po realizácii investícií sa bude môcť používať druhý žeriav vtedy, keď bude prvý potrebný na práce na tomto nekrytom stavenisku. Dostrojovacie práce sa v takýchto fázach nebudú musieť prerušiť. |
| --- | --- |

(74)

Aj druhý žeriav, ktorý nainštalujú na predĺženom nábreží, zvýši produktivitu na pôvodnom nábreží. Súhrnná nosnosť obidvoch žeriavov dosiahne 85 ton, oproti pôvodnej maximálnej nosnosti 50 ton. Takto budú môcť žeriavy na nábreží zdvíhať aj bremená, na ktoré sa predtým používal plávajúci žeriav. Po investíciách bude plávajúci žeriav potrebný len na uloženie lodného motora. Všetky ostatné zdvíhacie práce budú môcť vykonávať dva žeriavy na predĺženom nábreží. Po druhé, pôvodný žeriav sa často používa na práce na menšom nekrytom stavenisku, umiestnenom hneď za nábrežím. Po realizácii investícií sa bude môcť používať druhý žeriav vtedy, keď bude prvý potrebný na práce na tomto nekrytom stavenisku. Dostrojovacie práce sa v takýchto fázach nebudú musieť prerušiť.

| (75) | Komisia preto dospela k záveru, že cieľom investícií je zvýšenie produktivity existujúcich zariadení lodenice. |
| --- | --- |

(75)

Komisia preto dospela k záveru, že cieľom investícií je zvýšenie produktivity existujúcich zariadení lodenice.

| (76) | Komisia tiež zastáva názor, že investície nebudú mať priamy vplyv na rozšírenie kapacity. |
| --- | --- |

(76)

Komisia tiež zastáva názor, že investície nebudú mať priamy vplyv na rozšírenie kapacity.

| (77) | Na úvod Komisia skonštatovala, že v lodenici Rolandwerft sa už 15 rokov vyrábajú dve lode súčasne. Dostrojovanie lodí v druhom rade sa považovalo za prechodné riešenie, kým sa neuskutočnia investície do nábrežia. To, že toto prechodné riešenie trvalo tak dlho, podľa informácií nemeckej strany zapríčinila mimoriadna situácia na trhu a osobitné okolnosti v lodenici. Skupina Hegemann-Gruppe sa ako vlastník lodenice rozhodla investovať voľné prostriedky do lodenice Peene. Po skončení reštrukturalizačného zámeru v lodenici Peene v roku 2005 a v dôsledku opätovného oživenia trhu sa Hegemann-Gruppe dostala do situácie, že mohla ukončiť plán modernizácie v lodenici Rolandwerft. Vzhľadom na to, že lodenica v posledných 15 rokoch (s prestávkami v čase nízkeho dopytu) pravidelne dostrojovala dve lode súčasne, Komisia nevidí dôvod predpokladať, že by lodenica v čase pred uskutočnením investície mala kapacitu len na dostrojovanie jednej jedinej lode. |
| --- | --- |

(77)

Na úvod Komisia skonštatovala, že v lodenici Rolandwerft sa už 15 rokov vyrábajú dve lode súčasne. Dostrojovanie lodí v druhom rade sa považovalo za prechodné riešenie, kým sa neuskutočnia investície do nábrežia. To, že toto prechodné riešenie trvalo tak dlho, podľa informácií nemeckej strany zapríčinila mimoriadna situácia na trhu a osobitné okolnosti v lodenici. Skupina Hegemann-Gruppe sa ako vlastník lodenice rozhodla investovať voľné prostriedky do lodenice Peene. Po skončení reštrukturalizačného zámeru v lodenici Peene v roku 2005 a v dôsledku opätovného oživenia trhu sa Hegemann-Gruppe dostala do situácie, že mohla ukončiť plán modernizácie v lodenici Rolandwerft. Vzhľadom na to, že lodenica v posledných 15 rokoch (s prestávkami v čase nízkeho dopytu) pravidelne dostrojovala dve lode súčasne, Komisia nevidí dôvod predpokladať, že by lodenica v čase pred uskutočnením investície mala kapacitu len na dostrojovanie jednej jedinej lode.

| (78) | Z technického hľadiska sú problémom predsunuté pracovné stupne, čiže v stavebných halách a na vonkajšom stavenisku, čo bráni lodenici vyrábať viac nových lodí a rozšíriť opravárenské činnosti. Haly a vonkajšie stavenisko sú už maximálne vyťažené, čo bráni potenciálnemu zvýšeniu výroby. Pokiaľ ide o opravárenskú činnosť lodenice, Nemecko uviedlo, že približne 50 % každej opravárenskej objednávky sa musí vykonať na vonkajšom stavenisku, ktorého kapacita je však už vyťažená stavbou nových lodí. Dodatočné opravárenské činnosti by teda boli možné len namiesto stavby nových lodí, nie ešte popri nej. Rovnaké argumenty sa týkajú aj renovácie lodí. Keďže investície nie sú zamerané na odstránenie problémových miest, kapacita na stavbu nových lodí, opravu a prestavbu lodí sa nedá zvýšiť. Okrem toho treba zdôrazniť, že tieto problémové miesta, podmienené špecifickými vlastnosťami zariadení, sa nedajú odstrániť bez väčších nákladov, lebo by bola treba duplicita celého výrobného procesu. |
| --- | --- |

(78)

Z technického hľadiska sú problémom predsunuté pracovné stupne, čiže v stavebných halách a na vonkajšom stavenisku, čo bráni lodenici vyrábať viac nových lodí a rozšíriť opravárenské činnosti. Haly a vonkajšie stavenisko sú už maximálne vyťažené, čo bráni potenciálnemu zvýšeniu výroby. Pokiaľ ide o opravárenskú činnosť lodenice, Nemecko uviedlo, že približne 50 % každej opravárenskej objednávky sa musí vykonať na vonkajšom stavenisku, ktorého kapacita je však už vyťažená stavbou nových lodí. Dodatočné opravárenské činnosti by teda boli možné len namiesto stavby nových lodí, nie ešte popri nej. Rovnaké argumenty sa týkajú aj renovácie lodí. Keďže investície nie sú zamerané na odstránenie problémových miest, kapacita na stavbu nových lodí, opravu a prestavbu lodí sa nedá zvýšiť. Okrem toho treba zdôrazniť, že tieto problémové miesta, podmienené špecifickými vlastnosťami zariadení, sa nedajú odstrániť bez väčších nákladov, lebo by bola treba duplicita celého výrobného procesu.

| (79) | Komisia ďalej zisťovala, či nové nábrežie nezvýši kapacitu lodenice pri dostrojovaní lodných trupov, zakúpených od iných výrobcov. Aj tu sú však kameňom úrazu haly na stavbu lodí. Zatiaľ čo nové lode, ktoré vyrába lodenica Rolandwerft vo svojich stavebných halách, majú už určitú predbežnú výbavu, lodné trupy od cudzích výrobcov sú spravidla celkom prázdne a vyžadujú si rozsiahle dokončovacie a zariaďovacie práce. Na to, aby sa lodné trupy dali dostrojovať, treba na to technické zariadenia, ktoré sú bežne potrebné v halách na stavbu nových lodí. Keď sú haly a príslušné zariadenia vyťažené, nie je možné zariadenia súčasne používať na dostrojovanie lodných trupov. Z toho vyplýva, že lodenica Rolandwerft nemôže rozšíriť svoje aktivity v oblasti dostrojovania lodných trupov, a súčasne udržať na súčasnej vysokej úrovni výrobu nových lodí a opravárenskú činnosť. |
| --- | --- |

(79)

Komisia ďalej zisťovala, či nové nábrežie nezvýši kapacitu lodenice pri dostrojovaní lodných trupov, zakúpených od iných výrobcov. Aj tu sú však kameňom úrazu haly na stavbu lodí. Zatiaľ čo nové lode, ktoré vyrába lodenica Rolandwerft vo svojich stavebných halách, majú už určitú predbežnú výbavu, lodné trupy od cudzích výrobcov sú spravidla celkom prázdne a vyžadujú si rozsiahle dokončovacie a zariaďovacie práce. Na to, aby sa lodné trupy dali dostrojovať, treba na to technické zariadenia, ktoré sú bežne potrebné v halách na stavbu nových lodí. Keď sú haly a príslušné zariadenia vyťažené, nie je možné zariadenia súčasne používať na dostrojovanie lodných trupov. Z toho vyplýva, že lodenica Rolandwerft nemôže rozšíriť svoje aktivity v oblasti dostrojovania lodných trupov, a súčasne udržať na súčasnej vysokej úrovni výrobu nových lodí a opravárenskú činnosť.

| (80) | Okrem toho Nemecko vyhlásilo, že dostrojovanie lodných trupov sa nerobí ani teraz, ani sa neplánuje. V rokoch silného dopytu je takáto činnosť nanajvýš nepravdepodobná, lebo potenciálni výrobcovia lodných trupov majú objednávky na roky dopredu a lodenica Rolandwerft by si preto nemohla na trhu zaobstarať prefabrikované trupy potrebnej vysokej kvality. Túto informáciu potvrdzuje aj skutočná činnosť lodenice Rolandwerft v posledných rokoch, počas ktorých sa lodenica dodatočne nezaoberala dostrojovaním prefabrikovaných lodných trupov, hoci na paralelnom prístavisku lodí by to teoreticky bolo možné. Nemecko okrem toho uviedlo, že v prípade poklesu dopytu na trhu, keď by subdodávatelia mali viac voľných kapacít, a teda by sa na trhu voľne predávali lodné trupy, možno predpokladať, že aj lodenica Rolandwerft by zaznamenala pokles objednávok. V takom prípade by lodenica Rolandwerft aj z dôvodov hospodárnosti radšej využila svoje vlastné kapacity na výrobu lodných telies, než aby sa venovala dostrojovaniu prefabrikovaných. Ale aj keby lodenica dostrojovala prefabrikované trupy, dostrojovanie by sa robilo namiesto stavby nových lodí a nie dodatočne popri nej. |
| --- | --- |

(80)

Okrem toho Nemecko vyhlásilo, že dostrojovanie lodných trupov sa nerobí ani teraz, ani sa neplánuje. V rokoch silného dopytu je takáto činnosť nanajvýš nepravdepodobná, lebo potenciálni výrobcovia lodných trupov majú objednávky na roky dopredu a lodenica Rolandwerft by si preto nemohla na trhu zaobstarať prefabrikované trupy potrebnej vysokej kvality. Túto informáciu potvrdzuje aj skutočná činnosť lodenice Rolandwerft v posledných rokoch, počas ktorých sa lodenica dodatočne nezaoberala dostrojovaním prefabrikovaných lodných trupov, hoci na paralelnom prístavisku lodí by to teoreticky bolo možné. Nemecko okrem toho uviedlo, že v prípade poklesu dopytu na trhu, keď by subdodávatelia mali viac voľných kapacít, a teda by sa na trhu voľne predávali lodné trupy, možno predpokladať, že aj lodenica Rolandwerft by zaznamenala pokles objednávok. V takom prípade by lodenica Rolandwerft aj z dôvodov hospodárnosti radšej využila svoje vlastné kapacity na výrobu lodných telies, než aby sa venovala dostrojovaniu prefabrikovaných. Ale aj keby lodenica dostrojovala prefabrikované trupy, dostrojovanie by sa robilo namiesto stavby nových lodí a nie dodatočne popri nej.

| (81) | Komisia konštatuje, že aj keby investície boli hypoteticky sprevádzané miernym zvýšením kapacity v oblasti dostrojovania lodných telies od iných výrobcov, toto zvýšenie by z uvedených technických dôvodov mohlo byť iba minimálne. Keďže dosiahnutá úroveň zvýšenia produktivity, ktorá pochádza hlavne z úspory nákladov v dôsledku ukončenia prenajímania žeriavov, by bola značná, neveľké zvýšenie kapacity na základe príležitostného dostrojovania lodných trupov by sa nedalo považovať za nadmerné. |
| --- | --- |

(81)

Komisia konštatuje, že aj keby investície boli hypoteticky sprevádzané miernym zvýšením kapacity v oblasti dostrojovania lodných telies od iných výrobcov, toto zvýšenie by z uvedených technických dôvodov mohlo byť iba minimálne. Keďže dosiahnutá úroveň zvýšenia produktivity, ktorá pochádza hlavne z úspory nákladov v dôsledku ukončenia prenajímania žeriavov, by bola značná, neveľké zvýšenie kapacity na základe príležitostného dostrojovania lodných trupov by sa nedalo považovať za nadmerné.

| (82) | Komisia ďalej konštatuje, že lodenica Rolandwerft na podporu svojho tvrdenia, že sa nesnaží o zvýšenie kapacity, ponúkla záväzok, že v priebehu nasledujúcich piatich rokov nebude rozširovať využívanie nového nábrežia. Tento dobrovoľný záväzok, ktorý prezentovalo Nemecko, predpokladá, že lodenica obmedzí svoje aktivity na novom nábreží, pokiaľ ide o stavbu nových lodí, dostrojovanie prefabrikovaných lodných trupov, opravu a renováciu na [...] ročne, a to po dobu piatich rokov po skončení investícií do nového nábrežia. Používanie nového nábrežia len počas [...] zodpovedá plánovanej činnosti lodenice počas najbližších rokov tak, ako to bolo predložené Komisii. Okrem toho sa lodenica Rolandwerft zaviazala, že v tom istom časovom období nebude stavať lode v druhom rade. Komisia konštatuje, že tieto záväzky nemožno považovať za dôkaz, že investície nemali vplyv na zvýšenie kapacity. Dobrovoľný záväzok však považuje za ďalší dôkaz, že technické, praktické a hospodárske dôvody, ktoré uviedol príjemca pomoci, sú fundované a investícia nemá za cieľ rozšírenie kapacity, ale zvýšenie produktivity. |
| --- | --- |

(82)

Komisia ďalej konštatuje, že lodenica Rolandwerft na podporu svojho tvrdenia, že sa nesnaží o zvýšenie kapacity, ponúkla záväzok, že v priebehu nasledujúcich piatich rokov nebude rozširovať využívanie nového nábrežia. Tento dobrovoľný záväzok, ktorý prezentovalo Nemecko, predpokladá, že lodenica obmedzí svoje aktivity na novom nábreží, pokiaľ ide o stavbu nových lodí, dostrojovanie prefabrikovaných lodných trupov, opravu a renováciu na [...] ročne, a to po dobu piatich rokov po skončení investícií do nového nábrežia. Používanie nového nábrežia len počas [...] zodpovedá plánovanej činnosti lodenice počas najbližších rokov tak, ako to bolo predložené Komisii. Okrem toho sa lodenica Rolandwerft zaviazala, že v tom istom časovom období nebude stavať lode v druhom rade. Komisia konštatuje, že tieto záväzky nemožno považovať za dôkaz, že investície nemali vplyv na zvýšenie kapacity. Dobrovoľný záväzok však považuje za ďalší dôkaz, že technické, praktické a hospodárske dôvody, ktoré uviedol príjemca pomoci, sú fundované a investícia nemá za cieľ rozšírenie kapacity, ale zvýšenie produktivity.

| (83) | Komisia ďalej zastáva názor, že pri investíciách do nového nábrežia a kúpe nového žeriavu ide o ozdravenie alebo modernizáciu existujúcej lodenice s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení. Investícia nemá za následok nadmerné zvýšenie kapacity. Komisia preto zastáva názor, že vybudovanie nového nábrežia a obstaranie nového žeriavu spĺňa predpoklady na poskytnutie regionálnej investičnej pomoci, stanovené rámcom. Investície vo výške 4 640 000 EUR majú preto nárok na podporu. |
| --- | --- |

(83)

Komisia ďalej zastáva názor, že pri investíciách do nového nábrežia a kúpe nového žeriavu ide o ozdravenie alebo modernizáciu existujúcej lodenice s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení. Investícia nemá za následok nadmerné zvýšenie kapacity. Komisia preto zastáva názor, že vybudovanie nového nábrežia a obstaranie nového žeriavu spĺňa predpoklady na poskytnutie regionálnej investičnej pomoci, stanovené rámcom. Investície vo výške 4 640 000 EUR majú preto nárok na podporu.

VII.   ZÁVER

| (84) | Komisia dospela k názoru, že plánovaná regionálna pomoc pre lodenicu Rolandwerft, a to 12 % z 13 000 000 EUR, t. j. 1 560 000 EUR, spĺňa podmienky stanovené rámcom na poskytovanie pomoci. Plánovaná pomoc teda spĺňa predpoklady, aby sa dala pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom, |
| --- | --- |

(84)

Komisia dospela k názoru, že plánovaná regionálna pomoc pre lodenicu Rolandwerft, a to 12 % z 13 000 000 EUR, t. j. 1 560 000 EUR, spĺňa podmienky stanovené rámcom na poskytovanie pomoci. Plánovaná pomoc teda spĺňa predpoklady, aby sa dala pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo výške 12 % z 13 000 000 EUR, t. j. 1 560 000 EUR, ktorú Nemecko plánuje poskytnúť lodenici Rolandwerft, je podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES zlučiteľná so spoločným trhom.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 20. decembra 2006

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 11.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.

2

(3)  Podnikové tajomstvo.

3

(4)  Úloha Spoločenstva „Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry“ – 34. rámcový plán (prípad č. N641/2002, rozhodnutie Komisie z 2. apríla 2003).

4

(5)  Ú. v. EÚ C 229, 14.9.2004, s. 5.

5

(6)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 74.

6

---

| 30.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 112/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 112/41

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. decembra 2006

o schéme pomoci, ktorý Francúzsko zaviedlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach – Štátna pomoc C46/2004 (ex NN65/2004)

[oznámené pod číslom K(2006) 6629]

(Iba znenie vo francúzskom jazyku je autentické.)

(Text s významom pre EHP)

(2007/256/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zúčastnených strán na predloženie pripomienok v súlade s uvedenými článkami (1) a po zohľadnení týchto pripomienok,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Listom z 19. februára 2004 (D/51178) zaslala Komisia francúzskym orgánom žiadosť o informáciu týkajúcu sa opatrenia daňových úľav v prospech niektorých podnikov schválených ministrom rozpočtu, zavedeného podľa článku 77 zákona č. 98-546 z 2. júla 1998, ktorý obsahuje rôzne ustanovenia hospodárskeho a finančného charakteru (2). Listom z 18. marca 2004 požiadali francúzske orgány o predĺženie lehoty, ktorá im bola poskytnutá na dodanie požadovaných informácií. Komisia dostala listom z 3. mája 2004 (A/33117) uvedené informácie od francúzskych orgánov. Listom zo 6. júla 2004 (D/54933) Komisia požiadala francúzske orgány o predloženie doplňujúcich informácií, ktoré dostala 2. augusta 2004 (A/36007). |
| --- | --- |

(1)

Listom z 19. februára 2004 (D/51178) zaslala Komisia francúzskym orgánom žiadosť o informáciu týkajúcu sa opatrenia daňových úľav v prospech niektorých podnikov schválených ministrom rozpočtu, zavedeného podľa článku 77 zákona č. 98-546 z 2. júla 1998, ktorý obsahuje rôzne ustanovenia hospodárskeho a finančného charakteru (2). Listom z 18. marca 2004 požiadali francúzske orgány o predĺženie lehoty, ktorá im bola poskytnutá na dodanie požadovaných informácií. Komisia dostala listom z 3. mája 2004 (A/33117) uvedené informácie od francúzskych orgánov. Listom zo 6. júla 2004 (D/54933) Komisia požiadala francúzske orgány o predloženie doplňujúcich informácií, ktoré dostala 2. augusta 2004 (A/36007).

| (2) | Listom zo 14. decembra 2004 (D/205909) Komisia oznámila francúzskym orgánom rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v zmysle článku 88 ods. 2 zmluvy. Toto rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala v tomto rozhodnutí Francúzsko a zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky v stanovenej lehote. |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 14. decembra 2004 (D/205909) Komisia oznámila francúzskym orgánom rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v zmysle článku 88 ods. 2 zmluvy. Toto rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala v tomto rozhodnutí Francúzsko a zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky v stanovenej lehote.

| (3) | Listom zo 6. januára 2005 (A/30266) a potom zo 4. februára 2005 požiadali francúzske orgány o predĺženie tejto lehoty, týmto žiadostiam Komisia vyhovela jednotlivo listami z 11. januára 2005 (D/50220) a zo 16. februára 2005 (D/51190). |
| --- | --- |

(3)

Listom zo 6. januára 2005 (A/30266) a potom zo 4. februára 2005 požiadali francúzske orgány o predĺženie tejto lehoty, týmto žiadostiam Komisia vyhovela jednotlivo listami z 11. januára 2005 (D/50220) a zo 16. februára 2005 (D/51190).

| (4) | Komisia dostala 15. marca 2005 (A/32251) pripomienky francúzskych orgánov. Taktiež dostala v rámci stanovenej lehoty pripomienky šestnástich zúčastnených strán, ktoré boli postúpené francúzskym orgánom 9. júna 2005 (D/54454). |
| --- | --- |

(4)

Komisia dostala 15. marca 2005 (A/32251) pripomienky francúzskych orgánov. Taktiež dostala v rámci stanovenej lehoty pripomienky šestnástich zúčastnených strán, ktoré boli postúpené francúzskym orgánom 9. júna 2005 (D/54454).

| (5) | Listom zo 7. júla 2005 (A/35587) požiadali francúzske orgány Komisiu o predĺženie lehoty, ktorá im bol stanovená na vypracovanie komentárov k pripomienkam zúčastnených strán. Komisia vyhovela tejto žiadosti a francúzske orgány napokon predložili svoje pripomienky listom z 20. júla 2005 (A/35981). |
| --- | --- |

(5)

Listom zo 7. júla 2005 (A/35587) požiadali francúzske orgány Komisiu o predĺženie lehoty, ktorá im bol stanovená na vypracovanie komentárov k pripomienkam zúčastnených strán. Komisia vyhovela tejto žiadosti a francúzske orgány napokon predložili svoje pripomienky listom z 20. júla 2005 (A/35981).

| (6) | Elektronickou poštou z 2. marca 2006 (A/31655) postúpili francúzske orgány Komisii najmä doplňujúce pripomienky týkajúce sa uvedeného režimu. |
| --- | --- |

(6)

Elektronickou poštou z 2. marca 2006 (A/31655) postúpili francúzske orgány Komisii najmä doplňujúce pripomienky týkajúce sa uvedeného režimu.

II.   PODROBNÝ OPIS SCHÉMY

| (7) | Podľa článku 39 C prvého pododseku všeobecného zákonníka o daniach (VZD) je odpisovanie majetku daného do prenájmu alebo daného k dispozícii akoukoľvek formou rozvrhnuté na bežné obdobie použiteľnosti. |
| --- | --- |

(7)

Podľa článku 39 C prvého pododseku všeobecného zákonníka o daniach (VZD) je odpisovanie majetku daného do prenájmu alebo daného k dispozícii akoukoľvek formou rozvrhnuté na bežné obdobie použiteľnosti.

| (8) | Článkom 77 zákona č. 98-546 sa zavádzajú do VZD dve ustanovenia zamerané na boj proti daňovým únikom v operáciách financovania hmotného majetku osobnými spoločnosťami a zoskupeniami hospodárskeho záujmu (ZHZ) (4). |
| --- | --- |

(8)

Článkom 77 zákona č. 98-546 sa zavádzajú do VZD dve ustanovenia zamerané na boj proti daňovým únikom v operáciách financovania hmotného majetku osobnými spoločnosťami a zoskupeniami hospodárskeho záujmu (ZHZ) (4).

| (9) | V článku 39 C ods. 2 VZD sa tak ustanovuje, že daňovo odpočítateľný odpis majetku daného do prenájmu zoskupením hospodárskeho záujmu nemôže prekročiť sumu nájomného inkasovanú týmto združením zníženú o ostatné náklady súvisiace s už uvedeným majetkom. |
| --- | --- |

(9)

V článku 39 C ods. 2 VZD sa tak ustanovuje, že daňovo odpočítateľný odpis majetku daného do prenájmu zoskupením hospodárskeho záujmu nemôže prekročiť sumu nájomného inkasovanú týmto združením zníženú o ostatné náklady súvisiace s už uvedeným majetkom.

| (10) | Z dôvodu zostupného odpisovania a finančných nákladov, ktoré sa podľa definície sústreďujú na prvé roky užívania majetku, sú totiž výsledky ZHZ v priebehu týchto rokov veľmi stratové a ziskovými sa stávajú v priebehu druhého obdobia, keď suma vyberaného nájomného presahuje zistené náklady (vrátane odpisov a finančných nákladov). V prípade ZHZ podliehajúceho režimu osobných spoločností sa teda straty, ktoré zaznamená počas svojich prvých rokov činnosti, odpočítavajú zo zdaniteľného zisku dosiahnutého jeho členmi na základe ich bežných činností. Určenie maximálnej výšky odpisov ustanovené v článku 39 C druhého pododseku VZD má teda za cieľ bojovať proti zneužívaniu tohto typu financovania na účely daňovej optimalizácie. |
| --- | --- |

(10)

Z dôvodu zostupného odpisovania a finančných nákladov, ktoré sa podľa definície sústreďujú na prvé roky užívania majetku, sú totiž výsledky ZHZ v priebehu týchto rokov veľmi stratové a ziskovými sa stávajú v priebehu druhého obdobia, keď suma vyberaného nájomného presahuje zistené náklady (vrátane odpisov a finančných nákladov). V prípade ZHZ podliehajúceho režimu osobných spoločností sa teda straty, ktoré zaznamená počas svojich prvých rokov činnosti, odpočítavajú zo zdaniteľného zisku dosiahnutého jeho členmi na základe ich bežných činností. Určenie maximálnej výšky odpisov ustanovené v článku 39 C druhého pododseku VZD má teda za cieľ bojovať proti zneužívaniu tohto typu financovania na účely daňovej optimalizácie.

| (11) | Do VZD sa však zaviedla výnimka z tohto obmedzenia zavádzajúca priaznivý systém odpisovania v prospech niektorých spoločností. Takýmto spôsobom sa článkom 39 CA VZD ustanovuje, že maximálna výška ustanovená v článku 39 C druhom pododseku VZD sa nevzťahuje na financovanie zoskupeniami hospodárskeho záujmu hmotného majetku odpisovateľného podľa zostupného spôsobu za obdobie aspoň 8 rokov (5), pokiaľ bola táto operácia vopred odsúhlasená ministrom rozpočtu. |
| --- | --- |

(11)

Do VZD sa však zaviedla výnimka z tohto obmedzenia zavádzajúca priaznivý systém odpisovania v prospech niektorých spoločností. Takýmto spôsobom sa článkom 39 CA VZD ustanovuje, že maximálna výška ustanovená v článku 39 C druhom pododseku VZD sa nevzťahuje na financovanie zoskupeniami hospodárskeho záujmu hmotného majetku odpisovateľného podľa zostupného spôsobu za obdobie aspoň 8 rokov (5), pokiaľ bola táto operácia vopred odsúhlasená ministrom rozpočtu.

| (12) | Tento súhlas závisí od viacerých podmienok, v podstate ide o to, aby:






  — | obstarávacia cena majetku zodpovedala trhovej cene, |
| --- | --- | --- |

(12)

Tento súhlas závisí od viacerých podmienok, v podstate ide o to, aby:

—

obstarávacia cena majetku zodpovedala trhovej cene,

| — | táto investícia predstavovala významný hospodársky a sociálny záujem osobitne z hľadiska zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

táto investícia predstavovala významný hospodársky a sociálny záujem osobitne z hľadiska zamestnanosti,

| — | užívateľ majetku dokázal, že majetok je nevyhnutný pre jeho prevádzku a že zvolené podmienky financovania nie sú výlučne daňové, |
| --- | --- |

—

užívateľ majetku dokázal, že majetok je nevyhnutný pre jeho prevádzku a že zvolené podmienky financovania nie sú výlučne daňové,

| — | aspoň dve tretiny daňovej výhody vyplývajúcej zo súhlasu boli spätne postúpené užívateľovi majetku. |
| --- | --- |

—

aspoň dve tretiny daňovej výhody vyplývajúcej zo súhlasu boli spätne postúpené užívateľovi majetku.

| (13) | Vo všeobecnosti ZHZ – vytvorené v zásade finančnými inštitúciami – nadobúda majetok financovaný za trhovú cenu a poskytuje ho na lízing jeho užívateľovi. Nájomné vyplácané užívateľom a cena za uplatnenie predkupného práva po skončení platnosti zmluvy umožňujú ZHZ pokrývať jeho vlastné financovanie vrátane úrokov a kapitálu. |
| --- | --- |

(13)

Vo všeobecnosti ZHZ – vytvorené v zásade finančnými inštitúciami – nadobúda majetok financovaný za trhovú cenu a poskytuje ho na lízing jeho užívateľovi. Nájomné vyplácané užívateľom a cena za uplatnenie predkupného práva po skončení platnosti zmluvy umožňujú ZHZ pokrývať jeho vlastné financovanie vrátane úrokov a kapitálu.

| (14) | Okrem zrušenia maximálnej výšky (6) umožňuje udelenie ministerského súhlasu zvýšiť o jeden bod koeficient zostupného odpisovania vzťahujúci sa zvyčajne na uvažovaný majetok. Okrem toho opätovný predaj majetku zoskupením hospodárskeho záujmu jeho užívateľovi, najmä po uplynutí dvoch tretín bežného obdobia použiteľnosti majetku, je predmetom oslobodenia od nadhodnoty z postúpenia. |
| --- | --- |

(14)

Okrem zrušenia maximálnej výšky (6) umožňuje udelenie ministerského súhlasu zvýšiť o jeden bod koeficient zostupného odpisovania vzťahujúci sa zvyčajne na uvažovaný majetok. Okrem toho opätovný predaj majetku zoskupením hospodárskeho záujmu jeho užívateľovi, najmä po uplynutí dvoch tretín bežného obdobia použiteľnosti majetku, je predmetom oslobodenia od nadhodnoty z postúpenia.

| (15) | Pokiaľ ide o podmienku spojenú s jestvovaním významného hospodárskeho a sociálneho záujmu (7), francúzske orgány uviedli, že nejestvujú usmernenia na zhodnotenie tohto záujmu a že skúmanie prebieha na jednej strane najmä na základe nepriameho dosahu investície na zamestnaneckú spádovú oblasť, na podmienky hospodárskej súťaže a na rozvoj činnosti v príslušnej hospodárskej zóne, z toho najmä na prínos k rozvoju alebo k vytvoreniu výrobného, riadiaceho alebo rozhodovacieho centra, ako aj na strane druhej vzhľadom na prínos tejto investície v oblasti zlepšenia bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o podmienku spojenú s jestvovaním významného hospodárskeho a sociálneho záujmu (7), francúzske orgány uviedli, že nejestvujú usmernenia na zhodnotenie tohto záujmu a že skúmanie prebieha na jednej strane najmä na základe nepriameho dosahu investície na zamestnaneckú spádovú oblasť, na podmienky hospodárskej súťaže a na rozvoj činnosti v príslušnej hospodárskej zóne, z toho najmä na prínos k rozvoju alebo k vytvoreniu výrobného, riadiaceho alebo rozhodovacieho centra, ako aj na strane druhej vzhľadom na prínos tejto investície v oblasti zlepšenia bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

| (16) | Pokiaľ ide o spätné postúpenie užívateľovi majetku aspoň dvoch tretín daňovej výhody, ktorú dostáva ZHZ na základe získania súhlasu (8), z článku 39 CA VZD vyplýva, že k nemu dochádza vo forme zníženia sumy nájomného alebo zníženia sumy predkupného práva. Okrem toho presná suma daňovej výhody, ktorá má byť spätne postúpená zoskupením hospodárskeho záujmu užívateľovi, musí byť určená pri vydaní súhlasu. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o spätné postúpenie užívateľovi majetku aspoň dvoch tretín daňovej výhody, ktorú dostáva ZHZ na základe získania súhlasu (8), z článku 39 CA VZD vyplýva, že k nemu dochádza vo forme zníženia sumy nájomného alebo zníženia sumy predkupného práva. Okrem toho presná suma daňovej výhody, ktorá má byť spätne postúpená zoskupením hospodárskeho záujmu užívateľovi, musí byť určená pri vydaní súhlasu.

| (17) | Na žiadosť Komisie poskytli francúzske orgány rozpis podľa sektorov činností všetkých žiadateľov o súhlas, ako aj skutočných príjemcov uvedeného režimu:







  Sektory činností | Predložené žiadosti o súhlas | Udelené rozhodnutia o súhlase |
| --- | --- | --- | --- |
| Investície do námorníctva | 142 | 110 |
| Investície do letectva | 32 | 18 |
| Investície do železníc | 5 | 2 |
| Investície do priemyslu | 7 | 3 |
| Investície do kozmu | 3 | 0 |

(17)

Na žiadosť Komisie poskytli francúzske orgány rozpis podľa sektorov činností všetkých žiadateľov o súhlas, ako aj skutočných príjemcov uvedeného režimu:

Sektory činností

Predložené žiadosti o súhlas

Udelené rozhodnutia o súhlase

Investície do námorníctva

142

110

Investície do letectva

32

18

Investície do železníc

5

2

Investície do priemyslu

7

3

Investície do kozmu

3

0

| (18) | V tomto kontexte francúzske orgány uviedli, že spomedzi 56 žiadostí, ktorým nebolo udelené rozhodnutie o súhlase, bolo 21 žiadostí stiahnutých, 13 žiadostí bolo odložených a 22 žiadostí bolo zamietnutých. Pokiaľ ide o 22 zamietnutých žiadostí, francúzske orgány spresnili, že 15 z nich sa týkalo operácie financovania majetku spadajúceho do oblasti námornej dopravy a 7 ďalších sa týkalo financovania majetku spadajúceho do oblasti leteckej dopravy. |
| --- | --- |

(18)

V tomto kontexte francúzske orgány uviedli, že spomedzi 56 žiadostí, ktorým nebolo udelené rozhodnutie o súhlase, bolo 21 žiadostí stiahnutých, 13 žiadostí bolo odložených a 22 žiadostí bolo zamietnutých. Pokiaľ ide o 22 zamietnutých žiadostí, francúzske orgány spresnili, že 15 z nich sa týkalo operácie financovania majetku spadajúceho do oblasti námornej dopravy a 7 ďalších sa týkalo financovania majetku spadajúceho do oblasti leteckej dopravy.

| (19) | Francúzske orgány taktiež uviedli, že postupy schvaľovania podľa článku 39 CA VZD boli pozastavené od 14. decembra 2004, čo je termín, ku ktorému im bolo oznámené rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(19)

Francúzske orgány taktiež uviedli, že postupy schvaľovania podľa článku 39 CA VZD boli pozastavené od 14. decembra 2004, čo je termín, ku ktorému im bolo oznámené rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

III.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (20) | Komisia vo svojom rozhodnutí zo 14. decembra 2004 uvážila, že sa zdá, že výhoda bola priznaná podľa článku 39 CA VZD investorom, ktorí boli členmi daňových ZHZ, a užívateľom majetku financovaného zoskupeniami hospodárskeho záujmu. Pokiaľ ide o selektívnosť uvedeného opatrenia, Komisia na jednej strane poukázala, že sa zdá, že minister rozpočtu disponoval diskrecionárnou právomocou v hodnotení podmienok udelenia súhlasu, ktorá mu umožňovala vybrať podľa subjektívnych kritérií príjemcov uvedeného režimu. Na strane druhej sa ukazovalo, že daňový režim článku 39 CA VDZ predstavoval opatrenie hlavne v prospech sektora dopravy. Komisia v tomto kontexte uvážila, že uvedené opatrenie sa nezdalo ako odôvodnené charakterom alebo úsporou francúzskeho daňového systému. Podľa nej uvedené výhody spôsobili tiež využitie štátnych zdrojov, ako aj narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(20)

Komisia vo svojom rozhodnutí zo 14. decembra 2004 uvážila, že sa zdá, že výhoda bola priznaná podľa článku 39 CA VZD investorom, ktorí boli členmi daňových ZHZ, a užívateľom majetku financovaného zoskupeniami hospodárskeho záujmu. Pokiaľ ide o selektívnosť uvedeného opatrenia, Komisia na jednej strane poukázala, že sa zdá, že minister rozpočtu disponoval diskrecionárnou právomocou v hodnotení podmienok udelenia súhlasu, ktorá mu umožňovala vybrať podľa subjektívnych kritérií príjemcov uvedeného režimu. Na strane druhej sa ukazovalo, že daňový režim článku 39 CA VDZ predstavoval opatrenie hlavne v prospech sektora dopravy. Komisia v tomto kontexte uvážila, že uvedené opatrenie sa nezdalo ako odôvodnené charakterom alebo úsporou francúzskeho daňového systému. Podľa nej uvedené výhody spôsobili tiež využitie štátnych zdrojov, ako aj narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci Spoločenstva.

| (21) | Pokiaľ ide o preskúmanie zlučiteľnosti uvedeného režimu so spoločným trhom, Komisia sa z druhej strany v tomto štádiu domnievala, že nijaká z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy nebola relevantná v tomto kontexte. Uvedený daňový režim sa zdal nevyhovujúci podmienkam usmernení a rámca Spoločenstva prijatých v oblasti štátnej pomoci. Zdalo sa teda, že nie je zlučiteľný so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o preskúmanie zlučiteľnosti uvedeného režimu so spoločným trhom, Komisia sa z druhej strany v tomto štádiu domnievala, že nijaká z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy nebola relevantná v tomto kontexte. Uvedený daňový režim sa zdal nevyhovujúci podmienkam usmernení a rámca Spoločenstva prijatých v oblasti štátnej pomoci. Zdalo sa teda, že nie je zlučiteľný so spoločným trhom.

| (22) | Z tohto dôvodu sa Komisia rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, aby odstránila pochybnosti, pokiaľ ide o kvalifikovanie štátnej pomoci uvedeného režimu a jeho zlučiteľnosti so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(22)

Z tohto dôvodu sa Komisia rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania, aby odstránila pochybnosti, pokiaľ ide o kvalifikovanie štátnej pomoci uvedeného režimu a jeho zlučiteľnosti so spoločným trhom.

IV.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKYCH ORGÁNOV

| (23) | Francúzske orgány v rámci svojich pripomienok predovšetkým tvrdia, že režim článku 39 CA VZD nepredstavuje štátnu pomoc. Je údajne v skutočnosti len technickým možným spôsobom uplatnenia obyčajového práva poskytujúcim orgánom verejnej moci kontrolovať príslušný spôsob financovania, a nie výnimkou z obyčajového práva. Určenie maximálnej výšky odpočítateľných odpisov článku 39 C druhého pododseku VZD malo údajne za cieľ zriadením prezumpcie daňového úniku zabrániť využitiu tohto finančného mechanizmu na účely daňovej optimalizácie. Režim článku 39 CA mal taktiež údajne za cieľ bojovať proti daňovému úniku. Keďže však nákladné zariadenia, ktorých sa týka toto ustanovenie, sa vyznačujú relatívne dlhodobou návratnosťou investície, využitie lízingu by zodpovedalo za tohto predpokladu nielen úsiliu o daňovú optimalizáciu, ale aj hospodárskej potrebe. |
| --- | --- |

(23)

Francúzske orgány v rámci svojich pripomienok predovšetkým tvrdia, že režim článku 39 CA VZD nepredstavuje štátnu pomoc. Je údajne v skutočnosti len technickým možným spôsobom uplatnenia obyčajového práva poskytujúcim orgánom verejnej moci kontrolovať príslušný spôsob financovania, a nie výnimkou z obyčajového práva. Určenie maximálnej výšky odpočítateľných odpisov článku 39 C druhého pododseku VZD malo údajne za cieľ zriadením prezumpcie daňového úniku zabrániť využitiu tohto finančného mechanizmu na účely daňovej optimalizácie. Režim článku 39 CA mal taktiež údajne za cieľ bojovať proti daňovému úniku. Keďže však nákladné zariadenia, ktorých sa týka toto ustanovenie, sa vyznačujú relatívne dlhodobou návratnosťou investície, využitie lízingu by zodpovedalo za tohto predpokladu nielen úsiliu o daňovú optimalizáciu, ale aj hospodárskej potrebe.

| (24) | Francúzske orgány v tomto kontexte tvrdia, že všetky podmienky, ktoré treba splniť na účely udelenia súhlasu, by umožňovali vykonať a priori kontrolu operácií financovania zariadení prostredníctvom prenájmu s predkupným právom a vylúčiť z využitia uvedeného daňového režimu všetky financovania motivované v zásade úvahami o daňovej optimalizácii. |
| --- | --- |

(24)

Francúzske orgány v tomto kontexte tvrdia, že všetky podmienky, ktoré treba splniť na účely udelenia súhlasu, by umožňovali vykonať a priori kontrolu operácií financovania zariadení prostredníctvom prenájmu s predkupným právom a vylúčiť z využitia uvedeného daňového režimu všetky financovania motivované v zásade úvahami o daňovej optimalizácii.

| (25) | Taký je údajne osobitne prípad podmienky, podľa ktorej musí investícia predstavovať významný hospodársky a sociálny záujem najmä z hľadiska zamestnanosti, ktorej splnenie predpokladá, že k žiadosti o súhlas budú priložené záväzky v oblasti pracovných príležitostí. V tejto veci francúzske orgány spresňujú, že vytvorené pracovné miesta musia byť zachované počas minimálneho obdobia prevádzkovania majetku, teda počas trvania nájomnej zmluvy alebo zmluvy o daní k dispozícii, teda minimálne 8 rokov. Podľa nich musia vytvorené pracovné miesta umožniť čisté zvýšenie počtu zamestnancov spoločnosti, ktorá žiada o súhlas, a tie musia byť priamo spojené s investíciou. |
| --- | --- |

(25)

Taký je údajne osobitne prípad podmienky, podľa ktorej musí investícia predstavovať významný hospodársky a sociálny záujem najmä z hľadiska zamestnanosti, ktorej splnenie predpokladá, že k žiadosti o súhlas budú priložené záväzky v oblasti pracovných príležitostí. V tejto veci francúzske orgány spresňujú, že vytvorené pracovné miesta musia byť zachované počas minimálneho obdobia prevádzkovania majetku, teda počas trvania nájomnej zmluvy alebo zmluvy o daní k dispozícii, teda minimálne 8 rokov. Podľa nich musia vytvorené pracovné miesta umožniť čisté zvýšenie počtu zamestnancov spoločnosti, ktorá žiada o súhlas, a tie musia byť priamo spojené s investíciou.

| (26) | V tomto smere francúzske orgány spresňujú, že niektoré žiadosti o súhlas boli zamietnuté z dôvodu nejestvovania významného hospodárskeho a sociálneho záujmu predloženého projektu financovania. Dva typy situácií údajne charakterizovali nejestvovanie takého záujmu. Po prvé nejestvovanie pracovných príležitostí alebo dostatočného náboru tak z kvantitatívneho, ako aj kvalitatívneho hľadiska, aby sa muselo posilniť alebo zriadiť rozhodovacie a riadiace centrum. Po druhé predpoklad, podľa ktorého finančná situácia žiadateľa mu údajne umožňovala využiť iné prostriedky financovania, ktoré sa nevyznačujú stimulačným charakterom. |
| --- | --- |

(26)

V tomto smere francúzske orgány spresňujú, že niektoré žiadosti o súhlas boli zamietnuté z dôvodu nejestvovania významného hospodárskeho a sociálneho záujmu predloženého projektu financovania. Dva typy situácií údajne charakterizovali nejestvovanie takého záujmu. Po prvé nejestvovanie pracovných príležitostí alebo dostatočného náboru tak z kvantitatívneho, ako aj kvalitatívneho hľadiska, aby sa muselo posilniť alebo zriadiť rozhodovacie a riadiace centrum. Po druhé predpoklad, podľa ktorého finančná situácia žiadateľa mu údajne umožňovala využiť iné prostriedky financovania, ktoré sa nevyznačujú stimulačným charakterom.

| (27) | Podmienka spojená so spätným postúpením užívateľovi väčšej časti daňovej výhody, ktorú získavajú členovia ZHZ podľa článku 39 CA VZD, by tiež umožnila bojovať proti daňovej optimalizácii tak, že z možnosti využitia tohto opatrenia by boli vylúčené operácie, ktoré by boli určené len na vytváranie ziskov z peňažných fondov. |
| --- | --- |

(27)

Podmienka spojená so spätným postúpením užívateľovi väčšej časti daňovej výhody, ktorú získavajú členovia ZHZ podľa článku 39 CA VZD, by tiež umožnila bojovať proti daňovej optimalizácii tak, že z možnosti využitia tohto opatrenia by boli vylúčené operácie, ktoré by boli určené len na vytváranie ziskov z peňažných fondov.

| (28) | Francúzske orgány z druhej strany zdôrazňujú, že takto zavedené opatrenie kontroly by nemalo mať diskrecionárny charakter. Odvolávajú sa v tomto smere na judikatúru francúzskej Ústavnej rady, podľa ktorej súhlas, tak ako je ustanovený v článku 39 CA VZD, by nemal mať diskrecionárny charakter, ale by len poskytoval ministrovi rozpočtu právomoc presvedčiť sa, či uvedená operácia vyhovuje podmienkam stanoveným zákonom (9). |
| --- | --- |

(28)

Francúzske orgány z druhej strany zdôrazňujú, že takto zavedené opatrenie kontroly by nemalo mať diskrecionárny charakter. Odvolávajú sa v tomto smere na judikatúru francúzskej Ústavnej rady, podľa ktorej súhlas, tak ako je ustanovený v článku 39 CA VZD, by nemal mať diskrecionárny charakter, ale by len poskytoval ministrovi rozpočtu právomoc presvedčiť sa, či uvedená operácia vyhovuje podmienkam stanoveným zákonom (9).

| (29) | V každom prípade daňová výhoda spojená s odpočtom sumy odpisu by sa nepodobala strate daňových príjmov, ale odlišnému časovému rozvrhnutiu zdaniteľného základu. Okrem toho určenie presného podielu výhody zachovanej investormi, členmi ZHZ, by sa podobalo odmene, ktorej výška by vyplynula z podmienok trhu a z klasického obchodného rokovania. |
| --- | --- |

(29)

V každom prípade daňová výhoda spojená s odpočtom sumy odpisu by sa nepodobala strate daňových príjmov, ale odlišnému časovému rozvrhnutiu zdaniteľného základu. Okrem toho určenie presného podielu výhody zachovanej investormi, členmi ZHZ, by sa podobalo odmene, ktorej výška by vyplynula z podmienok trhu a z klasického obchodného rokovania.

| (30) | Pokiaľ ide ďalej o selektívnosť uvedeného daňového režimu, ktorú uvádza Komisia, francúzske orgány namietajú viacerými argumentmi. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide ďalej o selektívnosť uvedeného daňového režimu, ktorú uvádza Komisia, francúzske orgány namietajú viacerými argumentmi.

| (31) | Po prvé, uvedený režim údajne predstavuje opatrenie všeobecného charakteru, ktoré sa môže týkať súbežne priemyselného sektora a sektora dopravy. Ako príklad francúzske orgány uvádzajú zariadenie na spracovanie papieroviny, nádrže na uskladnenie palív, tlačiarenské lisy a mraziarenské agregáty, ktoré sú údajne priemyselné statky, ktoré možno odpisovať zostupným spôsobom počas obdobia, ktoré sa rovná aspoň ôsmim rokom. Okrem toho francúzske orgány upozorňujú, že niektoré dopravné prostriedky ako kamióny a autobusy sú vylúčené z pôsobnosti tohto opatrenia z dôvodu ich kratšieho obdobia odpisovania. Uvedené obdobie odpisovania sa teda vzťahuje na všetok majetok, ktorého návratnosť investície si vyžaduje dosť dlhé obdobie. |
| --- | --- |

(31)

Po prvé, uvedený režim údajne predstavuje opatrenie všeobecného charakteru, ktoré sa môže týkať súbežne priemyselného sektora a sektora dopravy. Ako príklad francúzske orgány uvádzajú zariadenie na spracovanie papieroviny, nádrže na uskladnenie palív, tlačiarenské lisy a mraziarenské agregáty, ktoré sú údajne priemyselné statky, ktoré možno odpisovať zostupným spôsobom počas obdobia, ktoré sa rovná aspoň ôsmim rokom. Okrem toho francúzske orgány upozorňujú, že niektoré dopravné prostriedky ako kamióny a autobusy sú vylúčené z pôsobnosti tohto opatrenia z dôvodu ich kratšieho obdobia odpisovania. Uvedené obdobie odpisovania sa teda vzťahuje na všetok majetok, ktorého návratnosť investície si vyžaduje dosť dlhé obdobie.

| (32) | Po druhé koncentrácia zisku z uvedeného režimu v prospech dopravných strojov by vyplývala v skutočnosti zo zmien nezávislých od vôle francúzskych orgánov verejnej moci, a to na jednej strane zo zmeny finančnej situácie priemyselných spoločností a z druhej strany z príťažlivosti dopravných strojov pre investorov. V skutočnosti by tieto stroje zahŕňali veľmi atraktívne aktíva v očiach investorov, ktorí by si v záujme obmedzenia svojich rizík vybrali ľahko obchodovateľný majetok za predpokladu, že by sa prevádzkovateľ dostal do ťažkostí. |
| --- | --- |

(32)

Po druhé koncentrácia zisku z uvedeného režimu v prospech dopravných strojov by vyplývala v skutočnosti zo zmien nezávislých od vôle francúzskych orgánov verejnej moci, a to na jednej strane zo zmeny finančnej situácie priemyselných spoločností a z druhej strany z príťažlivosti dopravných strojov pre investorov. V skutočnosti by tieto stroje zahŕňali veľmi atraktívne aktíva v očiach investorov, ktorí by si v záujme obmedzenia svojich rizík vybrali ľahko obchodovateľný majetok za predpokladu, že by sa prevádzkovateľ dostal do ťažkostí.

| (33) | Po tretie uvedený režim by nepodporoval francúzske podniky, pokiaľ by národnosť nebola relevantným faktorom na získanie členstva v ZHZ. Zahraničný investor, osobitne finančná inštitúcia, by tak mohol získať výhody uvedeného režimu a z toho vyplývajúci zisk z peňažných fondov nezávisle od miesta daňovej povinnosti. |
| --- | --- |

(33)

Po tretie uvedený režim by nepodporoval francúzske podniky, pokiaľ by národnosť nebola relevantným faktorom na získanie členstva v ZHZ. Zahraničný investor, osobitne finančná inštitúcia, by tak mohol získať výhody uvedeného režimu a z toho vyplývajúci zisk z peňažných fondov nezávisle od miesta daňovej povinnosti.

| (34) | V každom prípade za predpokladu, že režim článku 39 CA VZD predstavuje výnimku z obyčajového práva, mal by neobmedzenú pôsobnosť, neobmedzené obdobie uplatnenia a bol by založený na objektívnych a horizontálnych kritériách boja proti daňovým únikom. Vymykal by sa teda kvalifikácii štátnej pomoci tak ako uvedený daňový režim v rozhodnutí Komisie 96/369/ES z 13. marca 1996 týkajúcom sa finančnej pomoci poskytnutej nemeckým leteckým spoločnostiam formou odpisovacieho nástroja (10). |
| --- | --- |

(34)

V každom prípade za predpokladu, že režim článku 39 CA VZD predstavuje výnimku z obyčajového práva, mal by neobmedzenú pôsobnosť, neobmedzené obdobie uplatnenia a bol by založený na objektívnych a horizontálnych kritériách boja proti daňovým únikom. Vymykal by sa teda kvalifikácii štátnej pomoci tak ako uvedený daňový režim v rozhodnutí Komisie 96/369/ES z 13. marca 1996 týkajúcom sa finančnej pomoci poskytnutej nemeckým leteckým spoločnostiam formou odpisovacieho nástroja (10).

| (35) | Z druhej strany, pokiaľ ide o oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia majetku, francúzske orgány uvádzajú, že výhoda, ktorú získavajú členovia ZHZ z tohto oslobodenia, musí byť tiež spätne postúpená aspoň do výšky dvoch tretín konečnému užívateľovi majetku. Tvrdia, že toto oslobodenie podliehajúce podmienkam je odôvodnené charakterom a úsporou francúzskeho daňového systému. Údajne má byť nevyhnutné v prípade predčasného postúpenia, aby sa zaručilo udržanie daňovej výhody vyplývajúcej z odpočítania odpisov za podmienok obyčajového práva. Okrem toho francúzske orgány zdôrazňujú, že toto oslobodenie bude zodpovedať obyčajovému právu od 1. januára 2007. Od tohto termínu majú byť totiž nadhodnoty z postúpenia podielových listov vlastnených viac ako dva roky oslobodené s výhradou podielu výdavkov a nákladov rovnajúceho sa 5 % čistého výsledku z nadhodnôt z postúpenia zohľadnených na určenie zdaniteľného hospodárskeho výsledku. Vzhľadom na termín uzatvorenia zmlúv o daní k dispozícii majetku uzatvorených medzi ZHZ a užívateľmi termín, ku ktorému bude možné predčasné postúpenie tohto majetku, bude po 1. januári 2007, pričom toto postúpenie bude môcť prebehnúť len do výšky dvoch tretín plnenia uvedených zmlúv. Potom členovia ZHZ údajne budú môcť využiť toto oslobodenie podľa obyčajového práva. |
| --- | --- |

(35)

Z druhej strany, pokiaľ ide o oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia majetku, francúzske orgány uvádzajú, že výhoda, ktorú získavajú členovia ZHZ z tohto oslobodenia, musí byť tiež spätne postúpená aspoň do výšky dvoch tretín konečnému užívateľovi majetku. Tvrdia, že toto oslobodenie podliehajúce podmienkam je odôvodnené charakterom a úsporou francúzskeho daňového systému. Údajne má byť nevyhnutné v prípade predčasného postúpenia, aby sa zaručilo udržanie daňovej výhody vyplývajúcej z odpočítania odpisov za podmienok obyčajového práva. Okrem toho francúzske orgány zdôrazňujú, že toto oslobodenie bude zodpovedať obyčajovému právu od 1. januára 2007. Od tohto termínu majú byť totiž nadhodnoty z postúpenia podielových listov vlastnených viac ako dva roky oslobodené s výhradou podielu výdavkov a nákladov rovnajúceho sa 5 % čistého výsledku z nadhodnôt z postúpenia zohľadnených na určenie zdaniteľného hospodárskeho výsledku. Vzhľadom na termín uzatvorenia zmlúv o daní k dispozícii majetku uzatvorených medzi ZHZ a užívateľmi termín, ku ktorému bude možné predčasné postúpenie tohto majetku, bude po 1. januári 2007, pričom toto postúpenie bude môcť prebehnúť len do výšky dvoch tretín plnenia uvedených zmlúv. Potom členovia ZHZ údajne budú môcť využiť toto oslobodenie podľa obyčajového práva.

| (36) | Francúzske orgány tiež poukazujú, že oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia nie je automatické. Jednou z podmienok tohto oslobodenia je údajne to, že skutočný užívateľ majetku má dokázať, že vzhľadom na jeho cenu nie je schopný priamo ho nadobudnúť bez toho, že by neohrozil svoju finančnú rovnováhu. Podľa správy spravodajcu parlamentného výboru pre financie Národného zhromaždenia z 25. marca 1998 táto podmienka zapadala najmä do perspektívy realizácie alternatívnych mechanizmov daňového odpočtu na upísanie podielov spoluvlastníkov lodí, ktorý bol zrušený zákonom o štátnom rozpočte na rok 1998 (ďalej len „režim podielov v spoluvlastníctve lodí“). |
| --- | --- |

(36)

Francúzske orgány tiež poukazujú, že oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia nie je automatické. Jednou z podmienok tohto oslobodenia je údajne to, že skutočný užívateľ majetku má dokázať, že vzhľadom na jeho cenu nie je schopný priamo ho nadobudnúť bez toho, že by neohrozil svoju finančnú rovnováhu. Podľa správy spravodajcu parlamentného výboru pre financie Národného zhromaždenia z 25. marca 1998 táto podmienka zapadala najmä do perspektívy realizácie alternatívnych mechanizmov daňového odpočtu na upísanie podielov spoluvlastníkov lodí, ktorý bol zrušený zákonom o štátnom rozpočte na rok 1998 (ďalej len „režim podielov v spoluvlastníctve lodí“).

| (37) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť uvedeného daňového režimu so spoločným trhom, francúzske orgány tvrdia, že za predpokladu, že tento režim predstavuje štátnu pomoc, je v súlade s článkom 87 ods. 3 zmluvy, pretože uľahčuje rozvoj niektorých činností, avšak bez toho, že by boli podmienky obchodu ovplyvnené v miere odporujúcej všeobecnému záujmu. Normatívne ustanovenie článku 39 CA VZD údajne totiž neuprednostňuje vnútroštátnych hospodárskych operátorov na úkor operátorov z ostatných členských štátov a nie je výhodnejšie ako režimy jestvujúce v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

(37)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť uvedeného daňového režimu so spoločným trhom, francúzske orgány tvrdia, že za predpokladu, že tento režim predstavuje štátnu pomoc, je v súlade s článkom 87 ods. 3 zmluvy, pretože uľahčuje rozvoj niektorých činností, avšak bez toho, že by boli podmienky obchodu ovplyvnené v miere odporujúcej všeobecnému záujmu. Normatívne ustanovenie článku 39 CA VZD údajne totiž neuprednostňuje vnútroštátnych hospodárskych operátorov na úkor operátorov z ostatných členských štátov a nie je výhodnejšie ako režimy jestvujúce v iných členských štátoch.

| (38) | Odvolávajú sa v tejto veci na osobitnú situáciu v námornej doprave, kde sú operátori hlavnými užívateľmi uvedeného režimu. V tomto smere konštatujú, že tento režim je opatrením s rovnakým účinkom ako režim podielov v spoluvlastníctve lodí – režim týkajúci sa financovania lodí registrovaných vo Francúzsku, ktorý bol predtým oznámený a schválený Komisiou na základe článku 87 ods. 3 zmluvy (11). Režim podielov v spoluvlastníctve lodí bol údajne zrušený v roku 1998 z dôvodu jeho prílišných rozpočtových nákladov. Taktiež uviedli, že práve v kontexte poznačenom stagnáciou počtu obchodných lodí registrovaných vo Francúzsku a vôľou znížiť daňové výdavky sa zákonodarca rozhodol prispôsobiť daňový lízing. Nadobudnutie účinnosti článku 39 CA VZD údajne nespôsobilo rast francúzskeho námorného sektora, ale konsolidáciu a obnovu flotily plávajúcej pod francúzskou vlajkou. Počas rovnakého obdobia však údajne flotily ďalších členských štátov vzrástli tak z hľadiska počtu jednotiek, ako aj z hľadiska tonáže. Nadobudnutie účinnosti uvedeného režimu údajne teda nepoškodilo rozvoj námorného sektora ostatných členských štátov. |
| --- | --- |

(38)

Odvolávajú sa v tejto veci na osobitnú situáciu v námornej doprave, kde sú operátori hlavnými užívateľmi uvedeného režimu. V tomto smere konštatujú, že tento režim je opatrením s rovnakým účinkom ako režim podielov v spoluvlastníctve lodí – režim týkajúci sa financovania lodí registrovaných vo Francúzsku, ktorý bol predtým oznámený a schválený Komisiou na základe článku 87 ods. 3 zmluvy (11). Režim podielov v spoluvlastníctve lodí bol údajne zrušený v roku 1998 z dôvodu jeho prílišných rozpočtových nákladov. Taktiež uviedli, že práve v kontexte poznačenom stagnáciou počtu obchodných lodí registrovaných vo Francúzsku a vôľou znížiť daňové výdavky sa zákonodarca rozhodol prispôsobiť daňový lízing. Nadobudnutie účinnosti článku 39 CA VZD údajne nespôsobilo rast francúzskeho námorného sektora, ale konsolidáciu a obnovu flotily plávajúcej pod francúzskou vlajkou. Počas rovnakého obdobia však údajne flotily ďalších členských štátov vzrástli tak z hľadiska počtu jednotiek, ako aj z hľadiska tonáže. Nadobudnutie účinnosti uvedeného režimu údajne teda nepoškodilo rozvoj námorného sektora ostatných členských štátov.

| (39) | Okrem toho režim článku 39 CA VZD údajne dokonale zapadá do rámca usmernení Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci námornej doprave (ďalej len „usmernenia Spoločenstva z roku 1997“) a oznámenia Komisie K(2004) 43 – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave (ďalej len „usmernenia Spoločenstva z roku 2004“) (12). Údajne osobitne prispieva k podpore hospodárskej súťaže flotíl Spoločenstva na svetovom trhu námornej dopravy, k ochrane zamestnanosti Spoločenstva tak na palube, ako aj na súši, k ochrane námorného know-how Spoločenstva a k rozvoju námorných spôsobilostí (bod 2.2 uvedených usmernení Spoločenstva). Okrem toho údajne účinne prispieva k zlepšeniu bezpečnosti a k ochrane životného prostredia tým, že umožňuje obnovu flotily. Pokiaľ ide osobitne o udržanie zamestnanosti plaviaceho sa personálu a vysoko kvalitných pracovných miest na súši, francúzske orgány pripomínajú, že medzi požadovanými protiváhami za vydanie súhlasu je uvedená nevyhnutnosť disponovať na území Únie strategickým rozhodovacím centrom týkajúcim sa riadenia námorných činností a riadenia lodí. Pracovné miesta spojené s priamym riadením námornej dopravy, ale tiež pracovné miesta spojené so súvisiacimi činnosťami ako poistenie, sprostredkovanie a financovanie by tak nepriamo mohli využívať uvedený daňový režim. |
| --- | --- |

(39)

Okrem toho režim článku 39 CA VZD údajne dokonale zapadá do rámca usmernení Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci námornej doprave (ďalej len „usmernenia Spoločenstva z roku 1997“) a oznámenia Komisie K(2004) 43 – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave (ďalej len „usmernenia Spoločenstva z roku 2004“) (12). Údajne osobitne prispieva k podpore hospodárskej súťaže flotíl Spoločenstva na svetovom trhu námornej dopravy, k ochrane zamestnanosti Spoločenstva tak na palube, ako aj na súši, k ochrane námorného know-how Spoločenstva a k rozvoju námorných spôsobilostí (bod 2.2 uvedených usmernení Spoločenstva). Okrem toho údajne účinne prispieva k zlepšeniu bezpečnosti a k ochrane životného prostredia tým, že umožňuje obnovu flotily. Pokiaľ ide osobitne o udržanie zamestnanosti plaviaceho sa personálu a vysoko kvalitných pracovných miest na súši, francúzske orgány pripomínajú, že medzi požadovanými protiváhami za vydanie súhlasu je uvedená nevyhnutnosť disponovať na území Únie strategickým rozhodovacím centrom týkajúcim sa riadenia námorných činností a riadenia lodí. Pracovné miesta spojené s priamym riadením námornej dopravy, ale tiež pracovné miesta spojené so súvisiacimi činnosťami ako poistenie, sprostredkovanie a financovanie by tak nepriamo mohli využívať uvedený daňový režim.

| (40) | Upozorňujú však, že ani usmernenia Spoločenstva z roku 1997 (13), ani usmernenia Spoločenstva z roku 2004 (14) nevytvárajú striktné prepojenie medzi pomocou potrebnou na udržanie a rozvoj námornej dopravy a úrovňou vytvorených pracovných miest. Okrem toho z usmernení Spoločenstva údajne vyplýva, že „pri súčasnom stave vecí nič nenaznačuje, že došlo k narušeniu hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi v miere odporujúcej spoločnému záujmu“, a že „prijaté opatrenia sa ukázali ako pozitívne na zachovanie vysoko kvalitných pracovných miest...“ (bod 3.1). |
| --- | --- |

(40)

Upozorňujú však, že ani usmernenia Spoločenstva z roku 1997 (13), ani usmernenia Spoločenstva z roku 2004 (14) nevytvárajú striktné prepojenie medzi pomocou potrebnou na udržanie a rozvoj námornej dopravy a úrovňou vytvorených pracovných miest. Okrem toho z usmernení Spoločenstva údajne vyplýva, že „pri súčasnom stave vecí nič nenaznačuje, že došlo k narušeniu hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi v miere odporujúcej spoločnému záujmu“, a že „prijaté opatrenia sa ukázali ako pozitívne na zachovanie vysoko kvalitných pracovných miest...“ (bod 3.1).

| (41) | Napokon pokiaľ ide o uplatnenie v tomto osobitnom prípade zásady legitímnej dôvery, francúzske orgány sa odvolávajú na rozhodnutie Komisie 2002/15/ES z 8. mája 2001 o štátnej pomoci zavedenej Francúzskom v prospech spoločnosti „Bretónsko Anglicko Írsko“ („BAI“ alebo „Brittany Ferries“) (15), v ktorom bol údajne preskúmaný uvedený režim. |
| --- | --- |

(41)

Napokon pokiaľ ide o uplatnenie v tomto osobitnom prípade zásady legitímnej dôvery, francúzske orgány sa odvolávajú na rozhodnutie Komisie 2002/15/ES z 8. mája 2001 o štátnej pomoci zavedenej Francúzskom v prospech spoločnosti „Bretónsko Anglicko Írsko“ („BAI“ alebo „Brittany Ferries“) (15), v ktorom bol údajne preskúmaný uvedený režim.

| (42) | Francúzske orgány sa tiež odvolávajú na svoj list Komisii zo 17. marca 1998 (A/32232) o zavedení článku 39 C druhého pododseku a článku 39 CA VZD. Myslia si, že bez ohľadu na svoj list, ako aj na jednotlivé veci skúmané Komisiou (16), v rámci ktorých došlo k zmienke o článku 39 VZD, nebolo začaté žiadne konanie týkajúce sa tohto režimu počas 6 rokov po jeho nadobudnutí účinnosti. |
| --- | --- |

(42)

Francúzske orgány sa tiež odvolávajú na svoj list Komisii zo 17. marca 1998 (A/32232) o zavedení článku 39 C druhého pododseku a článku 39 CA VZD. Myslia si, že bez ohľadu na svoj list, ako aj na jednotlivé veci skúmané Komisiou (16), v rámci ktorých došlo k zmienke o článku 39 VZD, nebolo začaté žiadne konanie týkajúce sa tohto režimu počas 6 rokov po jeho nadobudnutí účinnosti.

| (43) | Za týchto okolností mlčanie Komisie údajne vytvorilo legitímnu dôveru v zlučiteľnosť článku 39 CA VZD so spoločným trhom, ktorou možno namietať proti akejkoľvek prípadnej žiadosti o vrátenie od príslušných spoločností. |
| --- | --- |

(43)

Za týchto okolností mlčanie Komisie údajne vytvorilo legitímnu dôveru v zlučiteľnosť článku 39 CA VZD so spoločným trhom, ktorou možno namietať proti akejkoľvek prípadnej žiadosti o vrátenie od príslušných spoločností.

V.   PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH TRETÍCH STRÁN

| (44) | Šestnásť zúčastnených strán odovzdalo svoje pripomienky Komisii podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v lehote, ktorá im bola stanovená. Zoznam týchto zúčastnených strán je priložený k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(44)

Šestnásť zúčastnených strán odovzdalo svoje pripomienky Komisii podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v lehote, ktorá im bola stanovená. Zoznam týchto zúčastnených strán je priložený k tomuto rozhodnutiu.

| (45) | Pokiaľ ide o otázku kvalifikácie pomoci uvedeného režimu, väčšina zúčastnených strán namieta proti stanovisku Komisie v tomto smere. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o otázku kvalifikácie pomoci uvedeného režimu, väčšina zúčastnených strán namieta proti stanovisku Komisie v tomto smere.

| (46) | Takýmto spôsobom najmä podľa Štátnej pokladnice sporiteľní a podporných fondov („Caisse Nationale des Caisses d'Epargne et de Prévoyance“ – ďalej len CNCE), Calyon Corporate and Investement Bank (ďalej len „Calyon“) a BNP Paribas (ďalej len „BNP“) nepredstavuje normatívne ustanovenie článku 39 CA VZD štátnu pomoc, ale vytvára režim kontroly uplatnenia obyčajového práva týkajúceho sa odpisovania niektorých aktív. Kombinácia článku 39 C druhého pododseku a článku 39 CA VZD má údajne za cieľ bojovať proti nadmerným stratám daňových príjmov, ako o tom svedčia parlamentné práce predchádzajúce prijatiu zákona č. 98-546 (správa parlamentného výboru pre financie Národného zhromaždenia z 25. marca 1998). |
| --- | --- |

(46)

Takýmto spôsobom najmä podľa Štátnej pokladnice sporiteľní a podporných fondov („Caisse Nationale des Caisses d'Epargne et de Prévoyance“ – ďalej len CNCE), Calyon Corporate and Investement Bank (ďalej len „Calyon“) a BNP Paribas (ďalej len „BNP“) nepredstavuje normatívne ustanovenie článku 39 CA VZD štátnu pomoc, ale vytvára režim kontroly uplatnenia obyčajového práva týkajúceho sa odpisovania niektorých aktív. Kombinácia článku 39 C druhého pododseku a článku 39 CA VZD má údajne za cieľ bojovať proti nadmerným stratám daňových príjmov, ako o tom svedčia parlamentné práce predchádzajúce prijatiu zákona č. 98-546 (správa parlamentného výboru pre financie Národného zhromaždenia z 25. marca 1998).

| (47) | Pokiaľ ide o „Société Générale“ (SG), BNP a Brittany Ferries, tie tvrdia, že článok 39 CA VZD nevytvára daňový priestor v rozpore s obyčajovým právom, ale predstavuje návrat k obyčajovému právu v oblasti odpisovania. Z tohto dôvodu ide údajne o režim všeobecného charakteru. Podľa SG hospodársku výhodu vyplývajúcu z odloženia dane podľa článku 39 CA VZD treba porovnať s obyčajovým právom odpisov a nie s derogačným reštriktívnym režimom článku 39 C druhého pododseku VZD. Okrem toho je údajne uvedený režim prístupný všetkým hospodárskym subjektom pôsobiacim na francúzskom území a článok 39 CA VZD sa ostatne údajne neodvoláva na nijaký majetok alebo osobitný hospodársky sektor. Poskytnutie výhod vyplývajúcich z uplatnenia tohto článku nie je teda údajne vyhradené ani francúzskej obchodnej námornej flotile, ani francúzskym bankovým inštitúciám. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o „Société Générale“ (SG), BNP a Brittany Ferries, tie tvrdia, že článok 39 CA VZD nevytvára daňový priestor v rozpore s obyčajovým právom, ale predstavuje návrat k obyčajovému právu v oblasti odpisovania. Z tohto dôvodu ide údajne o režim všeobecného charakteru. Podľa SG hospodársku výhodu vyplývajúcu z odloženia dane podľa článku 39 CA VZD treba porovnať s obyčajovým právom odpisov a nie s derogačným reštriktívnym režimom článku 39 C druhého pododseku VZD. Okrem toho je údajne uvedený režim prístupný všetkým hospodárskym subjektom pôsobiacim na francúzskom území a článok 39 CA VZD sa ostatne údajne neodvoláva na nijaký majetok alebo osobitný hospodársky sektor. Poskytnutie výhod vyplývajúcich z uplatnenia tohto článku nie je teda údajne vyhradené ani francúzskej obchodnej námornej flotile, ani francúzskym bankovým inštitúciám.

| (48) | Okrem toho identita členov ZHZ údajne nepredstavuje kritérium udelenia súhlasu a uvedený režim údajne neobsahuje nijaké obmedzenie, pokiaľ ide o členov ZHZ vyznačujúcich sa daňovou schopnosťou. Podľa týchto zúčastnených strán teda nemôže byť primerané tvrdenie, že kombinované ustanovenia článkov 39 C a 39 CA VZD poskytujú selektívnu daňovú výhodu členom ZHZ. |
| --- | --- |

(48)

Okrem toho identita členov ZHZ údajne nepredstavuje kritérium udelenia súhlasu a uvedený režim údajne neobsahuje nijaké obmedzenie, pokiaľ ide o členov ZHZ vyznačujúcich sa daňovou schopnosťou. Podľa týchto zúčastnených strán teda nemôže byť primerané tvrdenie, že kombinované ustanovenia článkov 39 C a 39 CA VZD poskytujú selektívnu daňovú výhodu členom ZHZ.

| (49) | Z druhej strany súhlas ustanovený v článku 39 CA VZD sa údajne neudeľuje diskrecionárne. Naopak, podľa Gaz de France a BNP udelenie ministerského súhlasu podlieha objektívnym a nediskriminačným podmienkam. BNP pripomína v tomto smere, že podľa judikatúry Súdneho dvora (17) prináleží Komisii preukázať diskrecionárne zaobchádzanie s hospodárskymi subjektami v rámci individuálnych opatrení. Jestvovanie hodnotiacej voľnosti poskytnutej správnym orgánom by totiž mohlo viesť k zisteniu selektívneho charakteru opatrenia len vtedy, ak je v hre individuálne opatrenie a nie všeobecný režim, o ktorý sa toto opatrenie opiera. V tomto smere by bolo potrebné pripomenúť, že daňový úrad nemôže klásť podmienky, ktoré neustanovuje zákon. V danom prípade však zákon údajne explicitne ustanovil, aké sú kritériá uplatniteľné na účely hodnotenia jestvovania „významného hospodárskeho a sociálneho záujmu“. BNP, CNCE a Calyon sa odvolávajú v tomto kontexte na rozhodnutie Ústavnej rady (18), ktoré citujú francúzske orgány. V každom prípade každé rozhodnutie o zamietnutí súhlasu by mohlo byť predmetom odvolania pre prekročenie právomoci predloženého správnemu sudcovi, ktorý by sa vyjadril podľa odôvodnenia uvedeného k tomuto zamietnutiu. |
| --- | --- |

(49)

Z druhej strany súhlas ustanovený v článku 39 CA VZD sa údajne neudeľuje diskrecionárne. Naopak, podľa Gaz de France a BNP udelenie ministerského súhlasu podlieha objektívnym a nediskriminačným podmienkam. BNP pripomína v tomto smere, že podľa judikatúry Súdneho dvora (17) prináleží Komisii preukázať diskrecionárne zaobchádzanie s hospodárskymi subjektami v rámci individuálnych opatrení. Jestvovanie hodnotiacej voľnosti poskytnutej správnym orgánom by totiž mohlo viesť k zisteniu selektívneho charakteru opatrenia len vtedy, ak je v hre individuálne opatrenie a nie všeobecný režim, o ktorý sa toto opatrenie opiera. V tomto smere by bolo potrebné pripomenúť, že daňový úrad nemôže klásť podmienky, ktoré neustanovuje zákon. V danom prípade však zákon údajne explicitne ustanovil, aké sú kritériá uplatniteľné na účely hodnotenia jestvovania „významného hospodárskeho a sociálneho záujmu“. BNP, CNCE a Calyon sa odvolávajú v tomto kontexte na rozhodnutie Ústavnej rady (18), ktoré citujú francúzske orgány. V každom prípade každé rozhodnutie o zamietnutí súhlasu by mohlo byť predmetom odvolania pre prekročenie právomoci predloženého správnemu sudcovi, ktorý by sa vyjadril podľa odôvodnenia uvedeného k tomuto zamietnutiu.

| (50) | Najmä podľa bánk Calyon a BNP selektívnosť uvedeného režimu vyplýva z praxe trhu a z osobitostí dopravných aktív (niektoré záruky valorizácie a dlhodobej likvidity) a nie zo znenia článku 39 CA VZD. Dopravný majetok sa totiž údajne vyznačuje osobitosťami umožňujúcimi zaviesť dlhodobé financovanie. Okrem toho aj za predpokladu, že článok 39 CA VZD nepožaduje predbežný súhlas ministra rozpočtu, príjemcovia tohto opatrenia by boli tí istí ako v súčasnosti. |
| --- | --- |

(50)

Najmä podľa bánk Calyon a BNP selektívnosť uvedeného režimu vyplýva z praxe trhu a z osobitostí dopravných aktív (niektoré záruky valorizácie a dlhodobej likvidity) a nie zo znenia článku 39 CA VZD. Dopravný majetok sa totiž údajne vyznačuje osobitosťami umožňujúcimi zaviesť dlhodobé financovanie. Okrem toho aj za predpokladu, že článok 39 CA VZD nepožaduje predbežný súhlas ministra rozpočtu, príjemcovia tohto opatrenia by boli tí istí ako v súčasnosti.

| (51) | Okrem toho podľa BNP sú podmienky uplatnenia normatívneho ustanovenia článku 39 CA VZD odôvodnené charakterom a úsporou francúzskeho daňového systému, keďže si niektoré sektory činností vyžadujú veľké investície. |
| --- | --- |

(51)

Okrem toho podľa BNP sú podmienky uplatnenia normatívneho ustanovenia článku 39 CA VZD odôvodnené charakterom a úsporou francúzskeho daňového systému, keďže si niektoré sektory činností vyžadujú veľké investície.

| (52) | CNCE taktiež tvrdí, že analogické finančné výhody s výhodami vyplývajúcimi z uplatnenia článku 39 CA VZD možno získať uplatnením ustanovení obyčajového práva. Osobitosti článku 39 CA VZD totiž údajne nevytvárajú skutočnú diferenciáciu v porovnaní s obyčajovým právom odpisov z hľadiska množstva daňových dôsledkov. Podľa CNCE sú týmito osobitosťami na jednej strane zisk zo zvýšenia o jeden bod koeficientu zostupného odpisovania a na strane druhej možnosť využiť oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia. BNP však pripúšťa, že štát vypočítava rozpočtové náklady uplatnenia článku 39 CA tak, že si za východisko berie článok 39 C druhý pododsek VZD. |
| --- | --- |

(52)

CNCE taktiež tvrdí, že analogické finančné výhody s výhodami vyplývajúcimi z uplatnenia článku 39 CA VZD možno získať uplatnením ustanovení obyčajového práva. Osobitosti článku 39 CA VZD totiž údajne nevytvárajú skutočnú diferenciáciu v porovnaní s obyčajovým právom odpisov z hľadiska množstva daňových dôsledkov. Podľa CNCE sú týmito osobitosťami na jednej strane zisk zo zvýšenia o jeden bod koeficientu zostupného odpisovania a na strane druhej možnosť využiť oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia. BNP však pripúšťa, že štát vypočítava rozpočtové náklady uplatnenia článku 39 CA tak, že si za východisko berie článok 39 C druhý pododsek VZD.

| (53) | Pokiaľ ide o zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania, výhoda je údajne kompenzovaná skutočnosťou, že zaznamenané deficity sú odpočítateľné podľa článku 39 CA VZD len do výšky štvrtiny zdaniteľného zisku z titulu dane zo zisku podľa obyčajového práva, ktorý každý člen ZHZ vykazuje zo svojich činností. Okrem toho, toto je údajne daňová výhoda zameraná na kompenzáciu konkrétnych obmedzení alebo reštrikcií uložených na účely udelenia súhlasu. BNP spresňuje v tejto súvislosti, že zisk, ktorý má ZHZ zo zvýšenia o jeden bod koeficientu odpisovania, je podmienený a relatívne skromný. V nijakom prípade by nemohol spôsobiť žiadnu konkurenčnú výhodu. Air France v tomto kontexte uvádza, že financovanie realizované na základe uplatnenia uvedeného režimu prináša v porovnaní s financovaním realizovaným priamou pôžičkou úsporu od 6 do 10 % ceny lietadla. Taktiež tvrdí, že úspora, ktorú získa nájomca, je celkom porovnateľná s finančným ziskom, ktorý môže vyplynúť z využitia ďalších daňových schém. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania, výhoda je údajne kompenzovaná skutočnosťou, že zaznamenané deficity sú odpočítateľné podľa článku 39 CA VZD len do výšky štvrtiny zdaniteľného zisku z titulu dane zo zisku podľa obyčajového práva, ktorý každý člen ZHZ vykazuje zo svojich činností. Okrem toho, toto je údajne daňová výhoda zameraná na kompenzáciu konkrétnych obmedzení alebo reštrikcií uložených na účely udelenia súhlasu. BNP spresňuje v tejto súvislosti, že zisk, ktorý má ZHZ zo zvýšenia o jeden bod koeficientu odpisovania, je podmienený a relatívne skromný. V nijakom prípade by nemohol spôsobiť žiadnu konkurenčnú výhodu. Air France v tomto kontexte uvádza, že financovanie realizované na základe uplatnenia uvedeného režimu prináša v porovnaní s financovaním realizovaným priamou pôžičkou úsporu od 6 do 10 % ceny lietadla. Taktiež tvrdí, že úspora, ktorú získa nájomca, je celkom porovnateľná s finančným ziskom, ktorý môže vyplynúť z využitia ďalších daňových schém.

| (54) | Pokiaľ ide o oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia, CNCE pripomína, že možnosť požiadať oň vyplýva z úspory francúzskeho daňového systému, a teda nemá byť kvalifikované ako štátna pomoc. Jeho ekonomická racionálnosť ho údajne robí nevyhnutným alebo funkčným vo vzťahu k účinnosti systému. Oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia je totiž údajne odôvodnené nevyhnutnosťou udržať výhodu peňažných fondov vyplývajúcu z prvej časti normatívneho ustanovenia článku 39 CA VZD. Podľa banky Calyon v osobitnom prípade lodí umožňuje oslobodenie uviesť majiteľa lode do porovnateľnej situácie so situáciou, v ktorej by sa nachádzal, ak by si kúpil loď priamo a ak by mal dostatočnú finančnú schopnosť daňovo odpočítať odpisy. Podľa BNP je cieľom oslobodenia od nadhodnoty to, aby sa nespochybnila výhoda spojená s odložením zdanenia v prípade predčasného uplatnenia predkupného práva užívateľom. Pokiaľ ide o SG, tá uvádza, že oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia je len protiváhou konkrétnych obmedzení spojených s uvedeným daňovým opatrením, ako je najmä zákaz postúpenia podielov prenajímateľa až na výslovnú žiadosť v tomto zmysle podanú od počiatku užívateľom. Zvýšené prevádzkové náklady užívateľa však majú kompenzovať toto oslobodenie. |
| --- | --- |

(54)

Pokiaľ ide o oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia, CNCE pripomína, že možnosť požiadať oň vyplýva z úspory francúzskeho daňového systému, a teda nemá byť kvalifikované ako štátna pomoc. Jeho ekonomická racionálnosť ho údajne robí nevyhnutným alebo funkčným vo vzťahu k účinnosti systému. Oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia je totiž údajne odôvodnené nevyhnutnosťou udržať výhodu peňažných fondov vyplývajúcu z prvej časti normatívneho ustanovenia článku 39 CA VZD. Podľa banky Calyon v osobitnom prípade lodí umožňuje oslobodenie uviesť majiteľa lode do porovnateľnej situácie so situáciou, v ktorej by sa nachádzal, ak by si kúpil loď priamo a ak by mal dostatočnú finančnú schopnosť daňovo odpočítať odpisy. Podľa BNP je cieľom oslobodenia od nadhodnoty to, aby sa nespochybnila výhoda spojená s odložením zdanenia v prípade predčasného uplatnenia predkupného práva užívateľom. Pokiaľ ide o SG, tá uvádza, že oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia je len protiváhou konkrétnych obmedzení spojených s uvedeným daňovým opatrením, ako je najmä zákaz postúpenia podielov prenajímateľa až na výslovnú žiadosť v tomto zmysle podanú od počiatku užívateľom. Zvýšené prevádzkové náklady užívateľa však majú kompenzovať toto oslobodenie.

| (55) | Podľa Brittany Ferries nie je okrem toho oslobodenie od nadhodnoty ustanovené článkom 39 CA VZD priaznivejšie ako oslobodenie, ktoré vyplynie z ustanovení obyčajového práva (s výhradou podielu výdavkov a nákladov vo výške 5 %) uplatniteľných od roku 2007. |
| --- | --- |

(55)

Podľa Brittany Ferries nie je okrem toho oslobodenie od nadhodnoty ustanovené článkom 39 CA VZD priaznivejšie ako oslobodenie, ktoré vyplynie z ustanovení obyčajového práva (s výhradou podielu výdavkov a nákladov vo výške 5 %) uplatniteľných od roku 2007.

| (56) | Air France zdôrazňuje, že úspory vyplývajúce z tohto daňového opatrenia sú porovnateľné s úsporami, ktoré možno získať prostredníctvom ďalších spôsobov financovania s pomocou daňových hybných pák jestvujúcich vo svete. Okrem toho operácie financované podľa článku 39 CA VZD sú údajne sprevádzané protiváhami takého charakteru, že možno relativizovať výhody tohto opatrenia. Air France z druhej strany upozorňuje, že v niektorých prípadoch môže ZHZ zmluvne preniesť na nájomcu daňové riziká a doplnkové výdavky, čo môže mať za následok výrazné zníženie úspory, ktorú môžu dosiahnuť užívatelia. |
| --- | --- |

(56)

Air France zdôrazňuje, že úspory vyplývajúce z tohto daňového opatrenia sú porovnateľné s úsporami, ktoré možno získať prostredníctvom ďalších spôsobov financovania s pomocou daňových hybných pák jestvujúcich vo svete. Okrem toho operácie financované podľa článku 39 CA VZD sú údajne sprevádzané protiváhami takého charakteru, že možno relativizovať výhody tohto opatrenia. Air France z druhej strany upozorňuje, že v niektorých prípadoch môže ZHZ zmluvne preniesť na nájomcu daňové riziká a doplnkové výdavky, čo môže mať za následok výrazné zníženie úspory, ktorú môžu dosiahnuť užívatelia.

| (57) | Napokon viaceré zúčastnené strany, medzi nimi Juhofrancúzska plavebná spoločnosť (Compagnie Méridionale de navigation), tvrdia, že uvedený režim zavádza pre majiteľov lodí mnohé obmedzenia, ktoré predstavujú rovnaké množstvo protiváh požadovaných štátom na účely udelenia súhlasu. Takýmto spôsobom výhody vyplývajúce z tohto daňového režimu údajne kompenzujú zvýšené náklady na riadenie lodí plávajúcich pod francúzskou vlajkou, čo je spôsobené hlavne cenou francúzskej posádky, ktorá je stále jednou z najvyšších v Európe. Spoločnosť Fouquet Sacop v tomto smere podčiarkuje, že tento režim ju viedol k voľbe urýchleného rozvoja plavby pod francúzskou vlajkou, pričom obmedzenia a zvýšené náklady spojené s touto vlajkou sú kompenzované uvedeným daňovým režimom. Spoločnosti CMA CGM, Broström Tankers, Pétro Marine a Louis Dreyfus Armateurs zas zdôraznili, že bez využitia tohto režimu by neboli schopné zabezpečiť svoje investície pod francúzskou vlajkou a tým sa podieľať na rozvoji flotily Spoločenstva. Pokiaľ ide o spoločnosť Bourbon Maritime, tá upozorňuje, že normatívne ustanovenie článku 39 CA VZD umožňuje zachovať vysokokvalitné pracovné miesta spojené s riadením námornej dopravy, ako aj s jej pridruženými činnosťami a že účinne prispieva k zlepšeniu bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

(57)

Napokon viaceré zúčastnené strany, medzi nimi Juhofrancúzska plavebná spoločnosť (Compagnie Méridionale de navigation), tvrdia, že uvedený režim zavádza pre majiteľov lodí mnohé obmedzenia, ktoré predstavujú rovnaké množstvo protiváh požadovaných štátom na účely udelenia súhlasu. Takýmto spôsobom výhody vyplývajúce z tohto daňového režimu údajne kompenzujú zvýšené náklady na riadenie lodí plávajúcich pod francúzskou vlajkou, čo je spôsobené hlavne cenou francúzskej posádky, ktorá je stále jednou z najvyšších v Európe. Spoločnosť Fouquet Sacop v tomto smere podčiarkuje, že tento režim ju viedol k voľbe urýchleného rozvoja plavby pod francúzskou vlajkou, pričom obmedzenia a zvýšené náklady spojené s touto vlajkou sú kompenzované uvedeným daňovým režimom. Spoločnosti CMA CGM, Broström Tankers, Pétro Marine a Louis Dreyfus Armateurs zas zdôraznili, že bez využitia tohto režimu by neboli schopné zabezpečiť svoje investície pod francúzskou vlajkou a tým sa podieľať na rozvoji flotily Spoločenstva. Pokiaľ ide o spoločnosť Bourbon Maritime, tá upozorňuje, že normatívne ustanovenie článku 39 CA VZD umožňuje zachovať vysokokvalitné pracovné miesta spojené s riadením námornej dopravy, ako aj s jej pridruženými činnosťami a že účinne prispieva k zlepšeniu bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

| (58) | Pokiaľ ide, po druhé, o podmienku článku 87 ods. 1 zmluvy spojenú s vplyvom na obchod medzi členskými štátmi, viaceré zúčastnené strany poznamenávajú, že členovia ZHZ a užívatelia príslušného majetku môžu byť zahraničnými subjektami alebo ich francúzskymi dcérskymi spoločnosťami. Okrem toho uvedený režim údajne nie je výhodnejší ako režimy jestvujúce v iných členských štátoch. SG spresňuje v tomto smere, že jej zákazníci dotknutí súhlasom nie sú vo väčšine francúzski. |
| --- | --- |

(58)

Pokiaľ ide, po druhé, o podmienku článku 87 ods. 1 zmluvy spojenú s vplyvom na obchod medzi členskými štátmi, viaceré zúčastnené strany poznamenávajú, že členovia ZHZ a užívatelia príslušného majetku môžu byť zahraničnými subjektami alebo ich francúzskymi dcérskymi spoločnosťami. Okrem toho uvedený režim údajne nie je výhodnejší ako režimy jestvujúce v iných členských štátoch. SG spresňuje v tomto smere, že jej zákazníci dotknutí súhlasom nie sú vo väčšine francúzski.

| (59) | Pokiaľ ide, po tretie, o zlučiteľnosť uvedeného režimu so spoločným trhom, CNCE poznamenáva, že súhlasy udelené námorným operátorom zodpovedajú duchu usmernení Spoločenstva z roku 1997 a 2004 (19). Uvedené opatrenie je údajne zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy interpretovaným v zmysle zásad vymenovaných v uvedených usmerneniach Spoločenstva. |
| --- | --- |

(59)

Pokiaľ ide, po tretie, o zlučiteľnosť uvedeného režimu so spoločným trhom, CNCE poznamenáva, že súhlasy udelené námorným operátorom zodpovedajú duchu usmernení Spoločenstva z roku 1997 a 2004 (19). Uvedené opatrenie je údajne zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy interpretovaným v zmysle zásad vymenovaných v uvedených usmerneniach Spoločenstva.

| (60) | Brittany Ferries tvrdí, že režim článku 39 CA VZD je zlučiteľný so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, pokiaľ sa toto ustanovenie zameriava len na zmiernenie „zlyhaní trhu“ v oblasti financovania investícií do nákladných zariadení. Okrem toho väčšina zúčastnených strán zdôrazňuje, že ostatné členské štáty následne reagovali zavedením podobných opatrení. |
| --- | --- |

(60)

Brittany Ferries tvrdí, že režim článku 39 CA VZD je zlučiteľný so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, pokiaľ sa toto ustanovenie zameriava len na zmiernenie „zlyhaní trhu“ v oblasti financovania investícií do nákladných zariadení. Okrem toho väčšina zúčastnených strán zdôrazňuje, že ostatné členské štáty následne reagovali zavedením podobných opatrení.

| (61) | Pokiaľ ide po štvrté o uplatnenie v danom prípade zásady legitímnej dôvery, väčšina zúčastnených strán – príjemcov režimu – tvrdí, že vždy boli presvedčené, že uvedené opatrenie nebolo štátnou pomocou v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Uplatnenie spomenutej zásady by teda odporovalo akémukoľvek vráteniu. |
| --- | --- |

(61)

Pokiaľ ide po štvrté o uplatnenie v danom prípade zásady legitímnej dôvery, väčšina zúčastnených strán – príjemcov režimu – tvrdí, že vždy boli presvedčené, že uvedené opatrenie nebolo štátnou pomocou v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Uplatnenie spomenutej zásady by teda odporovalo akémukoľvek vráteniu.

| (62) | V tomto smere SG uvádza, že podľa režimu predchádzajúceho uvedenému režimu deficity osobných spoločností spôsobené odpismi mohli byť celé započítané do daňového hospodárskeho výsledku spoločníkov týchto spoločností. Komisia by si však nikdy nemyslela, že tento režim obyčajového práva by mohol predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(62)

V tomto smere SG uvádza, že podľa režimu predchádzajúceho uvedenému režimu deficity osobných spoločností spôsobené odpismi mohli byť celé započítané do daňového hospodárskeho výsledku spoločníkov týchto spoločností. Komisia by si však nikdy nemyslela, že tento režim obyčajového práva by mohol predstavovať štátnu pomoc.

| (63) | Taktiež sa tvrdí, že Komisia sa zdržala zasahovania počas šiestich rokov. Podľa banky Calyon Komisia, zdá sa, poznala viaceré operácie financovania aktív podľa článku 39 A VZD bez toho, že by vôbec nastolila otázku o ich platnosti so zreteľom na článok 87 zmluvy (20). CNCE v tomto smere tvrdí, že obdobie, ktoré uplynulo od termínu, keď sa Komisia dozvedela o pomoci, do termínu začatia konania vo veci formálneho zisťovania, je veľmi dlhé a Caylan kvalifikuje toto obdobie za nerozumné. Komisia už ostatne údajne výnimočne ustanovila jestvovanie legitímnej dôvery príjemcu namietajúceho proti vráteniu pomoci, keďže uplynulo obdobie približne troch rokov medzi oboznámením sa s opatrením zo strany Komisie a prijatím konečného rozhodnutia (21). |
| --- | --- |

(63)

Taktiež sa tvrdí, že Komisia sa zdržala zasahovania počas šiestich rokov. Podľa banky Calyon Komisia, zdá sa, poznala viaceré operácie financovania aktív podľa článku 39 A VZD bez toho, že by vôbec nastolila otázku o ich platnosti so zreteľom na článok 87 zmluvy (20). CNCE v tomto smere tvrdí, že obdobie, ktoré uplynulo od termínu, keď sa Komisia dozvedela o pomoci, do termínu začatia konania vo veci formálneho zisťovania, je veľmi dlhé a Caylan kvalifikuje toto obdobie za nerozumné. Komisia už ostatne údajne výnimočne ustanovila jestvovanie legitímnej dôvery príjemcu namietajúceho proti vráteniu pomoci, keďže uplynulo obdobie približne troch rokov medzi oboznámením sa s opatrením zo strany Komisie a prijatím konečného rozhodnutia (21).

| (64) | Niektoré zo zúčastnených strán taktiež zdôrazňujú, že Komisia predtým schválila režim podielov v spoluvlastníctve lodí – režim daňovo priaznivejší ako uvedený režim v tomto osobitnom prípade – a že táto okolnosť údajne bola základom ich legitímnej dôvery v legálnosť uvedeného režimu. Okrem toho podľa CNCE vznik legitímnej dôvery príjemcov údajne nepredpokladá, že sa Komisia vyjadrí k rovnakému režimu. Schválenie priamo analogického režimu by mohlo vyvolať takúto dôveru. Tak vo svojom rozhodnutí z 8. mája 2001 (22) Komisia údajne schválila podobný režim. CNCE a SG sa taktiež odvolávajú na viaceré podobné režimy schválené Komisiou (23), ako aj na rozsudok Súdneho dvora RSV/Komisia (24). |
| --- | --- |

(64)

Niektoré zo zúčastnených strán taktiež zdôrazňujú, že Komisia predtým schválila režim podielov v spoluvlastníctve lodí – režim daňovo priaznivejší ako uvedený režim v tomto osobitnom prípade – a že táto okolnosť údajne bola základom ich legitímnej dôvery v legálnosť uvedeného režimu. Okrem toho podľa CNCE vznik legitímnej dôvery príjemcov údajne nepredpokladá, že sa Komisia vyjadrí k rovnakému režimu. Schválenie priamo analogického režimu by mohlo vyvolať takúto dôveru. Tak vo svojom rozhodnutí z 8. mája 2001 (22) Komisia údajne schválila podobný režim. CNCE a SG sa taktiež odvolávajú na viaceré podobné režimy schválené Komisiou (23), ako aj na rozsudok Súdneho dvora RSV/Komisia (24).

| (65) | Presnejšie Brittany Ferries si myslí, že rozhodnutie Komisie z 8. mája 2001 (25) vyvolalo v jej radoch legitímnu dôveru, pokiaľ ide o to, že uvedený režim nezahŕňa štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(65)

Presnejšie Brittany Ferries si myslí, že rozhodnutie Komisie z 8. mája 2001 (25) vyvolalo v jej radoch legitímnu dôveru, pokiaľ ide o to, že uvedený režim nezahŕňa štátnu pomoc.

| (66) | CNCE tiež podčiarkuje, že Francúzsko prijalo zákon č. 98-546 približne tri mesiace potom, ako o tom informovalo Komisiu v súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Keďže Komisia neodpovedala do dvoch mesiacov po tomto oznámení, uvedené opatrenie malo spadať do existujúcich schém pomoci v zmysle judikatúry Lorenz (26). |
| --- | --- |

(66)

CNCE tiež podčiarkuje, že Francúzsko prijalo zákon č. 98-546 približne tri mesiace potom, ako o tom informovalo Komisiu v súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy. Keďže Komisia neodpovedala do dvoch mesiacov po tomto oznámení, uvedené opatrenie malo spadať do existujúcich schém pomoci v zmysle judikatúry Lorenz (26).

| (67) | Z druhej strany dve zo zúčastnených strán, ktoré požiadali, aby nebola odhalená ich identita, predložili Komisii pripomienky v rámci konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(67)

Z druhej strany dve zo zúčastnených strán, ktoré požiadali, aby nebola odhalená ich identita, predložili Komisii pripomienky v rámci konania vo veci formálneho zisťovania.

| (68) | V pripomienkach, ktoré postúpili Komisii v stanovenej lehote, prvá z týchto strán tvrdí, že uvedený režim je nezákonný. Žiada Komisiu, aby rozšírila rozsah pôsobnosti tohto administratívneho konania na režim podielov v spoluvlastníctve lodí. Táto strana sa domnieva, podobne ako Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania, že na jednej strane uvedený režim je selektívny v tom, že uprednostňuje francúzskych majiteľov lodí, a že na strane druhej ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi najmä na trhu dopravy cez Lamanšský prieliv. Zdôrazňuje v tomto smere, že uvedený režim v tomto osobitnom prípade, ktorý nastúpil po režime podielov v spoluvlastníctve lodí, bol zavedený, aby sa vyhovelo francúzskemu námornému priemyslu, tak ako to vyplýva zo správy parlamentného výboru pre financie z 25. marca 1998. |
| --- | --- |

(68)

V pripomienkach, ktoré postúpili Komisii v stanovenej lehote, prvá z týchto strán tvrdí, že uvedený režim je nezákonný. Žiada Komisiu, aby rozšírila rozsah pôsobnosti tohto administratívneho konania na režim podielov v spoluvlastníctve lodí. Táto strana sa domnieva, podobne ako Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania, že na jednej strane uvedený režim je selektívny v tom, že uprednostňuje francúzskych majiteľov lodí, a že na strane druhej ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi najmä na trhu dopravy cez Lamanšský prieliv. Zdôrazňuje v tomto smere, že uvedený režim v tomto osobitnom prípade, ktorý nastúpil po režime podielov v spoluvlastníctve lodí, bol zavedený, aby sa vyhovelo francúzskemu námornému priemyslu, tak ako to vyplýva zo správy parlamentného výboru pre financie z 25. marca 1998.

| (69) | Okrem toho uprednostnením francúzskych operátorov uvedené daňové opatrenie údajne prispieva k zvýšeniu nadmernej kapacity na trhu dopravy cez Lamanšský prieliv tým, že umožňuje nadobudnutie nových lodí operátormi sektora, ktorí na to nemajú finančné prostriedky. Narušenie hospodárskej súťaže vyplývajúce z uplatnenia tohto režimu okrem toho údajne ilustrujú lode, ktoré nadobudli prostredníctvom daňového mechanizmu spoločnosti Seafrance a Brittany Ferries. Po nadobudnutí nových lodí sa teda týmto spoločnostiam výrazne zvýšila kapacita. |
| --- | --- |

(69)

Okrem toho uprednostnením francúzskych operátorov uvedené daňové opatrenie údajne prispieva k zvýšeniu nadmernej kapacity na trhu dopravy cez Lamanšský prieliv tým, že umožňuje nadobudnutie nových lodí operátormi sektora, ktorí na to nemajú finančné prostriedky. Narušenie hospodárskej súťaže vyplývajúce z uplatnenia tohto režimu okrem toho údajne ilustrujú lode, ktoré nadobudli prostredníctvom daňového mechanizmu spoločnosti Seafrance a Brittany Ferries. Po nadobudnutí nových lodí sa teda týmto spoločnostiam výrazne zvýšila kapacita.

| (70) | Druhá zúčastnená strana, ktorá požiadala, aby nebola odhalená jej identita, sa odvoláva v rámci svojich pripomienok na zvýhodnené konkurenčné postavenie, ktoré majú francúzski operátori, medzi ktorými na prvom mieste figuruje Brittany Ferries, z dôvodu financovania svojich lodí vďaka uvedenému režimu. Odvoláva sa v tomto smere na udržanie Brittany Ferries na linkách cez Lamanšský prieliv a na linkách Francúzsko/Írsko napriek nepriaznivým konkurenčným podmienkam, ktoré prevládajú na týchto linkách a ktoré okrem toho viedli k odchodu P&O z trhu. |
| --- | --- |

(70)

Druhá zúčastnená strana, ktorá požiadala, aby nebola odhalená jej identita, sa odvoláva v rámci svojich pripomienok na zvýhodnené konkurenčné postavenie, ktoré majú francúzski operátori, medzi ktorými na prvom mieste figuruje Brittany Ferries, z dôvodu financovania svojich lodí vďaka uvedenému režimu. Odvoláva sa v tomto smere na udržanie Brittany Ferries na linkách cez Lamanšský prieliv a na linkách Francúzsko/Írsko napriek nepriaznivým konkurenčným podmienkam, ktoré prevládajú na týchto linkách a ktoré okrem toho viedli k odchodu P&O z trhu.

VI.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKYCH ORGÁNOV K PRIPOMIENKAM ZÚČASTNENÝCH TRETÍCH STRÁN

| (71) | Podľa francúzskych orgánov pripomienky väčšiny zúčastnených tretích strán potvrdzujú ich stanovisko, pokiaľ ide o hodnotenie uvedeného režimu, teda najmä že:






  — | článok 39 CA VZD je opatrením všeobecného charakteru, používaným najmä, ale nie výlučne na financovanie obchodných lodí, |
| --- | --- | --- |

(71)

Podľa francúzskych orgánov pripomienky väčšiny zúčastnených tretích strán potvrdzujú ich stanovisko, pokiaľ ide o hodnotenie uvedeného režimu, teda najmä že:

—

článok 39 CA VZD je opatrením všeobecného charakteru, používaným najmä, ale nie výlučne na financovanie obchodných lodí,

| — | uvedený režim má porovnateľné účinky buď s opatreniami vnútroštátneho práva, alebo s opatreniami jestvujúcimi v iných členských štátoch, |
| --- | --- |

—

uvedený režim má porovnateľné účinky buď s opatreniami vnútroštátneho práva, alebo s opatreniami jestvujúcimi v iných členských štátoch,

| — | súhlas nemá diskrecionárny charakter a jeho udelenie závisí od splnenia objektívnych kritérií, |
| --- | --- |

—

súhlas nemá diskrecionárny charakter a jeho udelenie závisí od splnenia objektívnych kritérií,

| — | uvedený daňový režim má veľký význam pre hospodárstvo Spoločenstva najmä z hľadiska lokalizácie a trvalosti pracovných miest, |
| --- | --- |

—

uvedený daňový režim má veľký význam pre hospodárstvo Spoločenstva najmä z hľadiska lokalizácie a trvalosti pracovných miest,

| — | napokon väčšina zúčastnených tretích strán sa dovoláva svojej legitímnej dôvery, pokiaľ ide o zlučiteľnosť uvedeného opatrenia s právnymi predpismi Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

napokon väčšina zúčastnených tretích strán sa dovoláva svojej legitímnej dôvery, pokiaľ ide o zlučiteľnosť uvedeného opatrenia s právnymi predpismi Spoločenstva.

| (72) | Pokiaľ ide o pripomienky predložené dvoma zúčastnenými stranami, ktorých identita zostala utajená, francúzske orgány poznamenávajú, že sa zakladajú na chybných alebo nepresných údajoch. |
| --- | --- |

(72)

Pokiaľ ide o pripomienky predložené dvoma zúčastnenými stranami, ktorých identita zostala utajená, francúzske orgány poznamenávajú, že sa zakladajú na chybných alebo nepresných údajoch.

| (73) | Pokiaľ ide o argument, podľa ktorého možnosť využiť daňový režim VZD poskytnutá spoločnosti Brittany Ferries údajne nepriamo viedla k odchodu P&O zo západu a stredu Lamanšského prielivu, francúzske orgány odpovedajú, že len dve lode Brittany Ferries mali z toho prospech a že financovanie jej lode „Mont St Michel“ týmto mechanizmom bolo schválené rozhodnutím Komisie z 8. mája 2001 (27). |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o argument, podľa ktorého možnosť využiť daňový režim VZD poskytnutá spoločnosti Brittany Ferries údajne nepriamo viedla k odchodu P&O zo západu a stredu Lamanšského prielivu, francúzske orgány odpovedajú, že len dve lode Brittany Ferries mali z toho prospech a že financovanie jej lode „Mont St Michel“ týmto mechanizmom bolo schválené rozhodnutím Komisie z 8. mája 2001 (27).

| (74) | V tejto veci britské orgány pre hospodársku súťaž údajne uskutočnili podrobnejšie vyšetrovanie pri príležitosti odchodu už spomenutého operátora z trhu. Ich závery však údajne neuvádzali prípadné narušenie hospodárskej súťaže ako príčinu odchodu tohto operátora. Okrem toho pokles obratu niektorých operátorov údajne vyplýval z neustáleho rastu konkurencie nízkonákladných leteckých spoločností a nie z uvedenia do prevádzky nových lodí ďalšími vlastníkmi lodí. |
| --- | --- |

(74)

V tejto veci britské orgány pre hospodársku súťaž údajne uskutočnili podrobnejšie vyšetrovanie pri príležitosti odchodu už spomenutého operátora z trhu. Ich závery však údajne neuvádzali prípadné narušenie hospodárskej súťaže ako príčinu odchodu tohto operátora. Okrem toho pokles obratu niektorých operátorov údajne vyplýval z neustáleho rastu konkurencie nízkonákladných leteckých spoločností a nie z uvedenia do prevádzky nových lodí ďalšími vlastníkmi lodí.

| (75) | Pokiaľ ide o vôľu jednej zo zúčastnených strán, aby Komisia rozšírila rozsah svojho zisťovania na režim podielov v spoluvlastníctve lodí, francúzske orgány pripomínajú, že tento režim bol vyhlásený za zlučiteľný s pravidlami zmluvy v jej rozhodnutí z 3. mája 1996. |
| --- | --- |

(75)

Pokiaľ ide o vôľu jednej zo zúčastnených strán, aby Komisia rozšírila rozsah svojho zisťovania na režim podielov v spoluvlastníctve lodí, francúzske orgány pripomínajú, že tento režim bol vyhlásený za zlučiteľný s pravidlami zmluvy v jej rozhodnutí z 3. mája 1996.

| (76) | Napokon zvýšenie kapacity dopravy v Lamanšskom prielive údajne nie je záležitosťou spoločností, ktoré využili režim daňových ZHZ. V tomto smere by bolo potrebné vziať do úvahy vstup nových subjektov na linky, na ktorých predtým pôsobili historickí operátori. Francúzske orgány v tomto kontexte tiež upozorňujú, že Eurotunel zdvojnásobil kapacitu prepravy nákladov medzi rokmi 2000 a 2003 a že P&O odkúpila podiely operátora Stena-Line a modernizovala svoju flotilu. |
| --- | --- |

(76)

Napokon zvýšenie kapacity dopravy v Lamanšskom prielive údajne nie je záležitosťou spoločností, ktoré využili režim daňových ZHZ. V tomto smere by bolo potrebné vziať do úvahy vstup nových subjektov na linky, na ktorých predtým pôsobili historickí operátori. Francúzske orgány v tomto kontexte tiež upozorňujú, že Eurotunel zdvojnásobil kapacitu prepravy nákladov medzi rokmi 2000 a 2003 a že P&O odkúpila podiely operátora Stena-Line a modernizovala svoju flotilu.

VII.   HODNOTENIE POMOCI

| (77) | Na základe konania vo veci formálneho zisťovania začatého na základe článku 88, ods. 2 zmluvy a vzhľadom na argumenty predložené v tomto kontexte francúzskymi orgánmi a zúčastnenými stranami sa Komisia domnieva, že daňový režim článku 39 CA VZD predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(77)

Na základe konania vo veci formálneho zisťovania začatého na základe článku 88, ods. 2 zmluvy a vzhľadom na argumenty predložené v tomto kontexte francúzskymi orgánmi a zúčastnenými stranami sa Komisia domnieva, že daňový režim článku 39 CA VZD predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

1.   Existencia štátnej pomoci

| (78) | Podľa článku 87 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(78)

Podľa článku 87 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (79) | Kvalifikácia vnútroštátneho opatrenia ako štátnej pomoci predpokladá, že boli splnené nasledujúce kumulatívne podmienky, teda že: 1. uvedené opatrenie poskytuje výhodu prostredníctvom štátnych prostriedkov; 2. táto výhoda je selektívna a 3. uvedené opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením a môže ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi (28). |
| --- | --- |

(79)

Kvalifikácia vnútroštátneho opatrenia ako štátnej pomoci predpokladá, že boli splnené nasledujúce kumulatívne podmienky, teda že: 1. uvedené opatrenie poskytuje výhodu prostredníctvom štátnych prostriedkov; 2. táto výhoda je selektívna a 3. uvedené opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením a môže ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi (28).

| (80) | Treba vysvetliť dôvody umožňujúce tvrdiť, že už opísaný režim článku 39 CA VZD spĺňa tieto kumulatívne podmienky. |
| --- | --- |

(80)

Treba vysvetliť dôvody umožňujúce tvrdiť, že už opísaný režim článku 39 CA VZD spĺňa tieto kumulatívne podmienky.

| (81) | Je vhodné pripomenúť, že podľa článku 39 C prvého pododseku VZD odpisovanie majetku daného do prenájmu alebo daného k dispozícii akoukoľvek inou formou je rozvrhnuté na bežné obdobie použiteľnosti. |
| --- | --- |

(81)

Je vhodné pripomenúť, že podľa článku 39 C prvého pododseku VZD odpisovanie majetku daného do prenájmu alebo daného k dispozícii akoukoľvek inou formou je rozvrhnuté na bežné obdobie použiteľnosti.

| (82) | Článok 39 C druhý pododsek a článok 39 CA VZD sa týkajú pravidiel odpisovania vzťahujúcich sa na financovanie zoskupeniami hospodárskeho záujmu prenajatého majetku alebo majetku daného k dispozícii. Podľa francúzskych orgánov boli tieto dve ustanovenia zavedené s cieľom boja proti zneužitiu tohto spôsobu financovania. |
| --- | --- |

(82)

Článok 39 C druhý pododsek a článok 39 CA VZD sa týkajú pravidiel odpisovania vzťahujúcich sa na financovanie zoskupeniami hospodárskeho záujmu prenajatého majetku alebo majetku daného k dispozícii. Podľa francúzskych orgánov boli tieto dve ustanovenia zavedené s cieľom boja proti zneužitiu tohto spôsobu financovania.

| (83) | Francúzske orgány, ako aj zúčastnené strany zdôrazňujú, že režim článku 39 CA VZD zodpovedá návratu k obyčajovému právu v oblasti odpočítania odpisov, teda k ustanoveniam článku 39 ods. 1 druhého pododseku a článku 39 C prvého pododseku uvedeného zákonníka, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. Článok 39 C druhý pododsek VZD údajne predstavuje výnimku z ustanovení týchto článkov. |
| --- | --- |

(83)

Francúzske orgány, ako aj zúčastnené strany zdôrazňujú, že režim článku 39 CA VZD zodpovedá návratu k obyčajovému právu v oblasti odpočítania odpisov, teda k ustanoveniam článku 39 ods. 1 druhého pododseku a článku 39 C prvého pododseku uvedeného zákonníka, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. Článok 39 C druhý pododsek VZD údajne predstavuje výnimku z ustanovení týchto článkov.

| (84) | Podľa stálej judikatúry uplatnenie článku 87 ods. 1 zmluvy nariaďuje len určiť, či v rámci daného právneho poriadku má štátne opatrenie taký charakter, že uprednostňuje „niektoré podniky alebo výroby“ v porovnaní s inými, ktoré by sa nachádzali z hľadiska cieľa sledovaného uvedeným režimom v porovnateľnom skutkovom alebo právnom stave (29). |
| --- | --- |

(84)

Podľa stálej judikatúry uplatnenie článku 87 ods. 1 zmluvy nariaďuje len určiť, či v rámci daného právneho poriadku má štátne opatrenie taký charakter, že uprednostňuje „niektoré podniky alebo výroby“ v porovnaní s inými, ktoré by sa nachádzali z hľadiska cieľa sledovaného uvedeným režimom v porovnateľnom skutkovom alebo právnom stave (29).

| (85) | Preto na identifikovanie toho, čo predstavuje výhodu v zmysle judikatúry týkajúcej sa pojmu štátnej pomoci, je nevyhnutné určiť referenčné pravidlo alebo spoločný režim uplatniteľný v rámci daného právneho poriadku, podľa ktorého by sa porovnala táto výhoda (30). Z tohto hľadiska Súdny dvor ostatne usúdil, že určenie referenčného rámca nadobúda väčší význam v prípade daňových opatrení, pretože samotné jestvovanie výhody môže byť preukázané len v porovnaní s takzvaným „bežným“ zdanením, teda s daňovou sadzbou platnou v referenčnej geografickej zóne (31). |
| --- | --- |

(85)

Preto na identifikovanie toho, čo predstavuje výhodu v zmysle judikatúry týkajúcej sa pojmu štátnej pomoci, je nevyhnutné určiť referenčné pravidlo alebo spoločný režim uplatniteľný v rámci daného právneho poriadku, podľa ktorého by sa porovnala táto výhoda (30). Z tohto hľadiska Súdny dvor ostatne usúdil, že určenie referenčného rámca nadobúda väčší význam v prípade daňových opatrení, pretože samotné jestvovanie výhody môže byť preukázané len v porovnaní s takzvaným „bežným“ zdanením, teda s daňovou sadzbou platnou v referenčnej geografickej zóne (31).

| (86) | V tomto osobitnom prípade v záujme určenia tohto referenčného pravidla v rámci režimu odpisovania prenajatého majetku alebo majetku daného k dispozícii však treba brať do úvahy len ustanovenia, ktoré súvisia s financovaním takéhoto majetku osobnými spoločnosťami, akými sú ZHZ. Pokiaľ to tak nie je, skutkový a právny stav zohľadnený na účely určenia výhody by nebol porovnateľný ani z hľadiska členov ZHZ, ani z hľadiska užívateľov uvedeného majetku. |
| --- | --- |

(86)

V tomto osobitnom prípade v záujme určenia tohto referenčného pravidla v rámci režimu odpisovania prenajatého majetku alebo majetku daného k dispozícii však treba brať do úvahy len ustanovenia, ktoré súvisia s financovaním takéhoto majetku osobnými spoločnosťami, akými sú ZHZ. Pokiaľ to tak nie je, skutkový a právny stav zohľadnený na účely určenia výhody by nebol porovnateľný ani z hľadiska členov ZHZ, ani z hľadiska užívateľov uvedeného majetku.

| (87) | Takýmto spôsobom referenčným pravidlom uplatniteľným v tomto osobitnom prípade a týkajúcim sa odpočítateľného odpisovania je principiálne obmedzenie tohto odpisovania pre majetok financovaný zoskupeniami hospodárskeho záujmu ustanovené v článku 39 C druhom pododseku VZD (32). Údajne nejde o článok 39 C prvý pododsek VZD, keďže toto ustanovenie sa nevzťahuje na operáciu financovania zoskupeniami hospodárskeho záujmu, teda štruktúrami združujúcimi viaceré právne subjekty, vo všeobecnosti finančné inštitúcie, ktoré si takýmto spôsobom rozdeľujú medzi sebou riziká vlastné operácii, v protiklade s operáciou financovania uskutočnenou jedinou finančnou inštitúciou, ktorá sama znáša uvažované riziká. V tomto smere treba okrem toho uviesť, že na rozdiel od spôsobov financovania nevyžívajúcich ZHZ operácia financovania takouto daňovo transparentnou štruktúrou umožňuje daňovú optimalizáciu, pričom deficitný hospodársky výsledok vykázaný ZHZ v priebehu jeho prvých rokov činnosti sa odpočítava zo zdaniteľného zisku dosiahnutého jeho členmi na základe ich bežných aktivít. |
| --- | --- |

(87)

Takýmto spôsobom referenčným pravidlom uplatniteľným v tomto osobitnom prípade a týkajúcim sa odpočítateľného odpisovania je principiálne obmedzenie tohto odpisovania pre majetok financovaný zoskupeniami hospodárskeho záujmu ustanovené v článku 39 C druhom pododseku VZD (32). Údajne nejde o článok 39 C prvý pododsek VZD, keďže toto ustanovenie sa nevzťahuje na operáciu financovania zoskupeniami hospodárskeho záujmu, teda štruktúrami združujúcimi viaceré právne subjekty, vo všeobecnosti finančné inštitúcie, ktoré si takýmto spôsobom rozdeľujú medzi sebou riziká vlastné operácii, v protiklade s operáciou financovania uskutočnenou jedinou finančnou inštitúciou, ktorá sama znáša uvažované riziká. V tomto smere treba okrem toho uviesť, že na rozdiel od spôsobov financovania nevyžívajúcich ZHZ operácia financovania takouto daňovo transparentnou štruktúrou umožňuje daňovú optimalizáciu, pričom deficitný hospodársky výsledok vykázaný ZHZ v priebehu jeho prvých rokov činnosti sa odpočítava zo zdaniteľného zisku dosiahnutého jeho členmi na základe ich bežných aktivít.

| (88) | Komisia sa teda domnieva, že francúzske orgány a niektoré zo zúčastnených strán nemajú dôvod tvrdiť, že režim článku 39 CA VZD predstavuje návrat k obyčajovému právu odpisov a že článok 39 C druhý pododsek uvedeného zákonníka predstavuje referenčný režim, podľa ktorého sa má hodnotiť daňová výhoda vyplývajúca z uplatnenia článku 39 CA. Okrem toho je vhodné poznamenať, že článok 39 CA VZD výslovne ustanovuje, že uvažovaná daňová výhoda sa vypočítava zo zostatku aktualizovaných kladných alebo záporných hodnôt vzťahujúcich sa jednotlivo na zníženia alebo doplnkové splátky dane v porovnaní s tými, ktoré by vyplynuli z uplatnenia ustanovení druhého pododseku tohto článku. |
| --- | --- |

(88)

Komisia sa teda domnieva, že francúzske orgány a niektoré zo zúčastnených strán nemajú dôvod tvrdiť, že režim článku 39 CA VZD predstavuje návrat k obyčajovému právu odpisov a že článok 39 C druhý pododsek uvedeného zákonníka predstavuje referenčný režim, podľa ktorého sa má hodnotiť daňová výhoda vyplývajúca z uplatnenia článku 39 CA. Okrem toho je vhodné poznamenať, že článok 39 CA VZD výslovne ustanovuje, že uvažovaná daňová výhoda sa vypočítava zo zostatku aktualizovaných kladných alebo záporných hodnôt vzťahujúcich sa jednotlivo na zníženia alebo doplnkové splátky dane v porovnaní s tými, ktoré by vyplynuli z uplatnenia ustanovení druhého pododseku tohto článku.

| (89) | Pokiaľ ide o výhodu vyplývajúcu z uplatnenia článku 39 CA VZD, treba konštatovať, že len členovia ZHZ (33) financujúci hmotný majetok, ktorého obdobie odpisovania je najmenej 8 rokov, môžu získať daňové výhody vyplývajúce z uplatnenia článku 39 CA VZD, teda 1. výnimku z principiálnej maximálnej výšky odpočítateľného odpisu; 2. zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania a 3. prípadné oslobodenie nadhodnoty z postúpenia. |
| --- | --- |

(89)

Pokiaľ ide o výhodu vyplývajúcu z uplatnenia článku 39 CA VZD, treba konštatovať, že len členovia ZHZ (33) financujúci hmotný majetok, ktorého obdobie odpisovania je najmenej 8 rokov, môžu získať daňové výhody vyplývajúce z uplatnenia článku 39 CA VZD, teda 1. výnimku z principiálnej maximálnej výšky odpočítateľného odpisu; 2. zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania a 3. prípadné oslobodenie nadhodnoty z postúpenia.

| (90) | Pokiaľ ide na jednej strane o zrušenie maximálnej výšky odpočítateľného odpisovania podľa článku 39 CA VZD, treba pripomenúť, že každý z členov ZHZ má možnosť v priebehu obdobia odpisovania majetku, počas ktorého sú hospodárske výsledky ZHZ deficitné, pripočítať deficity ZHZ v pomere k právam, ktoré má, k vlastnému zdaniteľnému zisku. V tomto kontexte sa neberie do úvahy maximálna výška odpisovania článku 39 C druhého pododseku VZD. |
| --- | --- |

(90)

Pokiaľ ide na jednej strane o zrušenie maximálnej výšky odpočítateľného odpisovania podľa článku 39 CA VZD, treba pripomenúť, že každý z členov ZHZ má možnosť v priebehu obdobia odpisovania majetku, počas ktorého sú hospodárske výsledky ZHZ deficitné, pripočítať deficity ZHZ v pomere k právam, ktoré má, k vlastnému zdaniteľnému zisku. V tomto kontexte sa neberie do úvahy maximálna výška odpisovania článku 39 C druhého pododseku VZD.

| (91) | V dôsledku toho uplatnenie výnimky ustanovenej v článku 39 CA VZD umožňuje počas deficitnej fázy znížiť každému z členov ZHZ základ, ktorý by bol bežne zdaniteľný podľa článku 39 C druhého pododseku VZD. Skutočnosť, že suma odpisu nie je ohraničená na sumu získaného nájomného, zníženú o ostatné náklady súvisiace s prenajatým majetkom, totiž umožňuje zvýšiť sumu odpisu v priebehu prvých účtovných období, ktoré vykazujú schodok. V tomto smere okolnosť, že podľa článku 39 CA VZD sú tieto schodky odpočítateľné len do výšky štvrtiny zdaniteľného zisku za sadzbu dane zo zisku spoločností zriadených podľa obyčajového práva, ktorú každý člen ZHZ vyjme zo zvyšku svojich činností, môže nesporne obmedziť túto výhodu, ale nemôže spochybniť jej jestvovanie. |
| --- | --- |

(91)

V dôsledku toho uplatnenie výnimky ustanovenej v článku 39 CA VZD umožňuje počas deficitnej fázy znížiť každému z členov ZHZ základ, ktorý by bol bežne zdaniteľný podľa článku 39 C druhého pododseku VZD. Skutočnosť, že suma odpisu nie je ohraničená na sumu získaného nájomného, zníženú o ostatné náklady súvisiace s prenajatým majetkom, totiž umožňuje zvýšiť sumu odpisu v priebehu prvých účtovných období, ktoré vykazujú schodok. V tomto smere okolnosť, že podľa článku 39 CA VZD sú tieto schodky odpočítateľné len do výšky štvrtiny zdaniteľného zisku za sadzbu dane zo zisku spoločností zriadených podľa obyčajového práva, ktorú každý člen ZHZ vyjme zo zvyšku svojich činností, môže nesporne obmedziť túto výhodu, ale nemôže spochybniť jej jestvovanie.

| (92) | Francúzske orgány zdôrazňujú v tomto kontexte, že daňové úspory takto získané v priebehu prvých rokov operácie financovania sú neutralizované daňovými príplatkami, ktoré sú zistené hneď potom, ako ZHZ začína vykazovať zisky, keďže splatné nájomné presahuje anuity odpisovania. Komisia sa však domnieva, že poskytovaná výhoda spočíva v odložení platby dane a zodpovedá zostatku aktualizovaných hodnôt daní vyplatených v priebehu celého obdobia odpisovania pri zohľadnení uplatňovaných úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

(92)

Francúzske orgány zdôrazňujú v tomto kontexte, že daňové úspory takto získané v priebehu prvých rokov operácie financovania sú neutralizované daňovými príplatkami, ktoré sú zistené hneď potom, ako ZHZ začína vykazovať zisky, keďže splatné nájomné presahuje anuity odpisovania. Komisia sa však domnieva, že poskytovaná výhoda spočíva v odložení platby dane a zodpovedá zostatku aktualizovaných hodnôt daní vyplatených v priebehu celého obdobia odpisovania pri zohľadnení uplatňovaných úrokových sadzieb.

| (93) | Správa Senátu č. 413 (34) ostatne potvrdzuje túto analýzu, pretože sa v nej uvádza, že „úspory na dani takto získané spoločníkmi počas prvých rokov prevádzky sú kompenzované daňovými príplatkami, ktoré sa objavia neskôr, keď štruktúra financovania vykazuje zisky“. Tento časový posun však umožňuje podľa tejto správy vykázať úsporu peňažných fondov, ktorá zodpovedá rozdielu medzi aktualizovanými hodnotami daňových úspor z prvých účtovných období a doplnkovými splátkami dane posledných účtovných období. Komisia tiež poukazuje na to, že v daňovej smernici č. 120 zo 17. júna 1999 (35) sa uvádza, že daňová výhoda vyplývajúca z uplatnenia článku 39 CA VZD umožňuje dosiahnuť úspory na daniach. |
| --- | --- |

(93)

Správa Senátu č. 413 (34) ostatne potvrdzuje túto analýzu, pretože sa v nej uvádza, že „úspory na dani takto získané spoločníkmi počas prvých rokov prevádzky sú kompenzované daňovými príplatkami, ktoré sa objavia neskôr, keď štruktúra financovania vykazuje zisky“. Tento časový posun však umožňuje podľa tejto správy vykázať úsporu peňažných fondov, ktorá zodpovedá rozdielu medzi aktualizovanými hodnotami daňových úspor z prvých účtovných období a doplnkovými splátkami dane posledných účtovných období. Komisia tiež poukazuje na to, že v daňovej smernici č. 120 zo 17. júna 1999 (35) sa uvádza, že daňová výhoda vyplývajúca z uplatnenia článku 39 CA VZD umožňuje dosiahnuť úspory na daniach.

| (94) | Ukazuje sa teda, že režim zavedený článkom 39 CA VZD má za cieľ umožniť členom ZHZ využiť výhodu vo forme odloženia dane. |
| --- | --- |

(94)

Ukazuje sa teda, že režim zavedený článkom 39 CA VZD má za cieľ umožniť členom ZHZ využiť výhodu vo forme odloženia dane.

| (95) | V tomto smere argument, podľa ktorého užívatelia, od ktorých ZHZ nezíska súhlas ustanovený v článku 39 CA VZD, môžu využiť ďalšie spôsoby financovania, aby sa vyhli maximálnej výške daňovo odpočítateľného odpisovania článku 39 C druhého pododseku uvedeného zákonníka, a teda nie sú znevýhodnení v porovnaní s tými, ktorých ZHZ je schválené, nemôže obstáť. Treba totiž najprv pripomenúť, že pokiaľ ide o schémy pomoci, Komisia sa môže obmedziť na skúmanie všeobecných charakteristík uvedeného programu bez toho, že by mala povinnosť skúmať každé osobitné uplatnenie (36). Ďalej takýto argument vedie k tomu, že treba vziať do úvahy všetky individuálne situácie odlišné zo skutkového a právneho hľadiska (37) a okrem toho hypotetické. |
| --- | --- |

(95)

V tomto smere argument, podľa ktorého užívatelia, od ktorých ZHZ nezíska súhlas ustanovený v článku 39 CA VZD, môžu využiť ďalšie spôsoby financovania, aby sa vyhli maximálnej výške daňovo odpočítateľného odpisovania článku 39 C druhého pododseku uvedeného zákonníka, a teda nie sú znevýhodnení v porovnaní s tými, ktorých ZHZ je schválené, nemôže obstáť. Treba totiž najprv pripomenúť, že pokiaľ ide o schémy pomoci, Komisia sa môže obmedziť na skúmanie všeobecných charakteristík uvedeného programu bez toho, že by mala povinnosť skúmať každé osobitné uplatnenie (36). Ďalej takýto argument vedie k tomu, že treba vziať do úvahy všetky individuálne situácie odlišné zo skutkového a právneho hľadiska (37) a okrem toho hypotetické.

| (96) | Napokon nemožno vylúčiť, že užívatelia, ktorí nemôžu využiť ustanovenia článku 39 CA VZD, sa môžu ocitnúť v stave, že nebudú schopní využiť alternatívny spôsob financovania. Takým by mohol byť najmä prípad, ak by sa banková inštitúcia rozhodla vzhľadom na finančnú situáciu príslušného podniku, že nebude sama znášať riziká vlastné operácií financovania (lízing ako taký), alebo ak by sa z dôvodov súvisiacich so štruktúrou bilancie alebo so schopnosťou financovania užívateľov ukázali ako nemožné ďalšie spôsoby financovania (priame investovanie s využitím pôžičky alebo z vlastných prostriedkov). V každom prípade aj za predpokladu, že títo užívatelia sú skutočne schopní využiť alternatívny spôsob financovania a v tomto kontexte by mali zrušenú maximálnu výšku odpisovania, nič sa nemení na tom, že najvýhodnejšie riešenie zvolené na začiatku by sa malo zamietnuť v prospech ďalšej, nevyhnutne menej výhodnej voľby a že by nemohli využiť špecifický daňový systém ZHZ pri lízingu (vďaka povinnosti spätného postúpenia ustanovenej v článku 39 CA VZD). |
| --- | --- |

(96)

Napokon nemožno vylúčiť, že užívatelia, ktorí nemôžu využiť ustanovenia článku 39 CA VZD, sa môžu ocitnúť v stave, že nebudú schopní využiť alternatívny spôsob financovania. Takým by mohol byť najmä prípad, ak by sa banková inštitúcia rozhodla vzhľadom na finančnú situáciu príslušného podniku, že nebude sama znášať riziká vlastné operácií financovania (lízing ako taký), alebo ak by sa z dôvodov súvisiacich so štruktúrou bilancie alebo so schopnosťou financovania užívateľov ukázali ako nemožné ďalšie spôsoby financovania (priame investovanie s využitím pôžičky alebo z vlastných prostriedkov). V každom prípade aj za predpokladu, že títo užívatelia sú skutočne schopní využiť alternatívny spôsob financovania a v tomto kontexte by mali zrušenú maximálnu výšku odpisovania, nič sa nemení na tom, že najvýhodnejšie riešenie zvolené na začiatku by sa malo zamietnuť v prospech ďalšej, nevyhnutne menej výhodnej voľby a že by nemohli využiť špecifický daňový systém ZHZ pri lízingu (vďaka povinnosti spätného postúpenia ustanovenej v článku 39 CA VZD).

| (97) | Z druhej strany okrem zrušenia maximálnej výšky odpočítateľných odpisov členovia ZHZ majú výhodu zvýšenia o jeden bod koeficientu zostupného odpisovania a, za predpokladu predčasného postúpenia majetku užívateľovi, a keď sú splnené niektoré podmienky, oslobodenia od nadhodnoty (38). |
| --- | --- |

(97)

Z druhej strany okrem zrušenia maximálnej výšky odpočítateľných odpisov členovia ZHZ majú výhodu zvýšenia o jeden bod koeficientu zostupného odpisovania a, za predpokladu predčasného postúpenia majetku užívateľovi, a keď sú splnené niektoré podmienky, oslobodenia od nadhodnoty (38).

| (98) | Tento zvýšený koeficient a toto prípadné oslobodenie od nadhodnôt z postúpenia predstavujú výhody, ktoré získavajú členovia ZHZ podľa článku 39 CA VZD, ale ktoré nemôžu získať podľa referenčného daňového rámca, teda podľa článku 39 C druhého pododseku uvedeného zákonníka. V každom prípade uplatnenie článku 39 CA VZD, pokiaľ ide o tieto dve výhody, by nepredstavovalo návrat k obyčajovému právu odpisov, tak ako to uviedli francúzske orgány, keďže článok 39 C prvý pododsek uvedeného zákonníka nijako neustanovuje takéto daňové výhody. |
| --- | --- |

(98)

Tento zvýšený koeficient a toto prípadné oslobodenie od nadhodnôt z postúpenia predstavujú výhody, ktoré získavajú členovia ZHZ podľa článku 39 CA VZD, ale ktoré nemôžu získať podľa referenčného daňového rámca, teda podľa článku 39 C druhého pododseku uvedeného zákonníka. V každom prípade uplatnenie článku 39 CA VZD, pokiaľ ide o tieto dve výhody, by nepredstavovalo návrat k obyčajovému právu odpisov, tak ako to uviedli francúzske orgány, keďže článok 39 C prvý pododsek uvedeného zákonníka nijako neustanovuje takéto daňové výhody.

| (99) | V tomto kontexte, pokiaľ ide o argument, podľa ktorého od roku 2007 bude oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia vychádzať z obyčajového práva, treba konštatovať, že tento argument je v každom prípade irelevantný, keďže jestvovanie tejto výhody sa má hodnotiť z pohľadu platného právneho rámca a nie podľa budúcej právnej situácie (39). Strany ostatne neuvádzajú, že by zmena uplatniteľného právneho rámca mala odstrániť predtým poskytnutú výhodu. |
| --- | --- |

(99)

V tomto kontexte, pokiaľ ide o argument, podľa ktorého od roku 2007 bude oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia vychádzať z obyčajového práva, treba konštatovať, že tento argument je v každom prípade irelevantný, keďže jestvovanie tejto výhody sa má hodnotiť z pohľadu platného právneho rámca a nie podľa budúcej právnej situácie (39). Strany ostatne neuvádzajú, že by zmena uplatniteľného právneho rámca mala odstrániť predtým poskytnutú výhodu.

| (100) | Pokiaľ ide o štátny pôvod výhod vyplývajúcich z uplatnenia uvedeného režimu, treba pripomenúť, že pojem pomoci je širší ako pojem dotácie, pretože zahŕňa nielen pozitívne plnenia, ako sú samotné dotácie, ale aj zásahy zmierňujúce v rozličnej forme náklady, ktoré bežne zaťažujú rozpočet podniku a ktoré týmto bez toho, že by boli v prísnom zmysle slova dotáciami, majú rovnaký charakter a identické účinky (40). Z toho vyplýva, že opatrenie, ktorým orgány verejnej moci priznávajú niektorým podnikom oslobodenie, zníženie, či dokonca odklad platby normálne splatnej dane a ktoré aj keď neobsahuje prevod štátnych prostriedkov, uvádza príjemcov do priaznivejšej finančnej situácie ako ostatných poplatníkov, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy (41). Dôsledkom toho v tomto osobitnom prípade, aj keď opatrenia vyplývajúce z článku 39 CA VZD neobsahujú prevod štátnych prostriedkov, nemožno poprieť, že spôsobujú stratu daňových prostriedkov a tým predstavujú štátne financovanie. |
| --- | --- |

(100)

Pokiaľ ide o štátny pôvod výhod vyplývajúcich z uplatnenia uvedeného režimu, treba pripomenúť, že pojem pomoci je širší ako pojem dotácie, pretože zahŕňa nielen pozitívne plnenia, ako sú samotné dotácie, ale aj zásahy zmierňujúce v rozličnej forme náklady, ktoré bežne zaťažujú rozpočet podniku a ktoré týmto bez toho, že by boli v prísnom zmysle slova dotáciami, majú rovnaký charakter a identické účinky (40). Z toho vyplýva, že opatrenie, ktorým orgány verejnej moci priznávajú niektorým podnikom oslobodenie, zníženie, či dokonca odklad platby normálne splatnej dane a ktoré aj keď neobsahuje prevod štátnych prostriedkov, uvádza príjemcov do priaznivejšej finančnej situácie ako ostatných poplatníkov, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy (41). Dôsledkom toho v tomto osobitnom prípade, aj keď opatrenia vyplývajúce z článku 39 CA VZD neobsahujú prevod štátnych prostriedkov, nemožno poprieť, že spôsobujú stratu daňových prostriedkov a tým predstavujú štátne financovanie.

| (101) | Za týchto okolností sa Komisia domnieva, že členovia ZHZ získavajú výhody vo forme daňových úspor (zrušenie maximálnej výšky a zvýšenie koeficientu odpisovania) a, za predpokladu predčasného postúpenia majetku uskutočneného za istých podmienok, vo forme oslobodenia od dane, ktoré predstavujú náklady pre rozpočet francúzskeho štátu. |
| --- | --- |

(101)

Za týchto okolností sa Komisia domnieva, že členovia ZHZ získavajú výhody vo forme daňových úspor (zrušenie maximálnej výšky a zvýšenie koeficientu odpisovania) a, za predpokladu predčasného postúpenia majetku uskutočneného za istých podmienok, vo forme oslobodenia od dane, ktoré predstavujú náklady pre rozpočet francúzskeho štátu.

| (102) | V dôsledku toho, pokiaľ ide o členov ZHZ, s ohľadom na to, že tí musia spätne postúpiť aspoň dve tretiny celkovej daňovej výhody vyplývajúcej z uplatnenia článku 39 CA VZD užívateľovi uvedeného majetku, Komisia sa domnieva, že výhoda, ktorú získavajú, dosahuje maximálne výšku dvoch tretín tejto celkovej výhody. Komisia v tomto kontexte pripomína, že členmi ZHZ sú prevažne finančné inštitúcie. |
| --- | --- |

(102)

V dôsledku toho, pokiaľ ide o členov ZHZ, s ohľadom na to, že tí musia spätne postúpiť aspoň dve tretiny celkovej daňovej výhody vyplývajúcej z uplatnenia článku 39 CA VZD užívateľovi uvedeného majetku, Komisia sa domnieva, že výhoda, ktorú získavajú, dosahuje maximálne výšku dvoch tretín tejto celkovej výhody. Komisia v tomto kontexte pripomína, že členmi ZHZ sú prevažne finančné inštitúcie.

| (103) | Pokiaľ ide o užívateľov uvažovaného majetku, spätné postúpenie časti celkovej daňovej výhody, ktorú získavajú členovia ZHZ, sa konkretizuje podľa sporného ustanovenia formou zníženia sumy ich nájomného alebo zníženia sumy predkupného práva. Táto výhoda prenesená na užívateľov takýmto spôsobom znižuje náklady, ktoré bežne zaťažujú ich rozpočet v rámci lízingových operácií. Keďže spätné postúpenie predstavuje aspoň dve tretiny výhody poskytnutej členom ZHZ prostredníctvom štátnych prostriedkov, musí sa vziať do úvahy, že užívatelia získavajú pri tomto opatrení štátnu výhodu v zmysle článku 87 zmluvy, ktorá dosahuje minimálne výšku dvoch tretín celkovej výhody. |
| --- | --- |

(103)

Pokiaľ ide o užívateľov uvažovaného majetku, spätné postúpenie časti celkovej daňovej výhody, ktorú získavajú členovia ZHZ, sa konkretizuje podľa sporného ustanovenia formou zníženia sumy ich nájomného alebo zníženia sumy predkupného práva. Táto výhoda prenesená na užívateľov takýmto spôsobom znižuje náklady, ktoré bežne zaťažujú ich rozpočet v rámci lízingových operácií. Keďže spätné postúpenie predstavuje aspoň dve tretiny výhody poskytnutej členom ZHZ prostredníctvom štátnych prostriedkov, musí sa vziať do úvahy, že užívatelia získavajú pri tomto opatrení štátnu výhodu v zmysle článku 87 zmluvy, ktorá dosahuje minimálne výšku dvoch tretín celkovej výhody.

| (104) | Francúzske orgány, ako aj niektoré zúčastnené strany však tvrdia, že daňový režim zavedený v článku 39 CA VZD predstavuje všeobecné opatrenie francúzskeho daňového práva. Treba teda preskúmať, či celková výhoda, ktorú získavajú členovia ZHZ a užívatelia, sa vyznačuje selektívnym charakterom. |
| --- | --- |

(104)

Francúzske orgány, ako aj niektoré zúčastnené strany však tvrdia, že daňový režim zavedený v článku 39 CA VZD predstavuje všeobecné opatrenie francúzskeho daňového práva. Treba teda preskúmať, či celková výhoda, ktorú získavajú členovia ZHZ a užívatelia, sa vyznačuje selektívnym charakterom.

| (105) | Na úvod treba pripomenúť, že osobitosť štátneho opatrenia, teda jeho selektívneho charakteru, predstavuje jednu z charakteristík pojmu štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Z tohto dôvodu treba preveriť, či uvedený daňový režim prináša, alebo neprináša výhody výlučne v prospech niektorých podnikov alebo niektorých sektorov činnosti (42). |
| --- | --- |

(105)

Na úvod treba pripomenúť, že osobitosť štátneho opatrenia, teda jeho selektívneho charakteru, predstavuje jednu z charakteristík pojmu štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Z tohto dôvodu treba preveriť, či uvedený daňový režim prináša, alebo neprináša výhody výlučne v prospech niektorých podnikov alebo niektorých sektorov činnosti (42).

| (106) | V zásade daňové opatrenie, ktoré možno kvalifikovať ako štátnu pomoc, sa odlišuje od všeobecného daňového opatrenia obmedzeným charakterom, právne aj skutkovo, počtu jeho príjemcov. Takto na to, aby sa opatrenie mohlo kvalifikovať ako štátna pomoc, podniky, ktoré sú jeho príjemcom, musia patriť do riadne vymedzenej kategórie uplatnením, právne aj skutkovo, kritéria ustanoveného uvedeným opatrením (43). |
| --- | --- |

(106)

V zásade daňové opatrenie, ktoré možno kvalifikovať ako štátnu pomoc, sa odlišuje od všeobecného daňového opatrenia obmedzeným charakterom, právne aj skutkovo, počtu jeho príjemcov. Takto na to, aby sa opatrenie mohlo kvalifikovať ako štátna pomoc, podniky, ktoré sú jeho príjemcom, musia patriť do riadne vymedzenej kategórie uplatnením, právne aj skutkovo, kritéria ustanoveného uvedeným opatrením (43).

| (107) | V tomto osobitnom prípade sa článok 39 CA VZD vzťahuje len na hmotný majetok odpisovateľný podľa zostupného spôsobu za obdobie aspoň 8 rokov a nadobudnutý v novom stave s výnimkou lodí, ktoré môžu byť z druhej ruky. Okrem toho sa v správe Senátu č. 413 (44) uvádza, že „... cieľom opatrenia je práve podporiť veľké investície vďaka veľmi stimulačnej daňovej hybnej páke“. |
| --- | --- |

(107)

V tomto osobitnom prípade sa článok 39 CA VZD vzťahuje len na hmotný majetok odpisovateľný podľa zostupného spôsobu za obdobie aspoň 8 rokov a nadobudnutý v novom stave s výnimkou lodí, ktoré môžu byť z druhej ruky. Okrem toho sa v správe Senátu č. 413 (44) uvádza, že „... cieľom opatrenia je práve podporiť veľké investície vďaka veľmi stimulačnej daňovej hybnej páke“.

| (108) | Daňová úľava vyplývajúca z uplatnenia tohto ustanovenia prináša teda de jure prospech výlučne členom ZHZ, ktorí financujú taký majetok (45), a užívateľom tohto majetku vďaka povinnosti spätného postúpenia aspoň dvoch tretín daňovej výhody, ktorú získavajú členovia ZHZ. Investori – členovia ZHZ –, ktorí nefinancujú svoj majetok uvedený v článku 39 CA VZD, a užívatelia majetku, ktorí majú obdobie odpisovania kratšie ako 8 rokov, si naopak nemôžu nárokovať na využitie tejto daňovej výhody. |
| --- | --- |

(108)

Daňová úľava vyplývajúca z uplatnenia tohto ustanovenia prináša teda de jure prospech výlučne členom ZHZ, ktorí financujú taký majetok (45), a užívateľom tohto majetku vďaka povinnosti spätného postúpenia aspoň dvoch tretín daňovej výhody, ktorú získavajú členovia ZHZ. Investori – členovia ZHZ –, ktorí nefinancujú svoj majetok uvedený v článku 39 CA VZD, a užívatelia majetku, ktorí majú obdobie odpisovania kratšie ako 8 rokov, si naopak nemôžu nárokovať na využitie tejto daňovej výhody.

| (109) | V tomto smere aj za predpokladu, že užívatelia majetku nemajúci možnosť využiť výhody režimu článku 39 CA VZD majú záujem pokúsiť sa o využitie alternatívnej formy financovania v porovnaní s daňovým ZHZ, sú títo užívatelia prinajmenšom zbavení možnosti tohto spôsobu financovania. |
| --- | --- |

(109)

V tomto smere aj za predpokladu, že užívatelia majetku nemajúci možnosť využiť výhody režimu článku 39 CA VZD majú záujem pokúsiť sa o využitie alternatívnej formy financovania v porovnaní s daňovým ZHZ, sú títo užívatelia prinajmenšom zbavení možnosti tohto spôsobu financovania.

| (110) | Okrem toho vzhľadom na obdobie odpisovania uvedeného majetku ustanovenú v článku 39 CA VZD toto opatrenie prináša de facto prospech hlavne podnikom pôsobiacim v sektore dopravy, najmä námornej a leteckej, ako aj ZHZ financujúcim majetky spadajúce do tohto sektora. |
| --- | --- |

(110)

Okrem toho vzhľadom na obdobie odpisovania uvedeného majetku ustanovenú v článku 39 CA VZD toto opatrenie prináša de facto prospech hlavne podnikom pôsobiacim v sektore dopravy, najmä námornej a leteckej, ako aj ZHZ financujúcim majetky spadajúce do tohto sektora.

| (111) | V tomto smere na jednej strane z informácií poskytnutých francúzskymi orgánmi vyplýva, že 182 zo 189 žiadostí o súhlas predložených podľa článku 39 CA VZV sa týkalo sektora dopravy. Okrem toho podľa týchto údajov námorný sektor sám predstavuje 75 % predložených žiadostí o súhlas a 82 % udelených súhlasov (pozri tabuľku ďalej v odôvodnení 17). |
| --- | --- |

(111)

V tomto smere na jednej strane z informácií poskytnutých francúzskymi orgánmi vyplýva, že 182 zo 189 žiadostí o súhlas predložených podľa článku 39 CA VZV sa týkalo sektora dopravy. Okrem toho podľa týchto údajov námorný sektor sám predstavuje 75 % predložených žiadostí o súhlas a 82 % udelených súhlasov (pozri tabuľku ďalej v odôvodnení 17).

| (112) | Na strane druhej zavedenie tohto derogačného režimu s maximálnou výškou odpisovania majetku financovaného zoskupeniami hospodárskeho záujmu bolo predovšetkým odôvodnené vôľou zákonodarcu podporiť sektor dopravy a osobitnejšie sektor námornej dopravy. |
| --- | --- |

(112)

Na strane druhej zavedenie tohto derogačného režimu s maximálnou výškou odpisovania majetku financovaného zoskupeniami hospodárskeho záujmu bolo predovšetkým odôvodnené vôľou zákonodarcu podporiť sektor dopravy a osobitnejšie sektor námornej dopravy.

| (113) | Tento skutkový stav vyplýva z viacerých predpokladov. |
| --- | --- |

(113)

Tento skutkový stav vyplýva z viacerých predpokladov.

| (114) | Po prvé z majetku oprávneného z titulu článku 39 CA VZD sú výslovne uvedené v daňovom predpise č. 120 (46) len lode. Takto sa ustanovuje, že jediný majetok z druhej ruky, ktorý môže získať výhody daňového režimu článku 39 CA VZD, sú lode. Pokiaľ ide o postup vydávania súhlasu, taktiež je ustanovené, pokiaľ ide o lode, že žiadosti o súhlas týkajúce sa lodí musia byť predložené pred ich objednaním, hneď ako sú amortizované po ich uložení do doku (47). |
| --- | --- |

(114)

Po prvé z majetku oprávneného z titulu článku 39 CA VZD sú výslovne uvedené v daňovom predpise č. 120 (46) len lode. Takto sa ustanovuje, že jediný majetok z druhej ruky, ktorý môže získať výhody daňového režimu článku 39 CA VZD, sú lode. Pokiaľ ide o postup vydávania súhlasu, taktiež je ustanovené, pokiaľ ide o lode, že žiadosti o súhlas týkajúce sa lodí musia byť predložené pred ich objednaním, hneď ako sú amortizované po ich uložení do doku (47).

| (115) | Po druhé z prípravných prác na prijatie zákona č. 98-546 a osobitnejšie zo správy Senátu č. 413 (48) vyplýva, že predchádzajúce daňové opatrenie sa vzťahovalo na všetky hospodárske sektory, zatiaľ čo článok 39 CA VZD sa vzťahuje „len na nákladné zariadenia (lietadlá, rýchlovlaky TGV, lode)“. Pokiaľ ide konkrétne o námorný sektor, uvedená správa poukazuje na nedostatočne priaznivý charakter uvedeného režimu v porovnaní s režimom podielov v spoluvlastníctve lodí na zvýšenie dynamickosti investovania v tomto sektore. Taktiež sa v nej uvádza, že zahrnutie do článku 39 CA VZD ustanovenia stanovujúceho oslobodenie od nadhodnoty v prípade predčasného postúpenia majetku užívateľovi bolo odôvodnené menej priaznivým charakterom uvedeného režimu pre námorné investície. Francúzske orgány v tomto smere rovnakým spôsobom zdôrazňujú v rámci svojich pripomienok z 3. mája 2004, že práve v kontexte poznačenom úsilím o zastavenie stagnácie počtu obchodných lodí zaregistrovaných vo Francúzsku a s vôľou znížiť daňové výdavky bolo ustanovené, na doplnenie odloženia dane spojeného s odpisovaním, že ZHZ môže za istých podmienok získať oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia majetku. |
| --- | --- |

(115)

Po druhé z prípravných prác na prijatie zákona č. 98-546 a osobitnejšie zo správy Senátu č. 413 (48) vyplýva, že predchádzajúce daňové opatrenie sa vzťahovalo na všetky hospodárske sektory, zatiaľ čo článok 39 CA VZD sa vzťahuje „len na nákladné zariadenia (lietadlá, rýchlovlaky TGV, lode)“. Pokiaľ ide konkrétne o námorný sektor, uvedená správa poukazuje na nedostatočne priaznivý charakter uvedeného režimu v porovnaní s režimom podielov v spoluvlastníctve lodí na zvýšenie dynamickosti investovania v tomto sektore. Taktiež sa v nej uvádza, že zahrnutie do článku 39 CA VZD ustanovenia stanovujúceho oslobodenie od nadhodnoty v prípade predčasného postúpenia majetku užívateľovi bolo odôvodnené menej priaznivým charakterom uvedeného režimu pre námorné investície. Francúzske orgány v tomto smere rovnakým spôsobom zdôrazňujú v rámci svojich pripomienok z 3. mája 2004, že práve v kontexte poznačenom úsilím o zastavenie stagnácie počtu obchodných lodí zaregistrovaných vo Francúzsku a s vôľou znížiť daňové výdavky bolo ustanovené, na doplnenie odloženia dane spojeného s odpisovaním, že ZHZ môže za istých podmienok získať oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia majetku.

| (116) | Po tretie, všeobecná správa č. 66 týkajúca sa návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 1999 (49) potvrdzuje, že „zákon č. 98-546... umožnil vytvorenie nového daňového opatrenia v prospech námorného investovania“. Taktiež sa v nej uvádza, že aj keď výsadný režim financovania prostredníctvom lízingu zavedený článkom 39 CA VZD sa nevzťahuje len na lode, v skutočnosti bol zriadený hlavne pre ne. |
| --- | --- |

(116)

Po tretie, všeobecná správa č. 66 týkajúca sa návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 1999 (49) potvrdzuje, že „zákon č. 98-546... umožnil vytvorenie nového daňového opatrenia v prospech námorného investovania“. Taktiež sa v nej uvádza, že aj keď výsadný režim financovania prostredníctvom lízingu zavedený článkom 39 CA VZD sa nevzťahuje len na lode, v skutočnosti bol zriadený hlavne pre ne.

| (117) | Vzhľadom na všetky predchádzajúce odôvodnenia sa Komisia domnieva, že režim článku 39 CA VZD sa vyznačuje selektívnym charakterom tým, že podporuje niektorých hospodárskych operátorov pôsobiacich v sektore dopravy, ako aj vo finančnom sektore. Tento režim sa nevzťahuje na všetkých hospodárskych operátorov, a teda nemôže byť považovaný za všeobecné opatrenie daňovej politiky. |
| --- | --- |

(117)

Vzhľadom na všetky predchádzajúce odôvodnenia sa Komisia domnieva, že režim článku 39 CA VZD sa vyznačuje selektívnym charakterom tým, že podporuje niektorých hospodárskych operátorov pôsobiacich v sektore dopravy, ako aj vo finančnom sektore. Tento režim sa nevzťahuje na všetkých hospodárskych operátorov, a teda nemôže byť považovaný za všeobecné opatrenie daňovej politiky.

| (118) | Toto hodnotenie nemôže byť spochybnené argumentmi, ktoré uviedli francúzske orgány. |
| --- | --- |

(118)

Toto hodnotenie nemôže byť spochybnené argumentmi, ktoré uviedli francúzske orgány.

| (119) | Tak v prvom rade argument francúzskych orgánov vychádzajúci z toho, že uvedené daňové opatrenie sa môže týkať mnohých sektorov, nemôže obstáť. Totiž okrem skutočnosti, že uvedený daňový režim sa týka len niektorých typov majetku, si nemožno myslieť, že veľmi okrajový počet žiadostí o súhlas na financovanie majetku spadajúceho do iných sektorov ako doprava (50) by mohol spochybniť osobitosť uvedeného režimu. V tomto smere sa ostatne usúdilo, že okolnosť, že počet podnikov, ktoré si môžu nárokovať na využívanie opatrenia, je veľmi významný, alebo že tieto podniky patria do sektorov rozličných činností, nie je dostačujúca na spochybnenie jeho selektívneho charakteru (51). |
| --- | --- |

(119)

Tak v prvom rade argument francúzskych orgánov vychádzajúci z toho, že uvedené daňové opatrenie sa môže týkať mnohých sektorov, nemôže obstáť. Totiž okrem skutočnosti, že uvedený daňový režim sa týka len niektorých typov majetku, si nemožno myslieť, že veľmi okrajový počet žiadostí o súhlas na financovanie majetku spadajúceho do iných sektorov ako doprava (50) by mohol spochybniť osobitosť uvedeného režimu. V tomto smere sa ostatne usúdilo, že okolnosť, že počet podnikov, ktoré si môžu nárokovať na využívanie opatrenia, je veľmi významný, alebo že tieto podniky patria do sektorov rozličných činností, nie je dostačujúca na spochybnenie jeho selektívneho charakteru (51).

| (120) | V druhom rade v rozpore s tým, na čo sa odvolávajú francúzske orgány, argument, podľa ktorého jestvujú rovnocenné daňové opatrenia v ostatných členských štátoch, je irelevantný na účely odôvodnenia jestvovania režimu článku 39 CA VZD. Nebolo by totiž možné pristúpiť k porovnávaciemu skúmaniu daňových pravidiel uplatniteľných vo všetkých členských štátoch, či dokonca len v niektorých z nich, bez toho, že by sa neskreslilo poslanie ustanovení týkajúcich sa kontroly štátnej pomoci. Keďže nejestvuje harmonizácia na úrovni Spoločenstva daňových ustanovení členských štátov, toto skúmanie by spočívalo v porovnávaní rozličných skutkových a právnych stavov, ktoré vyplývajú z rozdielov zákonov a právnych predpisov medzi členskými štátmi (52). Usúdilo sa totiž, že okolnosť, že jeden členský štát sa usiluje priblížiť prostredníctvom jednostranných opatrení podmienky hospodárskej súťaže jestvujúce v niektorom hospodárskom sektore podmienkam prevládajúcim v ďalších členských štátoch, nemôže zbaviť tieto opatrenia charakteru pomoci (53). Analogickým spôsobom okolnosť, že konkurenti z ďalších členských štátov majú výhody porovnateľných daňových opatrení, hoci aj nezákonných, nemá žiadny vplyv na kvalifikovanie pomoci uvedeného režimu (54). |
| --- | --- |

(120)

V druhom rade v rozpore s tým, na čo sa odvolávajú francúzske orgány, argument, podľa ktorého jestvujú rovnocenné daňové opatrenia v ostatných členských štátoch, je irelevantný na účely odôvodnenia jestvovania režimu článku 39 CA VZD. Nebolo by totiž možné pristúpiť k porovnávaciemu skúmaniu daňových pravidiel uplatniteľných vo všetkých členských štátoch, či dokonca len v niektorých z nich, bez toho, že by sa neskreslilo poslanie ustanovení týkajúcich sa kontroly štátnej pomoci. Keďže nejestvuje harmonizácia na úrovni Spoločenstva daňových ustanovení členských štátov, toto skúmanie by spočívalo v porovnávaní rozličných skutkových a právnych stavov, ktoré vyplývajú z rozdielov zákonov a právnych predpisov medzi členskými štátmi (52). Usúdilo sa totiž, že okolnosť, že jeden členský štát sa usiluje priblížiť prostredníctvom jednostranných opatrení podmienky hospodárskej súťaže jestvujúce v niektorom hospodárskom sektore podmienkam prevládajúcim v ďalších členských štátoch, nemôže zbaviť tieto opatrenia charakteru pomoci (53). Analogickým spôsobom okolnosť, že konkurenti z ďalších členských štátov majú výhody porovnateľných daňových opatrení, hoci aj nezákonných, nemá žiadny vplyv na kvalifikovanie pomoci uvedeného režimu (54).

| (121) | V treťom rade Francúzsko a zúčastnené strany uvádzajú, že neselektívny charakter uvedeného režimu je daný skutočnosťou, že nejestvuje diskrecionárna moc, ktorou by disponovali francúzske orgány na účely udelenia uvedeného súhlasu. |
| --- | --- |

(121)

V treťom rade Francúzsko a zúčastnené strany uvádzajú, že neselektívny charakter uvedeného režimu je daný skutočnosťou, že nejestvuje diskrecionárna moc, ktorou by disponovali francúzske orgány na účely udelenia uvedeného súhlasu.

| (122) | Komisia pripomína, že podľa judikatúry aj zásahy, ktoré sa na prvý pohľad vzťahujú na všetky podniky, sa môžu vyznačovať istou selektívnosťou, a teda môžu byť pokladané za opatrenia určené na uprednostnenie niektorých podnikov alebo niektorých výrob. Taký je najmä prípad, keď správny orgán určený na uplatňovanie všeobecného pravidla disponuje istou diskrecionárnou právomocou, pokiaľ ide o uplatnenie aktu (55). |
| --- | --- |

(122)

Komisia pripomína, že podľa judikatúry aj zásahy, ktoré sa na prvý pohľad vzťahujú na všetky podniky, sa môžu vyznačovať istou selektívnosťou, a teda môžu byť pokladané za opatrenia určené na uprednostnenie niektorých podnikov alebo niektorých výrob. Taký je najmä prípad, keď správny orgán určený na uplatňovanie všeobecného pravidla disponuje istou diskrecionárnou právomocou, pokiaľ ide o uplatnenie aktu (55).

| (123) | V tomto osobitnom prípade treba hneď na začiatku pripomenúť, že vzhľadom na to, že uvedené daňové ustanovenie môžu využiť len užívatelia istého majetku a členovia ZHZ, ktorí ho financujú, a že de facto má z neho prospech len sektor dopravy a finančný sektor, podmienka osobitosti je už týmto splnená. Totiž ďalšie projekty financovania týkajúce sa majetku spadajúceho do iných sektorov ako doprava a/alebo vyznačujúceho sa obdobím odpisovania kratším ako osem rokov by mohli predložiť záruky vylučujúce akúkoľvek vôľu daňovej optimalizácie. So zreteľom na obmedzený rozsah pôsobnosti tohto daňového opatrenia teda nie je nevyhnutné na účely zistenia selektívneho charakteru sporného opatrenia preukázať, že príslušné vnútroštátne orgány disponujú diskrecionárnou právomocou v uplatnení uvedeného opatrenia (56). |
| --- | --- |

(123)

V tomto osobitnom prípade treba hneď na začiatku pripomenúť, že vzhľadom na to, že uvedené daňové ustanovenie môžu využiť len užívatelia istého majetku a členovia ZHZ, ktorí ho financujú, a že de facto má z neho prospech len sektor dopravy a finančný sektor, podmienka osobitosti je už týmto splnená. Totiž ďalšie projekty financovania týkajúce sa majetku spadajúceho do iných sektorov ako doprava a/alebo vyznačujúceho sa obdobím odpisovania kratším ako osem rokov by mohli predložiť záruky vylučujúce akúkoľvek vôľu daňovej optimalizácie. So zreteľom na obmedzený rozsah pôsobnosti tohto daňového opatrenia teda nie je nevyhnutné na účely zistenia selektívneho charakteru sporného opatrenia preukázať, že príslušné vnútroštátne orgány disponujú diskrecionárnou právomocou v uplatnení uvedeného opatrenia (56).

| (124) | V každom prípade francúzske orgány na otázku o rozsahu kontroly, o ktorom sa domnievajú, že musia zabezpečiť vzhľadom na podmienku vyžadujúcu si, aby uvedená investícia predstavovala z hľadiska všeobecného záujmu a osobitne v oblasti zamestnanosti významný hospodársky a sociálny záujem (57), uviedli, že tento záujem sa hodnotil podľa 6 kritérií, z toho podľa kritéria „účinkov investície na hospodárske prostredie zóny, v ktorej bude realizovaná a v ktorej pôsobí užívateľ“. Komisia sa však domnieva, že uspokojenie tejto podmienky poskytuje nevyhnute vnútroštátnym orgánom diskrecionárnu hodnotiacu voľnosť. |
| --- | --- |

(124)

V každom prípade francúzske orgány na otázku o rozsahu kontroly, o ktorom sa domnievajú, že musia zabezpečiť vzhľadom na podmienku vyžadujúcu si, aby uvedená investícia predstavovala z hľadiska všeobecného záujmu a osobitne v oblasti zamestnanosti významný hospodársky a sociálny záujem (57), uviedli, že tento záujem sa hodnotil podľa 6 kritérií, z toho podľa kritéria „účinkov investície na hospodárske prostredie zóny, v ktorej bude realizovaná a v ktorej pôsobí užívateľ“. Komisia sa však domnieva, že uspokojenie tejto podmienky poskytuje nevyhnute vnútroštátnym orgánom diskrecionárnu hodnotiacu voľnosť.

| (125) | Okrem toho napriek legitímnemu charakteru takéhoto cieľa treba poukázať na nejestvovanie spojenia medzi touto podmienkou spojenou s jestvovaním hospodárskeho záujmu investície a účelnosťou, o ktorú sa usiluje zákonodarca tým, že vyžaduje predbežné udelenie ministerského súhlasu na realizáciu investície. Podmienky udelenia súhlasu totiž musia umožniť preukázať, že využitie spôsobu financovania zoskupeniami hospodárskeho záujmu nemá za cieľ daňovú optimalizáciu. Podmienka spojená s hospodárskym záujmom investície však nemá taký charakter, aby zabránila takejto optimalizácii. Takéto operácie financovania bez ohľadu na obdobie odpisovania uvedeného majetku by nemuseli mať za cieľ daňovú optimalizáciu a pritom by nemuseli predstavovať významný hospodársky alebo sociálny záujem, hlavne z hľadiska zamestnanosti. |
| --- | --- |

(125)

Okrem toho napriek legitímnemu charakteru takéhoto cieľa treba poukázať na nejestvovanie spojenia medzi touto podmienkou spojenou s jestvovaním hospodárskeho záujmu investície a účelnosťou, o ktorú sa usiluje zákonodarca tým, že vyžaduje predbežné udelenie ministerského súhlasu na realizáciu investície. Podmienky udelenia súhlasu totiž musia umožniť preukázať, že využitie spôsobu financovania zoskupeniami hospodárskeho záujmu nemá za cieľ daňovú optimalizáciu. Podmienka spojená s hospodárskym záujmom investície však nemá taký charakter, aby zabránila takejto optimalizácii. Takéto operácie financovania bez ohľadu na obdobie odpisovania uvedeného majetku by nemuseli mať za cieľ daňovú optimalizáciu a pritom by nemuseli predstavovať významný hospodársky alebo sociálny záujem, hlavne z hľadiska zamestnanosti.

| (126) | V tomto kontexte sa treba opätovne odvolať na správu Senátu č. 413 (58), z ktorej vyplýva, že podmienka spojená s jestvovaním významného hospodárskeho a sociálneho záujmu je „prostriedkom na uprednostňovanie majetku vyrobeného na vnútroštátnom území alebo financií realizovaných v prospech francúzskeho užívateľa“. Okrem toho sa všeobecnejšie v tej istej správe uvádza, že postup súhlasu poskytuje príliš veľkú hodnotiacu voľnosť. |
| --- | --- |

(126)

V tomto kontexte sa treba opätovne odvolať na správu Senátu č. 413 (58), z ktorej vyplýva, že podmienka spojená s jestvovaním významného hospodárskeho a sociálneho záujmu je „prostriedkom na uprednostňovanie majetku vyrobeného na vnútroštátnom území alebo financií realizovaných v prospech francúzskeho užívateľa“. Okrem toho sa všeobecnejšie v tej istej správe uvádza, že postup súhlasu poskytuje príliš veľkú hodnotiacu voľnosť.

| (127) | Neadekvátnosť podmienky spojenej s hospodárskym záujmom investície so zreteľom na sledovaný cieľ zvyšuje teda podľa Komisie hodnotiacu voľnosť, ktorou disponujú vnútroštátne orgány pri jej uplatňovaní. |
| --- | --- |

(127)

Neadekvátnosť podmienky spojenej s hospodárskym záujmom investície so zreteľom na sledovaný cieľ zvyšuje teda podľa Komisie hodnotiacu voľnosť, ktorou disponujú vnútroštátne orgány pri jej uplatňovaní.

| (128) | Pokiaľ ide stále o hodnotiacu voľnosť, ktorou disponujú francúzske orgány na účely udelenia súhlasu, treba konštatovať, že rozhodnutie Ústavnej rady z 30. decembra 1987 (59), na ktoré sa odvolávajú francúzske orgány a niektoré zo zúčastnených strán, nie je relevantné v tomto kontexte. V tejto veci bolo v hre daňové opatrenie ustanovujúce možnosť pre novú právnickú osobu, ktorá vznikla zo spojenia dvoch spoločností, prevziať na ohraničené obdobie celý deficit spojených spoločností alebo jeho časť a umožňujúce, na základe súhlasu ministra rozpočtu a v rámci obmedzenia tohto súhlasu, v prípade čiastočného vkladu aktív do spoločnosti skupiny preniesť deficity, ktoré ešte neboli odpočítané pred fúziou, na neskoršie zisky. Ústavná rada sa mala vyjadriť k súladu tohto postupu schvaľovania s článkom 34 ústavy, ktorý zveruje zákonodarcovi určenie rozsahu pôsobnosti daňovej výhody. V tomto kontexte uvážila, že uvedené ustanovenie neumožňovalo zákonodarcovi subdelegovať svoju daňovú právomoc ministrovi a že tomu bola zverená len právomoc presvedčiť sa, v súlade s cieľom zákonodarcu zamedziť obchádzaniu daňovej povinnosti, či sa dodržiavajú podmienky stanovené zákonom. V tomto rozhodnutí sa Ústavná rada mala vyjadriť k dodržiavaniu jednotlivých právomocí zákonodarnej a nariaďovacej moci v daňovej oblasti, ale vôbec nie k jestvovaniu na strane ministra hodnotiacej právomoci v prijímaní individuálnych opatrení nevyhnutných na uplatnenie zákona. |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ ide stále o hodnotiacu voľnosť, ktorou disponujú francúzske orgány na účely udelenia súhlasu, treba konštatovať, že rozhodnutie Ústavnej rady z 30. decembra 1987 (59), na ktoré sa odvolávajú francúzske orgány a niektoré zo zúčastnených strán, nie je relevantné v tomto kontexte. V tejto veci bolo v hre daňové opatrenie ustanovujúce možnosť pre novú právnickú osobu, ktorá vznikla zo spojenia dvoch spoločností, prevziať na ohraničené obdobie celý deficit spojených spoločností alebo jeho časť a umožňujúce, na základe súhlasu ministra rozpočtu a v rámci obmedzenia tohto súhlasu, v prípade čiastočného vkladu aktív do spoločnosti skupiny preniesť deficity, ktoré ešte neboli odpočítané pred fúziou, na neskoršie zisky. Ústavná rada sa mala vyjadriť k súladu tohto postupu schvaľovania s článkom 34 ústavy, ktorý zveruje zákonodarcovi určenie rozsahu pôsobnosti daňovej výhody. V tomto kontexte uvážila, že uvedené ustanovenie neumožňovalo zákonodarcovi subdelegovať svoju daňovú právomoc ministrovi a že tomu bola zverená len právomoc presvedčiť sa, v súlade s cieľom zákonodarcu zamedziť obchádzaniu daňovej povinnosti, či sa dodržiavajú podmienky stanovené zákonom. V tomto rozhodnutí sa Ústavná rada mala vyjadriť k dodržiavaniu jednotlivých právomocí zákonodarnej a nariaďovacej moci v daňovej oblasti, ale vôbec nie k jestvovaniu na strane ministra hodnotiacej právomoci v prijímaní individuálnych opatrení nevyhnutných na uplatnenie zákona.

| (129) | V každom prípade sa Komisia domnieva, že podmienky článku 87 ods. 1 zmluvy nemožno spochybniť judikatúrou vnútroštátnych súdov. |
| --- | --- |

(129)

V každom prípade sa Komisia domnieva, že podmienky článku 87 ods. 1 zmluvy nemožno spochybniť judikatúrou vnútroštátnych súdov.

| (130) | Po štvrté, pokiaľ ide o argument, že vnútroštátne orgány údajne nedisponujú arbitrárnou mocou, pretože voči ich rozhodnutiu by bolo možné odvolať sa na vnútroštátne súdy, aby boli spochybnené dôvody na zamietnutie súhlasu, treba pripomenúť, že na vylúčenie kvalifikácie všeobecného opatrenia nie je nevyhnutné preveriť, či správanie daňového orgánu má arbitrárny charakter. Stačí totiž konštatovať, že uvedený správny orgán disponuje právomocou diskrecionárneho hodnotenia, ktorá mu umožňuje upraviť podmienky udelenia uvedenej daňovej výhody v závislosti od charakteristík investičných projektov, ktoré mu boli predložené na posúdenie (60). Okrem toho sa usúdilo, že odklady dlhov udelené v rámci súdneho konania a v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom sa vyznačujú selektívnym charakterom, pretože nevyplývajú automaticky z uplatnenia zákona, ale z diskrecionárnej voľby uvedených orgánov verejnej moci. Sudca Spoločenstva v tomto kontexte pripomenul, že článok 87 ods. 1 zmluvy nerozlišuje podľa príčin alebo cieľov štátnych zásahov, ale definuje ich v závislosti od ich účinkov (61). O to viac v tomto osobitnom prípade teda okolnosť, že rozhodnutia zamietajúce súhlas môžu byť predmetom odvolania na vnútroštátnom súde, nemôže spochybniť jestvovanie hodnotiacej voľnosti vnútroštátnych orgánov v rámci uplatnenia podmienok udelenia ministerského súhlasu. |
| --- | --- |

(130)

Po štvrté, pokiaľ ide o argument, že vnútroštátne orgány údajne nedisponujú arbitrárnou mocou, pretože voči ich rozhodnutiu by bolo možné odvolať sa na vnútroštátne súdy, aby boli spochybnené dôvody na zamietnutie súhlasu, treba pripomenúť, že na vylúčenie kvalifikácie všeobecného opatrenia nie je nevyhnutné preveriť, či správanie daňového orgánu má arbitrárny charakter. Stačí totiž konštatovať, že uvedený správny orgán disponuje právomocou diskrecionárneho hodnotenia, ktorá mu umožňuje upraviť podmienky udelenia uvedenej daňovej výhody v závislosti od charakteristík investičných projektov, ktoré mu boli predložené na posúdenie (60). Okrem toho sa usúdilo, že odklady dlhov udelené v rámci súdneho konania a v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom sa vyznačujú selektívnym charakterom, pretože nevyplývajú automaticky z uplatnenia zákona, ale z diskrecionárnej voľby uvedených orgánov verejnej moci. Sudca Spoločenstva v tomto kontexte pripomenul, že článok 87 ods. 1 zmluvy nerozlišuje podľa príčin alebo cieľov štátnych zásahov, ale definuje ich v závislosti od ich účinkov (61). O to viac v tomto osobitnom prípade teda okolnosť, že rozhodnutia zamietajúce súhlas môžu byť predmetom odvolania na vnútroštátnom súde, nemôže spochybniť jestvovanie hodnotiacej voľnosti vnútroštátnych orgánov v rámci uplatnenia podmienok udelenia ministerského súhlasu.

| (131) | V poslednom rade sa Komisia domnieva, že tvrdenie francúzskych orgánov vyvodené z nejestvovania rozdielu založeného na štátnej príslušnosti členov ZHZ a užívateľov nemôže viac spochybniť selektívny charakter režimu článku 39 CA VZD (62), o to viac, že správa Senátu č. 413 (63) uvádza, že podmienka spojená s jestvovaním významného hospodárskeho a sociálneho záujmu investície je „prostriedkom na uprednostnenie majetku vyrobeného na vnútroštátnom území alebo financií realizovaných v prospech francúzskeho užívateľa“. |
| --- | --- |

(131)

V poslednom rade sa Komisia domnieva, že tvrdenie francúzskych orgánov vyvodené z nejestvovania rozdielu založeného na štátnej príslušnosti členov ZHZ a užívateľov nemôže viac spochybniť selektívny charakter režimu článku 39 CA VZD (62), o to viac, že správa Senátu č. 413 (63) uvádza, že podmienka spojená s jestvovaním významného hospodárskeho a sociálneho záujmu investície je „prostriedkom na uprednostnenie majetku vyrobeného na vnútroštátnom území alebo financií realizovaných v prospech francúzskeho užívateľa“.

| (132) | So zreteľom na uvedené si Komisia myslí, že režim článku 39 CA VZD sa vyznačuje selektívnym charakterom. |
| --- | --- |

(132)

So zreteľom na uvedené si Komisia myslí, že režim článku 39 CA VZD sa vyznačuje selektívnym charakterom.

| (133) | Francúzske orgány zdôrazňujú, že kombinované ustanovenia článkov 39 C druhý pododsek a 39 CA VZD predstavujú apriórny kontrolný prostriedok, ktorým disponuje francúzsky daňový orgán na boj proti daňovému úniku vyplývajúcemu zo zneužívania finančných operácií s hnuteľným majetkom prostredníctvom daňovo transparentných štruktúr ako ZHZ. Myslia si, že režim článku 39 CA VZD je takýmto spôsobom odôvodnený charakterom a úsporou daňového systému. Z tohto hľadiska spresňujú, že režim článku 39 CA VZD „sa zakladá na objektívnych a horizontálnych kritériách boja proti daňovému úniku“. |
| --- | --- |

(133)

Francúzske orgány zdôrazňujú, že kombinované ustanovenia článkov 39 C druhý pododsek a 39 CA VZD predstavujú apriórny kontrolný prostriedok, ktorým disponuje francúzsky daňový orgán na boj proti daňovému úniku vyplývajúcemu zo zneužívania finančných operácií s hnuteľným majetkom prostredníctvom daňovo transparentných štruktúr ako ZHZ. Myslia si, že režim článku 39 CA VZD je takýmto spôsobom odôvodnený charakterom a úsporou daňového systému. Z tohto hľadiska spresňujú, že režim článku 39 CA VZD „sa zakladá na objektívnych a horizontálnych kritériách boja proti daňovému úniku“.

| (134) | Je pravda, že pojem štátnej pomoci sa nezameriava na štátne opatrenia zavádzajúce rozdiel medzi podnikmi, keď tento rozdiel vyplýva z charakteru a úspory systému nákladov, do ktorého zapadajú. Toto odôvodnenie založené na charaktere alebo úspore daňového systému odkazuje na súlad konkrétneho daňového opatrenia s vnútornou logikou daňového systému vo všeobecnosti. Daňové rozdiely však nemôžu byť diktované všeobecnými účelmi a cieľmi, ktoré sleduje štát prijatím uvedených opatrení (64). |
| --- | --- |

(134)

Je pravda, že pojem štátnej pomoci sa nezameriava na štátne opatrenia zavádzajúce rozdiel medzi podnikmi, keď tento rozdiel vyplýva z charakteru a úspory systému nákladov, do ktorého zapadajú. Toto odôvodnenie založené na charaktere alebo úspore daňového systému odkazuje na súlad konkrétneho daňového opatrenia s vnútornou logikou daňového systému vo všeobecnosti. Daňové rozdiely však nemôžu byť diktované všeobecnými účelmi a cieľmi, ktoré sleduje štát prijatím uvedených opatrení (64).

| (135) | V tomto osobitnom prípade sa Komisia domnieva, že článok 39 C druhý pododsek VZD tým, že obmedzil sumu odpočítateľného odpisu, sa skutočne zameriava na boj proti zneužitiu daňovo transparentných štruktúr s cieľom dosiahnuť daňové zisky v rámci financovania majetku daného do prenájmu alebo k dispozícii. Tento cieľ sa ukazuje ako potrebný a racionálny na to, aby sa zabezpečila účinnosť daňového systému odpisov prenajatého majetku alebo daného k dispozícii, a preto sa musí pokladať za vlastný uvedenému systému (65). |
| --- | --- |

(135)

V tomto osobitnom prípade sa Komisia domnieva, že článok 39 C druhý pododsek VZD tým, že obmedzil sumu odpočítateľného odpisu, sa skutočne zameriava na boj proti zneužitiu daňovo transparentných štruktúr s cieľom dosiahnuť daňové zisky v rámci financovania majetku daného do prenájmu alebo k dispozícii. Tento cieľ sa ukazuje ako potrebný a racionálny na to, aby sa zabezpečila účinnosť daňového systému odpisov prenajatého majetku alebo daného k dispozícii, a preto sa musí pokladať za vlastný uvedenému systému (65).

| (136) | Naproti tomu režim zavedený článkom 39 CA VZD nemožno odôvodniť charakterom a úsporou francúzskeho systému odpisovania majetku daného do prenájmu alebo k dispozícii. Totiž aj keď výnimky z principiálnej maximálnej výšky odpisovania ustanovenej v článku 39 C druhom pododseku VZD sú prípustné, tieto výnimky by mali byť založené len na podmienkach, ktorých splnenie by malo taký charakter, že by zabraňovalo využiť na účely daňovej optimalizácie financovanie uvedeného majetku prostredníctvom daňovo transparentných štruktúr ako ZHZ. |
| --- | --- |

(136)

Naproti tomu režim zavedený článkom 39 CA VZD nemožno odôvodniť charakterom a úsporou francúzskeho systému odpisovania majetku daného do prenájmu alebo k dispozícii. Totiž aj keď výnimky z principiálnej maximálnej výšky odpisovania ustanovenej v článku 39 C druhom pododseku VZD sú prípustné, tieto výnimky by mali byť založené len na podmienkach, ktorých splnenie by malo taký charakter, že by zabraňovalo využiť na účely daňovej optimalizácie financovanie uvedeného majetku prostredníctvom daňovo transparentných štruktúr ako ZHZ.

| (137) | Na jednej strane obmedzenie rozsahu pôsobnosti uvedenej výnimky na financovanie majetku odpisovateľného za obdobie aspoň ôsmich rokov nemožno odôvodniť ako také alebo v kombinácii s ostatnými podmienkami udelenia súhlasu so zreteľom na cieľ sledovaný francúzskymi orgánmi. Tie okrem toho neposkytli v rámci tohto správneho konania nijaké vysvetlenie, pokiaľ ide o voľbu, so zreteľom na sledovaný cieľa boja proti daňovému úniku, obmedziť túto výnimku na majetok, ktorý má takéto obdobie odpisovania. |
| --- | --- |

(137)

Na jednej strane obmedzenie rozsahu pôsobnosti uvedenej výnimky na financovanie majetku odpisovateľného za obdobie aspoň ôsmich rokov nemožno odôvodniť ako také alebo v kombinácii s ostatnými podmienkami udelenia súhlasu so zreteľom na cieľ sledovaný francúzskymi orgánmi. Tie okrem toho neposkytli v rámci tohto správneho konania nijaké vysvetlenie, pokiaľ ide o voľbu, so zreteľom na sledovaný cieľa boja proti daňovému úniku, obmedziť túto výnimku na majetok, ktorý má takéto obdobie odpisovania.

| (138) | Na strane druhej, ako sa už konštatovalo, z podmienok udelenia ministerského súhlasu podmienka požadujúca jestvovanie hospodárskeho a sociálneho záujmu finančnej operácie, najmä v oblasti zamestnanosti, poskytuje francúzskym orgánom hodnotiacu voľnosť. Táto podmienka nesúvisí ostatne s cieľom, ktorý sleduje Francúzsko, bojovať proti daňovému úniku. V každom prípade takýto sociálny cieľ nemá sám o sebe taký charakter, aby umožňoval uvedenému režimu vyhnúť sa kvalifikácii pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, keďže tento článok nerobí rozdiel medzi štátnymi zásahmi podľa príčin alebo cieľov, ale definuje ich v závislosti od ich účinkov (66). Už predtým sa okrem iného usúdilo, že článok 87 ods. 1 zmluvy by nebol užitočný, ak by dôvody týkajúce sa vytvorenia alebo udržania zamestnanosti umožňovali konkrétnym opatreniam vyhnúť sa kvalifikácii štátnej pomoci, keďže väčšina pomoci sa poskytuje s cieľom vytvoriť alebo zachovať zamestnanosť (67). |
| --- | --- |

(138)

Na strane druhej, ako sa už konštatovalo, z podmienok udelenia ministerského súhlasu podmienka požadujúca jestvovanie hospodárskeho a sociálneho záujmu finančnej operácie, najmä v oblasti zamestnanosti, poskytuje francúzskym orgánom hodnotiacu voľnosť. Táto podmienka nesúvisí ostatne s cieľom, ktorý sleduje Francúzsko, bojovať proti daňovému úniku. V každom prípade takýto sociálny cieľ nemá sám o sebe taký charakter, aby umožňoval uvedenému režimu vyhnúť sa kvalifikácii pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, keďže tento článok nerobí rozdiel medzi štátnymi zásahmi podľa príčin alebo cieľov, ale definuje ich v závislosti od ich účinkov (66). Už predtým sa okrem iného usúdilo, že článok 87 ods. 1 zmluvy by nebol užitočný, ak by dôvody týkajúce sa vytvorenia alebo udržania zamestnanosti umožňovali konkrétnym opatreniam vyhnúť sa kvalifikácii štátnej pomoci, keďže väčšina pomoci sa poskytuje s cieľom vytvoriť alebo zachovať zamestnanosť (67).

| (139) | V tomto kontexte francúzske orgány tiež zdôrazňujú, že daňový režim článku 39 CA VZD umožnil obnoviť a konsolidovať námornú flotilu. Analogicky Air France uvádza, že tento režim podporuje obnovenie jeho flotily, ktorá sa stala potrebnou pre zmenu environmentálnych noriem. Okrem skutočnosti, že takéto tvrdenia potvrdzujú hodnotenie Komisie, pokiaľ ide o selektívny charakter režimu, nemožno si myslieť, že sledovanie cieľov hospodárskej alebo priemyselnej politiky má taký charakter, že umožňuje selektívnemu opatreniu vyhnúť sa uplatneniu článku 87 ods. 1 zmluvy (68). V podobnom kontexte sa už ostatne usúdilo, že režim ustanovujúci bonifikáciu úrokov z úverov schválených na nákup alebo nájom, s predkupným právom, vozidiel v prospech fyzických osôb, malých a stredných podnikov, verejných územných subjektov a subjektov poskytovania miestnych verejných služieb je pomocou a nemôže byť odôvodnený okolnosťou, že toto opatrenie v úsilí o ochranu životného prostredia a cestnej bezpečnosti sa zameriavalo na to, aby sa umožnila obnova priemyselného vozového parku v Španielsku. (69) |
| --- | --- |

(139)

V tomto kontexte francúzske orgány tiež zdôrazňujú, že daňový režim článku 39 CA VZD umožnil obnoviť a konsolidovať námornú flotilu. Analogicky Air France uvádza, že tento režim podporuje obnovenie jeho flotily, ktorá sa stala potrebnou pre zmenu environmentálnych noriem. Okrem skutočnosti, že takéto tvrdenia potvrdzujú hodnotenie Komisie, pokiaľ ide o selektívny charakter režimu, nemožno si myslieť, že sledovanie cieľov hospodárskej alebo priemyselnej politiky má taký charakter, že umožňuje selektívnemu opatreniu vyhnúť sa uplatneniu článku 87 ods. 1 zmluvy (68). V podobnom kontexte sa už ostatne usúdilo, že režim ustanovujúci bonifikáciu úrokov z úverov schválených na nákup alebo nájom, s predkupným právom, vozidiel v prospech fyzických osôb, malých a stredných podnikov, verejných územných subjektov a subjektov poskytovania miestnych verejných služieb je pomocou a nemôže byť odôvodnený okolnosťou, že toto opatrenie v úsilí o ochranu životného prostredia a cestnej bezpečnosti sa zameriavalo na to, aby sa umožnila obnova priemyselného vozového parku v Španielsku. (69)

| (140) | Všetky dôvody všeobecného záujmu, ku ktorým údajne prispel cieľ alebo účinok režimu, teda zamestnanosť, obnova alebo konsolidácia príslušných lodí alebo lietadiel, hoci aj boli legitímne, nie sú preukazné charakterom a úsporou uvedeného daňového systému, a dokonca sú neúčinné, pokiaľ ide o kvalifikáciu opatrenia štátnej pomoci s ohľadom na článok 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(140)

Všetky dôvody všeobecného záujmu, ku ktorým údajne prispel cieľ alebo účinok režimu, teda zamestnanosť, obnova alebo konsolidácia príslušných lodí alebo lietadiel, hoci aj boli legitímne, nie sú preukazné charakterom a úsporou uvedeného daňového systému, a dokonca sú neúčinné, pokiaľ ide o kvalifikáciu opatrenia štátnej pomoci s ohľadom na článok 87 ods. 1 zmluvy.

| (141) | Komisia si tiež myslí, že na účely uplatnenia článku 87 ods. 1 zmluvy je bezvýznamné, či režim článku 39 CA VZD je menej výhodný pre týchto príjemcov, ako bol režim podielov v spoluvlastníctve lodí, keďže uvedený režim v tomto osobitnom prípade sa má hodnotiť Komisiou vo chvíli jeho zavedenia (70). |
| --- | --- |

(141)

Komisia si tiež myslí, že na účely uplatnenia článku 87 ods. 1 zmluvy je bezvýznamné, či režim článku 39 CA VZD je menej výhodný pre týchto príjemcov, ako bol režim podielov v spoluvlastníctve lodí, keďže uvedený režim v tomto osobitnom prípade sa má hodnotiť Komisiou vo chvíli jeho zavedenia (70).

| (142) | Z predchádzajúceho vyplýva, že Komisia sa domnieva, že režim článku 39 CA VZD nie je odôvodnený charakterom a úsporou uvedeného daňového systému a že jeho selektívny charakter preto nemôže byť spochybnený. |
| --- | --- |

(142)

Z predchádzajúceho vyplýva, že Komisia sa domnieva, že režim článku 39 CA VZD nie je odôvodnený charakterom a úsporou uvedeného daňového systému a že jeho selektívny charakter preto nemôže byť spochybnený.

| (143) | Ako sa už konštatovalo, príjemcovia daňového režimu článku 39 CA VZD sú na jednej strane hospodárski operátori pôsobiaci v sektoroch dopravy a priemyslu a na strane druhej členovia ZHZ financujúcich majetok spadajúci do týchto sektorov, ktorými sú prevažne finančné inštitúcie. Všetci títo operátori pôsobia na trhoch už uvedených sektorov Spoločenstva. |
| --- | --- |

(143)

Ako sa už konštatovalo, príjemcovia daňového režimu článku 39 CA VZD sú na jednej strane hospodárski operátori pôsobiaci v sektoroch dopravy a priemyslu a na strane druhej členovia ZHZ financujúcich majetok spadajúci do týchto sektorov, ktorými sú prevažne finančné inštitúcie. Všetci títo operátori pôsobia na trhoch už uvedených sektorov Spoločenstva.

| (144) | V tomto kontexte treba pripomenúť, že pomoc zameriavajúca sa na oslobodenie podniku od nákladov, ktoré by inak bežne musel znášať v rámci bežného riadenia alebo svojich bežných činností, v zásade narúša podmienky hospodárskej súťaže (71). Usúdilo sa totiž, že akékoľvek poskytnutie pomoci podniku, ktorý vykonáva svoje činnosti na trhu Spoločenstva, môže spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (72). |
| --- | --- |

(144)

V tomto kontexte treba pripomenúť, že pomoc zameriavajúca sa na oslobodenie podniku od nákladov, ktoré by inak bežne musel znášať v rámci bežného riadenia alebo svojich bežných činností, v zásade narúša podmienky hospodárskej súťaže (71). Usúdilo sa totiž, že akékoľvek poskytnutie pomoci podniku, ktorý vykonáva svoje činnosti na trhu Spoločenstva, môže spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (72).

| (145) | V tomto osobitnom prípade teda, vzhľadom na charakter a medzinárodný rozmer uvedených sektorov, sa Komisia domnieva, že uvedená pomoc posilňuje postavenie operátorov týchto sektorov, ktorí sa podieľajú na vnútroštátnom obchode a na obchode v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(145)

V tomto osobitnom prípade teda, vzhľadom na charakter a medzinárodný rozmer uvedených sektorov, sa Komisia domnieva, že uvedená pomoc posilňuje postavenie operátorov týchto sektorov, ktorí sa podieľajú na vnútroštátnom obchode a na obchode v rámci Spoločenstva.

| (146) | Takto sa príjemcovia uvedeného režimu ocitajú vo výsadnom postavení tak v porovnaní so svojimi vnútroštátnymi konkurentmi (73), ako aj v porovnaní s konkurentmi z iných členských štátov, ktorí nemôžu získať výhody tohto režimu z toho dôvodu, že nefinancujú alebo nepoužívajú majetok oprávnený z hľadiska tohto režimu, alebo že nepodliehajú daňovej povinnosti vo Francúzsku. |
| --- | --- |

(146)

Takto sa príjemcovia uvedeného režimu ocitajú vo výsadnom postavení tak v porovnaní so svojimi vnútroštátnymi konkurentmi (73), ako aj v porovnaní s konkurentmi z iných členských štátov, ktorí nemôžu získať výhody tohto režimu z toho dôvodu, že nefinancujú alebo nepoužívajú majetok oprávnený z hľadiska tohto režimu, alebo že nepodliehajú daňovej povinnosti vo Francúzsku.

| (147) | K tomuto poslednému bodu, hoci je pravda, že z formálneho hľadiska nijaká právna prekážka nebráni hospodárskym operátorom iných členských štátov ako Francúzsko financovať alebo využívať majetok uvedený v článku 39 CA VZD, je nepopierateľné, že v praxi uvedený režim uprednostňuje operátorov majúcich daňovú povinnosť vo Francúzsku. V tomto smere je relevantné konštatovať, že všetky zúčastnené strany, ktoré sú príjemcami uvedeného režimu a predložili pripomienky v rámci konania vo veci formálneho zisťovania, sú spoločnosti zriadené podľa francúzskeho práva. Taktiež je vhodné pripomenúť, že pokiaľ ide o sektor, ktorého sa predovšetkým týka uvedené daňové opatrenie, teda o námornú dopravu, francúzske orgány samy zdôraznili, že prijatie tohto opatrenia sa zameriavalo na odstránenie stagnácie počtu obchodných lodí registrovaných vo Francúzsku a na zníženie daňových výdavkov. Napokon je v tomto kontexte relevantné pripomenúť, že správa Senátu č. 143 (74) uvádza, že režim je „prostriedkom na podporu majetku vyrobeného na vnútroštátnom území a financovania uskutočneného v prospech francúzskeho užívateľa“. |
| --- | --- |

(147)

K tomuto poslednému bodu, hoci je pravda, že z formálneho hľadiska nijaká právna prekážka nebráni hospodárskym operátorom iných členských štátov ako Francúzsko financovať alebo využívať majetok uvedený v článku 39 CA VZD, je nepopierateľné, že v praxi uvedený režim uprednostňuje operátorov majúcich daňovú povinnosť vo Francúzsku. V tomto smere je relevantné konštatovať, že všetky zúčastnené strany, ktoré sú príjemcami uvedeného režimu a predložili pripomienky v rámci konania vo veci formálneho zisťovania, sú spoločnosti zriadené podľa francúzskeho práva. Taktiež je vhodné pripomenúť, že pokiaľ ide o sektor, ktorého sa predovšetkým týka uvedené daňové opatrenie, teda o námornú dopravu, francúzske orgány samy zdôraznili, že prijatie tohto opatrenia sa zameriavalo na odstránenie stagnácie počtu obchodných lodí registrovaných vo Francúzsku a na zníženie daňových výdavkov. Napokon je v tomto kontexte relevantné pripomenúť, že správa Senátu č. 143 (74) uvádza, že režim je „prostriedkom na podporu majetku vyrobeného na vnútroštátnom území a financovania uskutočneného v prospech francúzskeho užívateľa“.

| (148) | Z tohto dôvodu bez toho, že by bolo potrebné pristúpiť k hospodárskej analýze skutočnej situácie príslušných trhov (75) a vzhľadom na skutočnosť, že daňový režim zavedený vo Francúzsku posilňuje postavenie hospodárskych operátorov, ktorí majú z neho prospech v porovnaní s inými konkurenčnými operátormi v obchode v rámci Spoločenstva, Komisia sa domnieva, že tento režim ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž medzi týmito operátormi. |
| --- | --- |

(148)

Z tohto dôvodu bez toho, že by bolo potrebné pristúpiť k hospodárskej analýze skutočnej situácie príslušných trhov (75) a vzhľadom na skutočnosť, že daňový režim zavedený vo Francúzsku posilňuje postavenie hospodárskych operátorov, ktorí majú z neho prospech v porovnaní s inými konkurenčnými operátormi v obchode v rámci Spoločenstva, Komisia sa domnieva, že tento režim ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž medzi týmito operátormi.

| (149) | Vzhľadom na všetky predchádzajúce odôvodnenia sa Komisia domnieva, že režim článku 39 CA VZD predstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(149)

Vzhľadom na všetky predchádzajúce odôvodnenia sa Komisia domnieva, že režim článku 39 CA VZD predstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

2.   Kvantifikácia a rozdelenie pomoci medzi príjemcov

| (150) | Ako sa už konštatovalo, daňovými výhodami vyplývajúcimi z uplatnenia článku 39 CA VZD sú na jednej strane zrušenie maximálnej výšky odpočítateľných odpisov, na strane druhej zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania a napokon prípadné oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia. |
| --- | --- |

(150)

Ako sa už konštatovalo, daňovými výhodami vyplývajúcimi z uplatnenia článku 39 CA VZD sú na jednej strane zrušenie maximálnej výšky odpočítateľných odpisov, na strane druhej zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania a napokon prípadné oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia.

| (151) | Suma pomoci na každú lízingovú operáciu zodpovedá rozdielu medzi aktualizovanými hodnotami daní vyplatených za celé obdobie odpisovania, vzhľadom na zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania, a hodnotami, ktoré by vyplynuli z uplatnenia ustanovení článku 39 C druhého pododseku VZD, čo je rozdiel, ku ktorému treba pripočítať prípadné oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia. (76). Táto suma je určená pri každej lízingovej operácii podľa podmienok ustanovených v odsekoch 46 a 47 daňového predpisu č. 120 (77) na účely spätného postúpenia užívateľovi podielu celkovej výhody. |
| --- | --- |

(151)

Suma pomoci na každú lízingovú operáciu zodpovedá rozdielu medzi aktualizovanými hodnotami daní vyplatených za celé obdobie odpisovania, vzhľadom na zvýšenie o jeden bod koeficientu odpisovania, a hodnotami, ktoré by vyplynuli z uplatnenia ustanovení článku 39 C druhého pododseku VZD, čo je rozdiel, ku ktorému treba pripočítať prípadné oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia. (76). Táto suma je určená pri každej lízingovej operácii podľa podmienok ustanovených v odsekoch 46 a 47 daňového predpisu č. 120 (77) na účely spätného postúpenia užívateľovi podielu celkovej výhody.

| (152) | Pokiaľ ide o presné rozdelenie celkovej výhody získanej podľa článku 39 CA VZD, členovia ZHZ – priami príjemcovia – musia spätne postúpiť aspoň 2/3 tejto výhody užívateľovi uvažovaného majetku. V rámci každej lízingovej operácie je však presná suma výhody, ktorú treba spätne postúpiť užívateľovi, určená počas vydania súhlasu v súlade s ustanoveniami článku 39 CA VZD. |
| --- | --- |

(152)

Pokiaľ ide o presné rozdelenie celkovej výhody získanej podľa článku 39 CA VZD, členovia ZHZ – priami príjemcovia – musia spätne postúpiť aspoň 2/3 tejto výhody užívateľovi uvažovaného majetku. V rámci každej lízingovej operácie je však presná suma výhody, ktorú treba spätne postúpiť užívateľovi, určená počas vydania súhlasu v súlade s ustanoveniami článku 39 CA VZD.

3.   Kvalifikácia režimu ako nezákonnej pomoci

| (153) | V súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy má členským štát povinnosť oznámiť akýkoľvek návrh smerujúci k zavedeniu alebo k zmene pomoci. Zainteresovaný členský štát nemôže zaviesť plánované opatrenia, skôr než tento postup nevyústi do konečného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(153)

V súlade s článkom 88 ods. 3 zmluvy má členským štát povinnosť oznámiť akýkoľvek návrh smerujúci k zavedeniu alebo k zmene pomoci. Zainteresovaný členský štát nemôže zaviesť plánované opatrenia, skôr než tento postup nevyústi do konečného rozhodnutia.

| (154) | V tomto osobitnom prípade francúzske orgány informovali Komisiu listom zo 17. marca 1998 (A/32232) o zavedení opatrenia obmedzujúceho odpisovanie majetku daného do prenájmu, aby sa bojovalo proti využitiu tohto mechanizmu len na účel daňovej optimalizácie, a ustanovujúceho výnimku z tohto obmedzenia. V tomto liste francúzske orgány uvádzajú, že sa nezdá, že by toto opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, ktorá má byť predmetom predbežného oznámenia Komisii podľa článku 88 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(154)

V tomto osobitnom prípade francúzske orgány informovali Komisiu listom zo 17. marca 1998 (A/32232) o zavedení opatrenia obmedzujúceho odpisovanie majetku daného do prenájmu, aby sa bojovalo proti využitiu tohto mechanizmu len na účel daňovej optimalizácie, a ustanovujúceho výnimku z tohto obmedzenia. V tomto liste francúzske orgány uvádzajú, že sa nezdá, že by toto opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, ktorá má byť predmetom predbežného oznámenia Komisii podľa článku 88 ods. 3 zmluvy.

| (155) | Komisia sa domnieva, že za týchto okolností tento list nemožno pokladať za oznámenie v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy. Na dôvažok Komisia podčiarkuje, že uvedený list nedodržiaval formálne pravidlá uvedené v liste Komisie členským štátom SA (81) 12740 z 2. októbra 1981 a platné v danom čase. Francúzsko teda konalo nezákonným spôsobom tým, že zaviedlo uvedenú schému pomoci tak, že porušilo článok 88 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(155)

Komisia sa domnieva, že za týchto okolností tento list nemožno pokladať za oznámenie v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy. Na dôvažok Komisia podčiarkuje, že uvedený list nedodržiaval formálne pravidlá uvedené v liste Komisie členským štátom SA (81) 12740 z 2. októbra 1981 a platné v danom čase. Francúzsko teda konalo nezákonným spôsobom tým, že zaviedlo uvedenú schému pomoci tak, že porušilo článok 88 ods. 3 zmluvy.

4.   Zlučiteľnosť schémy pomoci so spoločným trhom

| (156) | Keďže uvedený daňový režim predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, treba preskúmať jeho prípadnú zlučiteľnosť na základe výnimiek ustanovených v odsekoch 2 a 3 tohto článku. V tomto smere treba pripomenúť, že skutoční príjemcovia uvedeného režimu podľa informácií odovzdaných francúzskymi orgánmi spadajú do sektora námornej, leteckej a železničnej dopravy, ako aj okrajovo do výrobného sektora (78). Títo príjemcovia pochádzajú aj z finančného sektora, keďže členmi ZHZ sú prevažne finančné inštitúcie. |
| --- | --- |

(156)

Keďže uvedený daňový režim predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, treba preskúmať jeho prípadnú zlučiteľnosť na základe výnimiek ustanovených v odsekoch 2 a 3 tohto článku. V tomto smere treba pripomenúť, že skutoční príjemcovia uvedeného režimu podľa informácií odovzdaných francúzskymi orgánmi spadajú do sektora námornej, leteckej a železničnej dopravy, ako aj okrajovo do výrobného sektora (78). Títo príjemcovia pochádzajú aj z finančného sektora, keďže členmi ZHZ sú prevažne finančné inštitúcie.

| (157) | Pokiaľ ide o výnimky ustanovené v článku 87 ods. 2 zmluvy týkajúce sa pomoci sociálneho charakteru poskytovanej individuálnym spotrebiteľom, pomoci zameranej na nápravu škôd spôsobených prírodnými kalamitami a inými mimoriadnymi udalosťami, ako aj pomoci poskytovanej hospodárstvu niektorých regiónov Spolkovej republiky Nemecko, stačí konštatovať, že v tomto kontexte nie sú vôbec relevantné bez ohľadu na identitu príjemcov uvedeného režimu. |
| --- | --- |

(157)

Pokiaľ ide o výnimky ustanovené v článku 87 ods. 2 zmluvy týkajúce sa pomoci sociálneho charakteru poskytovanej individuálnym spotrebiteľom, pomoci zameranej na nápravu škôd spôsobených prírodnými kalamitami a inými mimoriadnymi udalosťami, ako aj pomoci poskytovanej hospodárstvu niektorých regiónov Spolkovej republiky Nemecko, stačí konštatovať, že v tomto kontexte nie sú vôbec relevantné bez ohľadu na identitu príjemcov uvedeného režimu.

| (158) | Pokiaľ ide o výnimku článku 87 ods. 3 písm. b) zmluvy, stačí konštatovať, že uvedený daňový režim nepredstavuje významný projekt spoločného európskeho záujmu a nezameriava sa na nápravu vážnej krízy francúzskeho hospodárstva. Nezameriava sa ani na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva v zmysle výnimky článku 87 ods. 3 písm. d) zmluvy. |
| --- | --- |

(158)

Pokiaľ ide o výnimku článku 87 ods. 3 písm. b) zmluvy, stačí konštatovať, že uvedený daňový režim nepredstavuje významný projekt spoločného európskeho záujmu a nezameriava sa na nápravu vážnej krízy francúzskeho hospodárstva. Nezameriava sa ani na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva v zmysle výnimky článku 87 ods. 3 písm. d) zmluvy.

| (159) | Komisia chce v tomto smere zdôrazniť, že ani francúzske orgány, ani zúčastnené strany sa neodvolali na už uvedené výnimky počas správneho konania. |
| --- | --- |

(159)

Komisia chce v tomto smere zdôrazniť, že ani francúzske orgány, ani zúčastnené strany sa neodvolali na už uvedené výnimky počas správneho konania.

| (160) | Skúmanie výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy si vyžaduje analýzu podľa príslušných sektorov. |
| --- | --- |

(160)

Skúmanie výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy si vyžaduje analýzu podľa príslušných sektorov.

| (161) | Komisia si myslí, pokiaľ ide o výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, ktorá povoľuje pomoc uľahčujúcu rozvoj niektorých činností, pokiaľ obchod nie je narušený opatrením v rozpore so spoločným záujmom, že nič neumožňuje myslieť si, že pomoc poskytnutá sektoru leteckej dopravy uplatnením uvedeného režimu je zlučiteľná so spoločným trhom. Totiž nijaká výnimka ustanovená v tomto smere usmerneniami Komisie týkajúcimi sa uplatnenia článkov 92 a 93 zmluvy a článku 61 dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore letectva (79) nie je uplatniteľná v tomto osobitnom prípade. |
| --- | --- |

(161)

Komisia si myslí, pokiaľ ide o výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, ktorá povoľuje pomoc uľahčujúcu rozvoj niektorých činností, pokiaľ obchod nie je narušený opatrením v rozpore so spoločným záujmom, že nič neumožňuje myslieť si, že pomoc poskytnutá sektoru leteckej dopravy uplatnením uvedeného režimu je zlučiteľná so spoločným trhom. Totiž nijaká výnimka ustanovená v tomto smere usmerneniami Komisie týkajúcimi sa uplatnenia článkov 92 a 93 zmluvy a článku 61 dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore letectva (79) nie je uplatniteľná v tomto osobitnom prípade.

| (162) | Treba však poznamenať, že Komisia výnimočne povoľuje istú pomoc prevádzke v leteckej doprave:






  a) | na základe usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci na regionálne účely z roku 1998, zmenených a doplnených v roku 2000 (80), pre letecké linky s odletom z územia veľmi okrajových regiónov s cieľom kompenzovať zvýšené náklady vyplývajúce z trvalých nevýhod týchto regiónov, identifikovaných článkom 299 ods. 2 zmluvy; |
| --- | --- | --- |

(162)

Treba však poznamenať, že Komisia výnimočne povoľuje istú pomoc prevádzke v leteckej doprave:

a)

na základe usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci na regionálne účely z roku 1998, zmenených a doplnených v roku 2000 (80), pre letecké linky s odletom z územia veľmi okrajových regiónov s cieľom kompenzovať zvýšené náklady vyplývajúce z trvalých nevýhod týchto regiónov, identifikovaných článkom 299 ods. 2 zmluvy;

| b) | na základe usmernení Spoločenstva týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (81), pre nové letecké linky z regionálnych letísk vyznačujúcich sa ročnou prepravou do 5 miliónov cestujúcich do výšky 30 % nákladov prísne viazaných na začiatok činnosti za tri prvé roky (40 % uvedených nákladov za tri prvé roky v prípade regionálnych letísk nachádzajúcich sa v znevýhodnenom regióne v zmysle usmernení). |
| --- | --- |

b)

na základe usmernení Spoločenstva týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (81), pre nové letecké linky z regionálnych letísk vyznačujúcich sa ročnou prepravou do 5 miliónov cestujúcich do výšky 30 % nákladov prísne viazaných na začiatok činnosti za tri prvé roky (40 % uvedených nákladov za tri prvé roky v prípade regionálnych letísk nachádzajúcich sa v znevýhodnenom regióne v zmysle usmernení).

| (163) | Vzhľadom na uvedené Komisia súhlasí, aby Francúzsko nezahŕňalo do výpočtu pomoci, ktorú treba vrátiť, sumy pomoci týkajúce sa poprípade:






  a) | lietadiel vyhradených stabilným spôsobom pre letecké linky s odletom z mimoriadne okrajových regiónov, pokiaľ dokáže preukázať, že údržba týchto lietadiel bola skutočne vykonávaná v tomto regióne a že pomoc je nižšia ako zistené zvýšené náklady; |
| --- | --- | --- |

(163)

Vzhľadom na uvedené Komisia súhlasí, aby Francúzsko nezahŕňalo do výpočtu pomoci, ktorú treba vrátiť, sumy pomoci týkajúce sa poprípade:

a)

lietadiel vyhradených stabilným spôsobom pre letecké linky s odletom z mimoriadne okrajových regiónov, pokiaľ dokáže preukázať, že údržba týchto lietadiel bola skutočne vykonávaná v tomto regióne a že pomoc je nižšia ako zistené zvýšené náklady;

| b) | a lietadlám vyhradeným pre nové letecké linky s odletom z regionálneho letiska do výšky už spomenutého podielu oprávnených nákladov, pokiaľ uvedené linky nebudú v priebehu príslušného obdobia predmetom zmluvy o verejnej službe s finančnými kompenzáciami z titulu článku 4 nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k leteckým trasám v rámci Spoločenstva (82). |
| --- | --- |

b)

a lietadlám vyhradeným pre nové letecké linky s odletom z regionálneho letiska do výšky už spomenutého podielu oprávnených nákladov, pokiaľ uvedené linky nebudú v priebehu príslušného obdobia predmetom zmluvy o verejnej službe s finančnými kompenzáciami z titulu článku 4 nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k leteckým trasám v rámci Spoločenstva (82).

| (164) | Vo všetkých ostatných prípadoch je pomoc priznaná podnikom leteckej dopravy uplatnením uvedeného režimu nezlučiteľná so zmluvou. |
| --- | --- |

(164)

Vo všetkých ostatných prípadoch je pomoc priznaná podnikom leteckej dopravy uplatnením uvedeného režimu nezlučiteľná so zmluvou.

| (165) | Podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy usmernenia Spoločenstva z roku 1997 a potom usmernenia Spoločenstva z roku 2004 (83) definujú schémy štátnej pomoci, ktoré môžu byť povolené, aby sa podporili záujmy podnikov Spoločenstva pre námornú dopravu voči konkurencii z tretích krajín, v úsilí o dosiahnutie takých všeobecných cieľov ako:






  — | chrániť zamestnanosť v Spoločenstve (rovnako na mori ako na súši), |
| --- | --- | --- |

(165)

Podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy usmernenia Spoločenstva z roku 1997 a potom usmernenia Spoločenstva z roku 2004 (83) definujú schémy štátnej pomoci, ktoré môžu byť povolené, aby sa podporili záujmy podnikov Spoločenstva pre námornú dopravu voči konkurencii z tretích krajín, v úsilí o dosiahnutie takých všeobecných cieľov ako:

—

chrániť zamestnanosť v Spoločenstve (rovnako na mori ako na súši),

| — | zlepšiť bezpečnosť, |
| --- | --- |

—

zlepšiť bezpečnosť,

| — | zachovať námorné know-how v Spoločenstve a rozvíjať v ňom námorné schopnosti. |
| --- | --- |

—

zachovať námorné know-how v Spoločenstve a rozvíjať v ňom námorné schopnosti.

| (166) | So zreteľom na už uvedené ciele však usmernenia Spoločenstva z roku 1997 a 2004 povoľujú niektoré daňové opatrenia v prospech námorných spoločností s cieľom zlepšiť ich konkurencieschopnosť (bod 3.1). |
| --- | --- |

(166)

So zreteľom na už uvedené ciele však usmernenia Spoločenstva z roku 1997 a 2004 povoľujú niektoré daňové opatrenia v prospech námorných spoločností s cieľom zlepšiť ich konkurencieschopnosť (bod 3.1).

| (167) | Týmto sa pripomína, že cieľom štátnej pomoci v rámci spoločnej politiky námornej dopravy je podporovať konkurencieschopnosť flotily Spoločenstva na svetovom trhu. Z tohto dôvodu musia režimy daňovej úľavy požadovať vo všeobecnosti jestvovanie spojenia s vlajkou Spoločenstva. |
| --- | --- |

(167)

Týmto sa pripomína, že cieľom štátnej pomoci v rámci spoločnej politiky námornej dopravy je podporovať konkurencieschopnosť flotily Spoločenstva na svetovom trhu. Z tohto dôvodu musia režimy daňovej úľavy požadovať vo všeobecnosti jestvovanie spojenia s vlajkou Spoločenstva.

| (168) | Okrem toho výhody poskytované týmito režimami musia podporovať rozvoj námornej dopravy a zamestnanosti v tomto sektore v záujme Spoločenstva. Z tohto dôvodu už uvedené daňové výhody musia byť prísne obmedzené na činnosti námornej dopravy. Takto ak nejaká spoločnosť pre námornú dopravu vykonáva aj iné obchodné aktivity, obe činnosti musia byť účtované samostatne, aby sa zabránilo „prienikom“ do činností nezodpovedajúcich definícii námornej dopravy. |
| --- | --- |

(168)

Okrem toho výhody poskytované týmito režimami musia podporovať rozvoj námornej dopravy a zamestnanosti v tomto sektore v záujme Spoločenstva. Z tohto dôvodu už uvedené daňové výhody musia byť prísne obmedzené na činnosti námornej dopravy. Takto ak nejaká spoločnosť pre námornú dopravu vykonáva aj iné obchodné aktivity, obe činnosti musia byť účtované samostatne, aby sa zabránilo „prienikom“ do činností nezodpovedajúcich definícii námornej dopravy.

| (169) | Nemožno popierať, že uvedený režim sa usiluje o podporu financovania lodí pod francúzskou vlajkou a smeruje k rozvoju námorného sektora a jeho zamestnanosti. |
| --- | --- |

(169)

Nemožno popierať, že uvedený režim sa usiluje o podporu financovania lodí pod francúzskou vlajkou a smeruje k rozvoju námorného sektora a jeho zamestnanosti.

| (170) | Okrem toho pomoc poskytnutá na základe uplatnenia uvedeného režimu uľahčuje financovanie lodí, a tak prispieva k obnove flotily Spoločenstva. V tomto smere Komisia zdieľa názor francúzskych orgánov, podľa ktorého uvedená pomoc prispieva ku konsolidácii flotily pod národnou vlajkou, ako aj k jej obnove (84). Osobitne súhlasí s argumentom, podľa ktorého hlavne z dôvodu mechanizmu schvaľovania, ktorý podriaďuje uplatnenie uvedeného režimu povinnosti disponovať na území Spoločenstva rozhodovacím strategickým centrom týkajúcim sa riadenia námorných aktivít a riadenia lodí a ktorý zohľadňuje dôvody súvisiace so zamestnanosťou, uvedený režim prispieva k zachovaniu zamestnanosti v námornom sektore Spoločenstva tak na súši, ako aj na mori (85). Tieto predpoklady inak potvrdili viacerí majitelia lodí ako zúčastnené strany, ktorí zdôrazňujú dôležitosť uvedeného režimu na kompenzáciu zvýšených nákladov na posádky pod touto vlajkou, zabezpečenie udržania vysoko kvalitných pracovných miest v námornej doprave a zabezpečenie udržania, či dokonca rozvoja flotily pod vlajkou niektorého členského štátu (86). Komisia však spresňuje, že podľa uplatnenia usmernení Spoločenstva z roku 2004, ak ide o vlečné alebo bagrovacie lode, poskytnutá pomoc môže byť pokladaná za zlučiteľnú so spoločným trhom len vtedy, ak aspoň 50 % ich ročnej činnosti zodpovedá definícii námornej dopravy (87). |
| --- | --- |

(170)

Okrem toho pomoc poskytnutá na základe uplatnenia uvedeného režimu uľahčuje financovanie lodí, a tak prispieva k obnove flotily Spoločenstva. V tomto smere Komisia zdieľa názor francúzskych orgánov, podľa ktorého uvedená pomoc prispieva ku konsolidácii flotily pod národnou vlajkou, ako aj k jej obnove (84). Osobitne súhlasí s argumentom, podľa ktorého hlavne z dôvodu mechanizmu schvaľovania, ktorý podriaďuje uplatnenie uvedeného režimu povinnosti disponovať na území Spoločenstva rozhodovacím strategickým centrom týkajúcim sa riadenia námorných aktivít a riadenia lodí a ktorý zohľadňuje dôvody súvisiace so zamestnanosťou, uvedený režim prispieva k zachovaniu zamestnanosti v námornom sektore Spoločenstva tak na súši, ako aj na mori (85). Tieto predpoklady inak potvrdili viacerí majitelia lodí ako zúčastnené strany, ktorí zdôrazňujú dôležitosť uvedeného režimu na kompenzáciu zvýšených nákladov na posádky pod touto vlajkou, zabezpečenie udržania vysoko kvalitných pracovných miest v námornej doprave a zabezpečenie udržania, či dokonca rozvoja flotily pod vlajkou niektorého členského štátu (86). Komisia však spresňuje, že podľa uplatnenia usmernení Spoločenstva z roku 2004, ak ide o vlečné alebo bagrovacie lode, poskytnutá pomoc môže byť pokladaná za zlučiteľnú so spoločným trhom len vtedy, ak aspoň 50 % ich ročnej činnosti zodpovedá definícii námornej dopravy (87).

| (171) | Vzhľadom na už uvedené možno teda tvrdiť, že daňový režim článku 39 CA VZD, pokiaľ ide o jeho vyhovenie bodu 3.1 usmernení Spoločenstva z roku 2004, je priaznivý voči námornému sektoru a je v súlade s cieľmi definovanými uplatniteľnými usmerneniami Spoločenstva. |
| --- | --- |

(171)

Vzhľadom na už uvedené možno teda tvrdiť, že daňový režim článku 39 CA VZD, pokiaľ ide o jeho vyhovenie bodu 3.1 usmernení Spoločenstva z roku 2004, je priaznivý voči námornému sektoru a je v súlade s cieľmi definovanými uplatniteľnými usmerneniami Spoločenstva.

| (172) | Na možnosť využiť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy však musí byť pomoc poskytnutá podľa tohto režimu prísne úmerná sledovanému cieľu a nesmie narúšať podmienky obchodu v miere odporujúcej spoločnému záujmu. |
| --- | --- |

(172)

Na možnosť využiť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy však musí byť pomoc poskytnutá podľa tohto režimu prísne úmerná sledovanému cieľu a nesmie narúšať podmienky obchodu v miere odporujúcej spoločnému záujmu.

| (173) | V tomto smere sa pozornosť francúzskych orgánov sústreďuje na pravidlo v oblasti obmedzenia pomoci stanovené v bode 11 usmernení Spoločenstva z roku 2004, podľa ktorého: „Úroveň maximálnej prijateľnej pomoci predstavuje zrušenie daňových a sociálnych nákladov na námorníkov a zníženie dane z obratu námorných spoločností. V záujme toho, aby sa predišlo narušeniu hospodárskej súťaže, nemožno poskytnúť ďalšie výhody ďalšími systémami pomoci. Z tohto dôvodu aj keď sa každý systém oznámený členským štátom skúma v závislosti od jeho vlastných predností, Komisia sa domnieva, že celková suma pomoci vo forme priamych platieb v súlade s bodmi 3, 4, 5 a 6 nesmie prekročiť celkovú sumu daní a poplatkov sociálneho zabezpečenia zrážaných z činností námornej dopravy a za námorníkov“. Na zavedenie tohto opatrenia budú musieť francúzske orgány preveriť, či ročná pomoc, ktorú získava majiteľ lode, poskytovaná z titulu tohto režimu, kumulovaná s pomocou poskytnutou z titulu všetkých schém pomoci, ktorých sa týkajú oddiely 3 až 6 usmernení Spoločenstva z roku 1997 a 2004, z toho najmä systém paušálneho zdaňovania na tonáž v prospech spoločností námornej dopravy (88) a oslobodenie od sociálnych nákladov a od platenia námornej časti živnostenskej dane, neprekračuje v prípade toho istého majiteľa lode celkovú sumu daní, poplatkov a príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré by mali byť bežne zrážané z činností námornej dopravy a za námorníkov. Každá prípadná časť prekračujúca už uvedenú sumu je nezlučiteľná so spoločným trhom a musí byť vrátená. |
| --- | --- |

(173)

V tomto smere sa pozornosť francúzskych orgánov sústreďuje na pravidlo v oblasti obmedzenia pomoci stanovené v bode 11 usmernení Spoločenstva z roku 2004, podľa ktorého: „Úroveň maximálnej prijateľnej pomoci predstavuje zrušenie daňových a sociálnych nákladov na námorníkov a zníženie dane z obratu námorných spoločností. V záujme toho, aby sa predišlo narušeniu hospodárskej súťaže, nemožno poskytnúť ďalšie výhody ďalšími systémami pomoci. Z tohto dôvodu aj keď sa každý systém oznámený členským štátom skúma v závislosti od jeho vlastných predností, Komisia sa domnieva, že celková suma pomoci vo forme priamych platieb v súlade s bodmi 3, 4, 5 a 6 nesmie prekročiť celkovú sumu daní a poplatkov sociálneho zabezpečenia zrážaných z činností námornej dopravy a za námorníkov“. Na zavedenie tohto opatrenia budú musieť francúzske orgány preveriť, či ročná pomoc, ktorú získava majiteľ lode, poskytovaná z titulu tohto režimu, kumulovaná s pomocou poskytnutou z titulu všetkých schém pomoci, ktorých sa týkajú oddiely 3 až 6 usmernení Spoločenstva z roku 1997 a 2004, z toho najmä systém paušálneho zdaňovania na tonáž v prospech spoločností námornej dopravy (88) a oslobodenie od sociálnych nákladov a od platenia námornej časti živnostenskej dane, neprekračuje v prípade toho istého majiteľa lode celkovú sumu daní, poplatkov a príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré by mali byť bežne zrážané z činností námornej dopravy a za námorníkov. Každá prípadná časť prekračujúca už uvedenú sumu je nezlučiteľná so spoločným trhom a musí byť vrátená.

| (174) | Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že pomoc poskytnutá podnikom námornej dopravy podľa režimu zavedeného článkom 39 CA VZD je zlučiteľná s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy s výhradou podmienok uvedených v odôvodneniach 172 a 173. |
| --- | --- |

(174)

Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že pomoc poskytnutá podnikom námornej dopravy podľa režimu zavedeného článkom 39 CA VZD je zlučiteľná s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy s výhradou podmienok uvedených v odôvodneniach 172 a 173.

| (175) | Komisia si myslí, že výnimky ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. a) zmluvy, pokiaľ sa týkajú rozvoja niektorých regiónov, sa nevzťahujú na uvedený režim, pokiaľ sa zameriava na financovanie majetku spadajúceho do sektora železničnej dopravy. Naproti tomu Komisia skúmala zlučiteľnosť uvedeného režimu v už uvedenej miere s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(175)

Komisia si myslí, že výnimky ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. a) zmluvy, pokiaľ sa týkajú rozvoja niektorých regiónov, sa nevzťahujú na uvedený režim, pokiaľ sa zameriava na financovanie majetku spadajúceho do sektora železničnej dopravy. Naproti tomu Komisia skúmala zlučiteľnosť uvedeného režimu v už uvedenej miere s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (176) | So zreteľom na historickú situáciu železničných spoločností a na pokles podielu trhu železničnej dopravy je potrebné urýchliť proces nahradenia vozového parku, aby bolo možné čeliť konkurencii iných druhov dopravy. Potrebné je vážnejšie a rýchlejšie úsilie o modernizáciu a/alebo obnovu vozového parku, aby sa predišlo ďalšiemu poklesu podielu trhu železničnej doprava v porovnaní s ostatnými druhmi dopravy, ktoré sú menej trvanlivé a škodlivejšie pre životné prostredie. |
| --- | --- |

(176)

So zreteľom na historickú situáciu železničných spoločností a na pokles podielu trhu železničnej dopravy je potrebné urýchliť proces nahradenia vozového parku, aby bolo možné čeliť konkurencii iných druhov dopravy. Potrebné je vážnejšie a rýchlejšie úsilie o modernizáciu a/alebo obnovu vozového parku, aby sa predišlo ďalšiemu poklesu podielu trhu železničnej doprava v porovnaní s ostatnými druhmi dopravy, ktoré sú menej trvanlivé a škodlivejšie pre životné prostredie.

| (177) | Komisia si myslí, že nahradenie vozového parku je zlučiteľné so spoločnou politikou posilnenia interoperability. Okrem toho nahradenie vozového parku prispieva k bezpečnosti a modernizácii služieb z hľadiska presnosti, spoľahlivosti a rýchlosti. Keďže nahradenie vozového parku je dôležitým prvkom politiky posilnenia rozvoja železničného sektora, Komisia si myslí, že navrhnuté opatrenia sa nepriečia spoločnému záujmu. |
| --- | --- |

(177)

Komisia si myslí, že nahradenie vozového parku je zlučiteľné so spoločnou politikou posilnenia interoperability. Okrem toho nahradenie vozového parku prispieva k bezpečnosti a modernizácii služieb z hľadiska presnosti, spoľahlivosti a rýchlosti. Keďže nahradenie vozového parku je dôležitým prvkom politiky posilnenia rozvoja železničného sektora, Komisia si myslí, že navrhnuté opatrenia sa nepriečia spoločnému záujmu.

| (178) | Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že pomoc poskytnutá železničným spoločnostiam uplatnením režimu zavedeného článkom 39 CA VZD je zlučiteľná s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(178)

Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že pomoc poskytnutá železničným spoločnostiam uplatnením režimu zavedeného článkom 39 CA VZD je zlučiteľná s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (179) | Pokiaľ ide o výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, ktorá povoľuje pomoc uľahčujúcu rozvoj niektorých činností, pokiaľ nie je narušený obchod v miere odporujúcej spoločnému záujmu, treba poznamenať, že nijaká charakteristika tohto režimu neumožňuje myslieť si, že opatrenia pomoci priemyselnému sektoru poskytnuté na základe tohto režimu by boli zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(179)

Pokiaľ ide o výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, ktorá povoľuje pomoc uľahčujúcu rozvoj niektorých činností, pokiaľ nie je narušený obchod v miere odporujúcej spoločnému záujmu, treba poznamenať, že nijaká charakteristika tohto režimu neumožňuje myslieť si, že opatrenia pomoci priemyselnému sektoru poskytnuté na základe tohto režimu by boli zlučiteľné so spoločným trhom.

| (180) | Komisia by však nemohla hneď na začiatku vylúčiť hypotézu, podľa ktorej niektorý majetok spadajúci do priemyselného sektora, financovaný na základe článku 39 CA VZD, bol financovaný pri dodržaní podmienok predpísaných usmerneniami týkajúcimi sa štátnej pomoci na regionálny účel (89), teda najmä že investícia bola realizovaná v oprávnenom regióne z titulu článku 88 ods. 3 písm. a) alebo c) zmluvy a že prínos príjemcu určený na uvedené financovanie dosiahol minimálne 25 %. V každom prípade sa budú musieť dodržať maximálne výšky intenzity regionálnej pomoci za predpokladu, že niektorý podnik získal súbežne schválenú uvedenú pomoc a pomoc na regionálny účel. |
| --- | --- |

(180)

Komisia by však nemohla hneď na začiatku vylúčiť hypotézu, podľa ktorej niektorý majetok spadajúci do priemyselného sektora, financovaný na základe článku 39 CA VZD, bol financovaný pri dodržaní podmienok predpísaných usmerneniami týkajúcimi sa štátnej pomoci na regionálny účel (89), teda najmä že investícia bola realizovaná v oprávnenom regióne z titulu článku 88 ods. 3 písm. a) alebo c) zmluvy a že prínos príjemcu určený na uvedené financovanie dosiahol minimálne 25 %. V každom prípade sa budú musieť dodržať maximálne výšky intenzity regionálnej pomoci za predpokladu, že niektorý podnik získal súbežne schválenú uvedenú pomoc a pomoc na regionálny účel.

| (181) | S výhradou týchto podmienok sa Komisia domnieva, že takto poskytnuté opatrenia pomoci tomuto sektoru sú zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(181)

S výhradou týchto podmienok sa Komisia domnieva, že takto poskytnuté opatrenia pomoci tomuto sektoru sú zlučiteľné so spoločným trhom.

| (182) | Pokiaľ ide o finančný sektor, Komisia sa domnieva, že nesektorové výnimky, ktoré sa už preskúmali, nie sú relevantné na účely hodnotenia zlučiteľnosti so spoločným trhom opatrení pomoci, ktoré získali členovia ZHZ. |
| --- | --- |

(182)

Pokiaľ ide o finančný sektor, Komisia sa domnieva, že nesektorové výnimky, ktoré sa už preskúmali, nie sú relevantné na účely hodnotenia zlučiteľnosti so spoločným trhom opatrení pomoci, ktoré získali členovia ZHZ.

| (183) | Vzhľadom na celkový charakter operácie financovania prostredníctvom lízingu si však Komisia myslí, že opatrenia pomoci sektoru námornej, leteckej a železničnej dopravy, ako aj priemyselnému sektoru, ktoré možno vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom, takými budú, nielen pokiaľ ide o užívateľov uvažovaného majetku, ale aj pokiaľ ide o členov príslušných ZHZ. Dôležité je totiž nepenalizovať členov ZHZ z dôvodu, že nespadajú do už uvedených sektorov, pokiaľ ich sprostredkovanie bolo nevyhnutné na realizáciu uvažovaných operácií financovania, a aby užívatelia mohli využiť už uvedené výnimky. Komisia sa domnieva, že táto analýza je podporená skutočnosťou, že presný podiel celkovej výhody, ktorý sa musí spätne postúpiť užívateľovi a ktorý predstavuje aspoň 2/3 celkovej výhody v súlade s článkom 39 CA VZD, vyplýva z obchodného rokovania medzi členmi ZHZ a užívateľmi, ako to zdôraznili francúzske orgány. Táto okolnosť totiž poukazuje na skutočnosť, že len podiel na celkovej výhode potrebný na realizáciu sledovaných cieľov, v súlade s pravidlami týkajúcimi sa hodnotenia zlučiteľnosti už uvedených opatrení pomoci, si ponechávajú členovia ZHZ. |
| --- | --- |

(183)

Vzhľadom na celkový charakter operácie financovania prostredníctvom lízingu si však Komisia myslí, že opatrenia pomoci sektoru námornej, leteckej a železničnej dopravy, ako aj priemyselnému sektoru, ktoré možno vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom, takými budú, nielen pokiaľ ide o užívateľov uvažovaného majetku, ale aj pokiaľ ide o členov príslušných ZHZ. Dôležité je totiž nepenalizovať členov ZHZ z dôvodu, že nespadajú do už uvedených sektorov, pokiaľ ich sprostredkovanie bolo nevyhnutné na realizáciu uvažovaných operácií financovania, a aby užívatelia mohli využiť už uvedené výnimky. Komisia sa domnieva, že táto analýza je podporená skutočnosťou, že presný podiel celkovej výhody, ktorý sa musí spätne postúpiť užívateľovi a ktorý predstavuje aspoň 2/3 celkovej výhody v súlade s článkom 39 CA VZD, vyplýva z obchodného rokovania medzi členmi ZHZ a užívateľmi, ako to zdôraznili francúzske orgány. Táto okolnosť totiž poukazuje na skutočnosť, že len podiel na celkovej výhode potrebný na realizáciu sledovaných cieľov, v súlade s pravidlami týkajúcimi sa hodnotenia zlučiteľnosti už uvedených opatrení pomoci, si ponechávajú členovia ZHZ.

5.   Vrátenie

| (184) | Komisia pripomína, že akákoľvek pomoc pokladaná za nezlučiteľnú so spoločným trhom a priznaná v súlade s uvedeným režimom sa musí vrátiť na základe článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o podmienkach uplatnenia článku 93 zmluvy [ktorý sa stal článkom 88 zmluvy] (90). |
| --- | --- |

(184)

Komisia pripomína, že akákoľvek pomoc pokladaná za nezlučiteľnú so spoločným trhom a priznaná v súlade s uvedeným režimom sa musí vrátiť na základe článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o podmienkach uplatnenia článku 93 zmluvy [ktorý sa stal článkom 88 zmluvy] (90).

| (185) | Ako sa uvádza v článku 14 ods. 1, však „Komisia nepožaduje vrátenie pomoci, ak by týmto konala proti všeobecnej zásade práva Spoločenstva“. V tomto smere sa usúdilo, že Komisia musí automaticky brať do úvahy mimoriadne okolnosti, ktoré v súlade so uvedeným článkom 14 ods. 1 sú dôvodom na to, že ustúpi od príkazu na vrátenie nezákonne poskytnutej pomoci, pokiaľ je toto vrátenie v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva. (91). |
| --- | --- |

(185)

Ako sa uvádza v článku 14 ods. 1, však „Komisia nepožaduje vrátenie pomoci, ak by týmto konala proti všeobecnej zásade práva Spoločenstva“. V tomto smere sa usúdilo, že Komisia musí automaticky brať do úvahy mimoriadne okolnosti, ktoré v súlade so uvedeným článkom 14 ods. 1 sú dôvodom na to, že ustúpi od príkazu na vrátenie nezákonne poskytnutej pomoci, pokiaľ je toto vrátenie v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva. (91).

| (186) | V tomto kontexte treba pripomenúť, že základná požiadavka právnej bezpečnosti má za cieľ zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich z práva Spoločenstva, a preto bráni tomu, aby Komisia mohla donekonečna odkladať vykonávanie svojich právomocí (92). |
| --- | --- |

(186)

V tomto kontexte treba pripomenúť, že základná požiadavka právnej bezpečnosti má za cieľ zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich z práva Spoločenstva, a preto bráni tomu, aby Komisia mohla donekonečna odkladať vykonávanie svojich právomocí (92).

| (187) | V tomto osobitnom prípade, aj keď si nemožno myslieť, že bola porušená zásada legitímnej dôvery (93), sa Komisia so zreteľom na veľmi osobitné okolnosti prípadu domnieva, že zásada právnej bezpečnosti nebola známa príjemcom uvedeného daňového režimu. |
| --- | --- |

(187)

V tomto osobitnom prípade, aj keď si nemožno myslieť, že bola porušená zásada legitímnej dôvery (93), sa Komisia so zreteľom na veľmi osobitné okolnosti prípadu domnieva, že zásada právnej bezpečnosti nebola známa príjemcom uvedeného daňového režimu.

| (188) | Komisia sa totiž domnieva, že jestvuje súbor mimoriadnych indícií umožňujúcich myslieť si, že na jednej strane sa Komisia opozdila v plnení svojich právomocí, pokiaľ ide o skúmanie tohto uvedeného režimu, a že na strane druhej boli príjemcovia uvedeného režimu uvedení do omylu, pokiaľ ide o jeho regulárnosť. |
| --- | --- |

(188)

Komisia sa totiž domnieva, že jestvuje súbor mimoriadnych indícií umožňujúcich myslieť si, že na jednej strane sa Komisia opozdila v plnení svojich právomocí, pokiaľ ide o skúmanie tohto uvedeného režimu, a že na strane druhej boli príjemcovia uvedeného režimu uvedení do omylu, pokiaľ ide o jeho regulárnosť.

| (189) | Treba pripomenúť, že svojím listom zo 17. marca 1998 francúzske orgány informovali Komisiu o jestvovaní mechanizmu článku 39 C druhého pododseku a 39 CA VZD. Je pravda, že tento list nepredstavuje oznámenie v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy (94) a že nejestvovanie reakcie Komisie na tento list samo o sebe a len samo nemôže predstavovať porušenie zásady právnej bezpečnosti, iba ak by sme zbavili ustanovenia článkov 87 a 88 zmluvy akéhokoľvek užitočného účinku. Nič sa však nemení na tom, že pozornosť Komisie bola upriamená k tomuto dňu na uvedený režim (95). |
| --- | --- |

(189)

Treba pripomenúť, že svojím listom zo 17. marca 1998 francúzske orgány informovali Komisiu o jestvovaní mechanizmu článku 39 C druhého pododseku a 39 CA VZD. Je pravda, že tento list nepredstavuje oznámenie v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy (94) a že nejestvovanie reakcie Komisie na tento list samo o sebe a len samo nemôže predstavovať porušenie zásady právnej bezpečnosti, iba ak by sme zbavili ustanovenia článkov 87 a 88 zmluvy akéhokoľvek užitočného účinku. Nič sa však nemení na tom, že pozornosť Komisie bola upriamená k tomuto dňu na uvedený režim (95).

| (190) | Okrem toho v rámci šetrenia dvoch sťažností, ktoré jej boli predložené a ktoré poukázali na opatrenia pomoci v prospech námorných spoločností Sea France a BAI, Komisia dvakrát vypočúvala francúzske orgány na tému spôsobu financovania niektorých z ich lodí. Vo svojej odpovedi tak z 10. júla 2000, ako aj z 2. apríla 2003 však francúzske orgány citovali režim článku 39 CA VZD (96), pričom jasne vyložili jeho znenie. |
| --- | --- |

(190)

Okrem toho v rámci šetrenia dvoch sťažností, ktoré jej boli predložené a ktoré poukázali na opatrenia pomoci v prospech námorných spoločností Sea France a BAI, Komisia dvakrát vypočúvala francúzske orgány na tému spôsobu financovania niektorých z ich lodí. Vo svojej odpovedi tak z 10. júla 2000, ako aj z 2. apríla 2003 však francúzske orgány citovali režim článku 39 CA VZD (96), pričom jasne vyložili jeho znenie.

| (191) | Následkom toho, keďže Komisia neodpovedala na tieto listy postúpené francúzskymi orgánmi na jej žiadosť, v ktorých bol opísaný uvedený režim, treba si všimnúť, že odložila výkon svojich právomocí, pričom k začiatku konania vo veci formálneho zisťovania došlo až 14. decembra 2004, a súčasne nechala visieť vo vzduchu pochybnosť, pokiaľ ide o regulárnosť uvedeného režimu. |
| --- | --- |

(191)

Následkom toho, keďže Komisia neodpovedala na tieto listy postúpené francúzskymi orgánmi na jej žiadosť, v ktorých bol opísaný uvedený režim, treba si všimnúť, že odložila výkon svojich právomocí, pričom k začiatku konania vo veci formálneho zisťovania došlo až 14. decembra 2004, a súčasne nechala visieť vo vzduchu pochybnosť, pokiaľ ide o regulárnosť uvedeného režimu.

| (192) | Pokiaľ ide o odkaz francúzskych orgánov na rozhodnutie Komisie z 8. mája 2001 o štátnej pomoci, ktorú Francúzsko zaviedlo v prospech Brittany Ferries (97), treba poukázať na to, že Komisia v ňom konštatovala, že vtedy uvedený režim predstavoval všeobecné opatrenie, pretože bol prístupný všetkým sektorom hospodárstva a riadil sa obyčajovým právom. Hoci je pravda, že uvedený režim v tejto veci bol režimom platným do roku 1998, treba však konštatovať, že táto skutočnosť nevyplývala jasne z dôvodov tohto rozhodnutia a že táto okolnosť mohla týmto prispieť k uvedeniu do omylu príjemcov tu uvedeného režimu. |
| --- | --- |

(192)

Pokiaľ ide o odkaz francúzskych orgánov na rozhodnutie Komisie z 8. mája 2001 o štátnej pomoci, ktorú Francúzsko zaviedlo v prospech Brittany Ferries (97), treba poukázať na to, že Komisia v ňom konštatovala, že vtedy uvedený režim predstavoval všeobecné opatrenie, pretože bol prístupný všetkým sektorom hospodárstva a riadil sa obyčajovým právom. Hoci je pravda, že uvedený režim v tejto veci bol režimom platným do roku 1998, treba však konštatovať, že táto skutočnosť nevyplývala jasne z dôvodov tohto rozhodnutia a že táto okolnosť mohla týmto prispieť k uvedeniu do omylu príjemcov tu uvedeného režimu.

| (193) | Z toho vyplýva, že kombinácia už citovaných predpokladov je taká, že môže preukázať výnimočný charakter uvedených okolností v tomto osobitnom prípade, a odôvodňuje, v záujme dodržania zásady právnej bezpečnosti voči príjemcom uvedeného režimu, obmedzenie vrátenia pomoci s tým, že sa robil rozdiel podľa jej dátumu priznania. |
| --- | --- |

(193)

Z toho vyplýva, že kombinácia už citovaných predpokladov je taká, že môže preukázať výnimočný charakter uvedených okolností v tomto osobitnom prípade, a odôvodňuje, v záujme dodržania zásady právnej bezpečnosti voči príjemcom uvedeného režimu, obmedzenie vrátenia pomoci s tým, že sa robil rozdiel podľa jej dátumu priznania.

| (194) | Komisia si teda myslí, že Francúzsko nemusí požadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci priznanej od nadobudnutia účinnosti v roku 1998 zákona č. 98-546 v rámci operácií financovania, pri ktorých sa príslušné vnútroštátne orgány rozhodli poskytnúť výhodu režimu článku 39 CA VZD podľa aktu (98) právne záväzného pred uverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie13. apríla 2005 rozhodnutia Komisie zo 14. decembra 2004 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania z titulu článku 88 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(194)

Komisia si teda myslí, že Francúzsko nemusí požadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci priznanej od nadobudnutia účinnosti v roku 1998 zákona č. 98-546 v rámci operácií financovania, pri ktorých sa príslušné vnútroštátne orgány rozhodli poskytnúť výhodu režimu článku 39 CA VZD podľa aktu (98) právne záväzného pred uverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie13. apríla 2005 rozhodnutia Komisie zo 14. decembra 2004 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania z titulu článku 88 ods. 2 zmluvy.

| (195) | Naproti tomu v prípade každej z operácií financovania, keď sa príslušné vnútroštátne orgány zaviazali poskytnúť výhodu režimu článku 39 CA VZD len na základe aktu právne záväzného už po uvedenom uverejnení, od príjemcov sa bude požadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci. V tomto kontexte sa bude zohľadňovať suma výhody, ktorú si napokon ponechali členovia ZHZ, a suma spätne postúpená užívateľovi (99). V prípade čiastočnej zlučiteľnosti pomoci, pokiaľ ide o užívateľa uvedeného majetku, bude suma na vrátenie členmi ZHZ určená v rovnakom pomere ako pomer vzťahujúci sa na podiel výhody spätne postúpenej užívateľovi majetku. |
| --- | --- |

(195)

Naproti tomu v prípade každej z operácií financovania, keď sa príslušné vnútroštátne orgány zaviazali poskytnúť výhodu režimu článku 39 CA VZD len na základe aktu právne záväzného už po uvedenom uverejnení, od príjemcov sa bude požadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci. V tomto kontexte sa bude zohľadňovať suma výhody, ktorú si napokon ponechali členovia ZHZ, a suma spätne postúpená užívateľovi (99). V prípade čiastočnej zlučiteľnosti pomoci, pokiaľ ide o užívateľa uvedeného majetku, bude suma na vrátenie členmi ZHZ určená v rovnakom pomere ako pomer vzťahujúci sa na podiel výhody spätne postúpenej užívateľovi majetku.

| (196) | Komisia pokladá za vhodné spresniť v tomto kontexte, že skutočnosť, že daňové a právne riziká znášané členmi ZHZ mohli byť v niektorých prípadoch zmluvne prenesené na užívateľov majetku, nemôže narúšať zásadu, podľa ktorej cieľom sledovaným Komisiou, keď poprípade vyžaduje vrátenie nezákonnej pomoci, je odobrať jednotlivým príjemcom výhodu, ktorú získali na svojom trhu v porovnaní so svojimi konkurentmi, a obnoviť stav predchádzajúci vyplateniu uvedenej pomoci. Tak ako realizácia tohto cieľa nemôže závisieť od formy, v ktorej bola pomoc poskytnutá, nemôže závisieť ani od zmluvných ustanovení dohodnutých príjemcami pomoci (100). |
| --- | --- |

(196)

Komisia pokladá za vhodné spresniť v tomto kontexte, že skutočnosť, že daňové a právne riziká znášané členmi ZHZ mohli byť v niektorých prípadoch zmluvne prenesené na užívateľov majetku, nemôže narúšať zásadu, podľa ktorej cieľom sledovaným Komisiou, keď poprípade vyžaduje vrátenie nezákonnej pomoci, je odobrať jednotlivým príjemcom výhodu, ktorú získali na svojom trhu v porovnaní so svojimi konkurentmi, a obnoviť stav predchádzajúci vyplateniu uvedenej pomoci. Tak ako realizácia tohto cieľa nemôže závisieť od formy, v ktorej bola pomoc poskytnutá, nemôže závisieť ani od zmluvných ustanovení dohodnutých príjemcami pomoci (100).

VIII.   Záver

| (197) | Komisia konštatuje, že Francúzsko zaviedlo nezákonne schému pomoci článku 39 CA VZD, pričom porušilo článok 88 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(197)

Komisia konštatuje, že Francúzsko zaviedlo nezákonne schému pomoci článku 39 CA VZD, pričom porušilo článok 88 ods. 3 zmluvy.

| (198) | V dôsledku toho musí Francúzsko prijať všetky potrebné opatrenia, aby dosiahlo vrátenie tejto pomoci, s výnimkou tej, ktorú sa príslušné vnútroštátne orgány zaviazali poskytnúť podľa aktu právne záväzného pred uverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie13. apríla 2005 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, s výnimkou tej pomoci, ktorá sa týkala majetku železničného sektora, a v prípade iných operácií po odpočítaní maximálnych súm pomoci prípustných podľa sektorových pravidiel uplatniteľných v oblasti štátnej pomoci a pri zohľadnení pomoci už poskytnutej z iných dôvodov. Týmito sektorovými pravidlami sú usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave z roku 1997 a 2004, usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci na regionálne účely z roku 1998, zmenené a doplnené v roku 2000, a usmernenia Spoločenstva o financovaní letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk z roku 2005 a napokon v prípade financovania majetku spadajúceho do priemyselného sektora usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci na regionálny účel. |
| --- | --- |

(198)

V dôsledku toho musí Francúzsko prijať všetky potrebné opatrenia, aby dosiahlo vrátenie tejto pomoci, s výnimkou tej, ktorú sa príslušné vnútroštátne orgány zaviazali poskytnúť podľa aktu právne záväzného pred uverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie13. apríla 2005 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, s výnimkou tej pomoci, ktorá sa týkala majetku železničného sektora, a v prípade iných operácií po odpočítaní maximálnych súm pomoci prípustných podľa sektorových pravidiel uplatniteľných v oblasti štátnej pomoci a pri zohľadnení pomoci už poskytnutej z iných dôvodov. Týmito sektorovými pravidlami sú usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave z roku 1997 a 2004, usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci na regionálne účely z roku 1998, zmenené a doplnené v roku 2000, a usmernenia Spoločenstva o financovaní letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk z roku 2005 a napokon v prípade financovania majetku spadajúceho do priemyselného sektora usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci na regionálny účel.

| (199) | Treba pristúpiť k tomu, aby príjemcovia vrátili už uvedenú nezlučiteľnú pomoc, ktorú sa zaviazali poskytnúť príslušné vnútroštátne orgány len na základe aktu právne záväzného po už uvedenom uverejnení, v súlade s odôvodneniami 151, 152 a 194 až 196. |
| --- | --- |

(199)

Treba pristúpiť k tomu, aby príjemcovia vrátili už uvedenú nezlučiteľnú pomoc, ktorú sa zaviazali poskytnúť príslušné vnútroštátne orgány len na základe aktu právne záväzného po už uvedenom uverejnení, v súlade s odôvodneniami 151, 152 a 194 až 196.

| (200) | V prípade poskytnutia takejto pomoci Komisia žiada Francúzsko, aby jej postúpilo formulár z prílohy týkajúci sa stavu postupu vrátenia a aby vyhotovilo zoznam príjemcov, ktorých sa týka vrátenie, |
| --- | --- |

(200)

V prípade poskytnutia takejto pomoci Komisia žiada Francúzsko, aby jej postúpilo formulár z prílohy týkajúci sa stavu postupu vrátenia a aby vyhotovilo zoznam príjemcov, ktorých sa týka vrátenie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE

Článok 1

Režim článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach, ktorý zaviedlo Francúzsko, pričom porušilo článok 88 ods. 3 zmluvy, je nezlučiteľný so spoločným trhom s výnimkou opatrení uvedených v článku 2.

Článok 2

Opatrenia pomoci poskytnuté z titulu režimu uvedeného v článku 1 sú zlučiteľné so spoločným trhom:

| 1. | v sektore námornej dopravy a v sektore leteckej dopravy do výšky maximálnej pomoci, ktorú povoľujú podľa prípadu usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave alebo usmernenia Spoločenstva uplatniteľné v sektore leteckej dopravy, pričom treba z druhej strany brať do úvahy už poskytnutú pomoc za príslušné obdobie; |
| --- | --- |

1.

v sektore námornej dopravy a v sektore leteckej dopravy do výšky maximálnej pomoci, ktorú povoľujú podľa prípadu usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave alebo usmernenia Spoločenstva uplatniteľné v sektore leteckej dopravy, pričom treba z druhej strany brať do úvahy už poskytnutú pomoc za príslušné obdobie;

| 2. | v sektore železničnej dopravy a |
| --- | --- |

2.

v sektore železničnej dopravy a

| 3. | v priemyselnom sektore do výšky maximálnej pomoci, ktorú povoľujú usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci na regionálny účel. |
| --- | --- |

3.

v priemyselnom sektore do výšky maximálnej pomoci, ktorú povoľujú usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci na regionálny účel.

Vzhľadom na celkový charakter operácie financovania podľa už uvedeného režimu opatrenia pomoci sektorom námornej, leteckej a železničnej dopravy, ako aj priemyselnému sektoru, ktoré možno vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom, sú takými, nielen pokiaľ ide o užívateľov uvažovaného majetku, ale aj pokiaľ ide o operátorov finančného sektora, ktorí sú členmi príslušných ZHZ.

Článok 3

Francúzsko ukončí schému pomoci uvedenú v článku 1 v rozsahu jeho nezlučiteľnosti a takto už nebude udeľovať nový súhlas v rámci tohto opatrenia.

Článok 4

1.   Francúzsko prijme všetky potrebné opatrenia, aby získalo od jeho príjemcov vrátenie nezákonne poskytnutej pomoci na základe režimu uvedeného v článku 1, s výnimkou pomoci poskytnutej v rámci operácií financovania, pri ktorých sa oprávnené vnútroštátne orgány zaviazali poskytnúť výhody spomenutého režimu podľa aktu právne zaväzujúceho prijatého do 13. apríla 2005, a s výnimkou pomoci uvedenej v článku 2.

2.   K vráteniu dôjde bezodkladne v súlade s postupmi vnútroštátneho práva, pokiaľ tie umožňujú okamžité a skutočné vykonanie tohto rozhodnutia. Opatrenia pomoci, ktorú treba vrátiť, zahŕňajú úroky, ktoré začali plynúť od dátumu, keď bola poskytnutá príjemcom, až do dátumu jej skutočného vrátenia. Úroky sa vypočítavajú v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (101).

Článok 5

Francúzsko bude informovať Komisiu do dvoch mesiacov po termíne oznámenia tohto rozhodnutia o prijatých a plánovaných opatreniach, aby sa mu podriadilo.

Francúzsko poskytne Komisii informácie na základe formulára uvedeného v prílohe II a vyhotoví vyčerpávajúci zoznam podnikov, ktoré získali výhody opatrení pomoci z titulu režimu uvedeného v článku 1 poskytnutých za podmienok článku 4 ods. 1, príslušných mobilných dopravných aktív a súm vyplatených v každom prípade.

Francúzsko vyhotoví tiež zoznam podnikov, ktoré získali výhody opatrení pomoci uvedených v článku 4 ods. 1, a spresní sumy pomoci, ktorú dostal každý z týchto podnikov. Francúzsko na to využije formuláre uvedené v prílohe III.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 20. decembra 2006

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 89, 13.4.2005, s. 15.

1

(2)  Úradný vestník Francúzskej republiky č. 152 z 3. júla 1998, s. 10127.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 89, 13.4.2005, s. 15.

3

(4)  Pozri články L 251-1 až L 251-23 obchodného zákonníka a článok 239c VZD. Podľa týchto článkov je ZHZ zoskupením dvoch alebo viacerých fyzických alebo právnických osôb majúce právnu subjektivitu. Jeho cieľom je uľahčiť alebo rozvíjať hospodársku činnosť svojich členov, zlepšovať alebo zvyšovať výsledky tejto činnosti. Jeho činnosť sa musí spájať s hospodárskou činnosťou jeho členov a môže mať len doplnkový charakter vo vzťahu k nej. ZHZ v zásade nepodlieha dani zo zisku. Každý člen zúčastnený na zoskupení však podlieha osobne dani z príjmu alebo dani zo zisku za podiel na zisku zodpovedajúci jeho právam. Z druhej strany sú členovia ZHZ neobmedzene a solidárne zodpovední za dlhy z ich vlastného majetku.

4

(5)  Oprávnený majetok musí byť nadobudnutý v novom stave s výnimkou lodí, ktoré môžu byť z druhej ruky.

5

(6)  V zmysle článku 39 CA VZD schodky za účtovné obdobia zoskupení, ktorých hospodárske výsledky sú ovplyvnené tvorbou odpisov zaúčtovaných za prvých dvanásť mesiacov odpisovania majetku, možno odpočítať len do výšky štvrtiny zisku zdaniteľného podľa daňovej sadzby zo zisku spoločností zriadených podľa obyčajového práva, ktorú si každý člen ZHZ vyjme zo zvyšku svojich činností.

6

(7)  Pozri odôvodnenie 12.

7

(8)  Pozri odôvodnenie 12.

8

(9)  Rozhodnutie Ústavnej rady č. 87-237 DC z 30. decembra 1987.

9

(10)  Ú. v. ES L 146, 20.6.1996, s. 42.

10

(11)  Rozhodnutie Komisie z 3. mája 1996, štátna pomoc č. N 85/96 – Francúzsko – daňové opatrenie týkajúce sa námorného sektora, SG (96) D/4527.

11

(12)  Ú. v. ES C 205, 5.7.1997, s. 5 a Ú. v. EÚ C 13, 17.1.2004, s. 3, jednotlivo.

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

13

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

14

(15)  Ú. v. ES L 12, 15.1.2002, s. 33.

15

(16)  List Komisie D/7119 z 18. mája 2000 francúzskym orgánom týkajúci sa prípadných opatrení pomoci, ktorých výhody mala získať námorná spoločnosť Sea France, a odpoveď týchto orgánov Komisii 10. júla 2000. List Komisie D (2003) 288 z 15. januára 2003 francúzskym orgánom týkajúca sa prípadných opatrení pomoci, ktorých výhody mala získať námorná spoločnosť BAI, a odpoveď týchto orgánov Komisii z 2. apríla 2003.

16

(17)  Rozsudky Súdneho dvora z 26. septembra 1996, Francúzsko/Komisia (C-241/94, Zb. s. I-4551) a z 1. decembra 1998, Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola (C-200/97, Zb. s. I-7907), ako aj rozsudok súdu zo 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava/Komisia (T-92/00 a T-103/00, Zb. s. II-1385).

17

(18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

18

(19)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

19

(20)  Článok 39 CA VZD bol údajne spomenutý francúzskymi orgánmi v ich listoch z 10. júla 2000 a 2. apríla 2003 (už citovaných v poznámke č. 16) v odpovedi na listy Komisie D/7719 z 18. mája 2000 a D (2003) 288 z 15. januára 2003. Komisia bola údajne donútená aj k tomu, aby analyzovala uvedený režim vo veciach C 03/03 (ex NN 42/02) – Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločnosti Air Lib (Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2003, s. 2) a C 58/03 (ex NN 70/03) – Pomoc v prospech Alstrom (Ú. v. EÚ C 269, 8.11.2003, s. 2).

20

(21)  Pozri rozhodnutie Komisie 92/329/EHS z 25. júla 1990 o pomoci poskytnutej talianskou vládou výrobcovi oftalmologických produktov (Industrie ottiche riunite – IOR) (Ú. v. ES L 183, 3.7.1992, s. 30).

21

(22)  Pozri odôvodnenie 41 a v poznámku pod čiarou č. 15.

22

(23)  Pozri rozhodnutie Komisie 2001/168/ESUO z 31. októbra 2000 o španielskych zákonoch o dani zo zisku (Ú. v. ES L 60, 1.3.2001, s. 57, odôvodnenie 25, in fine). Pozri tiež rozhodnutie Komisie 2004/76/ES z 13. mája 2003 o schéme štátnej pomoci, ktorý zaviedlo Francúzsko v prospech hlavných veliteľstiev a logistických centier (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2004, s. 1); rozhodnutie Komisie 2003/515/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci zavedenom Holandskom pre medzinárodné finančné aktivity (Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 52, najmä odôvodnenie 39 a nasledujúce); rozhodnutie Komisie 2003/601/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci Írska – zahraničné príjmy (Ú. v. EÚ L 204, 13.8.2003, s. 51, najmä odôvodnenie 59 a nasledujúce).

23

in fine)

(24)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. novembra 1987, RSV/Komisia (223/85, Zb. s. 4617).

24

(25)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

25

(26)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. decembra 1973, Lorenz GmbH/Bundesrepublik Deutschland e.a. (120/73, Zb. s. 1471).

26

(27)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

27

(28)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 10. januára 2006, Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze (C-222/04, Zb. s. I-289, bod 129).

28

(29)  Rozsudok súdu z 1. júla 2004, Salzgitter/Komisia (T-308/00, Zb. s. II-1933, bod 79) a citovaná judikatúra.

29

(30)  Rozsudok Salzgitter/Komisia už citovaný v poznámke č. 29, bod 81. Pozri tiež oznámenie Komisie o uplatnení predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia podliehajúce priamemu zdaneniu spoločností (Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3, bod 16).

30

(31)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2006, Portugalsko/Komisia (C-88/03, ešte neuverejnené v Zbierke, bod 56).

31

(32)  Podľa tohto článku suma odpisu majetku prípustná na odpočet z daňového základu nemôže prekročiť v rámci toho istého účtovného obdobia sumu prijatého nájomného zníženú o náklady vzťahujúce sa na tento majetok.

32

(33)  Presne povedané ZHZ, daňovo transparentná štruktúra, nie je daňovým poplatníkom, a teda ho údajne nemožno pokladať za príjemcu režimu článku 39 CA VZD.

33

(34)  Správa Senátu č. 413 vyhotovená v mene parlamentného výboru pre financie, rozpočtovú kontrolu a štátne účty o návrhu zákona týkajúceho sa rozličných ustanovení hospodárskeho a finančného charakteru pánmi Alainom Lambertom, hlavným spravodajcom, a Philippom Marinim v mene parlamentného výboru pre financie (riadne parlamentné obdobie 1997 – 1998).

34

(35)  Daňový predpis 4D-3-99 č. 120 z 29. júna 1999, ods. 47 (odovzdaný francúzskymi orgánmi v prílohe k ich pripomienkam z 3. mája 2004).

35

(36)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Grécko/Komisia (C-278/00, Zb. s. I-3997, bod 24).

36

(37)  Pozri odôvodnenia 86 a 87.

37

(38)  Treba poznamenať, že zo správy Senátu č. 413 (citovanej v poznámke č. 34) vyplýva, že oslobodenie od nadhodnoty z postúpenia má za následok zdvojnásobenie daňovej výhody vyplývajúcej z prvej časti normatívneho ustanovenia (zrušenie maximálnej výšky daňovo odpočítateľných odpisov a zvýšenie koeficientu odpisovania).

38

(39)  V tomto kontexte treba pripomenúť, že zákonnosť rozhodnutí Komisie musí byť hodnotená v závislosti od právnych a faktických predpokladov jestvujúcich k dátumu, ku ktorému bol akt prijatý, a nemá závisieť od retrospektívnych úvah (pozri najmä rozsudok z 25. júna 1998, British Airways e.a. a British Midland Airways/Komisia, T-371/94, Zb. s. II-2405, bod 81).

39

(40)  Pozri najmä rozsudky Súdneho dvora z 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (C-143/99, Zb. s. I-8365, bod 38); z 15. júla 2004, Španielsko/Komisia (C-501/00, Zb. s. I-6717, bod 90) a citovanú judikatúru; z 15. decembra 2005, Taliansko/Komisia (C-66/02, Zb. s. I-10901, bod 77) a z 10. januára 2006, Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze, už citovaný v poznámke č. 28, bod 131 a citovanú judikatúru.

40

(41)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 15. marca 1994, Banco Exterior de España (C-387/92, Zb. s. I-877, bod 14).

41

(42)  Pozri rozsudky Francúzsko/Komisia, už citované v poznámke č. 17, bod 24, Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola, už citovaný v poznámke č. 17, body 40 a 41 a rozsudok súdu z 29. septembra 2000, CETM/Komisia (T-55/99, Zb. s. II-3207, bod 39). Pozri tiež oznámenie Komisie o uplatnení pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia spadajúce pod priame zdanenie podnikov, už citované v poznámke č. 30, bod 18.

42

(43)  Pozri v tomto zmysle rozsudok Salzgitter/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 29, bod 38.

43

(44)  Už citovaná v poznámke pod čiarou č. 34.

44

(45)  Analogicky pozri vzhľadom na to, že ide o daňové opatrenie prinášajúce prospech len spoločnostiam vykonávajúcim istý typ operácií, rozsudok Súdneho dvora z 15. decembra 2005, Unicredito Italiano (C-148/04, Zb. I-11137, body 45 až 47).

45

(46)  Pozri poznámku pod čiarou č. 35.

46

(47)  Pozri odsek 70 daňového predpisu č. 120 už citovaného v poznámke pod čiarou č. 35.

47

(48)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

48

(49)  Správa č. 66 – parlamentné obdobie 1998 – 1999, hlavný spravodajca: M. P. Marini, senátor/diel III.

49

(50)  Na základe informácií postúpených francúzskymi orgánmi treba konštatovať, že aspoň 4 % žiadostí o súhlas a aspoň 3 % udelených súhlasov sa týkali iného sektora ako sektora dopravy (pozri tabuľku v odôvodnení 17).

50

(51)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 13. februára 2003, Španielsko/Komisia (C-409/00, Zb. s. I-1487, bod 48) a citovanú judikatúru.

51

(52)  Pozri rozsudok Salzgitter/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 29, bod 81.

52

(53)  Pozri najmä rozsudky Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Taliansko/Komisia (C-372/97, Zb. s. I-3679, bod 67) a citovanú judikatúru a z 3. marca 2005, Heiser/Finanzamt Innsbruck (C-172/03, Zb. s. I-1627, bod 54).

53

(54)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 22. marca 1977, Steinike & Weinlig (78/76, Zb. s. 595, bod 24) a rozsudok súdu z 30. apríla 1998, Het Vlaamse Gewest/Komisia (T-214/95, Zb. II-717, bod 54).

54

(55)  Rozsudok zo 17. júna 1999, Piaggio (C-295/97, Zb. s. I-3735, bod 39) a v ňom citovaná judikatúra a rozsudok zo 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 17, bod 31.

55

(56)  Pozri rozsudok z 15. júna 2004, Španielsko/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 40, body 120 a 121 a citovanú judikatúru.

56

(57)  Treba poukázať na to, že podľa francúzskych orgánov spomedzi 22 rozhodnutí o zamietnutí súhlasu 7 bolo zamietnutých z dôvodu nejestvovania významného hospodárskeho a sociálneho dosahu.

57

(58)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

58

(59)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

59

(60)  Rozsudok súdu zo 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava/Komisia, už citovaný v poznámke č. 17, bod 35, a z 21. októbra 2004, Lenzing/Komisia (T-36/99, Zb. s. II-3597, bod 132).

60

(61)  Rozsudok súdu z 11. júla 2002, HAMSA/Komisia (T-152/99, Zb. s. II-3049, bod 158).

61

(62)  Rozsudok z 29. septembra 2000, CETM/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 42, bod 49.

62

(63)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

63

(64)  Rozsudok z 13. februára 2003, Španielsko/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 51, body 52 a 53, ako aj rozsudok zo 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 17, bod 60, a citovaná judikatúra. Táto judikatúra bola inak prevzatá Komisiou v jej oznámení z 10. decembra 1998 o uplatnení pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia spadajúce do systému priameho zdanenia podnikov (už citované v poznámke pod čiarou č. 30).

64

(65)  Komisia pokladá za vhodné analogicky sa odvolať na rozsudok z 29. apríla 2004, Gil Insurance e.a. (C-308/01, Zb. s. I-4777, body 74 a nasl.), v ktorom Súdny dvor pokladal za odôvodnené na základe charakteru a úspory vnútroštátneho systému zdaňovania poisťovní opatrenie, ktorého cieľom bolo bojovať proti správaniu zameranému na využitie vo svoj prospech rozdielu medzi bežnou sadzbou na poistné prémie a DPH manipuláciou cien nájmu alebo predaja prístrojov a poistiek, ktoré s nimi súvisia.

65

(66)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Holandsko/Komisia (C-159/01, Zb. s. I-4461, bod 51) a citovaná judikatúra.

66

(67)  Pokiaľ ide o selektívne oslobodenie od sociálnych nákladov, pozri rozsudok Súdneho dvora z 2. júla 1974, Taliansko/Komisia (173/73, Zb. s. 709, body 27 a 28). Pozri tiež rozsudok z 29. septembra 2000, CETM/Komisia, už citovaný v poznámke č. 42, bod 53, a rozsudok zo 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava e.a./Komisia (T-127/99, Zb. s. II-1275, bod 168).

67

(68)  Pozri napríklad rozsudok zo 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava/Komisia, už citovaný v poznámke č. 17, bod 51.

68

(69)  Rozsudok CETM/Komisia, už citovaný v poznámke č. 42, bod 53 a rozsudok Súdneho dvora z 26. septembra 2002, Španielsko/Komisia (C-351/98, Zb. s. I-8031).

69

(70)  Pozri v tejto veci rozsudky Súdneho dvora zo 7. júna 1988, Grécko/Komisia (57/86, Zb. s. 2855, bod 10) a z 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, už citovaný v poznámke č. 40, bod 41) a citovanú judikatúru.

70

(71)  Pozri rozsudok z 19. septembra 2000, Nemecko/Komisia (C-156/98, Zb. s. I-6857, bod 30) a citovanú judikatúru.

71

(72)  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980, Philip Morris/Komisia (730/79, Zb. s. 2671, body 11 a 12) a rozsudok z 30. apríla 1998, Vlaams Gewest/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 54, body 48 až 50).

72

(73)  Pripomíname, že nie je potrebné, aby sa prijímajúci podnik sám podieľal na obchode v rámci Spoločenstva. Keď totiž členský štát poskytuje pomoc podniku, vnútroštátna činnosť môže byť tým udržaná alebo zvýšená s tým dôsledkom, že šance podnikov etablovaných v iných členských štátov na preniknutie na trh tohto členského štátu sú takto znížené. Okrem toho posilnenie podniku, ktorý sa dovtedy nezúčastňoval na obchodoch v rámci Spoločenstva, ho môže dostať do situácie, že prenikne na trh iného členského štátu (pozri v tomto zmysle najmä rozsudok zo 7. marca 2002, Taliansko/Komisia, Zb. s. I-2289, bod 84).

73

(74)  Už citovaná v poznámke pod čiarou č. 34.

74

(75)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Taliansko/Komisia (C-372/97, Zb. s. I-3679, body 44 a 45) a, pokiaľ ide o nezákonný charakter uvedeného režimu, odôvodnenia 153 až 155.

75

(76)  Pozri oznámenie Komisie o uplatnení pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia podliehajúce priamemu zdaneniu podnikov (už citované v poznámke pod čiarou č. 30, bod 35).

76

(77)  Pozri poznámku pod čiarou č. 35.

77

(78)  Pozri tabuľku v odôvodnení 17.

78

(79)  Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5.

79

(80)  Ú. v. ES C 258, 9.9.2000, s. 5.

80

(81)  Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1.

81

(82)  Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8.

82

(83)  Už citované v poznámke č. 12. Komisia v tomto smere upozorňuje, že zlučiteľnosť nezákonne poskytnutej pomoci sa musí hodnotiť podľa základných pravidiel určených v každom nástroji s účinnosťou od dátumu jej poskytnutia (pozri v tomto smere oznámenie Komisie o určení pravidiel vzťahujúcich sa na hodnotenie nezákonnej štátnej pomoci, Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22). Tým za predpokladu, že opatrenia pomoci podľa článku 39 CA VZD boli poskytnuté po nadobudnutí účinnosti usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave z roku 2004, uplatniteľné budú len usmernenia Spoločenstva. Relevantné pravidlá však neboli zmenené až na prípad vlečných a bagrovacích lodí (pozri ďalej odôvodnenie 170).

83

(84)  Pozri odôvodnenie 38.

84

(85)  Pozri odôvodnenia 25 a 26.

85

(86)  Pozri odôvodnenie 57.

86

(87)  Pozri v tomto smere dvanásty až šestnásty pododsek bodu 3.1 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave z roku 2004, už citované v poznámke č. 12.

87

(88)  Rozhodnutie Komisie K(2003) 1476, konečné znenie z 13. mája 2003 – Štátna pomoc N 737/2002.

88

(89)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9.

89

(90)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

90

(91)  Pozri rozsudok z 24. novembra 1987, RSV/Komisia, už citovaný v poznámke pod čiarou č. 24.

91

(92)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 24. septembra 2002, Falck et Acciaierie di Bolzano/Komisia (C-74/00 P a C-75/00 P, Zb. 2002, s. I-7869, bod 140).

92

(93)  Komisia neposkytla také presné, bezpodmienečné a zhodné záruky, aby vzbudila oprávnenú nádej francúzskych orgánov a/alebo príjemcov uvedeného režimu, pokiaľ ide o jeho regulárnosť (k definícii zásady legitímnej dôvery pozri rozsudky Súdneho dvora z 11. marca 1987, Van den Bergh en Jurgens/Komisia, 265/85, Zb. s. 1155, bod 44, a z 26. júna 1990, Sofrimport/Komisia, C-152/88, Zb. s. I-2477, bod 26; a rozsudky súdu z 18. januára 2000, Mehibas Dordtselaan/Komisia, T-290/97, Zb. s. II-15, bod 59; ako aj z 9. júla 2003, Kyowa Hakko Kogyo/Komisia, T-223/00, Zb. s. II-2553, bod 51; k neexistencii legitímnej dôvery príjemcov pomoci, ktorá bola nezákonne zavedená, pozri rozsudok Súdneho dvora z 11. novembra 2004, Demesa et Territorio Histórico de Álava/Komisia, C-183/02 P a C-187/02 P, Zb. s. I-10609, body 44 a 45 a citovanú judikatúru).

93

(94)  Pozri odôvodnenia 153 až 155.

94

(95)  Komisia však chce upozorniť, že takáto okolnosť sa už nemôže zopakovať od nadobudnutia platnosti nariadenia č. 659/99 (už citovaného v poznámke pod čiarou č. 90) a nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 o jeho uplatnení (Ú. v. ES L 40, 30.4.2004, s. 1). Podľa týchto dvoch nariadení sa totiž pripomína povinnosť členských štátov oznámiť vo vhodnom čase každý návrh novej pomoci. Praktické podmienky, najmä využitie typových formulárov, pomocou ktorých má dôjsť k týmto oznámeniam, sú v tomto smere jasne definované.

95

(96)  Pozri poznámku pod čiarou č. 16.

96

(97)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

97

(98)  Pozri v tomto zmysle rozsudok súdu zo 14. januára 2004, Fleuren Compost/Komisia, T-109/01, Zb. s. II-127, bod 74 a nasledujúce.

98

(99)  Pozri odôvodnenia 150 až 152.

99

(100)  Pozri v tomto zmysle a analogicky rozsudok Súdneho dvora z 10. júna 1993, Komisia/Grécko (C-183/91, Zb. s. I-3131, bod 16 in fine).

100

(101)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

101

---

PRÍLOHA I

Zoznam zúčastnených strán, ktoré predložili Komisii pripomienky podľa článku 88 ods. 2 zmluvy

| 1. | Méridionale de Navigation |
| --- | --- |
| 2. | Caisse d’Epargne |
| 3. | Broström |
| 4. | Calyon |
| 5. | BNP Paribas |
| 6. | Brittany Ferries |
| 7. | CMA CGM |
| 8. | Bourbon Maritime |
| 9. | Société Générale Corporate and Investment Banking |
| 10. | Gaz de France |
| 11. | Louis Dreyfus Armateurs |
| 12. | Anonym |
| 13. | Fouquet Sacop |
| 14. | Pétro Marine |
| 15. | Air France |
| 16. | Anonym |

1.

Méridionale de Navigation

2.

Caisse d’Epargne

3.

Broström

4.

Calyon

5.

BNP Paribas

6.

Brittany Ferries

7.

CMA CGM

8.

Bourbon Maritime

9.

Société Générale Corporate and Investment Banking

10.

Gaz de France

11.

Louis Dreyfus Armateurs

12.

Anonym

13.

Fouquet Sacop

14.

Pétro Marine

15.

Air France

16.

Anonym

---

PRÍLOHA II

Informácie týkajúce sa realizácie rozhodnutia Komisie z 20. decembra 2006

(odovzdať Generálnemu riaditeľstvu pre hospodársku súťaž v prípade projektov podliehajúcich priemyselnému sektoru a Generálnemu riaditeľstvu pre energetiku a dopravu v prípade projektov podliehajúcich sektoru dopravy)

1.   Celkový počet príjemcov a celková suma pomoci, ktorú treba vrátiť z titulu článku 4 ods. 1 tohto rozhodnutia

| 1.1. | Podrobne uveďte, ako bude vypočítaná suma pomoci, ktorú musia vrátiť jednotliví príjemcovia:






  — | kapitál, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Podrobne uveďte, ako bude vypočítaná suma pomoci, ktorú musia vrátiť jednotliví príjemcovia:

—

kapitál,

| — | úroky. |
| --- | --- |

—

úroky.

| 1.2. | Aká je celkové suma nezákonne poskytnutej pomoci podľa tohto režimu, ktorá sa má vrátiť (ekvivalent hrubej dotácie, cena...)? |
| --- | --- |

1.2.

Aká je celkové suma nezákonne poskytnutej pomoci podľa tohto režimu, ktorá sa má vrátiť (ekvivalent hrubej dotácie, cena...)?

| 1.3. | Aký je celkový počet príjemcov, ktorí musia vrátiť nezákonne poskytnutú pomoc? |
| --- | --- |

1.3.

Aký je celkový počet príjemcov, ktorí musia vrátiť nezákonne poskytnutú pomoc?

2.   Plánované a už uskutočnené opatrenia na vrátenie pomoci

| 2.1. | Spresnite, aké sú plánované opatrenia a opatrenia, ktoré sa už prijali, aby sa okamžite a účinne vrátila pomoc. Taktiež prípadne uveďte právny základ týchto opatrení. |
| --- | --- |

2.1.

Spresnite, aké sú plánované opatrenia a opatrenia, ktoré sa už prijali, aby sa okamžite a účinne vrátila pomoc. Taktiež prípadne uveďte právny základ týchto opatrení.

| 2.2. | K akému termínu dôjde k celkovému vráteniu pomoci? |
| --- | --- |

2.2.

K akému termínu dôjde k celkovému vráteniu pomoci?

3.   Informácie podľa jednotlivých príjemcov

V prípade každého príjemcu, ktorý musí vrátiť nezákonne poskytnutú pomoc podľa uvedeného režimu, doplňte nasledujúcu tabuľku:

| Identita príjemcu | Suma nezákonne poskytnutej pomoci (1)

  Mena:.... | (2) Vrátené sumy
  Mena:... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Identita príjemcu

Suma nezákonne poskytnutej pomoci (1)

Mena:....

(2) Vrátené sumy

Mena:...

---

(1)  Suma pomoci poskytnutá príjemcovi (hrubý ekvivalent dotácie; cena...).

(2)

| (o) | Vrátené hrubé množstvá (vrátane úrokov). |
| --- | --- |

(o)

Vrátené hrubé množstvá (vrátane úrokov).

---

PRÍLOHA III

A –   NÁMORNÁ A LETECKÁ DOPRAVA

(Odovzdať Generálnemu riaditeľstvu pre energetiku a dopravu)

ZA KAŽDÚ SPOLOČNOSŤ PRE NÁMORNÚ ALEBO LETECKÚ DOPRAVU

| A. | Charakter investície a oprávnenosť podľa uplatniteľných usmernení. V prípade leteckej dopravy najmä: lokalizácia vo veľmi okrajových regiónoch, zvýšené prevádzkové náklady, maximálne výdavky oprávnené z titulu usmernení atď. |
| --- | --- |

A.

Charakter investície a oprávnenosť podľa uplatniteľných usmernení. V prípade leteckej dopravy najmä: lokalizácia vo veľmi okrajových regiónoch, zvýšené prevádzkové náklady, maximálne výdavky oprávnené z titulu usmernení atď.

| B. | Výpočet pomoci, ktorú treba vrátiť | (1) Percento spätného postúpenia ZHZ spoločnosti. |
| --- | --- | --- |

B.

Výpočet pomoci, ktorú treba vrátiť

(1) Percento spätného postúpenia ZHZ spoločnosti.

| | (2) Suma výhody, ktorú získala spoločnosť pre celú svoju leteckú alebo námornú flotilu z titulu článku 39 CA za uvažované obdobie. |
| --- | --- |

(2) Suma výhody, ktorú získala spoločnosť pre celú svoju leteckú alebo námornú flotilu z titulu článku 39 CA za uvažované obdobie.

| | (3) Suma ostatnej priznanej pomoci spoločnosti podľa usmernení uplatniteľných v uvažovanom období. |
| --- | --- |

(3) Suma ostatnej priznanej pomoci spoločnosti podľa usmernení uplatniteľných v uvažovanom období.

| | (4) Maximálna povolená suma pomoci, ktorú možno poskytnúť spoločnosti podľa uplatniteľných usmernení. |
| --- | --- |

(4) Maximálna povolená suma pomoci, ktorú možno poskytnúť spoločnosti podľa uplatniteľných usmernení.

| | (5) = (2) + (3) – (4) je suma prípadnej nezlučiteľnej pomoci, ktorú treba vrátiť. |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) je suma prípadnej nezlučiteľnej pomoci, ktorú treba vrátiť.

Ak (5) je kladné číslo, ZHZ musí vrátiť: (5) * [1- (1)]

a podnik musí vrátiť: (5) * (1)

B –   INVESTÍCIE DO PRIEMYSLU A PRÍSLUŠNÉ ZHZ

(Odovzdať generálnemu riaditeľstvu pre hospodársku súťaž)

| A. | Suma investície, región jej realizácie a podmienka 25-percentného príspevku zo strany príjemcov |
| --- | --- |

A.

Suma investície, región jej realizácie a podmienka 25-percentného príspevku zo strany príjemcov

| B. | Maximálna výška pomoci na regionálne účely príslušného regiónu |
| --- | --- |

B.

Maximálna výška pomoci na regionálne účely príslušného regiónu

| C. | Výpočet pomoci, ktorú treba vrátiť | (1) Suma výhody, tak ako vyplýva z ministerského predpisu |
| --- | --- | --- |

C.

Výpočet pomoci, ktorú treba vrátiť

(1) Suma výhody, tak ako vyplýva z ministerského predpisu

| | (2) Suma výhody, ktorú získal podnik z titulu článku 39 CA |
| --- | --- |

(2) Suma výhody, ktorú získal podnik z titulu článku 39 CA

| | (2)
  = (1) x percento spätného postúpenia zoskupením hospodárskeho záujmu podniku v súlade so súhlasom |
| --- | --- |

(2)
  = (1) x percento spätného postúpenia zoskupením hospodárskeho záujmu podniku v súlade so súhlasom

| | (3) Suma ostatnej pomoci na regionálne účely získanej na tú istú investíciu |
| --- | --- |

(3) Suma ostatnej pomoci na regionálne účely získanej na tú istú investíciu

| | (4) Suma maximálnej povolenej pomoci na regionálne účely podľa maximálnej výšky B |
| --- | --- |

(4) Suma maximálnej povolenej pomoci na regionálne účely podľa maximálnej výšky B

| | (5) = (2) + (3) – (4) je prípadná suma nezlučiteľnej pomoci, ktorú treba vrátiť. |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) je prípadná suma nezlučiteľnej pomoci, ktorú treba vrátiť.

Ak (5) je kladné číslo, príslušné ZHZ musí vrátiť: [(1) – (2)] x (5)/(1).

a podnik musí vrátiť: (5) * (2)/(1)

---

| 30.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 112/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 112/67

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. decembra 2006

o štátnej pomoci C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) čiastočne zavedenej Poľskom pre spoločnosť Huta Stalowa Wola S.A.

[oznámené pod číslom K(2006) 6730]

(Iba poľské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2007/257/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2, podods. 1,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve pre zainteresované strany predložiť svoje pripomienky (1) podľa vyššie uvedených článkov,

keďže:

1.   KONANIE

| (1) | Listom z 8. októbra 2004 Poľsko oznámilo Komisii opatrenia na podporu reštrukturalizácie spoločnosti Huta Stalowa Wola S.A. (ďalej označovanej ako „HSW S.A.“ alebo „príjemca pomoci“) s cieľom získania právnej istoty, že boli poskytnuté pred vstúpením Poľska do Európskej únie, preto neboli uplatniteľné po dátume pristúpenia, a že teda nepredstavujú novú pomoc, ktorá by mohla byť podľa článku 88 Zmluvy o ES preskúmaná Komisiou. Poľsko sa obrátilo na Komisiu so žiadosťou o schválenie opatrení pomoci ako pomoci určenej na reštrukturalizáciu, pokiaľ by Komisia zistila, že dané opatrenia predstavujú novú pomoc. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 8. októbra 2004 Poľsko oznámilo Komisii opatrenia na podporu reštrukturalizácie spoločnosti Huta Stalowa Wola S.A. (ďalej označovanej ako „HSW S.A.“ alebo „príjemca pomoci“) s cieľom získania právnej istoty, že boli poskytnuté pred vstúpením Poľska do Európskej únie, preto neboli uplatniteľné po dátume pristúpenia, a že teda nepredstavujú novú pomoc, ktorá by mohla byť podľa článku 88 Zmluvy o ES preskúmaná Komisiou. Poľsko sa obrátilo na Komisiu so žiadosťou o schválenie opatrení pomoci ako pomoci určenej na reštrukturalizáciu, pokiaľ by Komisia zistila, že dané opatrenia predstavujú novú pomoc.

| (2) | Komisia požiadala Poľsko o predloženie doplňujúcich informácií listami z 11. novembra 2004, 1. marca 2005, 27. apríla 2005 a 26. júla 2005, na ktoré Poľsko príslušne odpovedalo listom z 31. januára 2005 zaevidovaným 2. februára 2005, listom zo 4. apríla 2005 zaevidovaným 8. apríla 2005, listom zo 7. júna 2005 zaevidovaným 9. júna 2005 a listom z 2. septembra 2005 zaevidovaným 6. septembra 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komisia požiadala Poľsko o predloženie doplňujúcich informácií listami z 11. novembra 2004, 1. marca 2005, 27. apríla 2005 a 26. júla 2005, na ktoré Poľsko príslušne odpovedalo listom z 31. januára 2005 zaevidovaným 2. februára 2005, listom zo 4. apríla 2005 zaevidovaným 8. apríla 2005, listom zo 7. júna 2005 zaevidovaným 9. júna 2005 a listom z 2. septembra 2005 zaevidovaným 6. septembra 2005.

| (3) | Počas výmeny informácií sa zistilo, že časť oznámených opatrení sa uviedlo do platnosti v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Táto pomoc sa preto považuje za nezákonnú pomoc a veci bolo pridelené nové číslo NN 79/2005. |
| --- | --- |

(3)

Počas výmeny informácií sa zistilo, že časť oznámených opatrení sa uviedlo do platnosti v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Táto pomoc sa preto považuje za nezákonnú pomoc a veci bolo pridelené nové číslo NN 79/2005.

| (4) | Listom z 23. novembra 2005 Komisia oznámila Poľsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci spomínaných opatrení pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 23. novembra 2005 Komisia oznámila Poľsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci spomínaných opatrení pomoci.

| (5) | Rozhodnutie Komisie vo veci začatia konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky týkajúce sa opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Komisie vo veci začatia konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky týkajúce sa opatrenia pomoci.

| (6) | Poľské orgány predložili pripomienky v liste zo 7. marca 2006 zaevidovanom 9. marca 2006. Pripomienky od tretích strán neboli predložené. |
| --- | --- |

(6)

Poľské orgány predložili pripomienky v liste zo 7. marca 2006 zaevidovanom 9. marca 2006. Pripomienky od tretích strán neboli predložené.

2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ POMOCI

2.1.   Firma

| (7) | HSW S.A., firma, ktorá je príjemcom pomoci a materskou spoločnosťou v kapitálovej skupine HSW, má sídlo v obci Stalowa Wola nachádzajúcej sa v Podkarpatskom veľkovojvodstve. Podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES sa na tento región vzťahuje pomoc. Vo februári 2006 skupina pozostávala z 8 spoločností, v ktorých spoločnosť HSW S.A. vlastnila najmenej 51 % akcií, ktoré tiež kontrolovala, a z 10 spoločností, v ktorých mala menšiu než 51 % účasť. Spoločnosti tvoriace kapitálovú skupinu HSW pôsobia ako vzájomní dodávatelia materiálov a služieb. Spoločnosti s najvyšším základným imaním v rámci skupiny okrem materskej spoločnosti sú: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Objem predaja realizovaného spoločnosťou HSW S.A. v prospech spoločností v kapitálovej skupine z celkového predaja firmy HSW S.A. predstavuje 20 – 30 %. |
| --- | --- |

(7)

HSW S.A., firma, ktorá je príjemcom pomoci a materskou spoločnosťou v kapitálovej skupine HSW, má sídlo v obci Stalowa Wola nachádzajúcej sa v Podkarpatskom veľkovojvodstve. Podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES sa na tento región vzťahuje pomoc. Vo februári 2006 skupina pozostávala z 8 spoločností, v ktorých spoločnosť HSW S.A. vlastnila najmenej 51 % akcií, ktoré tiež kontrolovala, a z 10 spoločností, v ktorých mala menšiu než 51 % účasť. Spoločnosti tvoriace kapitálovú skupinu HSW pôsobia ako vzájomní dodávatelia materiálov a služieb. Spoločnosti s najvyšším základným imaním v rámci skupiny okrem materskej spoločnosti sú: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. a HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Objem predaja realizovaného spoločnosťou HSW S.A. v prospech spoločností v kapitálovej skupine z celkového predaja firmy HSW S.A. predstavuje 20 – 30 %.

| (8) | Spoločnosť HSW S.A. bola založená v roku 1937 a pôvodne vyrábala delá a ušľachtilú oceľ. Na rozdiel od svojej dcérskej spoločnosti HSW-Zakład Metalurgiczny nie je výrobcom ocele. V roku 1991 sa transformovala na akciovú spoločnosť. 76 % akcií je aj naďalej majetkom štátnej pokladnice, 9 % patrí zamestnancom a zvyšné súkromným aj verejným akcionárom, pričom žiaden z nich nevlastní viac ako 5 % akcií. Spoločnosť vyrába stavebné strojné zariadenia a vojenské zariadenia (delá, húfnice atď.) |
| --- | --- |

(8)

Spoločnosť HSW S.A. bola založená v roku 1937 a pôvodne vyrábala delá a ušľachtilú oceľ. Na rozdiel od svojej dcérskej spoločnosti HSW-Zakład Metalurgiczny nie je výrobcom ocele. V roku 1991 sa transformovala na akciovú spoločnosť. 76 % akcií je aj naďalej majetkom štátnej pokladnice, 9 % patrí zamestnancom a zvyšné súkromným aj verejným akcionárom, pričom žiaden z nich nevlastní viac ako 5 % akcií. Spoločnosť vyrába stavebné strojné zariadenia a vojenské zariadenia (delá, húfnice atď.)

| (9) | V roku 2005 spoločnosť HSW S.A. zamestnávala približne 2 400 zamestnancov, pričom v roku 2002 ich bolo ešte 3 173. |
| --- | --- |

(9)

V roku 2005 spoločnosť HSW S.A. zamestnávala približne 2 400 zamestnancov, pričom v roku 2002 ich bolo ešte 3 173.

| (10) | Jednou z dcérskych spoločností podniku HSW S.A. je distribučná spoločnosť Dressta Sp. z o.o. (ďalej označovaná ako „Dressta“). Od septembra 2006 je úplne kontrolovaná spoločnosťou HSW S.A., pričom 51 % jej akcií v minulosti patrilo podniku Komatsu American International Company USA (ďalej označovaný ako „KAIC“), ktorý bol konkurentom pre spoločnosť HSW S.A. V roku 1995 spoločnosť HSW S.A. previedla na spoločnosť Dressta na 12 rokov licencie a majetkové položky spojené s predajom výrobkov spoločnosti na zahraničných trhoch. |
| --- | --- |

(10)

Jednou z dcérskych spoločností podniku HSW S.A. je distribučná spoločnosť Dressta Sp. z o.o. (ďalej označovaná ako „Dressta“). Od septembra 2006 je úplne kontrolovaná spoločnosťou HSW S.A., pričom 51 % jej akcií v minulosti patrilo podniku Komatsu American International Company USA (ďalej označovaný ako „KAIC“), ktorý bol konkurentom pre spoločnosť HSW S.A. V roku 1995 spoločnosť HSW S.A. previedla na spoločnosť Dressta na 12 rokov licencie a majetkové položky spojené s predajom výrobkov spoločnosti na zahraničných trhoch.

2.2.   Ťažkosti firmy

| (11) | Ťažkosti príjemcu pomoci sa začali v roku 2002, keď jeho obrat klesol z objemu 494,9 miliónov PLN (130,2 milióna EUR (3) v roku 2000 na 352,6 milióna PLN (92,7 milióna EUR), čiže o 29 %. Export sa znížil z objemu 505 miliónov PLN (132,8 milióna EUR) na 279 miliónov PLN (73,4 milióna EUR). Pokles obratu na zahraničných trhoch bol spôsobený najmä hospodárskou recesiou a skutočnosťou, že spoločnosť Dressta pod vplyvom svojho najväčšieho akcionára a významného konkurenta HSW S.A. výrazne znížila predaj výrobkov podniku HSW S.A. na severoamerickom trhu. |
| --- | --- |

(11)

Ťažkosti príjemcu pomoci sa začali v roku 2002, keď jeho obrat klesol z objemu 494,9 miliónov PLN (130,2 milióna EUR (3) v roku 2000 na 352,6 milióna PLN (92,7 milióna EUR), čiže o 29 %. Export sa znížil z objemu 505 miliónov PLN (132,8 milióna EUR) na 279 miliónov PLN (73,4 milióna EUR). Pokles obratu na zahraničných trhoch bol spôsobený najmä hospodárskou recesiou a skutočnosťou, že spoločnosť Dressta pod vplyvom svojho najväčšieho akcionára a významného konkurenta HSW S.A. výrazne znížila predaj výrobkov podniku HSW S.A. na severoamerickom trhu.

| (12) | V roku 2002 príjemca pomoci vykázal stratu z prevádzkových činností vo výške 44,2 milióna PLN (11,6 milióna EUR), čo vyplývalo predovšetkým zo slabého využitia výrobných možností. Keďže väčšina obchodných transakcií na zahraničných trhoch prebiehala v amerických dolároch a väčšina nákladov spoločnosti sa vykazuje v poľských zlotých, zhodnotenie zlotého malo negatívny dosah na úroveň predaja a bonitu príjemcu pomoci. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2002 príjemca pomoci vykázal stratu z prevádzkových činností vo výške 44,2 milióna PLN (11,6 milióna EUR), čo vyplývalo predovšetkým zo slabého využitia výrobných možností. Keďže väčšina obchodných transakcií na zahraničných trhoch prebiehala v amerických dolároch a väčšina nákladov spoločnosti sa vykazuje v poľských zlotých, zhodnotenie zlotého malo negatívny dosah na úroveň predaja a bonitu príjemcu pomoci.

| (13) | Spoločnosť HSW S.A. bola výrazne zadlžená. Priemerné zadlženie v rokoch 2000 – 2002 sa udržiavalo na úrovni 169,1 milióna PLN (44,5 milióna EUR). |
| --- | --- |

(13)

Spoločnosť HSW S.A. bola výrazne zadlžená. Priemerné zadlženie v rokoch 2000 – 2002 sa udržiavalo na úrovni 169,1 milióna PLN (44,5 milióna EUR).

| (14) | Zisková nebola ani prevádzková činnosť podniku; strata z predaja sa zvýšila zo 6,4 milióna PLN (1,68 milióna EUR) v roku 2000 na 33,9 milióna PLN (8,60 milióna EUR) v roku 2002. |
| --- | --- |

(14)

Zisková nebola ani prevádzková činnosť podniku; strata z predaja sa zvýšila zo 6,4 milióna PLN (1,68 milióna EUR) v roku 2000 na 33,9 milióna PLN (8,60 milióna EUR) v roku 2002.

| (15) | Kapitálová skupina HSW vykázala čistú stratu vo výške 137,7 milióna PLN (36,2 milióna EUR) v roku 2002 a čistú stratu vo výške 123,9 milióna PLN (32,5 milióna EUR) v roku 2003. |
| --- | --- |

(15)

Kapitálová skupina HSW vykázala čistú stratu vo výške 137,7 milióna PLN (36,2 milióna EUR) v roku 2002 a čistú stratu vo výške 123,9 milióna PLN (32,5 milióna EUR) v roku 2003.

2.3.   Reštrukturalizácia

| (16) | S cieľom riešiť uvedené ťažkosti príjemca pomoci v roku 2002 vypracoval plán reštrukturalizácie na roky 2003 – 2007. Plán bol následne pozmenený vo februári 2006. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom riešiť uvedené ťažkosti príjemca pomoci v roku 2002 vypracoval plán reštrukturalizácie na roky 2003 – 2007. Plán bol následne pozmenený vo februári 2006.

| (17) | Jedným z najdôležitejších opatrení spomínaných v pláne reštrukturalizácie je zmena organizačnej štruktúry príjemcu pomoci. Hlavnou myšlienkou procesu reštrukturalizácie spoločnosti HSW S.A. bolo oddelenie časti spoločnosti priamo spojenej s výrobou od aktív zahrnutých do reštrukturalizácie. V súvislosti s tým štátna pokladnica, väčšinový akcionár v spoločnosti HSW S.A., založila samostatnú spoločnosť HSW-Trading Sp. z o.o. (ďalej označovanú ako „HSW-Trading“). HSW-Trading získala od štátnej pokladnice kapitálový vklad vo výške 40 miliónov PLN (10,5 milióna EUR), ktorý poľské orgány notifikovali ako opatrenia pomoci udelené spoločnosti HSW S.A. (tabuľka 1 nižšie). |
| --- | --- |

(17)

Jedným z najdôležitejších opatrení spomínaných v pláne reštrukturalizácie je zmena organizačnej štruktúry príjemcu pomoci. Hlavnou myšlienkou procesu reštrukturalizácie spoločnosti HSW S.A. bolo oddelenie časti spoločnosti priamo spojenej s výrobou od aktív zahrnutých do reštrukturalizácie. V súvislosti s tým štátna pokladnica, väčšinový akcionár v spoločnosti HSW S.A., založila samostatnú spoločnosť HSW-Trading Sp. z o.o. (ďalej označovanú ako „HSW-Trading“). HSW-Trading získala od štátnej pokladnice kapitálový vklad vo výške 40 miliónov PLN (10,5 milióna EUR), ktorý poľské orgány notifikovali ako opatrenia pomoci udelené spoločnosti HSW S.A. (tabuľka 1 nižšie).

| (18) | Kým spoločnosť HSW-Trading zodpovedala za výrobu a predaj priemyselných strojových zariadení, logistiku, manažérstvo kvality a dodávky materiálov na výrobu strojov, spoločnosť HSW S.A. si vyhradila vývojovo-výskumnú činnosť, financovanie výrobných aktív, strategický marketing, predaj náhradných dielov, servis, ako aj výrobu a predaj vojenských zariadení a niesla zodpovednosť za organizačnú reštrukturalizáciu. Na účely vykonávania činnosti si spoločnosť HSW-Trading prenajímala od spoločnosti HSW S.A. majetok priamo súvisiaci s výrobou. Potrebné pracovné sily boli taktiež dočasne alokované do spoločnosti HSW-Trading. |
| --- | --- |

(18)

Kým spoločnosť HSW-Trading zodpovedala za výrobu a predaj priemyselných strojových zariadení, logistiku, manažérstvo kvality a dodávky materiálov na výrobu strojov, spoločnosť HSW S.A. si vyhradila vývojovo-výskumnú činnosť, financovanie výrobných aktív, strategický marketing, predaj náhradných dielov, servis, ako aj výrobu a predaj vojenských zariadení a niesla zodpovednosť za organizačnú reštrukturalizáciu. Na účely vykonávania činnosti si spoločnosť HSW-Trading prenajímala od spoločnosti HSW S.A. majetok priamo súvisiaci s výrobou. Potrebné pracovné sily boli taktiež dočasne alokované do spoločnosti HSW-Trading.

| (19) | Toto rozdelenie malo platiť v rokoch 2004 – 2005, čiže po celý čas reštrukturalizácie spoločnosti HSW S.A. Koncom roka 2006 sa spoločnosť HSW-Trading mala znova zlúčiť so spoločnosťou HSW S.A. |
| --- | --- |

(19)

Toto rozdelenie malo platiť v rokoch 2004 – 2005, čiže po celý čas reštrukturalizácie spoločnosti HSW S.A. Koncom roka 2006 sa spoločnosť HSW-Trading mala znova zlúčiť so spoločnosťou HSW S.A.

| (20) | Podľa plánu je potrebné uskutočniť významnú reštrukturalizáciu zamestnanosti. Na konci obdobia reštrukturalizácie v roku 2007 spoločnosť HSW S.A. plánuje zamestnávať 2 100 zamestnancov v porovnaní s 3 173 zamestnancami v roku 2002. |
| --- | --- |

(20)

Podľa plánu je potrebné uskutočniť významnú reštrukturalizáciu zamestnanosti. Na konci obdobia reštrukturalizácie v roku 2007 spoločnosť HSW S.A. plánuje zamestnávať 2 100 zamestnancov v porovnaní s 3 173 zamestnancami v roku 2002.

| (21) | Ďalšou oblasťou, na ktorú sa vzťahovala reštrukturalizácia, je usporiadanie distribučnej siete pre stavebné strojné zariadenia a náhradné diely na svetovom trhu, ktorá mala príjemcovi pomoci umožniť prienik na nové trhy. |
| --- | --- |

(21)

Ďalšou oblasťou, na ktorú sa vzťahovala reštrukturalizácia, je usporiadanie distribučnej siete pre stavebné strojné zariadenia a náhradné diely na svetovom trhu, ktorá mala príjemcovi pomoci umožniť prienik na nové trhy.

| (22) | Reštrukturalizácia podniku HSW S.A. zahŕňala okrem toho aj predaj dcérskych spoločností a privatizáciu prevádzok príjemcu pomoci, ktoré vykonávali činnosť v oblasti poskytovania služieb. Do roku 2006 spoločnosť HSW S.A. predala firmu HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. za sumu [...] (4)miliónov PLN ([...] milionóv EUR). Pre dve dcérske spoločnosti HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakościowych) bol nájdený súkromný investor. Celkovo príjmy spoločnosti HSW S.A. z privatizácie dosiahli výšku 112,2 milióna PLN (29,5 milióna EUR). Na rok 2006 bola plánovaná finalizácia predaja dvoch dcérskych spoločností: HSW-Zakład Sprężynownia a HSW-Tlenownia. |
| --- | --- |

(22)

Reštrukturalizácia podniku HSW S.A. zahŕňala okrem toho aj predaj dcérskych spoločností a privatizáciu prevádzok príjemcu pomoci, ktoré vykonávali činnosť v oblasti poskytovania služieb. Do roku 2006 spoločnosť HSW S.A. predala firmu HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. za sumu [...] (4)miliónov PLN ([...] milionóv EUR). Pre dve dcérske spoločnosti HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakościowych) bol nájdený súkromný investor. Celkovo príjmy spoločnosti HSW S.A. z privatizácie dosiahli výšku 112,2 milióna PLN (29,5 milióna EUR). Na rok 2006 bola plánovaná finalizácia predaja dvoch dcérskych spoločností: HSW-Zakład Sprężynownia a HSW-Tlenownia.

| (23) | Reštrukturalizácia aktív predpokladá obmedzenie výrobnej kapacity z 1 500 na 1 200 stavebných strojných zariadení ročne. Výška majetku spoločnosti HSW S.A. sa považuje za nadmernú vzhľadom na potreby spoločnosti. Keďže spoločnosť HSW S.A. sa plánuje zameriavať najmä na výrobu stavebných strojových zariadení, bolo potrebné odpredať značnú časť jej majetku. Skutočné predaje aktív v období od januára 2003 do decembra 2005 priniesli výnosy vo výške 52,1 milióna PLN (13,7 milióna EUR), čo rozhodne prevýšilo plánovaný predaj odhadovaný na 10,3 milióna PLN (2,7 milióna EUR). Predali sa nasledujúce aktíva: pozemky s rozlohou približne 248,4 ha (vrátane zalesnenej pôdy s rozlohou približne 153 ha); nehnuteľnosti s úžitkovou plochou približne 76 000 m2 a 94 kusov strojov a zariadení. |
| --- | --- |

(23)

Reštrukturalizácia aktív predpokladá obmedzenie výrobnej kapacity z 1 500 na 1 200 stavebných strojných zariadení ročne. Výška majetku spoločnosti HSW S.A. sa považuje za nadmernú vzhľadom na potreby spoločnosti. Keďže spoločnosť HSW S.A. sa plánuje zameriavať najmä na výrobu stavebných strojových zariadení, bolo potrebné odpredať značnú časť jej majetku. Skutočné predaje aktív v období od januára 2003 do decembra 2005 priniesli výnosy vo výške 52,1 milióna PLN (13,7 milióna EUR), čo rozhodne prevýšilo plánovaný predaj odhadovaný na 10,3 milióna PLN (2,7 milióna EUR). Predali sa nasledujúce aktíva: pozemky s rozlohou približne 248,4 ha (vrátane zalesnenej pôdy s rozlohou približne 153 ha); nehnuteľnosti s úžitkovou plochou približne 76 000 m2 a 94 kusov strojov a zariadení.

| (24) | Celkové náklady na reštrukturalizáciu vrátane nákladov vzniknutých pred dátumom pristúpenia sú vo výške 450,3 milióna PLN (118,5 milióna EUR) a tvoria ich položky uvedené v tabuľke 1.
  Tabuľka 1:
  Súhrn nákladov na reštrukturalizáciu (v tis. PLN)






  Reštrukturalizačné opatrenie | Náklady |
| --- | --- | --- |
| Reštrukturalizácia občiansko-právnych záväzkov | 95 648 |
| Reštrukturalizácia verejnoprávnych záväzkov | 113 213 |
| Organizácia zásobovacieho a distribučného systému | 151 241 |
| Zabezpečenie plynulosti tokov materiálov, náhradných dielov a komponentov | 40 000 |
| Reštrukturalizácia výroby | 11 666 |
| Reštrukturalizácia majetku | 871 |
| Reštrukturalizácia zamestnanosti | 5 170 |
| Organizačná reštrukturalizácia | 2 013 |
| Modernizácia výrobného potenciálu | 30 524 |
| Spolu | 450 346 |

(24)

Celkové náklady na reštrukturalizáciu vrátane nákladov vzniknutých pred dátumom pristúpenia sú vo výške 450,3 milióna PLN (118,5 milióna EUR) a tvoria ich položky uvedené v tabuľke 1.

Tabuľka 1:

Súhrn nákladov na reštrukturalizáciu (v tis. PLN)

Reštrukturalizačné opatrenie

Náklady

Reštrukturalizácia občiansko-právnych záväzkov

95 648

Reštrukturalizácia verejnoprávnych záväzkov

113 213

Organizácia zásobovacieho a distribučného systému

151 241

Zabezpečenie plynulosti tokov materiálov, náhradných dielov a komponentov

40 000

Reštrukturalizácia výroby

11 666

Reštrukturalizácia majetku

871

Reštrukturalizácia zamestnanosti

5 170

Organizačná reštrukturalizácia

2 013

Modernizácia výrobného potenciálu

30 524

Spolu

450 346

2.4.   Opatrenia pomoci

| (25) | Medzi orgány udeľujúce štátnu pomoc patria: Ministerstvo financií, Ministerstvo vedy a informatizácie, daňové úrady, samospráva, Sociálna poisťovňa, Štátny fond pre rehabilitáciu zdravotne postihnutých (PFRON), mestské úrady a Priemyselná rozvojová agentúra (ARP). |
| --- | --- |

(25)

Medzi orgány udeľujúce štátnu pomoc patria: Ministerstvo financií, Ministerstvo vedy a informatizácie, daňové úrady, samospráva, Sociálna poisťovňa, Štátny fond pre rehabilitáciu zdravotne postihnutých (PFRON), mestské úrady a Priemyselná rozvojová agentúra (ARP).

| (26) | V súvislosti s časťou prostriedkov udelených spoločnosti HSW S.A. Poľsko trvalo na tom, že tieto prostriedky sa týkali ochrany základných záujmov národnej bezpečnosti Poľska. Hodnota týchto prostriedkov predstavuje približne 19 miliónov PLN (5 miliónov EUR), udelených pred vstupom Poľska do Európskej únie, ako aj po tomto vstupe. S odvolaním sa na článok 296 Zmluvy o ES poľské úrady tvrdia, že ustanovenia zmluvy nezabraňujú členským štátom udeľovať prostriedky pomoci, ktoré tieto štáty považujú za potrebné na ochranu svojich základných záujmov v oblasti národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(26)

V súvislosti s časťou prostriedkov udelených spoločnosti HSW S.A. Poľsko trvalo na tom, že tieto prostriedky sa týkali ochrany základných záujmov národnej bezpečnosti Poľska. Hodnota týchto prostriedkov predstavuje približne 19 miliónov PLN (5 miliónov EUR), udelených pred vstupom Poľska do Európskej únie, ako aj po tomto vstupe. S odvolaním sa na článok 296 Zmluvy o ES poľské úrady tvrdia, že ustanovenia zmluvy nezabraňujú členským štátom udeľovať prostriedky pomoci, ktoré tieto štáty považujú za potrebné na ochranu svojich základných záujmov v oblasti národnej bezpečnosti.

| (27) | Najdôležitejšie prostriedky pomoci udelené pred dátumom pristúpenia spoločnosti HSW S.A., ktorá sa nezaoberala vojenskou výrobou, boli dva úvery od Priemyselnej rozvojovej agentúry vo výške 75 miliónov PLN (19,7 milióna EUR). Ďalší významný prostriedok bol kapitálový vklad Ministerstva financií pre dcérsku spoločnosť HSW-Trading Sp. z o.o. vo výške 40 miliónov PLN (10,5 milióna EUR). |
| --- | --- |

(27)

Najdôležitejšie prostriedky pomoci udelené pred dátumom pristúpenia spoločnosti HSW S.A., ktorá sa nezaoberala vojenskou výrobou, boli dva úvery od Priemyselnej rozvojovej agentúry vo výške 75 miliónov PLN (19,7 milióna EUR). Ďalší významný prostriedok bol kapitálový vklad Ministerstva financií pre dcérsku spoločnosť HSW-Trading Sp. z o.o. vo výške 40 miliónov PLN (10,5 milióna EUR).

| (28) | Čiastka vo výške 27,9 milióna PLN (7,3 milióna EUR) bola poskytnutá formou odpísania dlhu na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh (tabuľka 4 nižšie). Reštrukturalizácia na základe uvedeného zákona prebiehala pod dohľadom predsedu Priemyselnej rozvojovej agentúry a vychádzala z tzv. rozhodnutia o reštrukturalizácii v zmysle článku 10 ods. 1 bodu 4 a 19 daného zákona (ďalej označovaného ako „rozhodnutie o reštrukturalizácii“). Rozhodnutie o reštrukturalizácii schvaľujúce plán reštrukturalizácie a umožňujúce reštrukturalizáciu verejnoprávnych záväzkov bolo vydané 29. apríla 2005 a pozmenené 17. júna 2005. |
| --- | --- |

(28)

Čiastka vo výške 27,9 milióna PLN (7,3 milióna EUR) bola poskytnutá formou odpísania dlhu na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh (tabuľka 4 nižšie). Reštrukturalizácia na základe uvedeného zákona prebiehala pod dohľadom predsedu Priemyselnej rozvojovej agentúry a vychádzala z tzv. rozhodnutia o reštrukturalizácii v zmysle článku 10 ods. 1 bodu 4 a 19 daného zákona (ďalej označovaného ako „rozhodnutie o reštrukturalizácii“). Rozhodnutie o reštrukturalizácii schvaľujúce plán reštrukturalizácie a umožňujúce reštrukturalizáciu verejnoprávnych záväzkov bolo vydané 29. apríla 2005 a pozmenené 17. júna 2005.

| (29) | Jednotlivé prostriedky pomoci v pôvodnej verzii oznámenej Komisii sa uvádzajú v súhrnnej tabuľke nižšie.
  Tabuľka 2:
  Udelené a plánované prostriedky (v tis. PLN), podľa notifikácie | Kategória opatrenia pomoci | Nominálna čiastka | Čiastka pomoci |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Pomoc na reštrukturalizáciu udelená pred 30. aprílom 2004 | 145 785,5 | 129 309,1 |
| II. | Pomoc na reštrukturalizáciu udelená na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | Pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá sa má udeliť po 30. apríli 2004 | 43 456,9 | 13 562,9 |
| Spolu | 217 139,5 | 162 165,7 |

(29)

Jednotlivé prostriedky pomoci v pôvodnej verzii oznámenej Komisii sa uvádzajú v súhrnnej tabuľke nižšie.

Tabuľka 2:

Udelené a plánované prostriedky (v tis. PLN), podľa notifikácie

Kategória opatrenia pomoci

Nominálna čiastka

Čiastka pomoci

I.

Pomoc na reštrukturalizáciu udelená pred 30. aprílom 2004

145 785,5

129 309,1

II.

Pomoc na reštrukturalizáciu udelená na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh

27 897,1

19 293,7

III.

Pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá sa má udeliť po 30. apríli 2004

43 456,9

13 562,9

Spolu

217 139,5

162 165,7

3.   ROZHODNUTIE VO VECI ZAČATIA KONANIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY O ES

| (30) | Pri prijímaní rozhodnutia vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania sa Komisia riadila dvoma východiskami. |
| --- | --- |

(30)

Pri prijímaní rozhodnutia vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania sa Komisia riadila dvoma východiskami.

| (31) | Po prvé, mala pochybnosti, či pomoc na reštrukturalizáciu bola zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(31)

Po prvé, mala pochybnosti, či pomoc na reštrukturalizáciu bola zlučiteľná so spoločným trhom.

| (32) | Pochybnosti v tomto smere sa týkali skutočnosti, či prostriedky plánované v pláne reštrukturalizácie boli postačujúce na to, aby obnovili dlhodobú životaschopnosť príjemcu pomoci, keďže vznikal dojem, že sa sústredil na pokrytie záväzku dlhu a pokrývanie prevádzkových nákladov. |
| --- | --- |

(32)

Pochybnosti v tomto smere sa týkali skutočnosti, či prostriedky plánované v pláne reštrukturalizácie boli postačujúce na to, aby obnovili dlhodobú životaschopnosť príjemcu pomoci, keďže vznikal dojem, že sa sústredil na pokrytie záväzku dlhu a pokrývanie prevádzkových nákladov.

| (33) | Komisia okrem toho spochybnila aj to, či boli použité dostatočné kompenzačné opatrenia. Podľa poľských orgánov spoločnosť HSW S.A. plánovala zredukovať výrobné kapacity o 20 %, hoci v pláne sa predpokladalo zvýšenie výrobnej kapacity z 27,7 % v roku 2002 na 66 % v roku 2007. Komisia mala pochybnosti aj o čistom efekte týchto krokov. |
| --- | --- |

(33)

Komisia okrem toho spochybnila aj to, či boli použité dostatočné kompenzačné opatrenia. Podľa poľských orgánov spoločnosť HSW S.A. plánovala zredukovať výrobné kapacity o 20 %, hoci v pláne sa predpokladalo zvýšenie výrobnej kapacity z 27,7 % v roku 2002 na 66 % v roku 2007. Komisia mala pochybnosti aj o čistom efekte týchto krokov.

| (34) | Pochybnosti sa týkali aj toho, či pomoc bola obmedzená na minimálnu potrebnú výšku a či bol významný vlastný vklad príjemcu pomoci, keďže Poľsko jednoznačne nerozlišuje medzi tým, čo považuje za vlastný vklad do reštrukturalizačného procesu a čo sa financuje zo zdrojov pochádzajúcich zo štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(34)

Pochybnosti sa týkali aj toho, či pomoc bola obmedzená na minimálnu potrebnú výšku a či bol významný vlastný vklad príjemcu pomoci, keďže Poľsko jednoznačne nerozlišuje medzi tým, čo považuje za vlastný vklad do reštrukturalizačného procesu a čo sa financuje zo zdrojov pochádzajúcich zo štátnej pomoci.

| (35) | Komisia mala pochybnosti aj v spojitosti s dodržaním zásady „prvýkrát a naposledy“. Dcérska spoločnosť firmy HSW S.A. – HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych – v skutočnosti získala pred vstupom Poľska do Európske únie pomoc na reštrukturalizáciu na obdobie rokov 2003 – 2007, v súvislosti s ktorou bolo potrebné preukázať, že nezvýhodní materskú spoločnosť HSW S.A. Na druhej strane bola Poľsku adresovaná žiadosť, aby uistilo Komisiu, že pomoc na reštrukturalizáciu spoločnosti HSW S.A. – pokiaľ by bola schválená – nezvýhodní podnik HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(35)

Komisia mala pochybnosti aj v spojitosti s dodržaním zásady „prvýkrát a naposledy“. Dcérska spoločnosť firmy HSW S.A. – HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych – v skutočnosti získala pred vstupom Poľska do Európske únie pomoc na reštrukturalizáciu na obdobie rokov 2003 – 2007, v súvislosti s ktorou bolo potrebné preukázať, že nezvýhodní materskú spoločnosť HSW S.A. Na druhej strane bola Poľsku adresovaná žiadosť, aby uistilo Komisiu, že pomoc na reštrukturalizáciu spoločnosti HSW S.A. – pokiaľ by bola schválená – nezvýhodní podnik HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (36) | Druhým dôvodom na začatie oficiálneho preskúmavacieho konania boli pochybnosti Komisie, či oddelenie subvencovanej špeciálnej vojenskej výroby (delá) od civilnej výroby stavebných strojových zariadení je dostačujúce. Poľsko v listoch zo 7. júna 2005 a 2. septembra 2005 uistilo Komisiu, že krížové subvencie sú vylúčené, a Komisia zistila, že pomer pomoci určenej na vojenskú výrobu a celkovej pomoci je nevýznamný v porovnaní s pomerom vojenskej výroby a celkovej výroby. Komisia však požiadala o predloženie podrobnejšieho vysvetlenia samostatných účtov. |
| --- | --- |

(36)

Druhým dôvodom na začatie oficiálneho preskúmavacieho konania boli pochybnosti Komisie, či oddelenie subvencovanej špeciálnej vojenskej výroby (delá) od civilnej výroby stavebných strojových zariadení je dostačujúce. Poľsko v listoch zo 7. júna 2005 a 2. septembra 2005 uistilo Komisiu, že krížové subvencie sú vylúčené, a Komisia zistila, že pomer pomoci určenej na vojenskú výrobu a celkovej pomoci je nevýznamný v porovnaní s pomerom vojenskej výroby a celkovej výroby. Komisia však požiadala o predloženie podrobnejšieho vysvetlenia samostatných účtov.

4.   PRIPOMIENKY POĽSKA

| (37) | Po prvé poľské úrady spochybnili tvrdenie Komisie obsiahnuté v rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania, že pomoc udelená na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh (tabuľka 2 riadok 2) nebola poskytnutá predo dňom vstupu do Európskej únie. Poľské orgány zopakovali už predložené informácie, že rozhodujúcim momentom pre udelenie štátnej pomoci na základe spomínaného zákona je súhlas verejných veriteľov príjemcu pomoci (tzv. administratívne prísľuby), a nie rozhodnutie o reštrukturalizácii vydané predsedom Priemyselnej rozvojovej agentúry. Vzhľadom na skutočnosť, že verejní veritelia spoločnosti HSW S.A., ktorých pohľadávky boli reštrukturalizované na základe spomínaného zákona, vyjadrili svoj súhlas k spoločnosti HSW S.A. ešte pred dátumom pristúpenia, poľské orgány tvrdia, že daná pomoc bola udelená pred dátumom pristúpenia, a preto nie je predmetom hodnotenia Komisie z hľadiska zlučiteľnosti pomoci so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(37)

Po prvé poľské úrady spochybnili tvrdenie Komisie obsiahnuté v rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania, že pomoc udelená na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh (tabuľka 2 riadok 2) nebola poskytnutá predo dňom vstupu do Európskej únie. Poľské orgány zopakovali už predložené informácie, že rozhodujúcim momentom pre udelenie štátnej pomoci na základe spomínaného zákona je súhlas verejných veriteľov príjemcu pomoci (tzv. administratívne prísľuby), a nie rozhodnutie o reštrukturalizácii vydané predsedom Priemyselnej rozvojovej agentúry. Vzhľadom na skutočnosť, že verejní veritelia spoločnosti HSW S.A., ktorých pohľadávky boli reštrukturalizované na základe spomínaného zákona, vyjadrili svoj súhlas k spoločnosti HSW S.A. ešte pred dátumom pristúpenia, poľské orgány tvrdia, že daná pomoc bola udelená pred dátumom pristúpenia, a preto nie je predmetom hodnotenia Komisie z hľadiska zlučiteľnosti pomoci so spoločným trhom.

| (38) | Po druhé poľské orgány signalizovali dve zmeny vo vzťahu k pôvodne notifikovanej pomoci. Prvá a najdôležitejšia zmena spočíva v čiastočnom stiahnutí plánovanej štátnej pomoci spomínanej v tabuľke 2 v riadku III a jej nahradení dvoma opatreniami pomoci, v súvislosti s ktorými sa tvrdí, že nejde o štátnu pomoc. Druhá zmena mala vecný charakter a spočívala v spresnení čiastok pomoci pri troch opatreniach spomínaných v tabuľke 3. V nasledujúcich tabuľkách sa uvádzajú všetky opatrenia pomoci, ktoré boli udelené alebo majú byť udelené pre spoločnosť HSW S.A. po celý čas reštrukturalizácie v súlade so zmenami zavedenými po rozhodnutí o začatí formálneho preskúmavacieho konania.
  Tabuľka 3:
  Pomoc udelená pred 30. aprílom 2004 (v tis. PLN)










  Pol. | Údajný dátum dohody alebo rozhodnutia | Orgán udeľujúci pomoc | Forma pomoci | Nominálna čiastka | Čiastka pomoci |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 12. 12. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Umorenie dlhu na DPH za september 2002 | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za december 2002 | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za marec 2003 | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za máj 2003 | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu dane z príjmu za marec 2003 | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu dane z príjmu za máj 2003 | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 4. 2. 2003 | Sociálna poisťovňa (ZUS), pobočka Rzeszów | Dohoda o splátkovom kalendári odvodov za jún – október 2002 | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 28. 8. 2003 | Priemyselná rozvojová agentúra | Úver | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za jún 2002 | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Odloženie termínu úhrady splátky dane z príjmu za júl 2002 | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 15. 9. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Zmena termínov úhrad splátok dane z príjmu za august 2002 | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2. 12. 2003 | Daňový úrad v obci Stalowa Wola | Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za august 2002 | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 5. 9. 2003 | Okresný úrad obce Stalowa Wola | Splátkový kalendár platieb z titulu večného užívacieho práva | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 21. 3. 2003 | Okresný úrad obce Nisko | Splátkový kalendár platieb z titulu večného užívacieho práva | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 30. 4. 2004 | Priemyselná rozvojová agentúra | Úver | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 3. 4. 2004 | Ministerstvo financií | Navýšenie základného imania | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 7. 11. 2003 | Ministerstvo vedy a informatizácie | Dotácia | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 20. 5. 2003 | Okresný úrad obce Stalowa Wola | Vrátenie výdavkov | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 20. 5. 2003 | Okresný úrad obce Stalowa Wola | Vrátenie výdavkov | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 6. 12. 2002 | Riaditeľ Podkarpatského daňového úradu v Rzeszowe | Umorenie daňových nedoplatkov k DPH | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 6. 12. 2002 | Mestský úrad Stalowa Wola | Odpustenie nedoplatku na dani z nehnuteľností | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 11. 12. 2002 | Sociálna poisťovňa (ZUS), pobočka Rzeszów | Odpustenie neuhradených odvodov aj s úrokmi | 11 088,1 | 11 088,1 |
| Suma 1 | 147 482,6 | 131 006,2 |

(38)

Po druhé poľské orgány signalizovali dve zmeny vo vzťahu k pôvodne notifikovanej pomoci. Prvá a najdôležitejšia zmena spočíva v čiastočnom stiahnutí plánovanej štátnej pomoci spomínanej v tabuľke 2 v riadku III a jej nahradení dvoma opatreniami pomoci, v súvislosti s ktorými sa tvrdí, že nejde o štátnu pomoc. Druhá zmena mala vecný charakter a spočívala v spresnení čiastok pomoci pri troch opatreniach spomínaných v tabuľke 3. V nasledujúcich tabuľkách sa uvádzajú všetky opatrenia pomoci, ktoré boli udelené alebo majú byť udelené pre spoločnosť HSW S.A. po celý čas reštrukturalizácie v súlade so zmenami zavedenými po rozhodnutí o začatí formálneho preskúmavacieho konania.

Tabuľka 3:

Pomoc udelená pred 30. aprílom 2004 (v tis. PLN)

Pol.

Údajný dátum dohody alebo rozhodnutia

Orgán udeľujúci pomoc

Forma pomoci

Nominálna čiastka

Čiastka pomoci

1.

12. 12. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Umorenie dlhu na DPH za september 2002

1 047,5

1 047,5

2.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za december 2002

4 769,8

155,0

3.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za marec 2003

1 771,8

52,2

4.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za máj 2003

2 175,2

77,4

5.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu dane z príjmu za marec 2003

623,3

16,0

6.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu dane z príjmu za máj 2003

463,4

5,0

7.

4. 2. 2003

Sociálna poisťovňa (ZUS), pobočka Rzeszów

Dohoda o splátkovom kalendári odvodov za jún – október 2002

6 252,1

1 211,6

8.

28. 8. 2003

Priemyselná rozvojová agentúra

Úver

40 000,0

40 000,0

9.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za jún 2002

696,9

77,1

10.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Odloženie termínu úhrady splátky dane z príjmu za júl 2002

183,9

15,3

11.

15. 9. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Zmena termínov úhrad splátok dane z príjmu za august 2002

211,5

26,8

12.

2. 12. 2003

Daňový úrad v obci Stalowa Wola

Dohoda o splátkovom kalendári pre úhradu DPH za august 2002

655,5

49,3

13.

5. 9. 2003

Okresný úrad obce Stalowa Wola

Splátkový kalendár platieb z titulu večného užívacieho práva

172,7

8,0

14.

21. 3. 2003

Okresný úrad obce Nisko

Splátkový kalendár platieb z titulu večného užívacieho práva

20,5

0,3

15.

30. 4. 2004

Priemyselná rozvojová agentúra

Úver

35 000,0

35 000,0

16.

3. 4. 2004

Ministerstvo financií

Navýšenie základného imania

40 000,0

40 000,0

17.

7. 11. 2003

Ministerstvo vedy a informatizácie

Dotácia

637,0

465,0

18.

20. 5. 2003

Okresný úrad obce Stalowa Wola

Vrátenie výdavkov

3,3

2,4

19.

20. 5. 2003

Okresný úrad obce Stalowa Wola

Vrátenie výdavkov

3,3

2,4

20.

6. 12. 2002

Riaditeľ Podkarpatského daňového úradu v Rzeszowe

Umorenie daňových nedoplatkov k DPH

1 210

1 210

21.

6. 12. 2002

Mestský úrad Stalowa Wola

Odpustenie nedoplatku na dani z nehnuteľností

496,8

496,8

22.

11. 12. 2002

Sociálna poisťovňa (ZUS), pobočka Rzeszów

Odpustenie neuhradených odvodov aj s úrokmi

11 088,1

11 088,1

Suma 1

147 482,6

131 006,2

Tabuľka 4:

Pomoc udelená na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh (v tis. PLN)

| Pol. | Dátum prevedenia pohľadávok a záväzkov na operátora | Druh reštrukturalizačných pohľadávok | Nominálna čiastka | Čiastka pomoci |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. | 20. 6. 2005 | Reštrukturalizácia DPH a dane z príjmu | 10 696,6 | Poľské orgány neuviedli čiastku pomoci |
| 24. | 20. 6. 2005 | Reštrukturalizácia daní z využívania životného prostredia spolu s úrokmi | 5 826,5 | Rovnako |
| 25. | 20. 6. 2005 | Reštrukturalizácia odvodov na sociálne poistenie (ZUS) spolu s úrokmi a poplatkami za predĺženie | 7 333,2 | Rovnako |
| 26. | 20. 6. 2005 | Reštrukturalizácia platieb do Štátneho fondu pre rehabilitáciu zdravotne postihnutých (PFRON) spolu s úrokmi | 996,5 | Rovnako |
| 27. | 20. 6. 2005 | Reštrukturalizácia dane z nehnuteľností od septembra 2002 do júna 2003, splatnej pre Mestskú radu Stalowa Wola | 3 044,3 | Rovnako |
| Suma 2 | 27 897,1 | 19 293,7 (5) |

Pol.

Dátum prevedenia pohľadávok a záväzkov na operátora

Druh reštrukturalizačných pohľadávok

Nominálna čiastka

Čiastka pomoci

23.

20. 6. 2005

Reštrukturalizácia DPH a dane z príjmu

10 696,6

Poľské orgány neuviedli čiastku pomoci

24.

20. 6. 2005

Reštrukturalizácia daní z využívania životného prostredia spolu s úrokmi

5 826,5

Rovnako

25.

20. 6. 2005

Reštrukturalizácia odvodov na sociálne poistenie (ZUS) spolu s úrokmi a poplatkami za predĺženie

7 333,2

Rovnako

26.

20. 6. 2005

Reštrukturalizácia platieb do Štátneho fondu pre rehabilitáciu zdravotne postihnutých (PFRON) spolu s úrokmi

996,5

Rovnako

27.

20. 6. 2005

Reštrukturalizácia dane z nehnuteľností od septembra 2002 do júna 2003, splatnej pre Mestskú radu Stalowa Wola

3 044,3

Rovnako

Suma 2

27 897,1

19 293,7 (5)

Tabuľka 5:

Pomoc udelená po 30. apríli 2004 (v tis. PLN)

| Pol. | Plánovaný dátum vyplatenia prostriedkov | Orgán udeľujúci pomoc | Forma pomoci | Nominálna čiastka | Čiastka pomoci |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. | 21. 12. 2004 – 19. 10. 2005 | Orgány verejnej správy | Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 25. 4. 2005 | Sociálna poisťovňa (ZUS), pobočka Rzeszów | Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov | 16 386,2 | 0,0 |
| Suma 3 | 38 480,6 | 0,259 |

Pol.

Plánovaný dátum vyplatenia prostriedkov

Orgán udeľujúci pomoc

Forma pomoci

Nominálna čiastka

Čiastka pomoci

28.

21. 12. 2004 – 19. 10. 2005

Orgány verejnej správy

Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov

22 094,4

0,259

29.

25. 4. 2005

Sociálna poisťovňa (ZUS), pobočka Rzeszów

Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov

16 386,2

0,0

Suma 3

38 480,6

0,259

Tabuľka 6:

Poskytnuté a plánované prostriedky (v tis. PLN) podľa aktualizovanej verzie na základe pripomienok poľských orgánov, predložených po začatí oficiálneho preskúmavacieho konania (aktualizácia tabuľky 2)

| | Kategória opatrenia pomoci | Nominálna čiastka | Čiastka pomoci |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Pomoc na reštrukturalizáciu udelená pred 30. aprílom 2004 | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II. | Pomoc na reštrukturalizáciu udelená na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov – prostriedky, ktoré Poľsko uznalo za pomoc de minimis
   (6) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV. | Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov, uznaný Sociálnou poisťovňou (ZUS) (7) | 16 386,2 | 0,0 |
| Spolu | 213 860,3 | 150 300,2 |

Kategória opatrenia pomoci

Nominálna čiastka

Čiastka pomoci

I.

Pomoc na reštrukturalizáciu udelená pred 30. aprílom 2004

147 482,6

131 006,2

II.

Pomoc na reštrukturalizáciu udelená na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh

27 897,1

19 293,7

III.

Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov – prostriedky, ktoré Poľsko uznalo za pomoc de minimis
   (6)

22 094,4

0,259

IV.

Odklad splatenia verejnoprávnych záväzkov, uznaný Sociálnou poisťovňou (ZUS) (7)

16 386,2

0,0

Spolu

213 860,3

150 300,2

| (39) | V súvislosti s prostriedkami spomínanými v tabuľke č. 6 riadku III. poľské orgány uviedli, že odklady splatenia a splátkové platby verejnoprávnych záväzkov vo výške 22,1 milióna PLN (5,8 milióna EUR) (tabuľka 2 riadok II.) by sa mali považovať za prostriedky pomoci de minimis. Z tejto čiastky už bolo udelených 19 miliónov PLN (5,0 miliónov EUR). Pri metóde výpočtu čiastky pomoci, ktorú použili poľské orgány, sa porovnáva úroková miera aplikovaná na odložené platby s referenčnou mierou Komisie. V prípade, keď použitá úroková miera je vyššia než referenčná miera, poľské orgány došli k záveru, že na opatrenie sa pomoc nevzťahuje. Podľa poľských orgánov k tomu dochádza v prípade prostriedku pomoci, spomínaného v tabuľke 6 v riadku IV. |
| --- | --- |

(39)

V súvislosti s prostriedkami spomínanými v tabuľke č. 6 riadku III. poľské orgány uviedli, že odklady splatenia a splátkové platby verejnoprávnych záväzkov vo výške 22,1 milióna PLN (5,8 milióna EUR) (tabuľka 2 riadok II.) by sa mali považovať za prostriedky pomoci de minimis. Z tejto čiastky už bolo udelených 19 miliónov PLN (5,0 miliónov EUR). Pri metóde výpočtu čiastky pomoci, ktorú použili poľské orgány, sa porovnáva úroková miera aplikovaná na odložené platby s referenčnou mierou Komisie. V prípade, keď použitá úroková miera je vyššia než referenčná miera, poľské orgány došli k záveru, že na opatrenie sa pomoc nevzťahuje. Podľa poľských orgánov k tomu dochádza v prípade prostriedku pomoci, spomínaného v tabuľke 6 v riadku IV.

| (40) | Po tretie, pokiaľ ide o životaschopnosť podniku, poľské orgány uvádzajú, že organizačná reštrukturalizácia bola úspešná a spoločnosť HSW S.A. získala kontrolu nad spoločnosťou HSW-Dressta, preto bude môcť rozvíjať činnosť na ziskovom severoamerickom trhu. |
| --- | --- |

(40)

Po tretie, pokiaľ ide o životaschopnosť podniku, poľské orgány uvádzajú, že organizačná reštrukturalizácia bola úspešná a spoločnosť HSW S.A. získala kontrolu nad spoločnosťou HSW-Dressta, preto bude môcť rozvíjať činnosť na ziskovom severoamerickom trhu.

| (41) | Čo sa týka požiadavky obmedziť narušenie hospodárskej súťaže, poľské orgány obhajovali stanovisko, že zníženie výrobných kapacít z 1 500 zariadení na 1 200 zariadení bolo významným kompenzačným opatrením. Za kompenzačné opatrenie okrem toho považovali aj odpredaj dcérskych spoločností podniku HSW S.A. |
| --- | --- |

(41)

Čo sa týka požiadavky obmedziť narušenie hospodárskej súťaže, poľské orgány obhajovali stanovisko, že zníženie výrobných kapacít z 1 500 zariadení na 1 200 zariadení bolo významným kompenzačným opatrením. Za kompenzačné opatrenie okrem toho považovali aj odpredaj dcérskych spoločností podniku HSW S.A.

| (42) | Pokiaľ ide o obmedzenie pomoci na minimálnu potrebnú výšku, poľské orgány predstavili celý rad podrobných informácií týkajúcich sa čiastok, ktoré sa považujú za vlastný vklad. |
| --- | --- |

(42)

Pokiaľ ide o obmedzenie pomoci na minimálnu potrebnú výšku, poľské orgány predstavili celý rad podrobných informácií týkajúcich sa čiastok, ktoré sa považujú za vlastný vklad.

| (43) | Súhrnne povedané, poľské orgány vo svojich pripomienkach predkladajú názor, že po dátume pristúpenia nebola poskytnutá štátna pomoc a jej poskytnutie sa ani neplánuje. Ak by Komisia došla k inému záveru, predložia doplňujúce argumenty podporujúce tézu, že štátna pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(43)

Súhrnne povedané, poľské orgány vo svojich pripomienkach predkladajú názor, že po dátume pristúpenia nebola poskytnutá štátna pomoc a jej poskytnutie sa ani neplánuje. Ak by Komisia došla k inému záveru, predložia doplňujúce argumenty podporujúce tézu, že štátna pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom.

5.   HODNOTENIE OPATRENÍ POMOCI

5.1.   Právomoci Komisie

| (44) | Vzhľadom na to, že časť udalostí významných pre túto správu nastala pred vstupom Poľska do Európskej únie 1. mája 2004, úlohou Komisie je v prvom rade zistiť, či je oprávnená konať vo veci spomínaných opatrení pomoci. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na to, že časť udalostí významných pre túto správu nastala pred vstupom Poľska do Európskej únie 1. mája 2004, úlohou Komisie je v prvom rade zistiť, či je oprávnená konať vo veci spomínaných opatrení pomoci.

| (45) | Opatrenia pomoci zavedené pred dátumom pristúpenia a neuplatnené po tomto dni nie sú predmetom skúmania Komisie ani podľa tzv. postupu v rámci dočasného mechanizmu upraveného v prílohe 4 k Zmluve o pristúpení ani podľa postupov stanovených v článku 88 Zmluvy o ES. Žiadna zo zmlúv, t. j. Zmluva o pristúpení ani Zmluva o ES, nevyžaduje, aby Komisia preskúmavala tieto prostriedky, ani ju na túto činnosť neoprávňuje. |
| --- | --- |

(45)

Opatrenia pomoci zavedené pred dátumom pristúpenia a neuplatnené po tomto dni nie sú predmetom skúmania Komisie ani podľa tzv. postupu v rámci dočasného mechanizmu upraveného v prílohe 4 k Zmluve o pristúpení ani podľa postupov stanovených v článku 88 Zmluvy o ES. Žiadna zo zmlúv, t. j. Zmluva o pristúpení ani Zmluva o ES, nevyžaduje, aby Komisia preskúmavala tieto prostriedky, ani ju na túto činnosť neoprávňuje.

| (46) | Avšak prostriedky zavedené po dátume pristúpenia by predstavovali novú pomoc a spadali by pod právomoci Komisie podľa postupu stanoveného v článku 88 Zmluvy o ES. Príslušným kritériom posúdenia momentu zavedenia daného opatrenia pomoci je právne záväzný akt, ktorým sa príslušné štátne orgány zaviazali udeliť pomoc (8). |
| --- | --- |

(46)

Avšak prostriedky zavedené po dátume pristúpenia by predstavovali novú pomoc a spadali by pod právomoci Komisie podľa postupu stanoveného v článku 88 Zmluvy o ES. Príslušným kritériom posúdenia momentu zavedenia daného opatrenia pomoci je právne záväzný akt, ktorým sa príslušné štátne orgány zaviazali udeliť pomoc (8).

| (47) | Individuálna pomoc sa neuplatňuje po dátume pristúpenia, ak v deň udelenia pomoci boli známe presné finančné záväzky štátu. |
| --- | --- |

(47)

Individuálna pomoc sa neuplatňuje po dátume pristúpenia, ak v deň udelenia pomoci boli známe presné finančné záväzky štátu.

| (48) | Komisia mohla na základe informácií poskytnutých Poľskom dôjsť k záveru, že opatrenia vymenované v tabuľke 3 boli udelené pred dátumom pristúpenia a po tomto dátume sa už neuplatňujú. Z tohto dôvodu sa na ne nevzťahuje právomoc Komisie posudzovať ich zlučiteľnosť so spoločným trhom, ale musia sa zohľadniť pri stanovovaní zlučiteľnosti opatrení pomoci, ktoré boli alebo budú udelené po dátume pristúpenia. Tieto opatrenia predstavujú 147 miliónov PLN (38 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(48)

Komisia mohla na základe informácií poskytnutých Poľskom dôjsť k záveru, že opatrenia vymenované v tabuľke 3 boli udelené pred dátumom pristúpenia a po tomto dátume sa už neuplatňujú. Z tohto dôvodu sa na ne nevzťahuje právomoc Komisie posudzovať ich zlučiteľnosť so spoločným trhom, ale musia sa zohľadniť pri stanovovaní zlučiteľnosti opatrení pomoci, ktoré boli alebo budú udelené po dátume pristúpenia. Tieto opatrenia predstavujú 147 miliónov PLN (38 miliónov EUR).

| (49) | V súvislosti s opatreniami udelenými na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh, uvedenými v tabuľke 4, pochybnosti Komisie ohľadom dňa ich udelenia neboli rozptýlené. Poľské úrady v pripomienkach k rozhodnutiu vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania neuviedli v tomto smere žiadne nové argumenty. Súhlas jednotlivých orgánov udeľujúcich pomoc na reštrukturalizáciu ich pohľadávok podľa tohto zákona je potrebný, ale nepostačujúci na to, aby k takejto reštrukturalizácii došlo. Rozhodujúcim prvkom konania podľa spomínaného zákona je rozhodnutie o reštrukturalizácii, ktoré vydal predseda Priemyselnej rozvojovej agentúry 29. apríla 2005, čiže po dátume pristúpenia. Komisia sa preto domnieva, že dané opatrenia boli udelené po dátume pristúpenia. Je preto oprávnená posudzovať ich zlučiteľnosť so spoločným trhom. Je potrebné poznamenať, že tieto opatrenia boli udelené v rozpore s klauzulou o zastavení konania spomínanou v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES, a preto predstavujú nezákonnú pomoc vo výške 27,897 milióna PLN (7,34 milióna EUR). |
| --- | --- |

(49)

V súvislosti s opatreniami udelenými na základe novelizácie zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh, uvedenými v tabuľke 4, pochybnosti Komisie ohľadom dňa ich udelenia neboli rozptýlené. Poľské úrady v pripomienkach k rozhodnutiu vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania neuviedli v tomto smere žiadne nové argumenty. Súhlas jednotlivých orgánov udeľujúcich pomoc na reštrukturalizáciu ich pohľadávok podľa tohto zákona je potrebný, ale nepostačujúci na to, aby k takejto reštrukturalizácii došlo. Rozhodujúcim prvkom konania podľa spomínaného zákona je rozhodnutie o reštrukturalizácii, ktoré vydal predseda Priemyselnej rozvojovej agentúry 29. apríla 2005, čiže po dátume pristúpenia. Komisia sa preto domnieva, že dané opatrenia boli udelené po dátume pristúpenia. Je preto oprávnená posudzovať ich zlučiteľnosť so spoločným trhom. Je potrebné poznamenať, že tieto opatrenia boli udelené v rozpore s klauzulou o zastavení konania spomínanou v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES, a preto predstavujú nezákonnú pomoc vo výške 27,897 milióna PLN (7,34 milióna EUR).

| (50) | Ak sa napokon v súvislosti s opatreniami uvedenými v tabuľke 5 zistí, že predstavujú štátnu pomoc, Komisia má právomoc posúdiť ich zlučiteľnosť so spoločným trhom, pretože boli zjavne predĺžené až do obdobia po dátume predĺženia. |
| --- | --- |

(50)

Ak sa napokon v súvislosti s opatreniami uvedenými v tabuľke 5 zistí, že predstavujú štátnu pomoc, Komisia má právomoc posúdiť ich zlučiteľnosť so spoločným trhom, pretože boli zjavne predĺžené až do obdobia po dátume predĺženia.

5.2.   Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| (51) | Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES ustanovuje, že každá pomoc udelená členským štátom, alebo pri použití štátnych zásob v akejkoľvek forme, ktorá narušuje hospodársku súťaž alebo predstavuje narušenie hospodárskej súťaže zvýhodnením niektorých podnikov alebo výroby niektorých tovarov a ovplyvňuje obchod medzi členskými krajinami, je nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(51)

Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES ustanovuje, že každá pomoc udelená členským štátom, alebo pri použití štátnych zásob v akejkoľvek forme, ktorá narušuje hospodársku súťaž alebo predstavuje narušenie hospodárskej súťaže zvýhodnením niektorých podnikov alebo výroby niektorých tovarov a ovplyvňuje obchod medzi členskými krajinami, je nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (52) | Poľské úrady nespochybnili skutočnosť, že opatrenia uvedené v tabuľkách 3 a 4 predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Poľské úrady nespochybnili skutočnosť, že opatrenia uvedené v tabuľkách 3 a 4 predstavujú štátnu pomoc.

| (53) | Pokiaľ ide o pomoc vo forme odkladu splatenia záväzkov spoločnosti HSW S.A. na daniach a sociálnom zabezpečení (tabuľka 5), poľské úrady uviedli, že nepredstavujú štátnu pomoc, pretože ide o pomoc de minimis, alebo prvok pomoci sa rovná nule. Poľské úrady preto postavili svoje argumenty na výpočte prvku pomoci pri jednotlivých opatreniach. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o pomoc vo forme odkladu splatenia záväzkov spoločnosti HSW S.A. na daniach a sociálnom zabezpečení (tabuľka 5), poľské úrady uviedli, že nepredstavujú štátnu pomoc, pretože ide o pomoc de minimis, alebo prvok pomoci sa rovná nule. Poľské úrady preto postavili svoje argumenty na výpočte prvku pomoci pri jednotlivých opatreniach.

| (54) | Komisia nemôže súhlasiť s metódou výpočtu, ako ju použili poľské úrady. Tieto prostriedky boli poukázané podniku nachádzajúcemu sa v ťažkej situácii. Riziko spojené s odkladom splátok je vyššie ako v prípade podnikov s dobrým finančným postavením, čo by sa malo zohľadniť aj v naúčtovaných úrokoch. Referenčná sadzba sa teda nemôže brať za východisko. Metóda výpočtu, kde sa porovnáva skutočná platná percentuálna sadzba s referenčnou sadzbou, preto nie je v danej veci správna. Komisia teda nemôže akceptovať argumentáciu poľských úradov. |
| --- | --- |

(54)

Komisia nemôže súhlasiť s metódou výpočtu, ako ju použili poľské úrady. Tieto prostriedky boli poukázané podniku nachádzajúcemu sa v ťažkej situácii. Riziko spojené s odkladom splátok je vyššie ako v prípade podnikov s dobrým finančným postavením, čo by sa malo zohľadniť aj v naúčtovaných úrokoch. Referenčná sadzba sa teda nemôže brať za východisko. Metóda výpočtu, kde sa porovnáva skutočná platná percentuálna sadzba s referenčnou sadzbou, preto nie je v danej veci správna. Komisia teda nemôže akceptovať argumentáciu poľských úradov.

| (55) | Podľa zavedenej praxe Komisie a judikatúry Súdneho dvora (9), sa prvok pomoci v prípade podnikov nachádzajúcich sa v ťažkej situácii môže rovnať nominálnej čiastke. Opatrenia pomoci uvedené v tabuľke 5 sú vo výške 38,480 milióna PLN (10 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(55)

Podľa zavedenej praxe Komisie a judikatúry Súdneho dvora (9), sa prvok pomoci v prípade podnikov nachádzajúcich sa v ťažkej situácii môže rovnať nominálnej čiastke. Opatrenia pomoci uvedené v tabuľke 5 sú vo výške 38,480 milióna PLN (10 miliónov EUR).

| (56) | Komisia došla k záveru, že opatrenia pomoci uvedené v tabuľkách 4 a 5 sú financované zo štátnych zdrojov. Udelením výhody, ktorá nie je dostupná na trhu, zvýhodňujú jednotlivý podnik, čím zároveň majú selektívny charakter. Spoločnosť HSW S.A. sa venuje výrobe stavených strojových zariadení, ktoré sú na území EÚ predmetom intenzívneho obchodovania. Tieto opatrenia preto predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v hodnote 66,377 milióna PLN (17,467 milióna EUR). |
| --- | --- |

(56)

Komisia došla k záveru, že opatrenia pomoci uvedené v tabuľkách 4 a 5 sú financované zo štátnych zdrojov. Udelením výhody, ktorá nie je dostupná na trhu, zvýhodňujú jednotlivý podnik, čím zároveň majú selektívny charakter. Spoločnosť HSW S.A. sa venuje výrobe stavených strojových zariadení, ktoré sú na území EÚ predmetom intenzívneho obchodovania. Tieto opatrenia preto predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v hodnote 66,377 milióna PLN (17,467 milióna EUR).

5.3.   Zlučiteľnosť pomoci so spoločným trhom: odchýlka podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES

| (57) | Výnimky spomínané v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES sa nevzťahujú na danú vec. V prípade výnimiek podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES, keďže hlavný cieľ pomoci sa týka obnovenia dlhodobej životaschopnosti podniku v ťažkostiach, je možné použiť iba výnimku uvedenú v článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje štátnu pomoc určenú na uľahčenie rozvoja istých hospodárskych činností, pokiaľ sa nemenia obchodné podmienky v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(57)

Výnimky spomínané v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES sa nevzťahujú na danú vec. V prípade výnimiek podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES, keďže hlavný cieľ pomoci sa týka obnovenia dlhodobej životaschopnosti podniku v ťažkostiach, je možné použiť iba výnimku uvedenú v článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje štátnu pomoc určenú na uľahčenie rozvoja istých hospodárskych činností, pokiaľ sa nemenia obchodné podmienky v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom.

5.3.1.   Platný právny základ

| (58) | Komisia posúdi opatrenia predstavujúce novú pomoc, ako aj úplný plán reštrukturalizácie podľa platných usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach. V súčasnosti platné usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (10) („usmernenia z roku 2004“) nadobudli platnosť 10. októbra 2004. Na opatrenia pomoci, ktorých notifikácia bola zaevidovaná pred týmto dátumom, sa používajú predchádzajúce usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (11) („usmernenia z roku 1999“). Podľa bodu 104 usmernení z roku 2004 „Komisia prešetrí kompatibilitu so spoločným trhom pri každej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, poskytovanej bez jej schválenia, teda v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy, na základe týchto usmernení, pokiaľ sa nejaká alebo všetka pomoc poskytuje po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.“ |
| --- | --- |

(58)

Komisia posúdi opatrenia predstavujúce novú pomoc, ako aj úplný plán reštrukturalizácie podľa platných usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach. V súčasnosti platné usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (10) („usmernenia z roku 2004“) nadobudli platnosť 10. októbra 2004. Na opatrenia pomoci, ktorých notifikácia bola zaevidovaná pred týmto dátumom, sa používajú predchádzajúce usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (11) („usmernenia z roku 1999“). Podľa bodu 104 usmernení z roku 2004 „Komisia prešetrí kompatibilitu so spoločným trhom pri každej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, poskytovanej bez jej schválenia, teda v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy, na základe týchto usmernení, pokiaľ sa nejaká alebo všetka pomoc poskytuje po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.“

| (59) | V predmetnej veci boli opatrenia opísané v tabuľke 2 notifikované 8. októbra 2004 (dva dni pred nadobudnutím platnosti usmernení z roku 2004). Avšak poľské úrady informovali Komisiu o dodatočných opatreniach pomoci nezákonne udelených spoločnosti HSW S.A. aj v liste zo 7. marca 2006. Všetky tieto prostriedky opísané v tabuľke 6 riadku III a IV boli udelené po decembri 2004, čiže po 1. októbri 2004, keď boli zverejnené usmernenia z roku 2004. Komisia preto došla k záveru, že v tejto veci by sa pri notifikovaných aj nenotifikovaných opatreniach pomoci mali uplatňovať usmernenia z roku 2004, keďže všetky tieto opatrenia sa týkajúce rovnakého plánu reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(59)

V predmetnej veci boli opatrenia opísané v tabuľke 2 notifikované 8. októbra 2004 (dva dni pred nadobudnutím platnosti usmernení z roku 2004). Avšak poľské úrady informovali Komisiu o dodatočných opatreniach pomoci nezákonne udelených spoločnosti HSW S.A. aj v liste zo 7. marca 2006. Všetky tieto prostriedky opísané v tabuľke 6 riadku III a IV boli udelené po decembri 2004, čiže po 1. októbri 2004, keď boli zverejnené usmernenia z roku 2004. Komisia preto došla k záveru, že v tejto veci by sa pri notifikovaných aj nenotifikovaných opatreniach pomoci mali uplatňovať usmernenia z roku 2004, keďže všetky tieto opatrenia sa týkajúce rovnakého plánu reštrukturalizácie.

| (60) | Ako sa uvádza v rozhodnutí Komisie vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania, pri posudzovaní novej pomoci na reštrukturalizáciu z hľadiska jej zlučiteľnosti so spoločným trhom je potrebné uplatniť komplexný prístup. S cieľom zistiť, či dôsledkom realizácie plánu bude nadobudnutie životaschopnosti, či pomoc je vymedzená len na minimálnu potrebnú výšku a aké sú správne kompenzačné opatrenia, je potrebné zohľadniť všetky opatrenia pomoci, nielen novú pomoc. |
| --- | --- |

(60)

Ako sa uvádza v rozhodnutí Komisie vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania, pri posudzovaní novej pomoci na reštrukturalizáciu z hľadiska jej zlučiteľnosti so spoločným trhom je potrebné uplatniť komplexný prístup. S cieľom zistiť, či dôsledkom realizácie plánu bude nadobudnutie životaschopnosti, či pomoc je vymedzená len na minimálnu potrebnú výšku a aké sú správne kompenzačné opatrenia, je potrebné zohľadniť všetky opatrenia pomoci, nielen novú pomoc.

5.3.2.   Oprávnenosť podniku získať pomoc

| (61) | Vzhľadom na všetky dôvody ozrejmené už v rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania (najmä bod 85 a nasledujúce body), podnik je firmou v ťažkostiach v zmysle bodu 9 a nasledujúcich bodov usmernení z roku 2004, a preto spĺňa kritériá priznania pomoci na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(61)

Vzhľadom na všetky dôvody ozrejmené už v rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania (najmä bod 85 a nasledujúce body), podnik je firmou v ťažkostiach v zmysle bodu 9 a nasledujúcich bodov usmernení z roku 2004, a preto spĺňa kritériá priznania pomoci na reštrukturalizáciu.

5.3.3.   Obnovenie životaschopnosti

| (62) | V usmerneniach je stanovené, že „plán na reštrukturalizáciu, ktorého čas implementácie musí byť čo najkratší, musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v rámci prijateľnej časovej lehoty a na základe realistických predpokladov v súvislosti s budúcimi operačnými podmienkami. [...] Zlepšenie životaschopnosti firmy sa musí odvodzovať predovšetkým od vnútorných opatrení [...]“. |
| --- | --- |

(62)

V usmerneniach je stanovené, že „plán na reštrukturalizáciu, ktorého čas implementácie musí byť čo najkratší, musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v rámci prijateľnej časovej lehoty a na základe realistických predpokladov v súvislosti s budúcimi operačnými podmienkami. [...] Zlepšenie životaschopnosti firmy sa musí odvodzovať predovšetkým od vnútorných opatrení [...]“.

| (63) | Prvým ústredným problémom spoločnosti HSW S.A. bolo jej vysoké zadlženie. Komisia sa domnieva, že finančná reštrukturalizácia už je takmer dokončená. |
| --- | --- |

(63)

Prvým ústredným problémom spoločnosti HSW S.A. bolo jej vysoké zadlženie. Komisia sa domnieva, že finančná reštrukturalizácia už je takmer dokončená.

| (64) | V rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania vyjadrila Komisia pochybnosti založené na tom, že reštrukturalizácia má v prvom rade finančný charakter a nie priemyselný, ktorého aspekty neboli dostatočne zohľadnené. Poľské úrady v pripomienkach k rozhodnutiu vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania uviedli dostatočné dôvody, že zastaraná organizačná štruktúra skutočne bola jedným z kľúčových problémov podniku. Tento problém bol vyriešený oddelením časti podniku priamo súvisiacej s výrobou (HSW-Trading) od častí určených na predaj. Práve to bolo dôvodom dočasného vytvorenia samostatnej spoločnosti HSW S.A. |
| --- | --- |

(64)

V rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania vyjadrila Komisia pochybnosti založené na tom, že reštrukturalizácia má v prvom rade finančný charakter a nie priemyselný, ktorého aspekty neboli dostatočne zohľadnené. Poľské úrady v pripomienkach k rozhodnutiu vo veci začatia oficiálneho preskúmavacieho konania uviedli dostatočné dôvody, že zastaraná organizačná štruktúra skutočne bola jedným z kľúčových problémov podniku. Tento problém bol vyriešený oddelením časti podniku priamo súvisiacej s výrobou (HSW-Trading) od častí určených na predaj. Práve to bolo dôvodom dočasného vytvorenia samostatnej spoločnosti HSW S.A.

| (65) | Predaj akcií dcérskych spoločností a vyčlenenie a predaj vybraných úsekov venujúcich sa poskytovaniu služieb sa plánovalo ako jeden z hlavných prvkov reštrukturalizácie. V rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či plány predaja boli realistické. Spoločnosť HSW S.A. však v skutočnosti dosiahla štvornásobok plánovaných príjmov z predaja. |
| --- | --- |

(65)

Predaj akcií dcérskych spoločností a vyčlenenie a predaj vybraných úsekov venujúcich sa poskytovaniu služieb sa plánovalo ako jeden z hlavných prvkov reštrukturalizácie. V rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či plány predaja boli realistické. Spoločnosť HSW S.A. však v skutočnosti dosiahla štvornásobok plánovaných príjmov z predaja.

| (66) | Ďalším kľúčovým faktorom pre úspech reštrukturalizácie bola majetková situácia v obchodnej spoločnosti Dressta. Prekážkou plného prístupu k dôležitému severoamerickému trhu bolo to, že jeden z konkurentov spoločnosti HSW S.A. – firma KAIC – vlastnila kontrolný balík spoločnosti Dressta. Tento problém je vyriešený, keďže spoločnosť HSW S.A. znovu nadobudla kontrolu nad danou firmou a konkurent už nebráni jej rozvoju na rastúcom severoamerickom trhu. Komisia si skutočne všimla, že z hľadiska absorpcie aj veľkosti je najväčším predajným trhom práve severoamerický trh, a to najmä USA. Nárast predaja na tomto trhu predstavuje pre spoločnosť HSW S.A. veľkú príležitosť o to viac, že firma HSW S.A. začne používať značku Dressta, dobre známu na danom trhu. |
| --- | --- |

(66)

Ďalším kľúčovým faktorom pre úspech reštrukturalizácie bola majetková situácia v obchodnej spoločnosti Dressta. Prekážkou plného prístupu k dôležitému severoamerickému trhu bolo to, že jeden z konkurentov spoločnosti HSW S.A. – firma KAIC – vlastnila kontrolný balík spoločnosti Dressta. Tento problém je vyriešený, keďže spoločnosť HSW S.A. znovu nadobudla kontrolu nad danou firmou a konkurent už nebráni jej rozvoju na rastúcom severoamerickom trhu. Komisia si skutočne všimla, že z hľadiska absorpcie aj veľkosti je najväčším predajným trhom práve severoamerický trh, a to najmä USA. Nárast predaja na tomto trhu predstavuje pre spoločnosť HSW S.A. veľkú príležitosť o to viac, že firma HSW S.A. začne používať značku Dressta, dobre známu na danom trhu.

| (67) | Reštrukturalizácia zamestnanosti, ktorej cieľom bolo znížiť počet zamestnancov o viac než 1 000 osôb, predstavuje skutočný a dôveryhodný zdroj zníženia nákladov. |
| --- | --- |

(67)

Reštrukturalizácia zamestnanosti, ktorej cieľom bolo znížiť počet zamestnancov o viac než 1 000 osôb, predstavuje skutočný a dôveryhodný zdroj zníženia nákladov.

| (68) | Spoločnosť HSW S.A. dosiahla zisk po prvýkrát v roku 2005. Na konci obdobia reštrukturalizácie (2007) sa predpokladá zníženie zisku vzhľadom na veľké reštrukturalizačné náklady a mimoriadne vysoký zisk z roku 2005 spojený s jednorazovým predajom majetku v uvedenom roku. Avšak od roku 2007 sa predpokladá zlepšenie čistého hospodárskeho výsledku a jeho zdvojnásobenie v roku 2012. Zdá sa, že problémy s tokmi budú na konci obdobia reštrukturalizácie vyriešené. |
| --- | --- |

(68)

Spoločnosť HSW S.A. dosiahla zisk po prvýkrát v roku 2005. Na konci obdobia reštrukturalizácie (2007) sa predpokladá zníženie zisku vzhľadom na veľké reštrukturalizačné náklady a mimoriadne vysoký zisk z roku 2005 spojený s jednorazovým predajom majetku v uvedenom roku. Avšak od roku 2007 sa predpokladá zlepšenie čistého hospodárskeho výsledku a jeho zdvojnásobenie v roku 2012. Zdá sa, že problémy s tokmi budú na konci obdobia reštrukturalizácie vyriešené.

| (69) | Komisia na základe uvedených tvrdení došla k záveru, že jej pochybnosti, či plán povedie k znovunadobudnutiu životaschopnosti, boli rozptýlené. |
| --- | --- |

(69)

Komisia na základe uvedených tvrdení došla k záveru, že jej pochybnosti, či plán povedie k znovunadobudnutiu životaschopnosti, boli rozptýlené.

5.3.4.   Zabránenie neodôvodnenému narušeniu hospodárskej súťaže

| (70) | Podľa poľských úradov spoločnosť HSW S.A. plánuje obmedziť výrobné kapacity z 1 500 stavebných strojných zariadení ročne na 1 200 zariadení, čiže o 20 %. Komisia považuje také zníženie výrobných kapacít za nedostatočné, pretože podnik na konci obdobia reštrukturalizácie, čiže v roku 2007, aj tak plánuje využiť iba 66 % výrobných kapacít. Komisia nedostala od Poľska informáciu, že pred začatím reštrukturalizácie podnik v skutočnosti predával viac ako 1 200 zariadení. |
| --- | --- |

(70)

Podľa poľských úradov spoločnosť HSW S.A. plánuje obmedziť výrobné kapacity z 1 500 stavebných strojných zariadení ročne na 1 200 zariadení, čiže o 20 %. Komisia považuje také zníženie výrobných kapacít za nedostatočné, pretože podnik na konci obdobia reštrukturalizácie, čiže v roku 2007, aj tak plánuje využiť iba 66 % výrobných kapacít. Komisia nedostala od Poľska informáciu, že pred začatím reštrukturalizácie podnik v skutočnosti predával viac ako 1 200 zariadení.

| (71) | Poľské úrady taktiež tvrdia, že príjemca pomoci predal niekoľko ziskových výrobných podnikov, čím takto obmedzil svoju činnosť a výrobné kapacity. Minimálne dve predané dcérske spoločnosti (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakościowych) prinášali zisk a boli predané so ziskom. Súhrnný obrat týchto dvoch predaných dcérskych spoločností v roku 2005 dosahoval 460 miliónov PLN (121 miliónov EUR) s 1 000 zamestnancami, pričom obrat z hlavnej činnosti skupiny HSW (HSW S.A. a HSW-Trading) dosahoval 430 miliónov PLN (113,1 milióna EUR) s 2 400 zamestnancami. Obe predané dcérske spoločnosti sa venovali výrobe konečných oceľových výrobkov. Podľa posudku predloženého Komisii, obe dcérske spoločnosti v momente predaja tvorili zisk s 6 % perspektívou návratnosti predaja. Obe predstavovali veľmi dôležitú súčasť skupiny HSW, keďže vykonávali ziskovú činnosť a mali aj dobrú perspektívu na trhu. |
| --- | --- |

(71)

Poľské úrady taktiež tvrdia, že príjemca pomoci predal niekoľko ziskových výrobných podnikov, čím takto obmedzil svoju činnosť a výrobné kapacity. Minimálne dve predané dcérske spoločnosti (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. a HSW-Huta Stali Jakościowych) prinášali zisk a boli predané so ziskom. Súhrnný obrat týchto dvoch predaných dcérskych spoločností v roku 2005 dosahoval 460 miliónov PLN (121 miliónov EUR) s 1 000 zamestnancami, pričom obrat z hlavnej činnosti skupiny HSW (HSW S.A. a HSW-Trading) dosahoval 430 miliónov PLN (113,1 milióna EUR) s 2 400 zamestnancami. Obe predané dcérske spoločnosti sa venovali výrobe konečných oceľových výrobkov. Podľa posudku predloženého Komisii, obe dcérske spoločnosti v momente predaja tvorili zisk s 6 % perspektívou návratnosti predaja. Obe predstavovali veľmi dôležitú súčasť skupiny HSW, keďže vykonávali ziskovú činnosť a mali aj dobrú perspektívu na trhu.

| (72) | Komisia sa preto domnieva, že predaj týchto dcérskych spoločností možno uznať za kompenzačné opatrenie, a nie len za činnosť nevyhnutnú na navrátenie ziskovosti spoločnosti HSW S.A. |
| --- | --- |

(72)

Komisia sa preto domnieva, že predaj týchto dcérskych spoločností možno uznať za kompenzačné opatrenie, a nie len za činnosť nevyhnutnú na navrátenie ziskovosti spoločnosti HSW S.A.

5.3.5.   Obmedzenie pomoci na minimum

| (73) | Poľské úrady predložili celý rad podrobných informácií o čiastkach, ktoré považujú za vlastný vklad príjemcu pomoci do reštrukturalizačných nákladov. |
| --- | --- |

(73)

Poľské úrady predložili celý rad podrobných informácií o čiastkach, ktoré považujú za vlastný vklad príjemcu pomoci do reštrukturalizačných nákladov.

| (74) | Po prvé podnik plánuje získať úvery z bánk v hodnote 46,9 miliónov PLN (12 miliónov EUR). Poľské úrady predložili dôkazy, že spoločnosť HSW S.A. dokáže na trhu získať takéto financovanie, keďže v rokoch 2003 – 2005 už v obmedzenej miere využívala súkromné financovanie vo výške 31,9 milióna PLN (8,4 milióna EUR). Takisto tvrdia, že príjemca pomoci dokáže zabezpečiť trhové financovanie do konca obdobia reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(74)

Po prvé podnik plánuje získať úvery z bánk v hodnote 46,9 miliónov PLN (12 miliónov EUR). Poľské úrady predložili dôkazy, že spoločnosť HSW S.A. dokáže na trhu získať takéto financovanie, keďže v rokoch 2003 – 2005 už v obmedzenej miere využívala súkromné financovanie vo výške 31,9 milióna PLN (8,4 milióna EUR). Takisto tvrdia, že príjemca pomoci dokáže zabezpečiť trhové financovanie do konca obdobia reštrukturalizácie.

| (75) | Po druhé spoločnosť HSW S.A. získala z predaja dcérskych spoločností príjem vo výške 112,2 miliónov PLN (29,5 milióna EUR). |
| --- | --- |

(75)

Po druhé spoločnosť HSW S.A. získala z predaja dcérskych spoločností príjem vo výške 112,2 miliónov PLN (29,5 milióna EUR).

| (76) | Príjemca pomoci napokon predal majetok v hodnote 52,1 milióna PLN (13,7 milióna EUR). |
| --- | --- |

(76)

Príjemca pomoci napokon predal majetok v hodnote 52,1 milióna PLN (13,7 milióna EUR).

| (77) | Vzhľadom na zdroje financovania reštrukturalizácie treba na záver uviesť, že 243,1 milióna PLN (64 miliónov EUR) možno uznať za vklad do reštrukturalizácie z vlastných zdrojov príjemcu pomoci alebo z externých zdrojov, ktoré nespadajú pod štátnu pomoc. Celkové náklady na reštrukturalizáciu vrátane nákladov vzniknutých pred dátumom pristúpenia sú vo výške 450,3 milióna PLN (118,5 milióna EUR). Vlastný vklad spoločnosti HSW S.A. do celkových nákladov na reštrukturalizáciu teda predstavuje 54 %. |
| --- | --- |

(77)

Vzhľadom na zdroje financovania reštrukturalizácie treba na záver uviesť, že 243,1 milióna PLN (64 miliónov EUR) možno uznať za vklad do reštrukturalizácie z vlastných zdrojov príjemcu pomoci alebo z externých zdrojov, ktoré nespadajú pod štátnu pomoc. Celkové náklady na reštrukturalizáciu vrátane nákladov vzniknutých pred dátumom pristúpenia sú vo výške 450,3 milióna PLN (118,5 milióna EUR). Vlastný vklad spoločnosti HSW S.A. do celkových nákladov na reštrukturalizáciu teda predstavuje 54 %.

| (78) | Usmernenia z roku 2004 stanovujú minimálny vlastný vklad do reštrukturalizačných nákladov na úrovni 50 %. Komisia preto uznáva, že úroveň vlastného vkladu je značná, a na základe uvedených informácií sa pomoc obmedzuje na minimálnu potrebnú výšku. |
| --- | --- |

(78)

Usmernenia z roku 2004 stanovujú minimálny vlastný vklad do reštrukturalizačných nákladov na úrovni 50 %. Komisia preto uznáva, že úroveň vlastného vkladu je značná, a na základe uvedených informácií sa pomoc obmedzuje na minimálnu potrebnú výšku.

5.3.6.   Zásada „prvýkrát a naposledy“

| (79) | Komisia v rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania uvádza, že spoločnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych bola poskytnutá pomoc na reštrukturalizáciu, udelená predo dňom pristúpenia, na roky 2003 – 2007. Na jednej strane bolo potrebné preukázať, že táto pomoc neviedla k zvýhodneniu materskej spoločnosti. Na druhej strane bolo Poľsko požiadané potvrdiť, či pomoc na reštrukturalizáciu spoločnosti HSW S.A., v prípade jej schválenia Komisiou, nepovedie k zvýhodneniu spoločnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(79)

Komisia v rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania uvádza, že spoločnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych bola poskytnutá pomoc na reštrukturalizáciu, udelená predo dňom pristúpenia, na roky 2003 – 2007. Na jednej strane bolo potrebné preukázať, že táto pomoc neviedla k zvýhodneniu materskej spoločnosti. Na druhej strane bolo Poľsko požiadané potvrdiť, či pomoc na reštrukturalizáciu spoločnosti HSW S.A., v prípade jej schválenia Komisiou, nepovedie k zvýhodneniu spoločnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (80) | Poľské úrady uistili Komisiu, že vzájomné vzťahy medzi spoločnosťami HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych a HSW S.A. sú postavené na trhových princípoch (vrátane platobných a dodacích podmienok), a že tieto spoločnosti, ako samostatné právne subjekty, vedú samostatné účtovníctvo. Jediný dôvod, ktorý spoločnosť HSW S.A. sledovala pri výbere spoločnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych ako dodávateľa materiálov, bola geografická blízkosť tejto spoločnosti. |
| --- | --- |

(80)

Poľské úrady uistili Komisiu, že vzájomné vzťahy medzi spoločnosťami HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych a HSW S.A. sú postavené na trhových princípoch (vrátane platobných a dodacích podmienok), a že tieto spoločnosti, ako samostatné právne subjekty, vedú samostatné účtovníctvo. Jediný dôvod, ktorý spoločnosť HSW S.A. sledovala pri výbere spoločnosti HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych ako dodávateľa materiálov, bola geografická blízkosť tejto spoločnosti.

5.3.7.   Rozdelenie subvencovanej špeciálnej vojenskej výroby od civilnej výroby

| (81) | V rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania vyjadrila Komisia svoje pochybnosti, či je dostačujúce oddelenie subvencovanej špeciálnej vojenskej výroby (delá) od civilnej výroby stavebných strojových zariadení, ktorého cieľom je zabrániť krížovým subvenciám týchto dvoch sfér činnosti. Poľské úrady uistili Komisiu, že súčasný systém účtovníctva nákladov umožňuje jednoznačné oddelenie nákladov oboch uvedených druhov činnosti. |
| --- | --- |

(81)

V rozhodnutí o začatí oficiálneho preskúmavacieho konania vyjadrila Komisia svoje pochybnosti, či je dostačujúce oddelenie subvencovanej špeciálnej vojenskej výroby (delá) od civilnej výroby stavebných strojových zariadení, ktorého cieľom je zabrániť krížovým subvenciám týchto dvoch sfér činnosti. Poľské úrady uistili Komisiu, že súčasný systém účtovníctva nákladov umožňuje jednoznačné oddelenie nákladov oboch uvedených druhov činnosti.

6.   ZÁVER

| (82) | Komisia došla k záveru, že čiastočne nezákonná a čiastočne notifikovaná štátna pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom |
| --- | --- |

(82)

Komisia došla k záveru, že čiastočne nezákonná a čiastočne notifikovaná štátna pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Opatrenia štátnej pomoci vo výške 66,377 milióna PLN, ktoré boli alebo budú udelené spoločnosti HSW S.A., z ktorých niektoré Poľsko už čiastočne alebo úplne zaviedlo v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES a niektoré Poľsko ešte nezaviedlo, sú zlučiteľné so spoločným trhom.

Článok 2

Toto rozhodnutie je adresované Poľskej republike.

V Bruseli 20. decembra 2006

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES C 34, 10.2.2006, s. 5.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Všetky sumy uvedené poľskými orgánmi v poľských zlotých (PLN) boli na orientačné účely prepočítané na eurá (EUR) podľa výmenného kurzu zo 17. novembra 2006, ktorý bol 1 EUR = 3,8019 PLN.

3

(4)  Dôverná informácia.

4

(5)  Poľské úrady nepredložili informácie o ekvivalente pomoci opatrenia pomoci. Čiastka pomoci bola vypočítaná za predpokladu, že 30,84 % záväzkov reštrukturalizovaných na základe novelizovaného zákona z 30. októbra 2002 o štátnej pomoci pre podniky osobitného významu pre pracovný trh sa vráti veriteľom z príjmov z predaja majetku príjemcu pomoci pri konaní spomínanom v danom zákone. Faktor 30,84 % bol prijatý v spomínanom rozhodnutí zo 17. júna 2005. Umorená čiastka bude potom predstavovať 69,16 % celkových záväzkov. Ekvivalent pomoci zodpovedá 100 % umorených záväzkov.

5

(6)  Udelené po decembri 2004.

6

(7)  Udelené v roku 2005.

7

(8)  Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 14. januára 2004 vo veci T-109/01, Fleuren Compost proti Komisii, odôvodnenie 74.

8

Fleuren Compost proti Komisii

(9)  Pozri veci Wildauer Kurbelwelle (Ú. v. ES L 287, 13.12.2000) a Lautex Weberei und Veredelung (Ú. v. ES L 42, 20.07.1999).

9

Wildauer Kurbelwelle

Lautex Weberei und Veredelung

(10)  Ú. v. ES C 244, 1.10.2004, s. 2.

10

(11)  Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2.

11

---

| 30.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 112/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 112/77

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. decembra 2006

o opatrení C 24/2004 (ex NN 35/2004), ktoré vykonalo Švédsko na zavedenie digitálnej pozemnej televízie

[oznámené pod číslom K(2006) 6923]

(Iba švédske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2007/258/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

po výzve zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným ustanovením, a so zreteľom na tieto pripomienky (1),

keďže:

1.   KONANIE

| (1) | Listom z 9. augusta 2001 satelitný operátor Nordic Satellite AB (NSAB) (2) podal sťažnosť Európskej komisii (Komisii) týkajúcu sa štátnej pomoci, ktorú od švédskeho štátu údajne dostal švédsky operátor siete pozemného vysielania Teracom AB (Teracom) a niektoré jeho dcérske spoločnosti v súvislosti s vytvorením digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku (3). Listom z 28. novembra 2001 televízny distribútor Viasat AB (Viasat), operátor neplatenej aj platenej televízie, podal sťažnosť veľmi podobnú sťažnosti NSAB. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 9. augusta 2001 satelitný operátor Nordic Satellite AB (NSAB) (2) podal sťažnosť Európskej komisii (Komisii) týkajúcu sa štátnej pomoci, ktorú od švédskeho štátu údajne dostal švédsky operátor siete pozemného vysielania Teracom AB (Teracom) a niektoré jeho dcérske spoločnosti v súvislosti s vytvorením digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku (3). Listom z 28. novembra 2001 televízny distribútor Viasat AB (Viasat), operátor neplatenej aj platenej televízie, podal sťažnosť veľmi podobnú sťažnosti NSAB.

| (2) | Po predbežnom vyšetrovaní Komisia informovala Švédsko listom zo 14. júla 2004 o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s údajnou štátnou pomocou. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie25. septembra 2004. Komisia v tomto rozhodnutí vyzýva Švédsko a ďalšie zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k údajným opatreniam štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(2)

Po predbežnom vyšetrovaní Komisia informovala Švédsko listom zo 14. júla 2004 o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s údajnou štátnou pomocou. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie25. septembra 2004. Komisia v tomto rozhodnutí vyzýva Švédsko a ďalšie zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k údajným opatreniam štátnej pomoci.

| (3) | Komisia prijala 29. októbra 2004 odpoveď švédskej vlády (odpoveď z 29. októbra) na rozhodnutie Komisie o začatí konania. Komisia prijala pripomienky aj od týchto zainteresovaných strán: B2 Bredband AB (B2) (4), European Cable Communications Association (ECCA) (5), European Satellite Operators Association (ESOA) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS (Telenor Broadcast) (8), TeliaSonera AB (TeliaSonera) (9), UGC Europe, Inc. (UGC) (10) a Viasat (11). |
| --- | --- |

(3)

Komisia prijala 29. októbra 2004 odpoveď švédskej vlády (odpoveď z 29. októbra) na rozhodnutie Komisie o začatí konania. Komisia prijala pripomienky aj od týchto zainteresovaných strán: B2 Bredband AB (B2) (4), European Cable Communications Association (ECCA) (5), European Satellite Operators Association (ESOA) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS (Telenor Broadcast) (8), TeliaSonera AB (TeliaSonera) (9), UGC Europe, Inc. (UGC) (10) a Viasat (11).

| (4) | Listami zo 17. novembra 2004 a 17. januára 2006 Komisia postúpila pripomienky zainteresovaných strán švédskej vláde. Vláda predložila svoje stanovisko k pripomienkam listami z 20. decembra 2004 a 20. marca 2006. |
| --- | --- |

(4)

Listami zo 17. novembra 2004 a 17. januára 2006 Komisia postúpila pripomienky zainteresovaných strán švédskej vláde. Vláda predložila svoje stanovisko k pripomienkam listami z 20. decembra 2004 a 20. marca 2006.

| (5) | Komisia sa 22. novembra 2004 stretla s ECCA. Ďalej sa uskutočnili stretnutia so zástupcami NSAB a ESOA, a to 1. marca 2005 a 21. a 30. novembra 2005. |
| --- | --- |

(5)

Komisia sa 22. novembra 2004 stretla s ECCA. Ďalej sa uskutočnili stretnutia so zástupcami NSAB a ESOA, a to 1. marca 2005 a 21. a 30. novembra 2005.

| (6) | Listami z 8. februára 2006, 7. apríla 2006, 31. mája 2006 a 30. augusta 2006 Komisia požiadala Švédsko o ďalšie informácie. Vláda odpovedala listami z 20. marca 2006 (odpoveď z 20. marca) (zaevidovaná 22. marca 2006), 25. apríla 2006 (odpoveď z 25. apríla) (zaevidovaná 24. októbra 2006), 5. mája 2006 (odpoveď z 5. mája) (zaevidovaná 11. mája 2006), 15. júna 2006 (zaevidovaná 16. júna 2006) a 1. septembra 2006 (zaevidovaná 4. septembra 2006). |
| --- | --- |

(6)

Listami z 8. februára 2006, 7. apríla 2006, 31. mája 2006 a 30. augusta 2006 Komisia požiadala Švédsko o ďalšie informácie. Vláda odpovedala listami z 20. marca 2006 (odpoveď z 20. marca) (zaevidovaná 22. marca 2006), 25. apríla 2006 (odpoveď z 25. apríla) (zaevidovaná 24. októbra 2006), 5. mája 2006 (odpoveď z 5. mája) (zaevidovaná 11. mája 2006), 15. júna 2006 (zaevidovaná 16. júna 2006) a 1. septembra 2006 (zaevidovaná 4. septembra 2006).

2.   SÚVISLOSTI

| (7) | Toto rozhodnutie sa týka údajnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti Teracom a jej dcérskej spoločnosti Boxer TV-Access (Boxer), (ak sa neuvádza inak, Teracom a jej dcérske spoločnosti sa ďalej spoločne nazývajú Teracom) v súvislosti s vývojom platformy digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku (12). Podľa sťažovateľov Teracom dostal priamu a nepriamu finančnú pomoc prostredníctvom štátnej televízie SVT a vzdelávacieho rozhlasu UR. Táto pomoc údajne poskytla digitálnemu pozemnému vysielaniu vo Švédsku nespravodlivú výhodu v rámci hospodárskej súťaže oproti iným druhom platforiem digitálneho vysielania, ako je napríklad káblové a satelitné vysielanie. |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutie sa týka údajnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti Teracom a jej dcérskej spoločnosti Boxer TV-Access (Boxer), (ak sa neuvádza inak, Teracom a jej dcérske spoločnosti sa ďalej spoločne nazývajú Teracom) v súvislosti s vývojom platformy digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku (12). Podľa sťažovateľov Teracom dostal priamu a nepriamu finančnú pomoc prostredníctvom štátnej televízie SVT a vzdelávacieho rozhlasu UR. Táto pomoc údajne poskytla digitálnemu pozemnému vysielaniu vo Švédsku nespravodlivú výhodu v rámci hospodárskej súťaže oproti iným druhom platforiem digitálneho vysielania, ako je napríklad káblové a satelitné vysielanie.

| (8) | Toto rozhodnutie nezahŕňa pochybenie Švédska pri prijímaní zákonov a ďalších ustanovení potrebných na splnenie požiadaviek smernice o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnoprávnymi podnikmi, pretože o tejto otázke rozhodol osobitne Súdny dvor Európskych spoločenstiev (13). |
| --- | --- |

(8)

Toto rozhodnutie nezahŕňa pochybenie Švédska pri prijímaní zákonov a ďalších ustanovení potrebných na splnenie požiadaviek smernice o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnoprávnymi podnikmi, pretože o tejto otázke rozhodol osobitne Súdny dvor Európskych spoločenstiev (13).

3.   ZÚČASTNENÉ SPOLOČNOSTI

3.1.   Spoločnosti podieľajúce sa na vývoji platformy digitálneho pozemného vysielania vo Švédsku

3.1.1.   Teracom

| (9) | Teracom je spoločnosť, ktorá má na starosti výstavbu a prevádzku platformy pozemnej televízie vo Švédsku. Teracom je štátny podnik, ktorý bol založený v roku 1992, aby prevzal prevádzkovanie televízneho a rozhlasového vysielania pôvodne zabezpečovaného švédskym telekomunikačným úradom Televerket (14). |
| --- | --- |

(9)

Teracom je spoločnosť, ktorá má na starosti výstavbu a prevádzku platformy pozemnej televízie vo Švédsku. Teracom je štátny podnik, ktorý bol založený v roku 1992, aby prevzal prevádzkovanie televízneho a rozhlasového vysielania pôvodne zabezpečovaného švédskym telekomunikačným úradom Televerket (14).

| (10) | V stanovách spoločnosti Teracom sa uvádza, že jej úlohou je vysielať a distribuovať rozhlasové a televízne programy a zároveň vyvíjať, uvádzať na trh a poskytovať ďalšie služby súvisiace alebo zlučiteľné s jej vysielacou a distribučnou činnosťou. Medzi spomínané ďalšie služby patria najmä telekomunikačné a informačné služby. |
| --- | --- |

(10)

V stanovách spoločnosti Teracom sa uvádza, že jej úlohou je vysielať a distribuovať rozhlasové a televízne programy a zároveň vyvíjať, uvádzať na trh a poskytovať ďalšie služby súvisiace alebo zlučiteľné s jej vysielacou a distribučnou činnosťou. Medzi spomínané ďalšie služby patria najmä telekomunikačné a informačné služby.

| (11) | Spoločnosť Teracom je od svojho založenia výhradným vlastníkom a prevádzkovateľom jedinej siete pozemného vysielania vo Švédsku (15). Ak chcú súkromné a komerčné televízne stanice vysielať na pozemnej platforme, musia so spoločnosťou Teracom uzatvoriť zmluvu o prenose a platiť jej za poskytované služby. |
| --- | --- |

(11)

Spoločnosť Teracom je od svojho založenia výhradným vlastníkom a prevádzkovateľom jedinej siete pozemného vysielania vo Švédsku (15). Ak chcú súkromné a komerčné televízne stanice vysielať na pozemnej platforme, musia so spoločnosťou Teracom uzatvoriť zmluvu o prenose a platiť jej za poskytované služby.

| (12) | Švédsky poštový a telekomunikačný regulačný úrad (Post- och telestyrelsen) 15. decembra 2005 prijal dve rozhodnutia, v ktorých konštatoval, že spoločnosť Teracom má vo svojej úlohe prevádzkovateľa siete významné trhové postavenie a vplyv na švédskych veľkoobchodných trhoch služieb pozemného vysielania. Poštový a telekomunikačný regulačný úrad preto spoločnosti Teracom uložil zvláštne povinnosti týkajúce sa distribúcie televízneho obsahu koncovým užívateľom prostredníctvom analógovej aj digitálnej pozemnej siete. Teracom je v súčasnosti povinný za určitých podmienok povoliť prístup k platforme pozemného vysielania firmám, ktoré chcú distribuovať televízny obsah koncovým užívateľom, ďalej je povinný uplatňovať cenovú politiku zohľadňujúcu náklady a nediskriminačné podmienky pre prístup k platforme pozemného vysielania, ako aj osobitne a otvorene bilancovať vlastnú činnosť a činnosť spojenú s poskytovaním prístupu (16). |
| --- | --- |

(12)

Švédsky poštový a telekomunikačný regulačný úrad (Post- och telestyrelsen) 15. decembra 2005 prijal dve rozhodnutia, v ktorých konštatoval, že spoločnosť Teracom má vo svojej úlohe prevádzkovateľa siete významné trhové postavenie a vplyv na švédskych veľkoobchodných trhoch služieb pozemného vysielania. Poštový a telekomunikačný regulačný úrad preto spoločnosti Teracom uložil zvláštne povinnosti týkajúce sa distribúcie televízneho obsahu koncovým užívateľom prostredníctvom analógovej aj digitálnej pozemnej siete. Teracom je v súčasnosti povinný za určitých podmienok povoliť prístup k platforme pozemného vysielania firmám, ktoré chcú distribuovať televízny obsah koncovým užívateľom, ďalej je povinný uplatňovať cenovú politiku zohľadňujúcu náklady a nediskriminačné podmienky pre prístup k platforme pozemného vysielania, ako aj osobitne a otvorene bilancovať vlastnú činnosť a činnosť spojenú s poskytovaním prístupu (16).

3.1.2.   Boxer

| (13) | Spoločnosť Boxer ponúka spotrebiteľom prístup k súborom televíznych programov a iným službám cez platformu digitálnej pozemnej televízie. Bola založená v októbri 1999, pričom spoločnosť Teracom má 70 % podiel na vlastníctve a britská investičná spoločnosť 3i zaoberajúca sa rizikovým kapitálom vlastní 30 % (17). |
| --- | --- |

(13)

Spoločnosť Boxer ponúka spotrebiteľom prístup k súborom televíznych programov a iným službám cez platformu digitálnej pozemnej televízie. Bola založená v októbri 1999, pričom spoločnosť Teracom má 70 % podiel na vlastníctve a britská investičná spoločnosť 3i zaoberajúca sa rizikovým kapitálom vlastní 30 % (17).

| (14) | Boxer je jediným distributérom televíznych programov (vrátane platenej televízie) v rámci digitálnej pozemnej siete vo Švédsku. Ak televízna stanica získa licenciu na vysielanie vo švédskej pozemnej sieti, môže buď uzatvoriť zmluvu o distribúcii so spoločnosťou Boxer, ktorá potom distribuuje jej programy, alebo ich môže vysielať nekódované. Väčšina televízií vysielajúcich cez digitálnu pozemnú sieť uzatvorila zmluvu o distribúcii so spoločnosťou Boxer (18). Podľa vlastných údajov spoločnosť Boxer zaznamenala v roku 2005 nárast o 42 % a na konci decembra v roku 2005 mala viac ako pol milióna predplatiteľov (19). |
| --- | --- |

(14)

Boxer je jediným distributérom televíznych programov (vrátane platenej televízie) v rámci digitálnej pozemnej siete vo Švédsku. Ak televízna stanica získa licenciu na vysielanie vo švédskej pozemnej sieti, môže buď uzatvoriť zmluvu o distribúcii so spoločnosťou Boxer, ktorá potom distribuuje jej programy, alebo ich môže vysielať nekódované. Väčšina televízií vysielajúcich cez digitálnu pozemnú sieť uzatvorila zmluvu o distribúcii so spoločnosťou Boxer (18). Podľa vlastných údajov spoločnosť Boxer zaznamenala v roku 2005 nárast o 42 % a na konci decembra v roku 2005 mala viac ako pol milióna predplatiteľov (19).

3.1.3.   SVT

| (15) | Švédska televízia SVT je najväčšou verejnoprávnou vysielacou spoločnosťou vo Švédsku. Tak ako všetky ostatné verejnoprávne rozhlasové a televízne spoločnosti vo Švédsku aj SVT je od roku 1997 vo vlastníctve nadácie (20). Povinnosti SVT ako verejnoprávnej vysielacej spoločnosti sú upravené v licencii na analógové vysielanie a licencii na digitálne vysielanie, ktoré jej udelila vláda. Verejnoprávne kanály SVT musia mať pokrytie 99,8 % švédskeho obyvateľstva a SVT musí cez pozemnú sieť vysielať v najväčšom možnom rozsahu (21). Požiadavka na pokrytie 99,8 % obyvateľstva znamená, že SVT musí vysielať paralelne cez analógovú pozemnú sieť, kým sa neukončí výstavba digitálnej pozemnej platformy. SVT v súčasnosti kupuje všetky služby pozemného prenosu od spoločnosti Teracom (22). |
| --- | --- |

(15)

Švédska televízia SVT je najväčšou verejnoprávnou vysielacou spoločnosťou vo Švédsku. Tak ako všetky ostatné verejnoprávne rozhlasové a televízne spoločnosti vo Švédsku aj SVT je od roku 1997 vo vlastníctve nadácie (20). Povinnosti SVT ako verejnoprávnej vysielacej spoločnosti sú upravené v licencii na analógové vysielanie a licencii na digitálne vysielanie, ktoré jej udelila vláda. Verejnoprávne kanály SVT musia mať pokrytie 99,8 % švédskeho obyvateľstva a SVT musí cez pozemnú sieť vysielať v najväčšom možnom rozsahu (21). Požiadavka na pokrytie 99,8 % obyvateľstva znamená, že SVT musí vysielať paralelne cez analógovú pozemnú sieť, kým sa neukončí výstavba digitálnej pozemnej platformy. SVT v súčasnosti kupuje všetky služby pozemného prenosu od spoločnosti Teracom (22).

| (16) | Všetky kanály SVT sa vysielajú nekódované. Vo vysielacej licencii SVT sa uvádza, že SVT môže využívať satelit a švédska televízia v skutočnosti vysiela svoje verejnoprávne kanály cez satelit, aby sa dostali k celému švédskemu obyvateľstvu. Od marca 1999 do apríla 2004 jeden zo sťažovateľov – spoločnosť NSAB mala výhradné právo vysielať verejnoprávne kanály SVT v regióne severských štátov cez satelity (23). Verejnoprávne kanály SVT sú dostupné aj cez káblovú sieť vďaka zákonnej povinnosti vysielania. |
| --- | --- |

(16)

Všetky kanály SVT sa vysielajú nekódované. Vo vysielacej licencii SVT sa uvádza, že SVT môže využívať satelit a švédska televízia v skutočnosti vysiela svoje verejnoprávne kanály cez satelit, aby sa dostali k celému švédskemu obyvateľstvu. Od marca 1999 do apríla 2004 jeden zo sťažovateľov – spoločnosť NSAB mala výhradné právo vysielať verejnoprávne kanály SVT v regióne severských štátov cez satelity (23). Verejnoprávne kanály SVT sú dostupné aj cez káblovú sieť vďaka zákonnej povinnosti vysielania.

3.1.4.   Vzdelávacie rádio UR

| (17) | Vzdelávacie rádio UR je druhou verejnoprávnou vysielacou spoločnosťou vo Švédsku. Prevádzkuje rozhlasové aj televízne vysielanie. Podobne ako SVT aj UR je vo vlastníctve nadácie (pozri vyššie odsek 3.1.3) (24). |
| --- | --- |

(17)

Vzdelávacie rádio UR je druhou verejnoprávnou vysielacou spoločnosťou vo Švédsku. Prevádzkuje rozhlasové aj televízne vysielanie. Podobne ako SVT aj UR je vo vlastníctve nadácie (pozri vyššie odsek 3.1.3) (24).

| (18) | Rovnako ako SVT aj UR je viazané povinnosťami verejnoprávnej vysielacej spoločnosti, ktoré sú upravené v licencii na vysielanie a UR je povinné po konzultácii so švédskym rádiom (Sveriges Radio) a SVT nakupovať služby vysielania cez analógovú pozemnú sieť od spoločnosti Teracom (25). UR vysiela cez jeden z kanálov SVT a jeho programy musia byť dostupné pre 99,8 % švédskeho obyvateľstva. Ďalej platí, že programy UR sa musia vysielať nekódované cez pozemnú sieť a v rámci zákonnej povinnosti vysielania cez káblové siete. |
| --- | --- |

(18)

Rovnako ako SVT aj UR je viazané povinnosťami verejnoprávnej vysielacej spoločnosti, ktoré sú upravené v licencii na vysielanie a UR je povinné po konzultácii so švédskym rádiom (Sveriges Radio) a SVT nakupovať služby vysielania cez analógovú pozemnú sieť od spoločnosti Teracom (25). UR vysiela cez jeden z kanálov SVT a jeho programy musia byť dostupné pre 99,8 % švédskeho obyvateľstva. Ďalej platí, že programy UR sa musia vysielať nekódované cez pozemnú sieť a v rámci zákonnej povinnosti vysielania cez káblové siete.

| (19) | V ďalšej časti rozhodnutia sa SVT a UR spoločne nazývajú SVT a číselné údaje (napríklad dotácie a platby) jednej aj druhej spoločnosti sa uvádzajú spoločne (26). |
| --- | --- |

(19)

V ďalšej časti rozhodnutia sa SVT a UR spoločne nazývajú SVT a číselné údaje (napríklad dotácie a platby) jednej aj druhej spoločnosti sa uvádzajú spoločne (26).

3.2.   Sťažovatelia

3.2.1.   NSAB

| (20) | NSAB je spoločnosť so sídlom vo Švédsku. Vlastní a prevádzkuje dva satelity Sirius, ktoré v regiónoch severských a pobaltských štátov, ale aj vo východnej a strednej Európe, zabezpečujú televízne a iné mediálne a telekomunikačné služby. NSAB distribuuje rozhlasový a televízny signál verejných aj súkromných vysielacích spoločností. |
| --- | --- |

(20)

NSAB je spoločnosť so sídlom vo Švédsku. Vlastní a prevádzkuje dva satelity Sirius, ktoré v regiónoch severských a pobaltských štátov, ale aj vo východnej a strednej Európe, zabezpečujú televízne a iné mediálne a telekomunikačné služby. NSAB distribuuje rozhlasový a televízny signál verejných aj súkromných vysielacích spoločností.

| (21) | 75 % podiel na vlastníctve NSAB má spoločnosť SES ASTRA registrovaná v Luxembursku, ktorá patrí medzi popredných operátorov priameho satelitného vysielania v Európe a 25 % vlastnícky podiel pripadá švédskej vesmírnej akciovej spoločnosti Svenska Rymdaktiebolaget. Švédska vesmírna akciová spoločnosť je v štátnom vlastníctve a svoju činnosť vykonáva vo Švédsku (27). Do marca 2000 mala spoločnosť Teracom podiel na vlastníctve NSAB (28). |
| --- | --- |

(21)

75 % podiel na vlastníctve NSAB má spoločnosť SES ASTRA registrovaná v Luxembursku, ktorá patrí medzi popredných operátorov priameho satelitného vysielania v Európe a 25 % vlastnícky podiel pripadá švédskej vesmírnej akciovej spoločnosti Svenska Rymdaktiebolaget. Švédska vesmírna akciová spoločnosť je v štátnom vlastníctve a svoju činnosť vykonáva vo Švédsku (27). Do marca 2000 mala spoločnosť Teracom podiel na vlastníctve NSAB (28).

3.2.2.   Viasat

| (22) | Viasat je prevádzkovateľ neplatenej a platenej televízie, ktorý distribuuje programy cez satelitnú platformu Sirius. Viasat vysiela z Veľkej Británie, kde je aj registrovaný. Je to dcérska spoločnosť švédskeho mediálneho koncernu MTG AB (MTG), ktorý je jej úplným vlastníkom. MTG pôsobí na celom svete a okrem iného tvrdí, že je najväčším operátorom neplatenej a platenej televízie v Škandinávii a pobaltských krajinách. |
| --- | --- |

(22)

Viasat je prevádzkovateľ neplatenej a platenej televízie, ktorý distribuuje programy cez satelitnú platformu Sirius. Viasat vysiela z Veľkej Británie, kde je aj registrovaný. Je to dcérska spoločnosť švédskeho mediálneho koncernu MTG AB (MTG), ktorý je jej úplným vlastníkom. MTG pôsobí na celom svete a okrem iného tvrdí, že je najväčším operátorom neplatenej a platenej televízie v Škandinávii a pobaltských krajinách.

4.   TELEVÍZNE VYSIELANIE

4.1.   Platformy televízneho vysielania vo Švédsku

| (23) | Vo Švédsku sa televízne vysielanie v súčasnosti distribuuje pozemnými sieťami, káblovými sieťami, televíznymi systémami spoločnej hlavnej antény pre satelitný príjem (SMATV), satelitom a širokopásmovým spojením. Podľa vyjadrení vlády bude televízne vysielanie čoskoro dostupné aj cez mobilné siete tretej generácie (29). |
| --- | --- |

(23)

Vo Švédsku sa televízne vysielanie v súčasnosti distribuuje pozemnými sieťami, káblovými sieťami, televíznymi systémami spoločnej hlavnej antény pre satelitný príjem (SMATV), satelitom a širokopásmovým spojením. Podľa vyjadrení vlády bude televízne vysielanie čoskoro dostupné aj cez mobilné siete tretej generácie (29).

| (24) | Nasledujúci diagram 1 zobrazuje dôležitosť jednotlivých televíznych platforiem vo Švédsku v roku 2006. Uvádza skutočné využitie jednotlivých platforiem ako percentuálny podiel zo všetkých švédskych domácností (30). V prípade pozemnej platformy sa rozlišuje analógový a digitálny príjem.
  Diagram 1:
  Príjem televízie vo švédskych domácnostiach v r. 2006 |
| --- | --- |

(24)

Nasledujúci diagram 1 zobrazuje dôležitosť jednotlivých televíznych platforiem vo Švédsku v roku 2006. Uvádza skutočné využitie jednotlivých platforiem ako percentuálny podiel zo všetkých švédskych domácností (30). V prípade pozemnej platformy sa rozlišuje analógový a digitálny príjem.

Diagram 1:

Príjem televízie vo švédskych domácnostiach v r. 2006

Image

| (25) | Na všetkých v súčasnosti bežne používaných prenosových platformách, t. j. káblovej, satelitnej a pozemnej, je viditeľný vplyv prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie. Digitalizácia televízneho vysielania prináša veľké výhody v podobe účinnejšieho využitia spektra a väčších možností prenosu. Vedie k novým a kvalitnejším službám a väčším možnostiam výberu pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(25)

Na všetkých v súčasnosti bežne používaných prenosových platformách, t. j. káblovej, satelitnej a pozemnej, je viditeľný vplyv prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie. Digitalizácia televízneho vysielania prináša veľké výhody v podobe účinnejšieho využitia spektra a väčších možností prenosu. Vedie k novým a kvalitnejším službám a väčším možnostiam výberu pre spotrebiteľov.

| (26) | Nezávisle od druhu prenosu má digitálny prenos buď otvorenú architektúru, alebo obsahuje podmienený prístupový systém, v ktorom sú kanály zakódované. Znamená to, že na príjem otvorených digitálnych prenosov potrebuje divák digitálny prijímač, ktorý môže byť vstavaný do televízora, alebo sa dodáva v podobe digitálnej skrinky fungujúcej ako dekodér. Kódované kanály je možné sledovať len vtedy, ak má divák digitálnu skrinku, ktorá dokáže čítať takzvanú prístupovú kartu. |
| --- | --- |

(26)

Nezávisle od druhu prenosu má digitálny prenos buď otvorenú architektúru, alebo obsahuje podmienený prístupový systém, v ktorom sú kanály zakódované. Znamená to, že na príjem otvorených digitálnych prenosov potrebuje divák digitálny prijímač, ktorý môže byť vstavaný do televízora, alebo sa dodáva v podobe digitálnej skrinky fungujúcej ako dekodér. Kódované kanály je možné sledovať len vtedy, ak má divák digitálnu skrinku, ktorá dokáže čítať takzvanú prístupovú kartu.

4.2.   Rozvoj digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku

| (27) | Za posledných päť rokov sa digitálna televízia vo Švédsku výrazne rozvinula. Všetky digitálne platformy – satelitná, káblová a pozemná – zaznamenali v období od roku 2000 do roku 2005 významný rast, pričom satelitná platforma bola na prvom mieste z hľadiska digitalizácie (pozri diagram 2) (31).
  Diagram 2:
  Rozvoj digitálnych platforiem vo Švédsku (2000 až 2005) |
| --- | --- |

(27)

Za posledných päť rokov sa digitálna televízia vo Švédsku výrazne rozvinula. Všetky digitálne platformy – satelitná, káblová a pozemná – zaznamenali v období od roku 2000 do roku 2005 významný rast, pričom satelitná platforma bola na prvom mieste z hľadiska digitalizácie (pozri diagram 2) (31).

Diagram 2:

Rozvoj digitálnych platforiem vo Švédsku (2000 až 2005)

Image

| (28) | Na základe návrhu vlády parlament v roku 1997 rozhodol, že by rozvoj digitálnej pozemnej siete mal začať vo viacerých častiach krajiny a štát bude postupne rozhodovať o tom, či a ako má pokračovať výstavba siete (32). Rozhodlo sa, že rozvoj digitálnej pozemnej siete budú financovať výlučne zúčastnené spoločnosti, t. j. vysielacie spoločnosti a vlastníci sietí, nie štát (33). |
| --- | --- |

(28)

Na základe návrhu vlády parlament v roku 1997 rozhodol, že by rozvoj digitálnej pozemnej siete mal začať vo viacerých častiach krajiny a štát bude postupne rozhodovať o tom, či a ako má pokračovať výstavba siete (32). Rozhodlo sa, že rozvoj digitálnej pozemnej siete budú financovať výlučne zúčastnené spoločnosti, t. j. vysielacie spoločnosti a vlastníci sietí, nie štát (33).

| (29) | V roku 2003 parlament rozhodol, že sa analógová pozemná sieť vypne k 1. februáru 2008 (34) a v máji 2004 rozhodol, že multiplex vyhradený pre digitálne vysielanie SVT sa má vybudovať tak, aby v čase, keď sa analógová pozemná sieť úplne vypne, pokrýval 99,8 %. Dovtedy by mal aspoň jeden ďalší multiplex pokrývať 98 % obyvateľstva. Neboli prijaté žiadne požiadavky, ktoré by sa týkali pokrytia ostatných multiplexov (35). |
| --- | --- |

(29)

V roku 2003 parlament rozhodol, že sa analógová pozemná sieť vypne k 1. februáru 2008 (34) a v máji 2004 rozhodol, že multiplex vyhradený pre digitálne vysielanie SVT sa má vybudovať tak, aby v čase, keď sa analógová pozemná sieť úplne vypne, pokrýval 99,8 %. Dovtedy by mal aspoň jeden ďalší multiplex pokrývať 98 % obyvateľstva. Neboli prijaté žiadne požiadavky, ktoré by sa týkali pokrytia ostatných multiplexov (35).

| (30) | Podľa Teracomu začala prvá fáza vypínania analógovej pozemnej siete 19. septembra 2005 a týkala sa približne 150 000 domácností vo Švédsku. (36) Pozri nasledujúcu tabuľku 1, v ktorej sa uvádzajú plánované fázy a odhadovaný percentuálny podiel obyvateľstva, ktorého sa v jednotlivých fázach týka vypínanie siete.
  Tabuľka 1:
  Plánované vypnutie analógovej pozemnej siete a odhadovaný percentuálny podiel obyvateľstva, ktorého sa vypnutie týka | Percentuálny podiel obyvateľstva v oblasti | Percentuálny podiel obyvateľstva s pokrytím digitálnej pozemnej televízie
  –
  akumulované hodnoty |
| --- | --- | --- | --- |
| fáza 1 ukončená v novembri 2005 | 4 | 4 |
| fáza 2 ukončená v máji 2006 | 20 | 24 |
| fáza 3, plánované ukončenie v novembri 2006 | 16 | 39 |
| fáza 4, plánované ukončenie v máji 2007 | 28 | 67 |
| fáza 5, plánované ukončenie v októbri 2007 | 33 | 100 |
| Zdroj: Teracom. Upozornenie: číselné hodnoty v rámci odhadu. |

(30)

Podľa Teracomu začala prvá fáza vypínania analógovej pozemnej siete 19. septembra 2005 a týkala sa približne 150 000 domácností vo Švédsku. (36) Pozri nasledujúcu tabuľku 1, v ktorej sa uvádzajú plánované fázy a odhadovaný percentuálny podiel obyvateľstva, ktorého sa v jednotlivých fázach týka vypínanie siete.

Tabuľka 1:

Plánované vypnutie analógovej pozemnej siete a odhadovaný percentuálny podiel obyvateľstva, ktorého sa vypnutie týka

Percentuálny podiel obyvateľstva v oblasti

Percentuálny podiel obyvateľstva s pokrytím digitálnej pozemnej televízie

–

akumulované hodnoty

fáza 1 ukončená v novembri 2005

4

4

fáza 2 ukončená v máji 2006

20

24

fáza 3, plánované ukončenie v novembri 2006

16

39

fáza 4, plánované ukončenie v máji 2007

28

67

fáza 5, plánované ukončenie v októbri 2007

33

100

Zdroj: Teracom. Upozornenie: číselné hodnoty v rámci odhadu.

| (31) | Vlastné finančné zdroje Teracomu a príjmy z predaja sieťových služieb (napríklad užívateľské poplatky) neboli dostatočné na pokrytie celkových investičných nákladov spojených s výstavbou celoštátnej digitálnej pozemnej siete a preto bol Teracom donútený obstarať si ďalší kapitál. Využil pritom pôžičky na kapitálovom trhu a predaj akcií, a takýmto spôsobom zabezpečil financovanie rozvoja digitálnej pozemnej siete (37). |
| --- | --- |

(31)

Vlastné finančné zdroje Teracomu a príjmy z predaja sieťových služieb (napríklad užívateľské poplatky) neboli dostatočné na pokrytie celkových investičných nákladov spojených s výstavbou celoštátnej digitálnej pozemnej siete a preto bol Teracom donútený obstarať si ďalší kapitál. Využil pritom pôžičky na kapitálovom trhu a predaj akcií, a takýmto spôsobom zabezpečil financovanie rozvoja digitálnej pozemnej siete (37).

4.2.1.   Vysielanie cez digitálnu pozemnú sieť vo Švédsku

| (32) | Na prevádzku digitálnej pozemnej televízie sa využívajú multiplexy, systémy, ktoré kombinujú a digitalizujú viacero signálov vysielaných po jednej linke alebo cez jeden spoločný kanál. Výsledkom je väčšia kapacita a väčší počet kanálov, ktoré sa vysielajú súčasne. Teracom v súčasnosti prevádzkuje päť multiplexov, z ktorých každý má kapacitu na vysielanie približne ôsmich televíznych kanálov. Na jar roku 2006 boli štyri multiplexy dostupné približne pre 98 % švédskeho obyvateľstva a piaty multiplex približne pre 50 % obyvateľstva (38). |
| --- | --- |

(32)

Na prevádzku digitálnej pozemnej televízie sa využívajú multiplexy, systémy, ktoré kombinujú a digitalizujú viacero signálov vysielaných po jednej linke alebo cez jeden spoločný kanál. Výsledkom je väčšia kapacita a väčší počet kanálov, ktoré sa vysielajú súčasne. Teracom v súčasnosti prevádzkuje päť multiplexov, z ktorých každý má kapacitu na vysielanie približne ôsmich televíznych kanálov. Na jar roku 2006 boli štyri multiplexy dostupné približne pre 98 % švédskeho obyvateľstva a piaty multiplex približne pre 50 % obyvateľstva (38).

| (33) | Vláda rozhoduje o pridelení licencie na základe odporúčaní rozhlasovej a televíznej agentúry (Radio och TV-verket), ktorá posudzuje žiadosti. V októbri 2006 dostalo licenciu na vysielanie v digitálnej pozemnej sieti približne 40 televíznych staníc. Jeden z piatich multiplexov je vyhradený pre SVT, ďalší v súčasnosti vysiela najmä TV4 a ostatné vysielajú programy rôznych ďalších držiteľov licencie (39). |
| --- | --- |

(33)

Vláda rozhoduje o pridelení licencie na základe odporúčaní rozhlasovej a televíznej agentúry (Radio och TV-verket), ktorá posudzuje žiadosti. V októbri 2006 dostalo licenciu na vysielanie v digitálnej pozemnej sieti približne 40 televíznych staníc. Jeden z piatich multiplexov je vyhradený pre SVT, ďalší v súčasnosti vysiela najmä TV4 a ostatné vysielajú programy rôznych ďalších držiteľov licencie (39).

4.2.2.   Predaj služieb digitálnej pozemnej siete spotrebiteľom

| (34) | Spoločnosť Boxer má na starosti základňu predplatiteľov, teda predaj ponuky platenej televízie vysielanej cez digitálnu pozemnú platformu koncovým užívateľom. Podľa vyjadrení vlády čelia spoločnosti Teracom a Boxer silnej konkurencii zo strany iných vysielacích platforiem, napríklad prevádzkovateľov satelitného vysielania. Preto bolo pre spoločnosť Boxer veľmi ťažkou úlohou vyberať od spotrebiteľov plnú cenu za digitálnu skrinku a zároveň posilniť svoje postavenie na trhu a vybudovať si zákaznícku základňu. Po uvedení digitálnej pozemnej platformy do prevádzky spoločnosť Boxer situáciu riešila tak, že zákazníkom ponúkala digitálne skrinky za nízku cenu a vzniknuté náklady získavala naspäť počas celého predplateného obdobia. Vysvetľuje sa tým skutočnosť, že spoločnosť Boxer v počiatočnej fáze prevádzky utrpela výrazné straty. V období, keď bola spoločnosť Boxer stratová, dostala finančnú injekciu za rovnakých podmienok od obidvoch materských spoločností – 70 % od Teracomu a 30 % od Skandie (40). |
| --- | --- |

(34)

Spoločnosť Boxer má na starosti základňu predplatiteľov, teda predaj ponuky platenej televízie vysielanej cez digitálnu pozemnú platformu koncovým užívateľom. Podľa vyjadrení vlády čelia spoločnosti Teracom a Boxer silnej konkurencii zo strany iných vysielacích platforiem, napríklad prevádzkovateľov satelitného vysielania. Preto bolo pre spoločnosť Boxer veľmi ťažkou úlohou vyberať od spotrebiteľov plnú cenu za digitálnu skrinku a zároveň posilniť svoje postavenie na trhu a vybudovať si zákaznícku základňu. Po uvedení digitálnej pozemnej platformy do prevádzky spoločnosť Boxer situáciu riešila tak, že zákazníkom ponúkala digitálne skrinky za nízku cenu a vzniknuté náklady získavala naspäť počas celého predplateného obdobia. Vysvetľuje sa tým skutočnosť, že spoločnosť Boxer v počiatočnej fáze prevádzky utrpela výrazné straty. V období, keď bola spoločnosť Boxer stratová, dostala finančnú injekciu za rovnakých podmienok od obidvoch materských spoločností – 70 % od Teracomu a 30 % od Skandie (40).

4.3.   Verejnoprávna televízia vo Švédsku a jej financovanie

| (35) | Švédske zákony stanovujú každej domácnosti, ktorá vlastní televízny prijímač, povinnosť uhrádzať koncesionárske poplatky za televíziu. Finančné prostriedky získané z koncesionárskych poplatkov sa používajú na financovanie švédskych verejnoprávnych spoločností (televízie a rozhlasu) (41). |
| --- | --- |

(35)

Švédske zákony stanovujú každej domácnosti, ktorá vlastní televízny prijímač, povinnosť uhrádzať koncesionárske poplatky za televíziu. Finančné prostriedky získané z koncesionárskych poplatkov sa používajú na financovanie švédskych verejnoprávnych spoločností (televízie a rozhlasu) (41).

| (36) | Koncesionárske poplatky vyberá akciová spoločnosť v kolektívnom vlastníctve švédskych verejnoprávnych rozhlasových a televíznych spoločností, rozhlasová služba v Kirune (Radiotjänst i Kiruna AB alebo Rikab) (42). Vybrané poplatky Rikab prevádza na osobitný účet švédskeho Úradu verejného dlhu (Riksgäldskontoret), takzvaný rozhlasový účet (rundradiokontot). |
| --- | --- |

(36)

Koncesionárske poplatky vyberá akciová spoločnosť v kolektívnom vlastníctve švédskych verejnoprávnych rozhlasových a televíznych spoločností, rozhlasová služba v Kirune (Radiotjänst i Kiruna AB alebo Rikab) (42). Vybrané poplatky Rikab prevádza na osobitný účet švédskeho Úradu verejného dlhu (Riksgäldskontoret), takzvaný rozhlasový účet (rundradiokontot).

| (37) | Na základe činnosti SVT a zmien či doplnení, ktoré chce vláda prijať v súvislosti so záväzkami verejných služieb, parlament každý rok rozhoduje o výške dotácií SVT na plnenie úloh verejnej služby (43). SVT používa dotácie na výkon verejnej služby podľa ustanovení licencie na vysielanie a podmienok financovania (44). SVT sama rozhoduje o tom, akú časť pridelených finančných prostriedkov použije napríklad na programovú činnosť a akú časť využije na distribúciu programov (napríklad úhradu poplatkov za prenos spoločnosti Teracom) (45). |
| --- | --- |

(37)

Na základe činnosti SVT a zmien či doplnení, ktoré chce vláda prijať v súvislosti so záväzkami verejných služieb, parlament každý rok rozhoduje o výške dotácií SVT na plnenie úloh verejnej služby (43). SVT používa dotácie na výkon verejnej služby podľa ustanovení licencie na vysielanie a podmienok financovania (44). SVT sama rozhoduje o tom, akú časť pridelených finančných prostriedkov použije napríklad na programovú činnosť a akú časť využije na distribúciu programov (napríklad úhradu poplatkov za prenos spoločnosti Teracom) (45).

| (38) | V súvislosti s prechodom na digitálne pozemné vysielanie sa bude paralelne vysielať cez analógovú aj digitálnu pozemnú sieť, aby mali diváci dostatočný čas pripraviť sa na zmenu na nový spôsob príjmu vysielania. So zámerom vyhnúť sa výraznému zvýšeniu koncesionárskych poplatkov za televíziu vyberaných od majiteľov televíznych prijímačov, ktoré by vyvolali zvýšené náklady SVT z dôvodu paralelného vysielania (46), sa štát rozhodol zaviesť alternatívny spôsob financovania na vykrytie nákladov. Na tento účel sa v roku 2002 v Úrade verejného dlhu otvoril osobitný účet, takzvaný distribučný účet (distributionskontot). Distribučný účet je financovaný z finančných prostriedkov uložených na rozhlasovom účte (rundradiokontot) a úveru, ktorý schválil Úrad verejného dlhu. Z distribučného účtu sa peniaze prevádzajú na účet SVT, ktorá z nich uhrádza poplatky za pozemné vysielanie (47). |
| --- | --- |

(38)

V súvislosti s prechodom na digitálne pozemné vysielanie sa bude paralelne vysielať cez analógovú aj digitálnu pozemnú sieť, aby mali diváci dostatočný čas pripraviť sa na zmenu na nový spôsob príjmu vysielania. So zámerom vyhnúť sa výraznému zvýšeniu koncesionárskych poplatkov za televíziu vyberaných od majiteľov televíznych prijímačov, ktoré by vyvolali zvýšené náklady SVT z dôvodu paralelného vysielania (46), sa štát rozhodol zaviesť alternatívny spôsob financovania na vykrytie nákladov. Na tento účel sa v roku 2002 v Úrade verejného dlhu otvoril osobitný účet, takzvaný distribučný účet (distributionskontot). Distribučný účet je financovaný z finančných prostriedkov uložených na rozhlasovom účte (rundradiokontot) a úveru, ktorý schválil Úrad verejného dlhu. Z distribučného účtu sa peniaze prevádzajú na účet SVT, ktorá z nich uhrádza poplatky za pozemné vysielanie (47).

| (39) | Počas prvých rokov je distribučný účet v mínuse, pretože suma, ktorá sa naň prevádza z rozhlasového účtu je nižšia ako suma, ktorá sa z neho prevádza na účet SVT na výplatu poplatkov za vysielanie. Rozdiel sumy, ktorá prichádza na distribučný účet z rozhlasového účtu a sumy, ktorú SVT potrebuje na úhradu poplatkov za vysielanie, je krytý úverom schváleným Úradom verejného dlhu. Keď sa úplne vypne analógová pozemná sieť a SVT nebude viac musieť platiť za paralelné vysielanie analógových a digitálnych pozemných signálov, prevody finančných prostriedkov z distribučného účtu na účet SVT sa znížia a postupne sa vyplatí aj mínusové saldo na distribučnom účte. Odhaduje sa, že všetky náklady na paralelné vysielanie sa úplne vyrovnajú do roku 2013 a vtedy by sa mal obnoviť aj kladný zostatok na distribučnom účte (48). |
| --- | --- |

(39)

Počas prvých rokov je distribučný účet v mínuse, pretože suma, ktorá sa naň prevádza z rozhlasového účtu je nižšia ako suma, ktorá sa z neho prevádza na účet SVT na výplatu poplatkov za vysielanie. Rozdiel sumy, ktorá prichádza na distribučný účet z rozhlasového účtu a sumy, ktorú SVT potrebuje na úhradu poplatkov za vysielanie, je krytý úverom schváleným Úradom verejného dlhu. Keď sa úplne vypne analógová pozemná sieť a SVT nebude viac musieť platiť za paralelné vysielanie analógových a digitálnych pozemných signálov, prevody finančných prostriedkov z distribučného účtu na účet SVT sa znížia a postupne sa vyplatí aj mínusové saldo na distribučnom účte. Odhaduje sa, že všetky náklady na paralelné vysielanie sa úplne vyrovnajú do roku 2013 a vtedy by sa mal obnoviť aj kladný zostatok na distribučnom účte (48).

| (40) | V podmienkach financovania sa nestanovujú žiadne obmedzenia SVT pri používaní a rozdeľovaní sumy získanej z rozhlasového a distribučného účtu, ale iba v prípade, že sa tieto finančné prostriedky využívajú výhradne na financovanie činnosti verejnej služby tak, ako to určuje licencia na vysielanie a podmienky financovania (49). |
| --- | --- |

(40)

V podmienkach financovania sa nestanovujú žiadne obmedzenia SVT pri používaní a rozdeľovaní sumy získanej z rozhlasového a distribučného účtu, ale iba v prípade, že sa tieto finančné prostriedky využívajú výhradne na financovanie činnosti verejnej služby tak, ako to určuje licencia na vysielanie a podmienky financovania (49).

4.4.   Verejnoprávne vysielanie v pozemnej sieti: platby SVT za prenosové služby spoločnosti Teracom

| (41) | Časť pridelených finančných prostriedkov SVT využíva na nákup pozemných vysielacích služieb od spoločnosti Teracom. O cene týchto služieb rokujú spoločnosti SVT a Teracom bez zasahovania vlády. Podľa vlády a výročných správ spoločnosť Teracom pri uplatňovaní poplatkov za analógové a digitálne vysielanie vychádza zo zásady rovnosti všetkých vysielacích spoločností (50). |
| --- | --- |

(41)

Časť pridelených finančných prostriedkov SVT využíva na nákup pozemných vysielacích služieb od spoločnosti Teracom. O cene týchto služieb rokujú spoločnosti SVT a Teracom bez zasahovania vlády. Podľa vlády a výročných správ spoločnosť Teracom pri uplatňovaní poplatkov za analógové a digitálne vysielanie vychádza zo zásady rovnosti všetkých vysielacích spoločností (50).

| (42) | Od roku 1992 do decembra 2005 bol Teracom povinný určovať cenu za analógové pozemné vysielanie podľa kalkulácie vlastných nákladov (självkostnadskalkyl). Skutočná výška platieb SVT spoločnosti Teracom sa obyčajne vopred dohodne na niekoľko rokov v zmluvách, o ktorých najprv obidve spoločnosti rokujú. Podľa aktuálnej zmluvy sa výška platieb SVT spoločnosti Teracom v období od roku 2004 do roku 2013 okrem iného zakladá na plánovanom harmonograme odpájania analógovej pozemnej siete. Ak sa v parlamente rozhodne o zmene harmonogramu, výška platieb sa môže upraviť podľa nej (51). |
| --- | --- |

(42)

Od roku 1992 do decembra 2005 bol Teracom povinný určovať cenu za analógové pozemné vysielanie podľa kalkulácie vlastných nákladov (självkostnadskalkyl). Skutočná výška platieb SVT spoločnosti Teracom sa obyčajne vopred dohodne na niekoľko rokov v zmluvách, o ktorých najprv obidve spoločnosti rokujú. Podľa aktuálnej zmluvy sa výška platieb SVT spoločnosti Teracom v období od roku 2004 do roku 2013 okrem iného zakladá na plánovanom harmonograme odpájania analógovej pozemnej siete. Ak sa v parlamente rozhodne o zmene harmonogramu, výška platieb sa môže upraviť podľa nej (51).

| (43) | Pokiaľ ide o digitálne pozemné vysielanie, uplatňovanie zásady rovnosti vysielacích spoločností firmou Teracom sa odráža v skutočnosti, že od roku 1999 platili všetky vysielacie spoločnosti (vrátane SVT) podľa rovnakého modelu výpočtu ceny, takzvanej cenovej kalkulácie na základe penetrácie (penetrationsbaserad prissättning) (52). V praxi to znamená, že okrem určitých pevných poplatkov za kanál, teda základného poplatku (grundavgift) a poplatku za pripojenie (anslutningsförbindelser) platia vysielacie spoločnosti pohyblivý poplatok pomerný k počtu divákov, ktorí sledujú ich program, čiže penetrácii. Výška pohyblivého poplatku na jedného diváka je rovnaká pre všetky televízne stanice (53). Zásada rovnosti obmedzuje správanie spoločnosti Teracom pri určovaní ceny pre SVT a zaručuje, že SVT neplatí za digitálne pozemné vysielanie viac ako iné vysielacie spoločnosti do tej miery, ako sú požadované služby rovnaké (54). Zásada rovnosti pri posudzovaní bola znovu potvrdená vo vládnom návrhu rozpočtu 2005/2006 (55). |
| --- | --- |

(43)

Pokiaľ ide o digitálne pozemné vysielanie, uplatňovanie zásady rovnosti vysielacích spoločností firmou Teracom sa odráža v skutočnosti, že od roku 1999 platili všetky vysielacie spoločnosti (vrátane SVT) podľa rovnakého modelu výpočtu ceny, takzvanej cenovej kalkulácie na základe penetrácie (penetrationsbaserad prissättning) (52). V praxi to znamená, že okrem určitých pevných poplatkov za kanál, teda základného poplatku (grundavgift) a poplatku za pripojenie (anslutningsförbindelser) platia vysielacie spoločnosti pohyblivý poplatok pomerný k počtu divákov, ktorí sledujú ich program, čiže penetrácii. Výška pohyblivého poplatku na jedného diváka je rovnaká pre všetky televízne stanice (53). Zásada rovnosti obmedzuje správanie spoločnosti Teracom pri určovaní ceny pre SVT a zaručuje, že SVT neplatí za digitálne pozemné vysielanie viac ako iné vysielacie spoločnosti do tej miery, ako sú požadované služby rovnaké (54). Zásada rovnosti pri posudzovaní bola znovu potvrdená vo vládnom návrhu rozpočtu 2005/2006 (55).

| (44) | [...] (56)
   (57) |
| --- | --- |

(44)

[...] (56)
   (57)

5.   PODROBNÝ OPIS ÚDAJNÝCH OPATRENÍ POMOCI

| (45) | V tomto rozhodnutí sa hodnotia nasledujúce opatrenia:






  — | nepriama finančná pomoc spoločnosti Teracom prostredníctvom údajne neodôvodnených vysokých prenosových poplatkov, ktoré mala spoločnosť SVT zaplatiť za vysielacie služby spoločnosti Teracom v rámci analógovej aj digitálnej pozemnej siete, |
| --- | --- | --- |

(45)

V tomto rozhodnutí sa hodnotia nasledujúce opatrenia:

—

nepriama finančná pomoc spoločnosti Teracom prostredníctvom údajne neodôvodnených vysokých prenosových poplatkov, ktoré mala spoločnosť SVT zaplatiť za vysielacie služby spoločnosti Teracom v rámci analógovej aj digitálnej pozemnej siete,

| — | priama finančná pomoc prostredníctvom štátnej záruky udelenej spoločnosti Teracom a |
| --- | --- |

—

priama finančná pomoc prostredníctvom štátnej záruky udelenej spoločnosti Teracom a

| — | priama finančná pomoc v podobe podmieneného akcionárskeho príspevku (villkorat aktieägartillskott), ktorý má spoločnosť Teracom splatiť. |
| --- | --- |

—

priama finančná pomoc v podobe podmieneného akcionárskeho príspevku (villkorat aktieägartillskott), ktorý má spoločnosť Teracom splatiť.

5.1.   Platby SVT za prenosové poplatky spoločnosti Teracom

| (46) | Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase rozhodnutia o začatí konania, Komisia mala dôvod myslieť si, že vláda použila SVT ako čerpadlo, cez ktoré nalievala štátne financie do spoločnosti Teracom počas transformácie pozemnej televízie z analógovej na digitálnu. Podľa získaných informácií vláda vyčlenila SVT dotácie na vysielanie vo výške, ktorá by celkovo za obdobie od roku 2002 do roku 2013 presiahla očakávané náklady spoločnosti Teracom na vysielanie kanálov SVT. Prebytočná suma dotácií podľa odhadu predstavovala približne 509,61 milióna SEK do roku 2013 (pozri tabuľku 2). |
| --- | --- |

(46)

Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase rozhodnutia o začatí konania, Komisia mala dôvod myslieť si, že vláda použila SVT ako čerpadlo, cez ktoré nalievala štátne financie do spoločnosti Teracom počas transformácie pozemnej televízie z analógovej na digitálnu. Podľa získaných informácií vláda vyčlenila SVT dotácie na vysielanie vo výške, ktorá by celkovo za obdobie od roku 2002 do roku 2013 presiahla očakávané náklady spoločnosti Teracom na vysielanie kanálov SVT. Prebytočná suma dotácií podľa odhadu predstavovala približne 509,61 milióna SEK do roku 2013 (pozri tabuľku 2).

| (47) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosť o správnosti postupu, v ktorom sa dotácie pridelené SVT na úhradu poplatkov za prenos automaticky prevádzali na účet spoločnosti Teracom. Ak podmienky poskytovania prenosových služieb Teracomu SVT nie sú porovnateľné s podmienkami bežnej trhovej transakcie, potom všetky platby, ktorých výška presahuje trhovú cenu, môžu vyvolávať podozrenie, že môže ísť o skrytú pomoc v prospech spoločnosti Teracom. |
| --- | --- |

(47)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosť o správnosti postupu, v ktorom sa dotácie pridelené SVT na úhradu poplatkov za prenos automaticky prevádzali na účet spoločnosti Teracom. Ak podmienky poskytovania prenosových služieb Teracomu SVT nie sú porovnateľné s podmienkami bežnej trhovej transakcie, potom všetky platby, ktorých výška presahuje trhovú cenu, môžu vyvolávať podozrenie, že môže ísť o skrytú pomoc v prospech spoločnosti Teracom.

| (48) | Údaje, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania poukazovali na to, že platby SVT Teracomu za prenos do roku 2007 budú nižšie ako náklady Teracomu na prenos programov SVT (pozri 5. stĺpec) Dostupné informácie však ďalej jasne ukazujú, že od roku 2008, keď sa má analógová pozemná sieť úplne odpojiť a SVT už nebude povinná vysielať paralelne analógovým aj digitálnym spojením, ročné platby SVT prekročia náklady spoločnosti Teracom na prenos programov SVT. Od roku 2008 do roku 2013 by mala SVT spoločnosti Teracom každý rok zaplatiť podstatne viac, ako sú náklady na prenos. Odhadovaná výška platieb SVT v roku 2013 presahuje prenosové náklady 2,3-krát. Takáto výška platieb by nielenže vyrovnala počiatočnú stratu Teracomu, ale by spoločnosti Teracom do roku 2013 priniesla celkový zisk 509,61 milióna SEK. Komisia vážne pochybuje, že takýto zisk by mohol byť výsledkom bežných trhových podmienok a vyjadrila obavy, že tento zisk môže predstavovať štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom. Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 32.
  Tabuľka 2:
  Výška prenosových poplatkov SVT spoločnosti Teracom v období rokov 2002 až 2013 podľa rozhodnutia o začatí konania











  rok | Platby SVT spoločnosti Teracom (1) | Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie SVT (2) | Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT (3) | Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT
  (4 = 2 + 3) | Odhadovaný ročný zisk/strata spoločnosti Teracom
  (5 = 4 – 1) | Odhadovaný kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 485 | 480 | 160 | 640 | - 155,00 | - 155,00 |
| 2003 | 523 | 480 | 160 | 640 | - 117,00 | - 272,00 |
| 2004 | 556,46 | 480 | 160 | 640 | -83,54 | - 355,54 |
| 2005 | 591,79 | 480 | 160 | 640 | –48,21 | – 403,75 |
| 2006 | 256,19 | 240 | 160 | 400 | - 143,81 | - 547,56 |
| 2007 | 273,79 | 120 | 160 | 280 | -6,21 | - 553,77 |
| 2008 | 291,58 | | 160 | 160 | 131,58 | – 422,19 |
| 2009 | 309,57 | | 160 | 160 | 149,57 | - 272,61 |
| 2010 | 327,77 | | 160 | 160 | 167,77 | - 104,85 |
| 2011 | 346,16 | | 160 | 160 | 186,16 | 81,31 |
| 2012 | 364,75 | | 160 | 160 | 204,75 | 286,06 |
| 2013 | 383,55 | | 160 | 160 | 223,55 | 509,61 |

(48)

Údaje, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania poukazovali na to, že platby SVT Teracomu za prenos do roku 2007 budú nižšie ako náklady Teracomu na prenos programov SVT (pozri 5. stĺpec) Dostupné informácie však ďalej jasne ukazujú, že od roku 2008, keď sa má analógová pozemná sieť úplne odpojiť a SVT už nebude povinná vysielať paralelne analógovým aj digitálnym spojením, ročné platby SVT prekročia náklady spoločnosti Teracom na prenos programov SVT. Od roku 2008 do roku 2013 by mala SVT spoločnosti Teracom každý rok zaplatiť podstatne viac, ako sú náklady na prenos. Odhadovaná výška platieb SVT v roku 2013 presahuje prenosové náklady 2,3-krát. Takáto výška platieb by nielenže vyrovnala počiatočnú stratu Teracomu, ale by spoločnosti Teracom do roku 2013 priniesla celkový zisk 509,61 milióna SEK. Komisia vážne pochybuje, že takýto zisk by mohol byť výsledkom bežných trhových podmienok a vyjadrila obavy, že tento zisk môže predstavovať štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom. Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 32.

Tabuľka 2:

Výška prenosových poplatkov SVT spoločnosti Teracom v období rokov 2002 až 2013 podľa rozhodnutia o začatí konania

rok

Platby SVT spoločnosti Teracom (1)

Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie SVT (2)

Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT (3)

Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT

(4 = 2 + 3)

Odhadovaný ročný zisk/strata spoločnosti Teracom

(5 = 4 – 1)

Odhadovaný kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom (6)

2002

485

480

160

640

- 155,00

- 155,00

2003

523

480

160

640

- 117,00

- 272,00

2004

556,46

480

160

640

-83,54

- 355,54

2005

591,79

480

160

640

–48,21

– 403,75

2006

256,19

240

160

400

- 143,81

- 547,56

2007

273,79

120

160

280

-6,21

- 553,77

2008

291,58

160

160

131,58

– 422,19

2009

309,57

160

160

149,57

- 272,61

2010

327,77

160

160

167,77

- 104,85

2011

346,16

160

160

186,16

81,31

2012

364,75

160

160

204,75

286,06

2013

383,55

160

160

223,55

509,61

5.2.   Štátna záruka v prospech spoločnosti Teracom

| (49) | Na základe informácií v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania mala Komisia dôvod na podozrenie, že bola vydaná záruka za úver v prospech spoločnosti Teracom, alebo prinajmenšom k jej dispozícii. |
| --- | --- |

(49)

Na základe informácií v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania mala Komisia dôvod na podozrenie, že bola vydaná záruka za úver v prospech spoločnosti Teracom, alebo prinajmenšom k jej dispozícii.

| (50) | Počas roku 2001 neboli vyhliadky platobnej schopnosti spoločnosti Teracom vôbec priaznivé z dôvodov súvisiacich najmä s investíciami spoločnosti do digitálnej pozemnej televízie a očakával sa ďalší pokles jej platobnej schopnosti (58). V dôsledku toho vzniklo veľké nebezpečenstvo, že spoločnosť Teracom nielenže nebude schopná dodržať zmluvy týkajúce sa vysielania programov SVT a TV4, ale nebude mať ani dostatočné prostriedky na rozvoj a prevádzku digitálnej pozemnej siete ako celku. Okrem toho sa objavilo aj nebezpečenstvo, že si Teracom nedokáže splniť záväzky voči veriteľom. |
| --- | --- |

(50)

Počas roku 2001 neboli vyhliadky platobnej schopnosti spoločnosti Teracom vôbec priaznivé z dôvodov súvisiacich najmä s investíciami spoločnosti do digitálnej pozemnej televízie a očakával sa ďalší pokles jej platobnej schopnosti (58). V dôsledku toho vzniklo veľké nebezpečenstvo, že spoločnosť Teracom nielenže nebude schopná dodržať zmluvy týkajúce sa vysielania programov SVT a TV4, ale nebude mať ani dostatočné prostriedky na rozvoj a prevádzku digitálnej pozemnej siete ako celku. Okrem toho sa objavilo aj nebezpečenstvo, že si Teracom nedokáže splniť záväzky voči veriteľom.

| (51) | V návrhu vlády z novembra 2001 sa odporúčala štátna záruka pre spoločnosť Teracom v maximálnej výške 2 miliardy SEK (približne 210 miliónov EUR). Teracom mal podľa návrhu zaplatiť poplatok za riziko a administratívne náklady spojené s poskytnutím záruky, ktorá bola zároveň časovo obmedzená (59). Parlament schválil tento návrh vo februári 2002 (60). Podľa informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, vláda rozhodla poskytnúť štátnu záruku spoločnosti Teracom, hneď ako parlament schválil príslušný návrh. |
| --- | --- |

(51)

V návrhu vlády z novembra 2001 sa odporúčala štátna záruka pre spoločnosť Teracom v maximálnej výške 2 miliardy SEK (približne 210 miliónov EUR). Teracom mal podľa návrhu zaplatiť poplatok za riziko a administratívne náklady spojené s poskytnutím záruky, ktorá bola zároveň časovo obmedzená (59). Parlament schválil tento návrh vo februári 2002 (60). Podľa informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, vláda rozhodla poskytnúť štátnu záruku spoločnosti Teracom, hneď ako parlament schválil príslušný návrh.

| (52) | V oznámení o štátnej pomoci vo forme záruk (oznámenie o štátnych zárukách) (61) Komisia vysvetľuje, ako sa uplatňuje článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES v prípade poskytovania štátnej záruky členským štátom. Podľa časti 4 oznámenia o štátnych zárukách iba splnením niektorých podmienok možno zabezpečiť, že príslušná štátna záruka nebude predstavovať štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 (62). |
| --- | --- |

(52)

V oznámení o štátnej pomoci vo forme záruk (oznámenie o štátnych zárukách) (61) Komisia vysvetľuje, ako sa uplatňuje článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES v prípade poskytovania štátnej záruky členským štátom. Podľa časti 4 oznámenia o štátnych zárukách iba splnením niektorých podmienok možno zabezpečiť, že príslušná štátna záruka nebude predstavovať štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 (62).

| (53) | Na základe súvislostí udelenia štátnej záruky a dôvodov rozhodnutia o jej vydaní, podľa vysvetlenia uvedeného v rozhodnutí o začatí konania (zlý finančný stav a zhoršujúca sa platobná schopnosť spoločnosti Teracom), Komisia mala dôvod domnievať sa, že podmienky určené v časti 4 oznámenia o štátnych zárukách možno neboli splnené a príslušná štátna záruka predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom. |
| --- | --- |

(53)

Na základe súvislostí udelenia štátnej záruky a dôvodov rozhodnutia o jej vydaní, podľa vysvetlenia uvedeného v rozhodnutí o začatí konania (zlý finančný stav a zhoršujúca sa platobná schopnosť spoločnosti Teracom), Komisia mala dôvod domnievať sa, že podmienky určené v časti 4 oznámenia o štátnych zárukách možno neboli splnené a príslušná štátna záruka predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom.

5.3.   Kapitálová injekcia

| (54) | Na základe informácií týkajúcich sa finančnej situácie spoločnosti Teracom, ktoré boli dostupné v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, Komisia nemohla vylúčiť, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom. |
| --- | --- |

(54)

Na základe informácií týkajúcich sa finančnej situácie spoločnosti Teracom, ktoré boli dostupné v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, Komisia nemohla vylúčiť, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom.

| (55) | Hoci Teracom v roku 2002 začal reštrukturalizovať činnosť celého koncernu s cieľom zlepšiť svoj finančný stav (63) a prognózy predaja sa zlepšovali, spoločnosť stále vytvárala stratu a jej platová schopnosť naďalej klesala (64). Podľa informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, bola na konci roka 2002 miera platobnej schopnosti spoločnosti Teracom 20 %, zatiaľ čo jej veritelia požadovali, aby sa miera platobnej schopnosti pohybovala na úrovni 25 % (úroveň celého koncernu bola podľa informácií Komisie evidentne 30 %) (65). Jednako spoločnosť Teracom, no aj jej veritelia preto požadovali poskytnutie kapitálovej injekcie pre Teracom (66). |
| --- | --- |

(55)

Hoci Teracom v roku 2002 začal reštrukturalizovať činnosť celého koncernu s cieľom zlepšiť svoj finančný stav (63) a prognózy predaja sa zlepšovali, spoločnosť stále vytvárala stratu a jej platová schopnosť naďalej klesala (64). Podľa informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, bola na konci roka 2002 miera platobnej schopnosti spoločnosti Teracom 20 %, zatiaľ čo jej veritelia požadovali, aby sa miera platobnej schopnosti pohybovala na úrovni 25 % (úroveň celého koncernu bola podľa informácií Komisie evidentne 30 %) (65). Jednako spoločnosť Teracom, no aj jej veritelia preto požadovali poskytnutie kapitálovej injekcie pre Teracom (66).

| (56) | Podľa informácií Komisie vláda dospela k záveru, že neistý finančný stav spoločnosti Teracom bol len dočasný, vyvolaný vysokými investíciami a nákladmi na prevádzku a že z dlhodobého hľadiska by sa spoločnosť Teracom mala stať prosperujúcim podnikom s pevným postavením na trhu a mala by predstavovať vážny obchodný model. V marci 2003 navrhla vláda parlamentu, aby jej odobril poskytnutie podmieneného účastinárskeho príspevku spoločnosti Teracom v podobe kapitálovej injekcie vo výške okolo 500 miliónov SEK(približne 52,5 milióna EUR) (67). Po schválení v parlamente v máji 2003 a podpísaní zmluvy so spoločnosťou Teracom v júni 2003 štát udelil spoločnosti Teracom podmienený účastinársky príspevok. |
| --- | --- |

(56)

Podľa informácií Komisie vláda dospela k záveru, že neistý finančný stav spoločnosti Teracom bol len dočasný, vyvolaný vysokými investíciami a nákladmi na prevádzku a že z dlhodobého hľadiska by sa spoločnosť Teracom mala stať prosperujúcim podnikom s pevným postavením na trhu a mala by predstavovať vážny obchodný model. V marci 2003 navrhla vláda parlamentu, aby jej odobril poskytnutie podmieneného účastinárskeho príspevku spoločnosti Teracom v podobe kapitálovej injekcie vo výške okolo 500 miliónov SEK(približne 52,5 milióna EUR) (67). Po schválení v parlamente v máji 2003 a podpísaní zmluvy so spoločnosťou Teracom v júni 2003 štát udelil spoločnosti Teracom podmienený účastinársky príspevok.

| (57) | V marci 2003 pred prijatím návrhu vláda informovala Komisiu o svojom zámere predložiť parlamentu návrh týkajúci sa príslušnej kapitálovej injekcie. Podľa vyjadrenia vlády však nešlo o formálne oznámenie Komisii (68). |
| --- | --- |

(57)

V marci 2003 pred prijatím návrhu vláda informovala Komisiu o svojom zámere predložiť parlamentu návrh týkajúci sa príslušnej kapitálovej injekcie. Podľa vyjadrenia vlády však nešlo o formálne oznámenie Komisii (68).

| (58) | Lenže z informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii, vyplýva, že pred udelením kapitálovej injekcie bola miera platobnej schopnosti spoločnosti Teracom nižšia ako požadovaných 25 %. Táto skutočnosť priviedla Komisiu k záveru, že sa transakcia možno nerealizovala podľa podmienok podobných tým, ktoré prevládajú na súkromnom úverovom trhu (t. j. že súkromný veriteľ by prijal rovnaké rozhodnutie o prísune kapitálu do spoločnosti Teracom). Komisia preto nemohla vylúčiť, že v tomto prípade kapitálová injekcia predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(58)

Lenže z informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii, vyplýva, že pred udelením kapitálovej injekcie bola miera platobnej schopnosti spoločnosti Teracom nižšia ako požadovaných 25 %. Táto skutočnosť priviedla Komisiu k záveru, že sa transakcia možno nerealizovala podľa podmienok podobných tým, ktoré prevládajú na súkromnom úverovom trhu (t. j. že súkromný veriteľ by prijal rovnaké rozhodnutie o prísune kapitálu do spoločnosti Teracom). Komisia preto nemohla vylúčiť, že v tomto prípade kapitálová injekcia predstavuje štátnu pomoc.

5.4.   Dôvody začatia konania vo veci formálneho zisťovania

| (59) | Z informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, vyplýva, že nie je možné vylúčiť skutočnosť, že všetky tri údajné opatrenia pomoci spĺňajú požiadavky článku 87 ods. 1 a preto predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(59)

Z informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, vyplýva, že nie je možné vylúčiť skutočnosť, že všetky tri údajné opatrenia pomoci spĺňajú požiadavky článku 87 ods. 1 a preto predstavujú štátnu pomoc.

| (60) | Okrem toho v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania nemala Komisia prístup k žiadnym údajom, ktoré by preukázali, že pomoc bola poskytnutá v súlade so Zmluvou o ES. Žiadna z výnimiek podľa článku 87 ods. 2, článku 87 ods. 3 alebo článku 86 ods. 2 sa nezdala byť splnená a problémom bolo, že Švédsko podľa všetkého počas procesu digitalizácie zanedbalo zásadu technologickej neutrality. |
| --- | --- |

(60)

Okrem toho v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania nemala Komisia prístup k žiadnym údajom, ktoré by preukázali, že pomoc bola poskytnutá v súlade so Zmluvou o ES. Žiadna z výnimiek podľa článku 87 ods. 2, článku 87 ods. 3 alebo článku 86 ods. 2 sa nezdala byť splnená a problémom bolo, že Švédsko podľa všetkého počas procesu digitalizácie zanedbalo zásadu technologickej neutrality.

| (61) | Z tohto dôvodu Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania, aby poskytla Švédsku a ďalším zainteresovaným stranám príležitosť predložiť pripomienky k predbežnému hodnoteniu Komisie v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(61)

Z tohto dôvodu Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania, aby poskytla Švédsku a ďalším zainteresovaným stranám príležitosť predložiť pripomienky k predbežnému hodnoteniu Komisie v rozhodnutí o začatí konania.

6.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

6.1.   B2 Bredband AB (B2)

| (62) | Spoločnosť B2 súhlasí so všetkými tvrdeniami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Podľa spoločnosti B2 výhody poskytnuté spoločnosti Teracom môžu narušiť hospodársku súťaž nielen na trhu digitálneho satelitného vysielania, ale aj digitálneho káblového vysielania. V najbližších rokoch sa multicast TV stane jedným z hlavných produktov na trhu širokopásmového vysielania (69). |
| --- | --- |

(62)

Spoločnosť B2 súhlasí so všetkými tvrdeniami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Podľa spoločnosti B2 výhody poskytnuté spoločnosti Teracom môžu narušiť hospodársku súťaž nielen na trhu digitálneho satelitného vysielania, ale aj digitálneho káblového vysielania. V najbližších rokoch sa multicast TV stane jedným z hlavných produktov na trhu širokopásmového vysielania (69).

6.2.   ECCA

| (63) | Spoločnosť ECCA nemá zvláštne pripomienky k údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, ale víta preskúmanie služieb digitálneho pozemného vysielania vo Švédsku Komisiou. Najmä preto, že viacero členských štátov prijíma opatrenia na financovanie novej infraštruktúry, a zvlášť digitálnych pozemných sietí a služieb. Podľa názoru ECCA tieto opatrenia už teraz ovplyvňujú správanie sa spotrebiteľov voči káblovým službám. |
| --- | --- |

(63)

Spoločnosť ECCA nemá zvláštne pripomienky k údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, ale víta preskúmanie služieb digitálneho pozemného vysielania vo Švédsku Komisiou. Najmä preto, že viacero členských štátov prijíma opatrenia na financovanie novej infraštruktúry, a zvlášť digitálnych pozemných sietí a služieb. Podľa názoru ECCA tieto opatrenia už teraz ovplyvňujú správanie sa spotrebiteľov voči káblovým službám.

| (64) | Okrem toho vyjadrila spoločnosť ECCA názor, že postupy a podmienky, ktoré štátne a regionálne úrady povoľujú týmto platformám, sú svojou podstatou diskriminačné a majú za následok nevýhodné postavenie operátorov iných platforiem v rámci hospodárskej súťaže. Podľa ECCA investori odmietajú investovať do infraštruktúry, ak je pravdepodobné, že verejné orgány budú podporovať výstavbu konkurenčnej infraštruktúry, ktorá bude schopná ponúkať rovnaké druhy služieb za subvenčné ceny. Môže to mať veľmi negatívny účinok na dostupnosť financovania potrebného na konsolidáciu káblového odvetvia, modernizáciu sietí a predstavenie nových služieb (70). |
| --- | --- |

(64)

Okrem toho vyjadrila spoločnosť ECCA názor, že postupy a podmienky, ktoré štátne a regionálne úrady povoľujú týmto platformám, sú svojou podstatou diskriminačné a majú za následok nevýhodné postavenie operátorov iných platforiem v rámci hospodárskej súťaže. Podľa ECCA investori odmietajú investovať do infraštruktúry, ak je pravdepodobné, že verejné orgány budú podporovať výstavbu konkurenčnej infraštruktúry, ktorá bude schopná ponúkať rovnaké druhy služieb za subvenčné ceny. Môže to mať veľmi negatívny účinok na dostupnosť financovania potrebného na konsolidáciu káblového odvetvia, modernizáciu sietí a predstavenie nových služieb (70).

6.3.   ESOA

| (65) | Podľa názoru spoločnosti ESOA švédske úrady poskytujú spoločnosti Teracom nezákonnú štátnu pomoc. Dôsledkom štátnej pomoci je zvýhodnenie pozemného technického riešenia pred inými, napríklad káblovým alebo satelitným riešením, čím sa narúša spravodlivá hospodárska súťaž, pretože štátna pomoc umožňuje spoločnosti Teracom znížiť náklady a ponúkať nižšie ceny, ako sú za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(65)

Podľa názoru spoločnosti ESOA švédske úrady poskytujú spoločnosti Teracom nezákonnú štátnu pomoc. Dôsledkom štátnej pomoci je zvýhodnenie pozemného technického riešenia pred inými, napríklad káblovým alebo satelitným riešením, čím sa narúša spravodlivá hospodárska súťaž, pretože štátna pomoc umožňuje spoločnosti Teracom znížiť náklady a ponúkať nižšie ceny, ako sú za bežných trhových podmienok.

| (66) | Podľa názoru spoločnosti ESOA si prevádzka satelitov na digitálne televízne vysielanie vyžaduje veľké investície. Ale na nenarušenom trhu predstavujú satelity silnú konkurenciu pozemných digitálnych riešení vrátane káblových. So zreteľom na prechod z analógového na digitálne vysielanie, ktorý prebieha v celej Európskej únii spoločnosť ESOA vyjadrila obavy, že sa investície podobné tým vo Švédsku môžu objaviť aj v ďalších krajinách (71). |
| --- | --- |

(66)

Podľa názoru spoločnosti ESOA si prevádzka satelitov na digitálne televízne vysielanie vyžaduje veľké investície. Ale na nenarušenom trhu predstavujú satelity silnú konkurenciu pozemných digitálnych riešení vrátane káblových. So zreteľom na prechod z analógového na digitálne vysielanie, ktorý prebieha v celej Európskej únii spoločnosť ESOA vyjadrila obavy, že sa investície podobné tým vo Švédsku môžu objaviť aj v ďalších krajinách (71).

6.4.   NSAB

| (67) | Spoločnosť NSAB trvá na svojich argumentoch vyjadrených v sťažnosti a doplňujúcich podaniach a súhlasí s tvrdeniami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Vyjadruje však pochybnosť o tom, že číselné údaje, ktoré poskytli švédske úrady v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, zodpovedajú všetkým platbám vykonaným SVT v prospech spoločnosti Teracom a že poskytujú spravodlivý a reálny obraz o skutočne vyplatených sumách. Preto vyzýva Komisiu, aby vládu požiadala o ďalšie informácie a vysvetlenia. |
| --- | --- |

(67)

Spoločnosť NSAB trvá na svojich argumentoch vyjadrených v sťažnosti a doplňujúcich podaniach a súhlasí s tvrdeniami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Vyjadruje však pochybnosť o tom, že číselné údaje, ktoré poskytli švédske úrady v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, zodpovedajú všetkým platbám vykonaným SVT v prospech spoločnosti Teracom a že poskytujú spravodlivý a reálny obraz o skutočne vyplatených sumách. Preto vyzýva Komisiu, aby vládu požiadala o ďalšie informácie a vysvetlenia.

| (68) | Na margo argumentov vlády v prospech digitálneho pozemného vysielania oproti digitálnemu satelitnému vysielaniu spoločnosť NSAB uvádza skutočnosť, že v niektorých susedných krajinách je relatívne málo domácností, ktoré nemajú príjem satelitného vysielania. Okrem toho spoločnosť NSAB zdôrazňuje, že v krajinách, ako je napríklad Fínsko, až 10 % domácností v rámci príslušného pokrytia digitálnej pozemnej siete zaznamenalo problémy s príjmom signálu. NSAB ďalej uvádza, že podľa údajov BBC až 25 % domácností vo Veľkej Británii nemôže sledovať digitálnu pozemnú televíziu pre zlú inštaláciu antény. |
| --- | --- |

(68)

Na margo argumentov vlády v prospech digitálneho pozemného vysielania oproti digitálnemu satelitnému vysielaniu spoločnosť NSAB uvádza skutočnosť, že v niektorých susedných krajinách je relatívne málo domácností, ktoré nemajú príjem satelitného vysielania. Okrem toho spoločnosť NSAB zdôrazňuje, že v krajinách, ako je napríklad Fínsko, až 10 % domácností v rámci príslušného pokrytia digitálnej pozemnej siete zaznamenalo problémy s príjmom signálu. NSAB ďalej uvádza, že podľa údajov BBC až 25 % domácností vo Veľkej Británii nemôže sledovať digitálnu pozemnú televíziu pre zlú inštaláciu antény.

| (69) | Nakoniec, spoločnosť NSAB spochybňuje nestrannosť správy, ktorú vypracovala spoločnosť Öhrlings PriceWaterhouseCooper (PWC), v súvislosti s kapitálovou injekciou určenou koncernu Teracom. Tvrdí, že v tejto správe sa pri obchodnej prognóze spoločnosti Teracom vychádza z niektorých priveľmi optimistických predpokladov, napríklad so zreteľom na očakávaný počet predplatiteľov (72). |
| --- | --- |

(69)

Nakoniec, spoločnosť NSAB spochybňuje nestrannosť správy, ktorú vypracovala spoločnosť Öhrlings PriceWaterhouseCooper (PWC), v súvislosti s kapitálovou injekciou určenou koncernu Teracom. Tvrdí, že v tejto správe sa pri obchodnej prognóze spoločnosti Teracom vychádza z niektorých priveľmi optimistických predpokladov, napríklad so zreteľom na očakávaný počet predplatiteľov (72).

6.5.   Telenor Broadcast

| (70) | Spoločnosť Telenor Broadcast nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či údajné opatrenia v tejto veci predstavujú štátnu pomoc. Zdôrazňuje však, že pomoc pridelená digitálnej pozemnej platforme bude pre prevádzkovateľov ostatných platforiem znamenať nevýhodné postavenie v rámci hospodárskej súťaže, a to na distribučných trhoch, na ktorých sa televízne služby ponúkajú spotrebiteľom, ale aj na trhoch vysielania, na ktorých sa kapacita infraštruktúry vysielania ponúka vysielacím spoločnostiam. |
| --- | --- |

(70)

Spoločnosť Telenor Broadcast nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či údajné opatrenia v tejto veci predstavujú štátnu pomoc. Zdôrazňuje však, že pomoc pridelená digitálnej pozemnej platforme bude pre prevádzkovateľov ostatných platforiem znamenať nevýhodné postavenie v rámci hospodárskej súťaže, a to na distribučných trhoch, na ktorých sa televízne služby ponúkajú spotrebiteľom, ale aj na trhoch vysielania, na ktorých sa kapacita infraštruktúry vysielania ponúka vysielacím spoločnostiam.

| (71) | Spoločnosť Teracom (vrátane spoločnosti Boxer) pôsobí ako poskytovateľ vysielacích služieb vysielacím spoločnostiam a televíznych služieb spotrebiteľom zároveň a štátnu pomoc bude môcť využiť na financovanie obidvoch činností. V trhovom odvetví distribúcie televízneho vysielania to možno dosiahnuť buď ponúkaním televíznych služieb za nižšie ceny, alebo ponukou väčšieho množstva digitálnych skriniek, ako by inak bolo ekonomicky výhodné bez štátnej pomoci. Podľa názoru spoločnosti Telenor Broadcast má táto skutočnosť rozhodujúci význam v súčasnej fáze vývoja smerom k jednotnému trhu pre všetky platformy. |
| --- | --- |

(71)

Spoločnosť Teracom (vrátane spoločnosti Boxer) pôsobí ako poskytovateľ vysielacích služieb vysielacím spoločnostiam a televíznych služieb spotrebiteľom zároveň a štátnu pomoc bude môcť využiť na financovanie obidvoch činností. V trhovom odvetví distribúcie televízneho vysielania to možno dosiahnuť buď ponúkaním televíznych služieb za nižšie ceny, alebo ponukou väčšieho množstva digitálnych skriniek, ako by inak bolo ekonomicky výhodné bez štátnej pomoci. Podľa názoru spoločnosti Telenor Broadcast má táto skutočnosť rozhodujúci význam v súčasnej fáze vývoja smerom k jednotnému trhu pre všetky platformy.

| (72) | Spoločnosť Telenor Broadcast ďalej kladie otázku, či povinnosť SVT vykryť 99,8 % švédskeho obyvateľstva pozemnou sieťou sama osebe predstavuje štátnu pomoc a spochybňuje závery, že pozemné vysielanie je najhospodárnejší spôsob distribúcie televízneho signálu (73). |
| --- | --- |

(72)

Spoločnosť Telenor Broadcast ďalej kladie otázku, či povinnosť SVT vykryť 99,8 % švédskeho obyvateľstva pozemnou sieťou sama osebe predstavuje štátnu pomoc a spochybňuje závery, že pozemné vysielanie je najhospodárnejší spôsob distribúcie televízneho signálu (73).

6.6.   TeliaSonera

| (73) | Spoločnosť TeliaSonera nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či sú údajné opatrenia v tejto veci v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES. Zdôrazňuje však význam neutrálnosti v rámci hospodárskej súťaže medzi rôznymi technickými infraštruktúrami na trhu distribúcie televízneho vysielania (74). |
| --- | --- |

(73)

Spoločnosť TeliaSonera nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či sú údajné opatrenia v tejto veci v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES. Zdôrazňuje však význam neutrálnosti v rámci hospodárskej súťaže medzi rôznymi technickými infraštruktúrami na trhu distribúcie televízneho vysielania (74).

6.7.   UGC

| (74) | Spoločnosť UGC nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či sú údajné opatrenia v tejto veci v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES. Zároveň však plne podporuje zisťovanie, ktoré Komisia vedie. Ďalej podporuje názor, že podpora zo strany štátu v rámci hospodárskej súťaže môže iba narušiť riadne fungovanie trhu. Podľa názoru spoločnosti UGC nie je možné odôvodniť zasahovanie štátu do rozvoja digitálnej pozemnej televízie na základe argumentu o verejnom záujme. Ak je vo verejnom záujme poskytovať služby digitálnej televízie, jestvuje veľa alternatívnych infraštruktúr, ktoré sa na tento účel môžu využiť (75). |
| --- | --- |

(74)

Spoločnosť UGC nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či sú údajné opatrenia v tejto veci v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES. Zároveň však plne podporuje zisťovanie, ktoré Komisia vedie. Ďalej podporuje názor, že podpora zo strany štátu v rámci hospodárskej súťaže môže iba narušiť riadne fungovanie trhu. Podľa názoru spoločnosti UGC nie je možné odôvodniť zasahovanie štátu do rozvoja digitálnej pozemnej televízie na základe argumentu o verejnom záujme. Ak je vo verejnom záujme poskytovať služby digitálnej televízie, jestvuje veľa alternatívnych infraštruktúr, ktoré sa na tento účel môžu využiť (75).

6.8.   Viasat

| (75) | Spoločnosť Viasat víta skutočnosť, že Komisia začala formálne zisťovanie a zastáva názor, že už z rozhodnutia o začatí konania je jasné, že spoločnosť Teracom (vrátane spoločnosti Boxer) dostala významnú dotáciu zo štátnych zdrojov, ktorá predstavuje nezákonnú štátnu pomoc. Úplne súhlasí so závermi uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Podľa spoločnosti Viasat je satelitné vysielanie oveľa hospodárnejšou distribučnou platformou a rozhodnutie vlády podporovať pozemnú sieť povedie k zúženiu výberu spotrebiteľa a nižšej kvalite ponúkaných produktov. |
| --- | --- |

(75)

Spoločnosť Viasat víta skutočnosť, že Komisia začala formálne zisťovanie a zastáva názor, že už z rozhodnutia o začatí konania je jasné, že spoločnosť Teracom (vrátane spoločnosti Boxer) dostala významnú dotáciu zo štátnych zdrojov, ktorá predstavuje nezákonnú štátnu pomoc. Úplne súhlasí so závermi uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Podľa spoločnosti Viasat je satelitné vysielanie oveľa hospodárnejšou distribučnou platformou a rozhodnutie vlády podporovať pozemnú sieť povedie k zúženiu výberu spotrebiteľa a nižšej kvalite ponúkaných produktov.

| (76) | Spoločnosť Viasat ďalej hovorí, že aj spoločnosť Boxer využíva dodatočnú štátnu pomoc nielen prostredníctvom spoločnosti Teracom, ale i priamo od SVT. Na rozdiel od distributérov satelitného vysielania (vrátane spoločnosti Viasat) nemusí spoločnosť Boxer platiť poplatky za distribučné práva na programy SVT (76). |
| --- | --- |

(76)

Spoločnosť Viasat ďalej hovorí, že aj spoločnosť Boxer využíva dodatočnú štátnu pomoc nielen prostredníctvom spoločnosti Teracom, ale i priamo od SVT. Na rozdiel od distributérov satelitného vysielania (vrátane spoločnosti Viasat) nemusí spoločnosť Boxer platiť poplatky za distribučné práva na programy SVT (76).

7.   PRIPOMIENKY ŠVÉDSKA

| (77) | V odpovedi z 29. októbra švédska vláda vyjadrila názor, že spoločnosti Teracom nebola pridelená pomoc v rozpore so záväzkami Švédska voči ustanoveniam Zmluvy o ES. Tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania sa zakladá na neúplných a často nepresných informáciách. |
| --- | --- |

(77)

V odpovedi z 29. októbra švédska vláda vyjadrila názor, že spoločnosti Teracom nebola pridelená pomoc v rozpore so záväzkami Švédska voči ustanoveniam Zmluvy o ES. Tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania sa zakladá na neúplných a často nepresných informáciách.

7.1.   Tvrdenie, že SVT zaplatila spoločnosti Teracom neprimerane vysoké poplatky za prenos

| (78) | Podľa švédskej vlády SVT nezaplatila a ani nebude platiť spoločnosti Teracom neprimerane vysoké poplatky za prenosové služby v analógovej a digitálnej pozemnej sieti. Okrem toho vláda tvrdí, že hodnotenie vypracované Komisiou v rozhodnutí o začatí konania sa zakladá na nepresných údajoch. |
| --- | --- |

(78)

Podľa švédskej vlády SVT nezaplatila a ani nebude platiť spoločnosti Teracom neprimerane vysoké poplatky za prenosové služby v analógovej a digitálnej pozemnej sieti. Okrem toho vláda tvrdí, že hodnotenie vypracované Komisiou v rozhodnutí o začatí konania sa zakladá na nepresných údajoch.

| (79) | Po prvé v rozhodnutí o začatí konania Komisia posudzuje náklady spoločnosti Teracom v rámci digitálnej pozemnej siete (stĺpec 3 v tabuľke 2) bez DPH, hoci všetky ostatné údaje v tejto tabuľke sú s DPH. Podľa vlády by sa mali všetky údaje uviesť bez DPH, aby boli porovnateľné (77). Nasledujúca tabuľka 3 je prevzatá z rozhodnutia o začatí konania s číselnými údajmi bez DPH. Podľa opravených číselných údajov bude akumulovaný zisk spoločnosti Teracom do roku 2013 podstatne nižší (23,7 milióna SEK) ako suma uvedená v rozhodnutí o začatí konania (509,61 milióna SEK).
  Tabuľka 3:
  Výška prenosových poplatkov SVT v období rokov 2002 až 2013
  (bez DPH)











  rok | Platby SVT spoločnosti Teracom
  bez DPH (1) | Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie SVT
  bez DPH (2) | Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT
  (3) | Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT bez DPH
  (4 = 2 + 3) | Odhadovaný ročný zisk/strata spoločnosti Teracom
  (5 = 4 – 1) | Odhadovaný kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 388,0 | 384 | 160 | 544 | – 156,0 | – 156,0 |
| 2003 | 418,4 | 384 | 160 | 544 | – 125,6 | – 281,6 |
| 2004 | 445,2 | 384 | 160 | 544 | –98,8 | – 380,4 |
| 2005 | 473,4 | 384 | 160 | 544 | –70,6 | – 451,0 |
| 2006 | 205,0 | 192 | 160 | 352 | – 147,1 | – 598,1 |
| 2007 | 219,0 | 96 | 160 | 256 | –37,0 | – 635,0 |
| 2008 | 233,3 | | 160 | 160 | 73,3 | – 561,8 |
| 2009 | 247,7 | | 160 | 160 | 87,7 | – 474,1 |
| 2010 | 262,2 | | 160 | 160 | 102,2 | – 371,9 |
| 2011 | 276,9 | | 160 | 160 | 116,9 | – 255,0 |
| 2012 | 291,8 | | 160 | 160 | 131,8 | – 123,2 |
| 2013 | 306,8 | | 160 | 160 | 146,8 | 23,7 |
| Zdroj: odpoveď z 29. októbra, s. 25. Upozornenie: V tabuľke sa stále nachádzajú niektoré chyby, ktoré sú vysvetlené a opravené v tabuľke 4. |

(79)

Po prvé v rozhodnutí o začatí konania Komisia posudzuje náklady spoločnosti Teracom v rámci digitálnej pozemnej siete (stĺpec 3 v tabuľke 2) bez DPH, hoci všetky ostatné údaje v tejto tabuľke sú s DPH. Podľa vlády by sa mali všetky údaje uviesť bez DPH, aby boli porovnateľné (77). Nasledujúca tabuľka 3 je prevzatá z rozhodnutia o začatí konania s číselnými údajmi bez DPH. Podľa opravených číselných údajov bude akumulovaný zisk spoločnosti Teracom do roku 2013 podstatne nižší (23,7 milióna SEK) ako suma uvedená v rozhodnutí o začatí konania (509,61 milióna SEK).

Tabuľka 3:

Výška prenosových poplatkov SVT v období rokov 2002 až 2013

(bez DPH)

rok

Platby SVT spoločnosti Teracom

bez DPH (1)

Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie SVT

bez DPH (2)

Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT

(3)

Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT bez DPH

(4 = 2 + 3)

Odhadovaný ročný zisk/strata spoločnosti Teracom

(5 = 4 – 1)

Odhadovaný kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom

(6)

2002

388,0

384

160

544

– 156,0

– 156,0

2003

418,4

384

160

544

– 125,6

– 281,6

2004

445,2

384

160

544

–98,8

– 380,4

2005

473,4

384

160

544

–70,6

– 451,0

2006

205,0

192

160

352

– 147,1

– 598,1

2007

219,0

96

160

256

–37,0

– 635,0

2008

233,3

160

160

73,3

– 561,8

2009

247,7

160

160

87,7

– 474,1

2010

262,2

160

160

102,2

– 371,9

2011

276,9

160

160

116,9

– 255,0

2012

291,8

160

160

131,8

– 123,2

2013

306,8

160

160

146,8

23,7

Zdroj: odpoveď z 29. októbra, s. 25. Upozornenie: V tabuľke sa stále nachádzajú niektoré chyby, ktoré sú vysvetlené a opravené v tabuľke 4.

| (80) | Po druhé vláda tvrdí, že sa rozhodnutie Komisie o začatí konania zakladá na odhadoch nákladov spoločnosti Teracom na vysielanie SVT ešte z roku 2001 (pozri stĺpce 3 a 4 v tabuľke 4 a tabuľke 3, v tomto poradí). Podľa vlády sa skutočné náklady spoločnosti Teracom výrazne odlišujú od pôvodných odhadov (pozri tabuľku 4) a na podloženie svojho tvrdenia vláda predložila presné číselné údaje. Rozdiel je najvýraznejší pri nákladoch spoločnosti Teracom v digitálnej pozemnej sieti, keďže sa náklady pôvodne odhadovali na 160 miliónov SEK ročne. Pri tomto odhade sa vychádzalo z miery pokrytia digitálnej siete 98 % a úplnej funkčnosti siete k roku 2002, napríklad vrátane možnosti regionálnej poruchy (regional nedbrytbarhet) prenosových signálov a bezpečnostných opatrení (säkerhetsåtgärder) (78). Digitálna pozemná sieť sa však v tomto rozsahu vybudovala až počas roka 2005 a až v tomto roku náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT cez digitálnu platformu začali zodpovedať pôvodnému odhadu (pozri tabuľku 4). Predložené číselné údaje odrážajúce skutočné náklady spoločnosti Teracom sú aj reakciou na obavy, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, a síce obavy z údajnej skutočnosti, že náklady na vysielanie SVT boli v počiatočnej fáze výstavby nižšie ako 160 miliónov SEK (79). |
| --- | --- |

(80)

Po druhé vláda tvrdí, že sa rozhodnutie Komisie o začatí konania zakladá na odhadoch nákladov spoločnosti Teracom na vysielanie SVT ešte z roku 2001 (pozri stĺpce 3 a 4 v tabuľke 4 a tabuľke 3, v tomto poradí). Podľa vlády sa skutočné náklady spoločnosti Teracom výrazne odlišujú od pôvodných odhadov (pozri tabuľku 4) a na podloženie svojho tvrdenia vláda predložila presné číselné údaje. Rozdiel je najvýraznejší pri nákladoch spoločnosti Teracom v digitálnej pozemnej sieti, keďže sa náklady pôvodne odhadovali na 160 miliónov SEK ročne. Pri tomto odhade sa vychádzalo z miery pokrytia digitálnej siete 98 % a úplnej funkčnosti siete k roku 2002, napríklad vrátane možnosti regionálnej poruchy (regional nedbrytbarhet) prenosových signálov a bezpečnostných opatrení (säkerhetsåtgärder) (78). Digitálna pozemná sieť sa však v tomto rozsahu vybudovala až počas roka 2005 a až v tomto roku náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT cez digitálnu platformu začali zodpovedať pôvodnému odhadu (pozri tabuľku 4). Predložené číselné údaje odrážajúce skutočné náklady spoločnosti Teracom sú aj reakciou na obavy, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, a síce obavy z údajnej skutočnosti, že náklady na vysielanie SVT boli v počiatočnej fáze výstavby nižšie ako 160 miliónov SEK (79).

| (81) | Po tretie vláda zdôraznila, že platby SVT za prenosové poplatky spoločnosti Teracom tak ako sa prezentujú v rozhodnutí o začatí konania (stĺpec 1 v tabuľke 2 a tabuľke 3), nezodpovedajú skutočným platbám SVT, ale predstavujú finančné prostriedky určené na prevod z distribučného účtu na účet SVT. Tieto prostriedky mala SVT k dispozícii na úhradu za služby pozemného vysielania, ale nebola žiadnym záväzkom viazaná použiť ich výhradne na príslušný účel (80). Vláda ďalej upozornila Komisiu, že na rozdiel od pôvodného predpokladu má SVT v roku 2006 z distribučného účtu dostať 384 miliónov SEK(bez DPH) namiesto 205 miliónov SEK(bez DPH), čo bol odhad uvedený v rozhodnutí o začatí konania (81). |
| --- | --- |

(81)

Po tretie vláda zdôraznila, že platby SVT za prenosové poplatky spoločnosti Teracom tak ako sa prezentujú v rozhodnutí o začatí konania (stĺpec 1 v tabuľke 2 a tabuľke 3), nezodpovedajú skutočným platbám SVT, ale predstavujú finančné prostriedky určené na prevod z distribučného účtu na účet SVT. Tieto prostriedky mala SVT k dispozícii na úhradu za služby pozemného vysielania, ale nebola žiadnym záväzkom viazaná použiť ich výhradne na príslušný účel (80). Vláda ďalej upozornila Komisiu, že na rozdiel od pôvodného predpokladu má SVT v roku 2006 z distribučného účtu dostať 384 miliónov SEK(bez DPH) namiesto 205 miliónov SEK(bez DPH), čo bol odhad uvedený v rozhodnutí o začatí konania (81).

| (82) | Tabuľka 4 zobrazuje skutočné platby SVT v prospech spoločnosti Teracom (stĺpce 1a až 1c) a skutočné náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT (stĺpce 2 až 4) za obdobie od roku 1999 do roku 2006 (82). V tabuľke sú k časovému rozpätiu uvedenému v rozhodnutí o začatí konania pridané roky 1999, 2000 a 2001. Podľa vlády tieto číselné údaje umožnia Komisii overiť skutočnosť, že počas celého obdobia od uvedenia digitálnej pozemnej siete na trh v apríli 1999 SVT nevykonala žiadne neprimerane vysoké platby v prospech spoločnosti Teracom. Údaje týkajúce sa týchto ďalších rokov zároveň odpovedajú na obavy, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania (83), a síce obavy z toho, že SVT dostala zvláštne dotácie počas počiatočnej fázy výstavby digitálnej pozemnej siete (od roku 1997 do roku 2001), t. j. pred otvorením distribučného účtu. Vláda vysvetlila, že SVT v tomto období dostala celkovú sumu 300,3 milióna SEK na technickú obnovu (teknisk förnyelse). Z tejto sumy sa použilo [...] milióna SEK na služby digitálneho pozemného vysielania ([...] milióna SEK v roku 2000 a [...] milióna v roku 2001). Tieto číselné údaje sú uvedené v tabuľke 4 (stĺpec 1b) a sú započítané do kalkulácie zisku a straty spoločnosti Teracom v obchodovaní s SVT. |
| --- | --- |

(82)

Tabuľka 4 zobrazuje skutočné platby SVT v prospech spoločnosti Teracom (stĺpce 1a až 1c) a skutočné náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT (stĺpce 2 až 4) za obdobie od roku 1999 do roku 2006 (82). V tabuľke sú k časovému rozpätiu uvedenému v rozhodnutí o začatí konania pridané roky 1999, 2000 a 2001. Podľa vlády tieto číselné údaje umožnia Komisii overiť skutočnosť, že počas celého obdobia od uvedenia digitálnej pozemnej siete na trh v apríli 1999 SVT nevykonala žiadne neprimerane vysoké platby v prospech spoločnosti Teracom. Údaje týkajúce sa týchto ďalších rokov zároveň odpovedajú na obavy, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania (83), a síce obavy z toho, že SVT dostala zvláštne dotácie počas počiatočnej fázy výstavby digitálnej pozemnej siete (od roku 1997 do roku 2001), t. j. pred otvorením distribučného účtu. Vláda vysvetlila, že SVT v tomto období dostala celkovú sumu 300,3 milióna SEK na technickú obnovu (teknisk förnyelse). Z tejto sumy sa použilo [...] milióna SEK na služby digitálneho pozemného vysielania ([...] milióna SEK v roku 2000 a [...] milióna v roku 2001). Tieto číselné údaje sú uvedené v tabuľke 4 (stĺpec 1b) a sú započítané do kalkulácie zisku a straty spoločnosti Teracom v obchodovaní s SVT.

| (83) | Tabuľka 4 na základe skutočných nákladov a poplatkov spoločnosti Teracom znázorňuje zisk a stratu spoločnosti v obchodovaní s SVT za každý rok v období rokov 1999 až 2006 (stĺpec 5). Zdá sa, že okrem roku 2005 bola v každom roku celková výška platieb SVT za analógové a digitálne vysielanie v prospech spoločnosti Teracom (stĺpec 1c) nižšia ako celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT (stĺpec 4). V skutočnosti spoločnosť Teracom za celé obdobie vyprodukovala stratu z vysielania SVT vo výške 149,5 milióna SEK.
  Tabuľka 4:
  Skutočné prenosové poplatky SVT a skutočné prenosové náklady spoločnosti Teracom v období rokov 1999 – 2006 (bez DPH)













  rok | Poplatky SVT za analógové vysielanie
  (1a) | Poplatky SVT za digitálne vysielanie
  (1b) | Celkové poplatky SVT
  (1c) | Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie
  bez DPH (2) | Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT
  (3) | Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT
  bez DPH (4 = 2 + 3) | Ročný zisk/strata spoločnosti Teracom
  (5 = 4–1c) | Kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -10,3 | -10,3 |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -31,8 | -42,1 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -24,1 | -66,2 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -18,9 | -85,1 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -3,6 | -88,7 |
| 2004 | [...]* | [...]* | [...] | [...] | [...] | [...] | -58,2 | - 146,9 |
| 2005 | [...]* | [...]* | [...] | [...] | [...] | [...] | 17,5 | - 129,4 |
| 2006 | [...]* | [...]* | [...] | [...] | [...] | [...] | -20,1 | - 149,5 |
| Zdroj: príloha 6 odpovede z 20. marca, na vysvetlenie údajov označených * pozri poznámku pod čiarou č. 8. |

(83)

Tabuľka 4 na základe skutočných nákladov a poplatkov spoločnosti Teracom znázorňuje zisk a stratu spoločnosti v obchodovaní s SVT za každý rok v období rokov 1999 až 2006 (stĺpec 5). Zdá sa, že okrem roku 2005 bola v každom roku celková výška platieb SVT za analógové a digitálne vysielanie v prospech spoločnosti Teracom (stĺpec 1c) nižšia ako celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT (stĺpec 4). V skutočnosti spoločnosť Teracom za celé obdobie vyprodukovala stratu z vysielania SVT vo výške 149,5 milióna SEK.

Tabuľka 4:

Skutočné prenosové poplatky SVT a skutočné prenosové náklady spoločnosti Teracom v období rokov 1999 – 2006 (bez DPH)

rok

Poplatky SVT za analógové vysielanie

(1a)

Poplatky SVT za digitálne vysielanie

(1b)

Celkové poplatky SVT

(1c)

Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie

bez DPH (2)

Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT

(3)

Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT

bez DPH (4 = 2 + 3)

Ročný zisk/strata spoločnosti Teracom

(5 = 4–1c)

Kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom

(6)

1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-10,3

-10,3

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-31,8

-42,1

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-24,1

-66,2

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-18,9

-85,1

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-3,6

-88,7

2004

[...]*

[...]*

[...]

[...]

[...]

[...]

-58,2

- 146,9

2005

[...]*

[...]*

[...]

[...]

[...]

[...]

17,5

- 129,4

2006

[...]*

[...]*

[...]

[...]

[...]

[...]

-20,1

- 149,5

Zdroj: príloha 6 odpovede z 20. marca, na vysvetlenie údajov označených * pozri poznámku pod čiarou č. 8.

| (84) | Vláda poskytla Komisii vysvetlenie v súvislosti so stratou spoločnosti Teracom z vysielania SVT počas obdobia rokov 1999 až 2006. Po prvé podľa vlády spoločnosť Teracom pri určovaní cien v rámci digitálnej pozemnej siete vychádzala zo skutočného počtu divákov (takzvanej miery penetrácie), ktorý bol počas počiatočnej fázy výstavby nižší ako sa očakávalo. Po druhé spoločnosť Teracom nemohla na začiatku vyberať prenosové poplatky, ktoré by úplne pokryli náklady, pretože hlavným cieľom bolo povzbudiť vysielacie spoločnosti, aby začali vysielať prostredníctvom digitálnej pozemnej siete. Po tretie náklady spoločnosti Teracom, tak ako sa uvádzajú v tabuľke 4 zahŕňajú hypotetické náklady ako miera výnosu, ktorú si vlastník nárokuje. Podľa pravidiel účtovníctva sa takéto hypotetické náklady nepovažujú za stratu (84). |
| --- | --- |

(84)

Vláda poskytla Komisii vysvetlenie v súvislosti so stratou spoločnosti Teracom z vysielania SVT počas obdobia rokov 1999 až 2006. Po prvé podľa vlády spoločnosť Teracom pri určovaní cien v rámci digitálnej pozemnej siete vychádzala zo skutočného počtu divákov (takzvanej miery penetrácie), ktorý bol počas počiatočnej fázy výstavby nižší ako sa očakávalo. Po druhé spoločnosť Teracom nemohla na začiatku vyberať prenosové poplatky, ktoré by úplne pokryli náklady, pretože hlavným cieľom bolo povzbudiť vysielacie spoločnosti, aby začali vysielať prostredníctvom digitálnej pozemnej siete. Po tretie náklady spoločnosti Teracom, tak ako sa uvádzajú v tabuľke 4 zahŕňajú hypotetické náklady ako miera výnosu, ktorú si vlastník nárokuje. Podľa pravidiel účtovníctva sa takéto hypotetické náklady nepovažujú za stratu (84).

| (85) | Vláda predložila aj skutočné ceny a náklady spoločnosti Teracom na vysielanie programov iných vysielacích spoločností ako SVT v analógovej a digitálnej pozemnej sieti (85), predovšetkým náklady a ceny hlavnej švédskej komerčnej vysielacej spoločnosti TV4, ktorá je zároveň jedinou ďalšou vysielacou spoločnosťou, ktorá využíva analógovú pozemnú sieť. V rozsahu, v akom údaje poukazujú, že SVT zaplatila vyššie prenosové poplatky ako TV4, sa dajú tieto rozdiely podľa názoru vlády vysvetliť osobitnými požiadavkami na vysielanie SVT napríklad vyššou mierou pokrytia vysielaním SVT, väčším využitím kapacity, možnosťou regionálnej poruchy vysielacích signálov SVT a bezpečnostnými opatreniami (86). |
| --- | --- |

(85)

Vláda predložila aj skutočné ceny a náklady spoločnosti Teracom na vysielanie programov iných vysielacích spoločností ako SVT v analógovej a digitálnej pozemnej sieti (85), predovšetkým náklady a ceny hlavnej švédskej komerčnej vysielacej spoločnosti TV4, ktorá je zároveň jedinou ďalšou vysielacou spoločnosťou, ktorá využíva analógovú pozemnú sieť. V rozsahu, v akom údaje poukazujú, že SVT zaplatila vyššie prenosové poplatky ako TV4, sa dajú tieto rozdiely podľa názoru vlády vysvetliť osobitnými požiadavkami na vysielanie SVT napríklad vyššou mierou pokrytia vysielaním SVT, väčším využitím kapacity, možnosťou regionálnej poruchy vysielacích signálov SVT a bezpečnostnými opatreniami (86).

7.2.   Údajná záruka za úver vystavená v prospech spoločnosti Teracom

| (86) | Podľa vlády nebola údajná záruka za úver nikdy vydaná. Priznáva však, že vo februári 2002 parlament prijal rozhodnutie, v ktorom dáva vláde plnú moc na vydanie záruky za úver (87). |
| --- | --- |

(86)

Podľa vlády nebola údajná záruka za úver nikdy vydaná. Priznáva však, že vo februári 2002 parlament prijal rozhodnutie, v ktorom dáva vláde plnú moc na vydanie záruky za úver (87).

| (87) | Vláda upozornila na potrebu poukázať na skutočnosť, že podľa švédskej ústavy iba vláda, a nie parlament, môže prijímať finančné záväzky voči tretím stranám (napríklad spoločnosti Teracom) súvisiace s finančnými prostriedkami zo štátneho rozpočtu. Vláda však takéto záväzky môže prijať až potom, keď ich parlament odobrí. Okrem toho vláda v tomto prípade žiadala, aby bol úlohou vydať záruku poverený Úrad verejného dlhu (88). |
| --- | --- |

(87)

Vláda upozornila na potrebu poukázať na skutočnosť, že podľa švédskej ústavy iba vláda, a nie parlament, môže prijímať finančné záväzky voči tretím stranám (napríklad spoločnosti Teracom) súvisiace s finančnými prostriedkami zo štátneho rozpočtu. Vláda však takéto záväzky môže prijať až potom, keď ich parlament odobrí. Okrem toho vláda v tomto prípade žiadala, aby bol úlohou vydať záruku poverený Úrad verejného dlhu (88).

| (88) | Vláda ďalej uvádza, že po schválení parlamentom v júni 2002 požiadala prostredníctvom rozhodnutia Úrad verejného dlhu o vydanie záruky v prospech spoločnosti Teracom a určenie poplatku, ktorý by sa mal spoločnosti Teracom účtovať za riziko spojené s vykonávanou činnosťou a administratívne náklady. Vláda však zdôrazňuje, že v rozhodnutí výslovne uviedla, že Úrad verejného dlhu musí skontrolovať súlad s pravidlami ES o štátnej pomoci, aby mohol skonštatovať, či je záruka za úver zlučiteľná s týmito pravidlami a ak nie je, potom musí zhromaždiť informácie potrebné na oznámenie podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy (89). Okrem toho musí Úrad verejného dlhu zhodnotiť riziká akejkoľvek štátnej záruky. Dôležité je aj to, že záruka za úver sa môže vydať až potom, keď Úrad verejného dlhu prijme rozhodnutie o výške záruky za úver, jej lehote a výške poplatku, a zároveň potom, keď sa potvrdí, že táto záruka za úver nie je v rozpore s pravidlami ES pre štátnu pomoc (90). |
| --- | --- |

(88)

Vláda ďalej uvádza, že po schválení parlamentom v júni 2002 požiadala prostredníctvom rozhodnutia Úrad verejného dlhu o vydanie záruky v prospech spoločnosti Teracom a určenie poplatku, ktorý by sa mal spoločnosti Teracom účtovať za riziko spojené s vykonávanou činnosťou a administratívne náklady. Vláda však zdôrazňuje, že v rozhodnutí výslovne uviedla, že Úrad verejného dlhu musí skontrolovať súlad s pravidlami ES o štátnej pomoci, aby mohol skonštatovať, či je záruka za úver zlučiteľná s týmito pravidlami a ak nie je, potom musí zhromaždiť informácie potrebné na oznámenie podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy (89). Okrem toho musí Úrad verejného dlhu zhodnotiť riziká akejkoľvek štátnej záruky. Dôležité je aj to, že záruka za úver sa môže vydať až potom, keď Úrad verejného dlhu prijme rozhodnutie o výške záruky za úver, jej lehote a výške poplatku, a zároveň potom, keď sa potvrdí, že táto záruka za úver nie je v rozpore s pravidlami ES pre štátnu pomoc (90).

| (89) | Opierajúc sa čiastočne o predbežný rating, ktorý v mesiacoch júl až september 2002 vypracovala spoločnosť Standard & Poor’s (91), Úrad verejného dlhu dospel k záveru, že finančné riziko spojené s vydaním záruky za úver bolo príliš vysoké. Keby sa záruka za úver vydala, sprevádzal by ju veľmi vysoký poplatok potrebný na krytie rizika. Navyše, Úrad verejného dlhu nedokázal vylúčiť, že by táto štátna záruka v podstate mohla predstavovať štátnu pomoc (92). Potom, čo 1. októbra 2002 Úrad verejného dlhu predložil svoje stanovisko, podľa vyhlásenia vlády neboli prijaté žiadne ďalšie opatrenia zo strany Teracomu, Úradu verejného dlhu ani samotnej vlády. |
| --- | --- |

(89)

Opierajúc sa čiastočne o predbežný rating, ktorý v mesiacoch júl až september 2002 vypracovala spoločnosť Standard & Poor’s (91), Úrad verejného dlhu dospel k záveru, že finančné riziko spojené s vydaním záruky za úver bolo príliš vysoké. Keby sa záruka za úver vydala, sprevádzal by ju veľmi vysoký poplatok potrebný na krytie rizika. Navyše, Úrad verejného dlhu nedokázal vylúčiť, že by táto štátna záruka v podstate mohla predstavovať štátnu pomoc (92). Potom, čo 1. októbra 2002 Úrad verejného dlhu predložil svoje stanovisko, podľa vyhlásenia vlády neboli prijaté žiadne ďalšie opatrenia zo strany Teracomu, Úradu verejného dlhu ani samotnej vlády.

7.3.   Kapitálová injekcia

| (90) | Podľa vlády podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(90)

Podľa vlády podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (91) | Vláda v prvom rade uvádza, že rozhodnutie o začatí konania vychádza z čiastočne nepresných údajov, podľa ktorých hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom vyzerá horšie ako v skutočnosti. Platobná schopnosť spoločnosti Teracom nebola až taká nízka, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania a spoločnosť Teracom vykazovala stratu iba v rokoch 2001 a 2002, a nie v roku 2003 (93). |
| --- | --- |

(91)

Vláda v prvom rade uvádza, že rozhodnutie o začatí konania vychádza z čiastočne nepresných údajov, podľa ktorých hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom vyzerá horšie ako v skutočnosti. Platobná schopnosť spoločnosti Teracom nebola až taká nízka, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania a spoločnosť Teracom vykazovala stratu iba v rokoch 2001 a 2002, a nie v roku 2003 (93).

| (92) | Podľa vlády Komisia v rozhodnutí o začatí konania vychádzala z nesprávneho hodnotenia hospodárskeho a finančného stavu spoločnosti Teracom v čase kapitálovej injekcie. Vláda zdôrazňuje, že na konci júna 2003, keď zvýšila imanie spoločnosti Teracom, sa finančný a hospodársky stav spoločnosti významne zmenil v porovnaní s obdobím, ktoré Úrad verejného dlhu posudzoval, keď zaujal negatívne stanovisko k návrhu udeliť štátnu záruku spoločnosti Teracom (94). |
| --- | --- |

(92)

Podľa vlády Komisia v rozhodnutí o začatí konania vychádzala z nesprávneho hodnotenia hospodárskeho a finančného stavu spoločnosti Teracom v čase kapitálovej injekcie. Vláda zdôrazňuje, že na konci júna 2003, keď zvýšila imanie spoločnosti Teracom, sa finančný a hospodársky stav spoločnosti významne zmenil v porovnaní s obdobím, ktoré Úrad verejného dlhu posudzoval, keď zaujal negatívne stanovisko k návrhu udeliť štátnu záruku spoločnosti Teracom (94).

| (93) | Vláda ďalej poukázala na skutočnosť, že v priebehu roka 2002 spoločnosť Teracom podnikla rôzne kroky s cieľom vyriešiť finančné a ekonomické ťažkosti. Predala svoje tri dcérske spoločnosti, znížila náklady prepustením značnej časti pracovných síl (20 %), zlúčila ďalšie dcérske spoločnosti, zatvorila niektoré časti prevádzky, skoncentrovala svoju činnosť na menšom počte miest a znížila investície v porovnaní s rokmi 2000 a 2001. Okrem toho sa trh digitálnej pozemnej televízie priaznivo vyvíjal, takže rástol dopyt po predplatení služieb digitálnej televízie, najmä na jeseň roku 2002. Spoločnosť Teracom zaznamenala významné zvýšenie ročného predaja predplatených programov zo 100 000 na konci roka 2001 na 140 000 koncom roka 2002. Vďaka opatreniam na zníženie nákladov a zvyšovaniu predaja počas druhej polovice roku 2002 sa výrazne zlepšil finančný a ekonomický stav spoločnosti Teracom, ktorá v skutočnosti už vykazovala zisk v prvých troch mesiacoch roku 2003, teda predtým ako vláda predložila svoj návrh parlamentu (95). |
| --- | --- |

(93)

Vláda ďalej poukázala na skutočnosť, že v priebehu roka 2002 spoločnosť Teracom podnikla rôzne kroky s cieľom vyriešiť finančné a ekonomické ťažkosti. Predala svoje tri dcérske spoločnosti, znížila náklady prepustením značnej časti pracovných síl (20 %), zlúčila ďalšie dcérske spoločnosti, zatvorila niektoré časti prevádzky, skoncentrovala svoju činnosť na menšom počte miest a znížila investície v porovnaní s rokmi 2000 a 2001. Okrem toho sa trh digitálnej pozemnej televízie priaznivo vyvíjal, takže rástol dopyt po predplatení služieb digitálnej televízie, najmä na jeseň roku 2002. Spoločnosť Teracom zaznamenala významné zvýšenie ročného predaja predplatených programov zo 100 000 na konci roka 2001 na 140 000 koncom roka 2002. Vďaka opatreniam na zníženie nákladov a zvyšovaniu predaja počas druhej polovice roku 2002 sa výrazne zlepšil finančný a ekonomický stav spoločnosti Teracom, ktorá v skutočnosti už vykazovala zisk v prvých troch mesiacoch roku 2003, teda predtým ako vláda predložila svoj návrh parlamentu (95).

| (94) | Vláda vysvetľuje, že po prijatí negatívneho stanoviska Úradu verejného dlhu sa rozhodla vykonať hlbšiu analýzu hospodárskeho a finančného stavu spoločnosti Teracom (96) namiesto statického rozboru, ktorý vykonal Úrad verejného dlhu. |
| --- | --- |

(94)

Vláda vysvetľuje, že po prijatí negatívneho stanoviska Úradu verejného dlhu sa rozhodla vykonať hlbšiu analýzu hospodárskeho a finančného stavu spoločnosti Teracom (96) namiesto statického rozboru, ktorý vykonal Úrad verejného dlhu.

| (95) | Podobne ako by sa zachoval súkromný akcionár, aj vláda zhodnotila krátkodobý a dlhodobý hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom na základe obchodných plánov spoločnosti na roky 2003 až 2005, finančných vyhliadok na obdobie rokov 2003 až 2010 a porovnaní s inými spoločnosťami a akcionármi v rovnakých a príbuzných odvetviach. Dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie vo výške 500 miliónov SEK môže zlepšiť platobnú schopnosť spoločnosti Teracom a umožniť postupné vytvorenie zisku, ktorý bude dostatočný na splatenie kapitálovej injekcie v primeranej lehote. Vláda tvrdí, že v tejto situácii účastinárska kapitálová injekcia nepredstavovala štátnu pomoc. Zastáva názor, že súkromný investor by v rovnakej situácii neváhal zvýšiť imanie spoločnosti, pretože dlhodobé finančné vyhliadky Teracomu boli pozitívne (97). |
| --- | --- |

(95)

Podobne ako by sa zachoval súkromný akcionár, aj vláda zhodnotila krátkodobý a dlhodobý hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom na základe obchodných plánov spoločnosti na roky 2003 až 2005, finančných vyhliadok na obdobie rokov 2003 až 2010 a porovnaní s inými spoločnosťami a akcionármi v rovnakých a príbuzných odvetviach. Dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie vo výške 500 miliónov SEK môže zlepšiť platobnú schopnosť spoločnosti Teracom a umožniť postupné vytvorenie zisku, ktorý bude dostatočný na splatenie kapitálovej injekcie v primeranej lehote. Vláda tvrdí, že v tejto situácii účastinárska kapitálová injekcia nepredstavovala štátnu pomoc. Zastáva názor, že súkromný investor by v rovnakej situácii neváhal zvýšiť imanie spoločnosti, pretože dlhodobé finančné vyhliadky Teracomu boli pozitívne (97).

| (96) | V tejto súvislosti vláda ďalej konštatuje, že Komisia v rozpore s tým, čo mala urobiť, nezohľadnila všetky relevantné skutočnosti pri posúdení možnosti, že kapitálová injekcia prinesie primeraný výnos. Komisia obmedzila svoju analýzu na bývalé straty spoločnosti Teracom a jej mieru platobnej schopnosti. Podľa názoru vlády Komisia nesprávne prirovnávala štát k externému veriteľovi a namiesto toho mala štát porovnať so súkromným akcionárom, od ktorého sa dá očakávať dlhodobejší investičný zámer. Štát má 100 % podiel na vlastníctve spoločnosti Teracom, z čoho tiež vyplýva dlhodobejší zámer než v prípade menšinového vlastníka (98). |
| --- | --- |

(96)

V tejto súvislosti vláda ďalej konštatuje, že Komisia v rozpore s tým, čo mala urobiť, nezohľadnila všetky relevantné skutočnosti pri posúdení možnosti, že kapitálová injekcia prinesie primeraný výnos. Komisia obmedzila svoju analýzu na bývalé straty spoločnosti Teracom a jej mieru platobnej schopnosti. Podľa názoru vlády Komisia nesprávne prirovnávala štát k externému veriteľovi a namiesto toho mala štát porovnať so súkromným akcionárom, od ktorého sa dá očakávať dlhodobejší investičný zámer. Štát má 100 % podiel na vlastníctve spoločnosti Teracom, z čoho tiež vyplýva dlhodobejší zámer než v prípade menšinového vlastníka (98).

| (97) | Vláda podporila svoje argumenty predložením správy vypracovanej spoločnosťou PWC, nezávislou audítorskou poradenskou agentúrou, ktorú požiadala o preverenie rozhodnutia vlády v súvislosti s kapitálovou injekciou. V správe sa hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom hodnotí v čase kapitálovej injekcie a na základe informácií dostupných v čase rozhodnutia vlády. Záver tejto správy potvrdzuje, že vláda mala dostatočné údaje na rozhodnutie o kapitálovej injekcii a dlhodobá ziskovosť spoločnosti Teracom bola na úrovni, s ktorou by bol súkromný investor spokojný (99). |
| --- | --- |

(97)

Vláda podporila svoje argumenty predložením správy vypracovanej spoločnosťou PWC, nezávislou audítorskou poradenskou agentúrou, ktorú požiadala o preverenie rozhodnutia vlády v súvislosti s kapitálovou injekciou. V správe sa hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom hodnotí v čase kapitálovej injekcie a na základe informácií dostupných v čase rozhodnutia vlády. Záver tejto správy potvrdzuje, že vláda mala dostatočné údaje na rozhodnutie o kapitálovej injekcii a dlhodobá ziskovosť spoločnosti Teracom bola na úrovni, s ktorou by bol súkromný investor spokojný (99).

| (98) | Nakoniec, vláda vyjadrila názor, že Komisia nedostatočne zohľadnila širšie súvislosti kapitálovej injekcie. Mala napríklad zohľadniť skutočnosť, že kapitálová injekcia bola nevyhnutná pre zabezpečenie predchádzajúcich investícií, ktorých účelom bolo vytvorenie zisku z dlhodobého hľadiska (100). |
| --- | --- |

(98)

Nakoniec, vláda vyjadrila názor, že Komisia nedostatočne zohľadnila širšie súvislosti kapitálovej injekcie. Mala napríklad zohľadniť skutočnosť, že kapitálová injekcia bola nevyhnutná pre zabezpečenie predchádzajúcich investícií, ktorých účelom bolo vytvorenie zisku z dlhodobého hľadiska (100).

8.   HODNOTENIE ÚDAJNÝCH OPATRENÍ POMOCI

| (99) | Opatrenie sa považuje za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1, ak sú splnené tieto štyri podmienky: 1. musí ísť o prevod štátnych prostriedkov; 2. príslušné opatrenie musí predstavovať ekonomickú výhodu pre príjemcu; 3. opatrenie musí narušiť alebo vytvoriť hrozbu narušenia riadnej hospodárskej súťaže a 4. opatrenie musí ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(99)

Opatrenie sa považuje za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1, ak sú splnené tieto štyri podmienky: 1. musí ísť o prevod štátnych prostriedkov; 2. príslušné opatrenie musí predstavovať ekonomickú výhodu pre príjemcu; 3. opatrenie musí narušiť alebo vytvoriť hrozbu narušenia riadnej hospodárskej súťaže a 4. opatrenie musí ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi.

8.1.   Platby SVT spoločnosti Teracom za prenosové poplatky

8.1.1.   Hospodárska výhoda

| (100) | Aby bolo možné rozhodnúť o tom, či prenosové poplatky, ktoré SVT uhrádza spoločnosti Teracom za pozemné vysielanie, hospodársky zvýhodňujú spoločnosť Teracom, treba preskúmať, či SVT vypláca alebo v budúcnosti bude musieť vyplatiť sumy prekračujúce výšku poplatkov, ktoré by spoločnosť Teracom mohla reálne očakávať od zákazníkov za normálnych trhových podmienok. |
| --- | --- |

(100)

Aby bolo možné rozhodnúť o tom, či prenosové poplatky, ktoré SVT uhrádza spoločnosti Teracom za pozemné vysielanie, hospodársky zvýhodňujú spoločnosť Teracom, treba preskúmať, či SVT vypláca alebo v budúcnosti bude musieť vyplatiť sumy prekračujúce výšku poplatkov, ktoré by spoločnosť Teracom mohla reálne očakávať od zákazníkov za normálnych trhových podmienok.

| (101) | Po prvé Komisia zisťovala, či od uvedenia digitálnej pozemnej televízie na švédsky trh v roku 1999 do roku 2006 SVT zaplatila spoločnosti Teracom viac, ako boli náklady Teracomu na vysielanie programov SVT. Zatiaľ čo výpočty uvedené v rozhodnutí o začatí konania sa vo veľkej miere zakladali iba na odhadoch platieb SVT a nákladov spoločnosti Teracom, v tomto rozhodnutí už kalkulácie Komisie vychádzajú zo skutočných údajov (pozri tabuľku 4). Tieto údaje potvrdzujú, že v období od roku 1999 do roku 2006 SVT nevykonala neprimerane vysoké platby v prospech spoločnosti Teracom. V skutočnosti boli platby SVT summa summarum za toto obdobie nižšie ako náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT, čoho výsledkom je strata z vysielania vo výške približne 149,5 milióna SEK. Keďže tento číselný údaj (149,5 milióna SEK) zahŕňa platby za analógové aj digitálne vysielanie, poukazuje na skutočnosť, že nedošlo ani ku krížovým dotáciám v tom zmysle, že spoločnosť Teracom by si účtovala neprimerane vysoké poplatky za analógové vysielanie so zámerom využiť peniaze na prevádzku digitálneho vysielania. |
| --- | --- |

(101)

Po prvé Komisia zisťovala, či od uvedenia digitálnej pozemnej televízie na švédsky trh v roku 1999 do roku 2006 SVT zaplatila spoločnosti Teracom viac, ako boli náklady Teracomu na vysielanie programov SVT. Zatiaľ čo výpočty uvedené v rozhodnutí o začatí konania sa vo veľkej miere zakladali iba na odhadoch platieb SVT a nákladov spoločnosti Teracom, v tomto rozhodnutí už kalkulácie Komisie vychádzajú zo skutočných údajov (pozri tabuľku 4). Tieto údaje potvrdzujú, že v období od roku 1999 do roku 2006 SVT nevykonala neprimerane vysoké platby v prospech spoločnosti Teracom. V skutočnosti boli platby SVT summa summarum za toto obdobie nižšie ako náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT, čoho výsledkom je strata z vysielania vo výške približne 149,5 milióna SEK. Keďže tento číselný údaj (149,5 milióna SEK) zahŕňa platby za analógové aj digitálne vysielanie, poukazuje na skutočnosť, že nedošlo ani ku krížovým dotáciám v tom zmysle, že spoločnosť Teracom by si účtovala neprimerane vysoké poplatky za analógové vysielanie so zámerom využiť peniaze na prevádzku digitálneho vysielania.

| (102) | Po druhé Komisia zisťovala, či spoločnosť Teracom neúčtovala SVT vyššie prenosové poplatky ako komerčným vysielacím spoločnostiam a takto nezískavala hospodársku výhodu od SVT. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že cenová politika spoločnosti Teracom sa riadi zásadou rovnakého zaobchdádzania, t. j. Teracom uplatňuje rovnaké podmienky pre všetkých zákazníkov (101). Komisia zvlášť zdôrazňuje, že spoločnosť Teracom používa pre analógové vysielanie cenovú politiku na základe nákladov od roku 1992 a že jej ceny za digitálny prenos sa určujú podľa takzvaného penetračného modelu určovania cien, ktorý stanovuje rovnaké parametre pre všetkých zákazníkov spoločnosti Teracom (102). Komisia porovnala aj skutočné ceny, ktoré spoločnosť Teracom účtovala SVT a iným vysielacím spoločnostiam digitálnej pozemnej siete. Spoločnosť Teracom síce určila SVT vyššiu cenu ako napríklad komerčnej vysielacej spoločnosti TV4, ale tento cenový rozdiel vznikol z dôvodu doplnkových služieb, ktoré SVT požaduje od spoločnosti Teracom (103). Komisia preto nenašla žiadne indície, podľa ktorých by mala SVT nevýhodnejšie (alebo výhodnejšie) podmienky ako iné vysielacie spoločnosti, alebo musela platiť neprimerane vysoké prenosové poplatky. |
| --- | --- |

(102)

Po druhé Komisia zisťovala, či spoločnosť Teracom neúčtovala SVT vyššie prenosové poplatky ako komerčným vysielacím spoločnostiam a takto nezískavala hospodársku výhodu od SVT. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že cenová politika spoločnosti Teracom sa riadi zásadou rovnakého zaobchdádzania, t. j. Teracom uplatňuje rovnaké podmienky pre všetkých zákazníkov (101). Komisia zvlášť zdôrazňuje, že spoločnosť Teracom používa pre analógové vysielanie cenovú politiku na základe nákladov od roku 1992 a že jej ceny za digitálny prenos sa určujú podľa takzvaného penetračného modelu určovania cien, ktorý stanovuje rovnaké parametre pre všetkých zákazníkov spoločnosti Teracom (102). Komisia porovnala aj skutočné ceny, ktoré spoločnosť Teracom účtovala SVT a iným vysielacím spoločnostiam digitálnej pozemnej siete. Spoločnosť Teracom síce určila SVT vyššiu cenu ako napríklad komerčnej vysielacej spoločnosti TV4, ale tento cenový rozdiel vznikol z dôvodu doplnkových služieb, ktoré SVT požaduje od spoločnosti Teracom (103). Komisia preto nenašla žiadne indície, podľa ktorých by mala SVT nevýhodnejšie (alebo výhodnejšie) podmienky ako iné vysielacie spoločnosti, alebo musela platiť neprimerane vysoké prenosové poplatky.

| (103) | Po tretie, aby bola previerka úplná, Komisia zisťovala aj to, či SVT bude musieť v budúcnosti platiť spoločnosti Teracom ceny vyššie ako sú bežné trhové ceny za vysielanie. Jeden z problémov uvedených v rozhodnutí o začatí konania súvisel s tým, či v období rokov 2008 až 2013 SVT vykoná neprimerane vysoké platby spoločnosti Teracom za vysielanie, ktoré by do roku 2013 viedli k akumulovanému zisku v prospech spoločnosti Teracom vo výške približne 510 miliónov SEK. Komisia však konštatuje, že cenová politika spoločnosti Teracom v súčasnosti a predvídateľnej budúcnosti vychádza z vyššie uvedených zásad určovania cien, ktoré spoločnosti zabraňujú účtovať neprimerane vysoké poplatky za vysielanie SVT (104). Okrem toho od rozhodnutí švédskeho poštového a telekomunikačného regulačného úradu v roku 2005 podlieha spoločnosť Teracom regulácii ex-ante na veľkoobchodných trhoch analógového a digitálneho pozemného vysielania (105). Tieto rozhodnutia by v zásade mali zamedziť hrozbe, že spoločnosť Teracom bude SVT účtovať neprimerane vysoké poplatky za vysielanie. Nakoniec, podľa vysvetlenia vlády (pozri odôvodnenie 40) a v protiklade k obavám, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, SVT nie je povinné použiť všetky prostriedky získané z distribučného účtu na výplatu prenosových poplatkov spoločnosti Teracom. SVT nezávisle rokuje so spoločnosťou Teracom o cene za vysielanie a ak minie za prenos menej ako bol odhad, môže zostatkové prostriedky voľne využiť na programovú činnosť (106). |
| --- | --- |

(103)

Po tretie, aby bola previerka úplná, Komisia zisťovala aj to, či SVT bude musieť v budúcnosti platiť spoločnosti Teracom ceny vyššie ako sú bežné trhové ceny za vysielanie. Jeden z problémov uvedených v rozhodnutí o začatí konania súvisel s tým, či v období rokov 2008 až 2013 SVT vykoná neprimerane vysoké platby spoločnosti Teracom za vysielanie, ktoré by do roku 2013 viedli k akumulovanému zisku v prospech spoločnosti Teracom vo výške približne 510 miliónov SEK. Komisia však konštatuje, že cenová politika spoločnosti Teracom v súčasnosti a predvídateľnej budúcnosti vychádza z vyššie uvedených zásad určovania cien, ktoré spoločnosti zabraňujú účtovať neprimerane vysoké poplatky za vysielanie SVT (104). Okrem toho od rozhodnutí švédskeho poštového a telekomunikačného regulačného úradu v roku 2005 podlieha spoločnosť Teracom regulácii ex-ante na veľkoobchodných trhoch analógového a digitálneho pozemného vysielania (105). Tieto rozhodnutia by v zásade mali zamedziť hrozbe, že spoločnosť Teracom bude SVT účtovať neprimerane vysoké poplatky za vysielanie. Nakoniec, podľa vysvetlenia vlády (pozri odôvodnenie 40) a v protiklade k obavám, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, SVT nie je povinné použiť všetky prostriedky získané z distribučného účtu na výplatu prenosových poplatkov spoločnosti Teracom. SVT nezávisle rokuje so spoločnosťou Teracom o cene za vysielanie a ak minie za prenos menej ako bol odhad, môže zostatkové prostriedky voľne využiť na programovú činnosť (106).

| (104) | Na základe vyššie uvedených úvah Komisia zastáva názor, že SVT síce je viazané vysielať cez analógovú a digitálnu pozemnú sieť a v súčasnosti nemá inú možnosť ako využívať služby spoločnosti Teracom, no na druhej strane je spoločnosť Teracom obmedzená, pokiaľ ide o využitie SVT ako zákazníka bez možnosti výberu. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že ak komerčné vysielacie spoločnosti považujú za výhodné vysielať cez digitálnu pozemnú sieť a platiť poplatky spoločnosti Teracom za prenos signálu, potom má aj SVT dostatočný dôvod na toto riešenie. |
| --- | --- |

(104)

Na základe vyššie uvedených úvah Komisia zastáva názor, že SVT síce je viazané vysielať cez analógovú a digitálnu pozemnú sieť a v súčasnosti nemá inú možnosť ako využívať služby spoločnosti Teracom, no na druhej strane je spoločnosť Teracom obmedzená, pokiaľ ide o využitie SVT ako zákazníka bez možnosti výberu. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že ak komerčné vysielacie spoločnosti považujú za výhodné vysielať cez digitálnu pozemnú sieť a platiť poplatky spoločnosti Teracom za prenos signálu, potom má aj SVT dostatočný dôvod na toto riešenie.

| (105) | Na margo tvrdenia, že spoločnosť Boxer získala pomoc, pretože SVT neplatí za distribúciu (107), Komisia poznamenáva, že komerčné zmluvy medzi vysielacími spoločnosťami a distributérmi môžu mať rôznu podobu. Ak si uvedomíme skutočnosť, že transakcia medzi týmito dvoma stranami sa týka výmeny vysielacích služieb za dostupnosť obsahu, ktorá je výhodná pre obe strany, konkrétne podmienky môžu byť značne rozdielne napríklad v závislosti od príslušných platforiem alebo prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

(105)

Na margo tvrdenia, že spoločnosť Boxer získala pomoc, pretože SVT neplatí za distribúciu (107), Komisia poznamenáva, že komerčné zmluvy medzi vysielacími spoločnosťami a distributérmi môžu mať rôznu podobu. Ak si uvedomíme skutočnosť, že transakcia medzi týmito dvoma stranami sa týka výmeny vysielacích služieb za dostupnosť obsahu, ktorá je výhodná pre obe strany, konkrétne podmienky môžu byť značne rozdielne napríklad v závislosti od príslušných platforiem alebo prevádzkovateľov.

| (106) | Na základe vyššie uvedených informácií Komisia dospela k záveru, že prenosové poplatky, ktoré SVT vypláca spoločnosti Teracom, nijako hospodársky nezvýhodňujú spoločnosť Teracom, a teda ani nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1. |
| --- | --- |

(106)

Na základe vyššie uvedených informácií Komisia dospela k záveru, že prenosové poplatky, ktoré SVT vypláca spoločnosti Teracom, nijako hospodársky nezvýhodňujú spoločnosť Teracom, a teda ani nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1.

8.2.   Štátna záruka

| (107) | Podľa oznámenia o štátnych zárukách vo všeobecnosti podlieha štátna záruka ustanoveniam článku 87 ods. 1, ak je ovplyvnené obchodovanie medzi členskými štátmi a nevyplatí sa žiadna trhová prémia. Podľa časti 2 oznámenia o štátnych zárukách môže ísť o štátnu podporu v zmysle článku 87 ods. 1 aj vtedy, ak bola udelená štátna záruka, hoci štát na základe tejto záruky nikdy nevykoná žiadne platby. Dôvodom je to, že pomoc sa pokladá za schválenú vo chvíli, keď sa udelí záruka, a nie vtedy, keď sa príjemca dovoláva nároku alebo keď sa vykonajú platby podľa podmienok záruky. |
| --- | --- |

(107)

Podľa oznámenia o štátnych zárukách vo všeobecnosti podlieha štátna záruka ustanoveniam článku 87 ods. 1, ak je ovplyvnené obchodovanie medzi členskými štátmi a nevyplatí sa žiadna trhová prémia. Podľa časti 2 oznámenia o štátnych zárukách môže ísť o štátnu podporu v zmysle článku 87 ods. 1 aj vtedy, ak bola udelená štátna záruka, hoci štát na základe tejto záruky nikdy nevykoná žiadne platby. Dôvodom je to, že pomoc sa pokladá za schválenú vo chvíli, keď sa udelí záruka, a nie vtedy, keď sa príjemca dovoláva nároku alebo keď sa vykonajú platby podľa podmienok záruky.

| (108) | Komisia však konštatuje, že podľa judikatúry, napríklad vec Rakúsko/Komisia, musí existovať bezpodmienečný a právne záväzný sľub o pridelení príslušnej pomoci, skôr než možno zmluvne dohodnúť jej existenciu (108). |
| --- | --- |

(108)

Komisia však konštatuje, že podľa judikatúry, napríklad vec Rakúsko/Komisia, musí existovať bezpodmienečný a právne záväzný sľub o pridelení príslušnej pomoci, skôr než možno zmluvne dohodnúť jej existenciu (108).

| (109) | V tomto prípade Komisia vyslovuje názor, že rozhodnutie vlády požiadať Úrad verejného dlhu, aby vydal záruku za úver, bolo podmienečným rozhodnutím, ktoré spoločnosti Teracom neposkytlo neobmedzené právo požadovať udelenie záruky za úver. Komisia konštatuje, že vo švédskom práve platí zásada, že ak úrady podliehajúce vláde vydajú záruku za úver, jej vydanie je vždy podmienené zisteniam Úradu verejného dlhu okrem iného so zreteľom na platobnú schopnosť a čestnosť. Táto zásada švédskeho právneho systému je verejnosti známa. Ďalej je zrejmé, že vláda si uvedomovala záväzky vyplývajúce z práva Spoločenstva, pretože uviedla, že Úrad verejného dlhu musí preveriť záruku za úver z hľadiska súladu s pravidlami štátnej pomoci a podľa potreby zhromaždiť relevantné údaje potrebné pre oznámenie Komisii. Komisia zdôrazňuje dôležitosť skutočnosti, že po správe Úradu verejného dlhu neboli podniknuté žiadne kroky. Na základe vyššie uvedených skutočností Komisia súhrne konštatuje, že nie je možné dospieť k záveru, že bola vôbec nejaká záruka za úver vydaná a že spoločnosť Teracom dostala neobmedzený a právne záväzný prísľub o poskytnutí štátnej pomoci. Takže spoločnosť Teracom nebola ani hospodársky zvýhodnená. |
| --- | --- |

(109)

V tomto prípade Komisia vyslovuje názor, že rozhodnutie vlády požiadať Úrad verejného dlhu, aby vydal záruku za úver, bolo podmienečným rozhodnutím, ktoré spoločnosti Teracom neposkytlo neobmedzené právo požadovať udelenie záruky za úver. Komisia konštatuje, že vo švédskom práve platí zásada, že ak úrady podliehajúce vláde vydajú záruku za úver, jej vydanie je vždy podmienené zisteniam Úradu verejného dlhu okrem iného so zreteľom na platobnú schopnosť a čestnosť. Táto zásada švédskeho právneho systému je verejnosti známa. Ďalej je zrejmé, že vláda si uvedomovala záväzky vyplývajúce z práva Spoločenstva, pretože uviedla, že Úrad verejného dlhu musí preveriť záruku za úver z hľadiska súladu s pravidlami štátnej pomoci a podľa potreby zhromaždiť relevantné údaje potrebné pre oznámenie Komisii. Komisia zdôrazňuje dôležitosť skutočnosti, že po správe Úradu verejného dlhu neboli podniknuté žiadne kroky. Na základe vyššie uvedených skutočností Komisia súhrne konštatuje, že nie je možné dospieť k záveru, že bola vôbec nejaká záruka za úver vydaná a že spoločnosť Teracom dostala neobmedzený a právne záväzný prísľub o poskytnutí štátnej pomoci. Takže spoločnosť Teracom nebola ani hospodársky zvýhodnená.

8.3.   Kapitálová injekcia

| (110) | Ak štát poskytne spoločnosti finančné prostriedky za podmienok, ktoré by neboli prijateľné pre investora v bežných podmienkach trhového hospodárstva, potom poskytuje príjemcovi ekonomické zvýhodnenie (109). Ak chceme rozhodnúť, či podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie udelenej spoločnosti Teracom na konci júna 2003 predstavuje hospodárske zvýhodnenie spoločnosti Teracom, je potrebné preskúmať, či je táto kapitálová injekcia v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(110)

Ak štát poskytne spoločnosti finančné prostriedky za podmienok, ktoré by neboli prijateľné pre investora v bežných podmienkach trhového hospodárstva, potom poskytuje príjemcovi ekonomické zvýhodnenie (109). Ak chceme rozhodnúť, či podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie udelenej spoločnosti Teracom na konci júna 2003 predstavuje hospodárske zvýhodnenie spoločnosti Teracom, je potrebné preskúmať, či je táto kapitálová injekcia v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (111) | Komisia priznáva, že informácie o finančnom stave spoločnosti Teracom uvedené v rozhodnutí o začatí konania neboli úplne presné. Vláda preukázala, že platobná schopnosť spoločnosti Teracom nebola až taká nízka, ako sa uvádzalo v rozhodnutí o začatí konania a spoločnosť Teracom hospodárila so stratou dva roky po sebe a nie tri. Takže v rozhodnutí o začatí konania bol finančný stav spoločnosti Teracom vykreslený mierne horšie, ako bol v skutočnosti. |
| --- | --- |

(111)

Komisia priznáva, že informácie o finančnom stave spoločnosti Teracom uvedené v rozhodnutí o začatí konania neboli úplne presné. Vláda preukázala, že platobná schopnosť spoločnosti Teracom nebola až taká nízka, ako sa uvádzalo v rozhodnutí o začatí konania a spoločnosť Teracom hospodárila so stratou dva roky po sebe a nie tri. Takže v rozhodnutí o začatí konania bol finančný stav spoločnosti Teracom vykreslený mierne horšie, ako bol v skutočnosti.

| (112) | Po preskúmaní informácií predložených vládou v odpovedi z 29. októbra, ako aj v ďalších odpovediach vrátane krátkodobých a dlhodobých obchodných plánov spoločnosti Teracom sa Komisia domnieva, že hodnotenie vlády v roku 2003 vtedajšej aj budúcej ekonomickej a finančnej situácie spoločnosti Teracom bolo realistické a prognózy dostatočného výnosu z kapitálovej injekcie boli oprávnené. |
| --- | --- |

(112)

Po preskúmaní informácií predložených vládou v odpovedi z 29. októbra, ako aj v ďalších odpovediach vrátane krátkodobých a dlhodobých obchodných plánov spoločnosti Teracom sa Komisia domnieva, že hodnotenie vlády v roku 2003 vtedajšej aj budúcej ekonomickej a finančnej situácie spoločnosti Teracom bolo realistické a prognózy dostatočného výnosu z kapitálovej injekcie boli oprávnené.

| (113) | Tak ako sa podrobnejšie uvádza v časti 7.3 tohto rozhodnutia, vláda vypracovala hodnotenie ekonomického a finančného stavu spoločnosti Teracom na základe obchodných plánov spoločnosti na obdobie rokov 2003 až 2005, jej finančných prognóz na obdobie rokov 2003 – 2010 a porovnaní s inými spoločnosťami a akcionármi v rovnakom a v podobných odvetviach. Dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok vo výške 500 miliónov SEK mohol zlepšiť platobnú schopnosť spoločnosti Teracom a umožniť jej postupne vytvárať zisk dostatočný na splatenie účastinárskeho príspevku v primeranej lehote (110). Vyhliadka na rok 2003 naznačovala, že výkaz ziskov a strát spoločnosti Teracom bude pozitívny. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že spoločnosť Teracom hospodárila so ziskom už v prvých troch mesiacoch roka 2003 – teda predtým ako vláda predložila svoj návrh parlamentu. |
| --- | --- |

(113)

Tak ako sa podrobnejšie uvádza v časti 7.3 tohto rozhodnutia, vláda vypracovala hodnotenie ekonomického a finančného stavu spoločnosti Teracom na základe obchodných plánov spoločnosti na obdobie rokov 2003 až 2005, jej finančných prognóz na obdobie rokov 2003 – 2010 a porovnaní s inými spoločnosťami a akcionármi v rovnakom a v podobných odvetviach. Dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok vo výške 500 miliónov SEK mohol zlepšiť platobnú schopnosť spoločnosti Teracom a umožniť jej postupne vytvárať zisk dostatočný na splatenie účastinárskeho príspevku v primeranej lehote (110). Vyhliadka na rok 2003 naznačovala, že výkaz ziskov a strát spoločnosti Teracom bude pozitívny. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že spoločnosť Teracom hospodárila so ziskom už v prvých troch mesiacoch roka 2003 – teda predtým ako vláda predložila svoj návrh parlamentu.

| (114) | Nakoniec, Komisia preskúmala správu vypracovanú spoločnosťou PWC pre výpočty vlády, ktorá vysvetľuje číselné údaje, z ktorých vláda vychádzala pri svojom rozhodnutí. Komisia sa nazdáva, že tieto údaje poskytli hodnoverný základ pre prijatie rozhodnutia o investícii. V správe sa uvádza najmä to, že po stratových rokoch 2001 a 2002 spoločnosť Teracom v čase realizácie kapitálovej injekcie takmer dosiahla prah rentability. Hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom sa výrazne zlepšil v porovnaní s obdobím, keď Úrad verejného dlhu zaujal negatívne stanovisko k vydaniu záruky za úver (111). |
| --- | --- |

(114)

Nakoniec, Komisia preskúmala správu vypracovanú spoločnosťou PWC pre výpočty vlády, ktorá vysvetľuje číselné údaje, z ktorých vláda vychádzala pri svojom rozhodnutí. Komisia sa nazdáva, že tieto údaje poskytli hodnoverný základ pre prijatie rozhodnutia o investícii. V správe sa uvádza najmä to, že po stratových rokoch 2001 a 2002 spoločnosť Teracom v čase realizácie kapitálovej injekcie takmer dosiahla prah rentability. Hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom sa výrazne zlepšil v porovnaní s obdobím, keď Úrad verejného dlhu zaujal negatívne stanovisko k vydaniu záruky za úver (111).

| (115) | Správa potvrdzuje, že konanie vlády zodpovedá tomu druhu analýzy, akú by vykonal súkromný investor, ktorá pozostáva z hodnotenia očakávaného ďalšieho výnosu z investície a či je takýto výnos dostatočný na vyrovnanie rizík spojených s investíciou. V správe sa očakávaná návratnosť investície („the internal rate of return“) vypočítava tak, že sa zistí prírastkový tok finančných prostriedkov, ktorý vytvára. Je to vlastne rozdiel medzi dvoma alternatívnymi scenármi: v jednom prípade voľný tok finančných prostriedkov a zvyšovanie imania, v druhom prípade voľný tok finančných prostriedkov bez zvyšovania imania. Očakávaná návratnosť kapitálovej injekcie predstavuje asi 24 %, čo presahuje požiadavky návratnosti, ktoré by akcionári kládli za bežných trhových podmienok (porovnateľná trhová požiadavka návratnosti zodpovedá približne 8,6 %) a dokonca stačí aj na vyrovnanie finančného rizika spoločnosti (112). |
| --- | --- |

(115)

Správa potvrdzuje, že konanie vlády zodpovedá tomu druhu analýzy, akú by vykonal súkromný investor, ktorá pozostáva z hodnotenia očakávaného ďalšieho výnosu z investície a či je takýto výnos dostatočný na vyrovnanie rizík spojených s investíciou. V správe sa očakávaná návratnosť investície („the internal rate of return“) vypočítava tak, že sa zistí prírastkový tok finančných prostriedkov, ktorý vytvára. Je to vlastne rozdiel medzi dvoma alternatívnymi scenármi: v jednom prípade voľný tok finančných prostriedkov a zvyšovanie imania, v druhom prípade voľný tok finančných prostriedkov bez zvyšovania imania. Očakávaná návratnosť kapitálovej injekcie predstavuje asi 24 %, čo presahuje požiadavky návratnosti, ktoré by akcionári kládli za bežných trhových podmienok (porovnateľná trhová požiadavka návratnosti zodpovedá približne 8,6 %) a dokonca stačí aj na vyrovnanie finančného rizika spoločnosti (112).

| (116) | Napriek tomu, že nie je možné ex post s istotou určiť, ako by sa vyvíjali príjmy spoločnosti Teracom, keby firma nedostala podmienený účastinársky príspevok, Komisia konštatuje, že návratnosť vlastného kapitálu spoločnosti Teracom rástla z 3 % v roku 2003 na 11 % v roku 2004 a 19 % v roku 2005 (113). |
| --- | --- |

(116)

Napriek tomu, že nie je možné ex post s istotou určiť, ako by sa vyvíjali príjmy spoločnosti Teracom, keby firma nedostala podmienený účastinársky príspevok, Komisia konštatuje, že návratnosť vlastného kapitálu spoločnosti Teracom rástla z 3 % v roku 2003 na 11 % v roku 2004 a 19 % v roku 2005 (113).

| (117) | Nasledujúci diagram 3 znázorňuje skutočnosť, že spoločnosť Teracom znovu začala byť zisková v rokoch 2003, 2004 a 2005. Spoločnosť prvú splátku podmieneného účastinárskeho príspevku vykonala v roku 2006 (114).
  Diagram 3:
  Vývoj skutočného zisku spoločnosti Teracom v období rokov 1998 až 2005



  Zdroj: Výročné správy spoločnosti Teracom za roky 1998 až 2005. |
| --- | --- |

(117)

Nasledujúci diagram 3 znázorňuje skutočnosť, že spoločnosť Teracom znovu začala byť zisková v rokoch 2003, 2004 a 2005. Spoločnosť prvú splátku podmieneného účastinárskeho príspevku vykonala v roku 2006 (114).

Diagram 3:

Vývoj skutočného zisku spoločnosti Teracom v období rokov 1998 až 2005

Image

Zdroj: Výročné správy spoločnosti Teracom za roky 1998 až 2005.

| (118) | Komisia preto dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie bol vykonaný za okolností, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora v bežných trhových podmienkach. |
| --- | --- |

(118)

Komisia preto dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie bol vykonaný za okolností, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora v bežných trhových podmienkach.

| (119) | V tomto zvláštnom prípade vzniká otázka či súčasnú analýzu štátnej pomoci ovplyvňuje skutočnosť, že si spoločnosť Teracom ponechala výhradné právo na prevádzkovanie pozemnej siete napriek tomu, že v októbri 2002 nadobudla účinnosť smernica o hospodárskej súťaži na trhoch elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica o hospodárskej súťaži) (115), ktorá zakazuje uplatňovanie výhradných práv v príslušnom odvetví (116). |
| --- | --- |

(119)

V tomto zvláštnom prípade vzniká otázka či súčasnú analýzu štátnej pomoci ovplyvňuje skutočnosť, že si spoločnosť Teracom ponechala výhradné právo na prevádzkovanie pozemnej siete napriek tomu, že v októbri 2002 nadobudla účinnosť smernica o hospodárskej súťaži na trhoch elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica o hospodárskej súťaži) (115), ktorá zakazuje uplatňovanie výhradných práv v príslušnom odvetví (116).

| (120) | Keď Komisia skúma potenciálne opatrenie pomoci a zistí, že bolo porušené iné zvláštne ustanovenie Zmluvy o ES, je nevyhnutné bližšie preveriť, či ustanovenia týkajúce sa pomoci nie sú okrem článkov 87 a 88 v rozpore aj s inými samostatnými ustanoveniami Zmluvy a pritom sú tak neoddeliteľne spojené s cieľom pomoci, že ich nie je možné hodnotiť samostatne (117). V takomto prípade môže mať porušenie rozhodujúci význam pri skúmaní potenciálneho opatrenia pomoci Komisiou vtedy, ak porušenie druhého samostatného ustanovenia Zmluvy o ES má preukázateľne škodlivý vplyv, ešte horší ako je škodlivý vplyv, ktorý je inherentný pre potenciálne opatrenie pomoci (118). |
| --- | --- |

(120)

Keď Komisia skúma potenciálne opatrenie pomoci a zistí, že bolo porušené iné zvláštne ustanovenie Zmluvy o ES, je nevyhnutné bližšie preveriť, či ustanovenia týkajúce sa pomoci nie sú okrem článkov 87 a 88 v rozpore aj s inými samostatnými ustanoveniami Zmluvy a pritom sú tak neoddeliteľne spojené s cieľom pomoci, že ich nie je možné hodnotiť samostatne (117). V takomto prípade môže mať porušenie rozhodujúci význam pri skúmaní potenciálneho opatrenia pomoci Komisiou vtedy, ak porušenie druhého samostatného ustanovenia Zmluvy o ES má preukázateľne škodlivý vplyv, ešte horší ako je škodlivý vplyv, ktorý je inherentný pre potenciálne opatrenie pomoci (118).

| (121) | Komisia v tomto rozhodnutí konštatuje, že porušenie smernice o hospodárskej súťaži nepredstavuje súčasť opatrenia, ktoré je predmetom jej zisťovania, ale je výsledkom postupu vlády, ktorý je samostatný a odlišný od rozhodnutia vlády vydať podmienený účastinársky príspevok. |
| --- | --- |

(121)

Komisia v tomto rozhodnutí konštatuje, že porušenie smernice o hospodárskej súťaži nepredstavuje súčasť opatrenia, ktoré je predmetom jej zisťovania, ale je výsledkom postupu vlády, ktorý je samostatný a odlišný od rozhodnutia vlády vydať podmienený účastinársky príspevok.

| (122) | Okrem toho, hoci sa nedá vylúčiť, že výhradné právo spoločnosti Teracom malo vplyv na ziskovosť spoločnosti, a tým do určitej miery aj na ziskovosť podmieneného účastinárskeho príspevku, nemožno to ani s istotou určiť, pretože spoločnosť Teracom podlieha regulácii cien (pozri bližší opis v odôvodneniach 42, 43 a 102) a preto ani nemôže voľne uplatňovať svoju silnú pozíciu na trhu. V tomto rozhodnutí preto nemožno dokázať, že hlavne na základe výhradného práva predstavoval podmienený účastinársky príspevok ziskovú investíciu. Preto sa nedá preukázať ani to, že bez výhradného práva by nebola očakávaná návratnosť podmieneného účastinárskeho príspevku prijateľná pre súkromného investora. |
| --- | --- |

(122)

Okrem toho, hoci sa nedá vylúčiť, že výhradné právo spoločnosti Teracom malo vplyv na ziskovosť spoločnosti, a tým do určitej miery aj na ziskovosť podmieneného účastinárskeho príspevku, nemožno to ani s istotou určiť, pretože spoločnosť Teracom podlieha regulácii cien (pozri bližší opis v odôvodneniach 42, 43 a 102) a preto ani nemôže voľne uplatňovať svoju silnú pozíciu na trhu. V tomto rozhodnutí preto nemožno dokázať, že hlavne na základe výhradného práva predstavoval podmienený účastinársky príspevok ziskovú investíciu. Preto sa nedá preukázať ani to, že bez výhradného práva by nebola očakávaná návratnosť podmieneného účastinárskeho príspevku prijateľná pre súkromného investora.

| (123) | Pre nepreukázateľnosť jednoznačnej kauzálnej súvislosti medzi porušením smernice o hospodárskej súťaži zo strany Švédska a očakávanou ziskovosťou podmieneného účastinárskeho príspevku nemôže Komisia vyhlásiť za neplatné tvrdenie Švédska, že spĺňa kritériá uplatňovania zásady investora v trhovom hospodárstve. Tento záver však neovplyvní stanovisko, ktoré môže Komisia zaujať pri budúcich prípadoch so zreteľom na fakty tohto prípadu. |
| --- | --- |

(123)

Pre nepreukázateľnosť jednoznačnej kauzálnej súvislosti medzi porušením smernice o hospodárskej súťaži zo strany Švédska a očakávanou ziskovosťou podmieneného účastinárskeho príspevku nemôže Komisia vyhlásiť za neplatné tvrdenie Švédska, že spĺňa kritériá uplatňovania zásady investora v trhovom hospodárstve. Tento záver však neovplyvní stanovisko, ktoré môže Komisia zaujať pri budúcich prípadoch so zreteľom na fakty tohto prípadu.

| (124) | Nakoniec možno konštatovať, že v tomto prípade sa môže, a dokonca by sa aj mal podmienený účastinársky príspevok a porušenie smernice o súťaži posudzovať osobitne podľa platných pravidiel a postupov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia v súlade s článkom 226 Zmluvy o ES otázku porušenia smernice o hospodárskej súťaži Švédskom postupuje Súdnemu dvoru ES. |
| --- | --- |

(124)

Nakoniec možno konštatovať, že v tomto prípade sa môže, a dokonca by sa aj mal podmienený účastinársky príspevok a porušenie smernice o súťaži posudzovať osobitne podľa platných pravidiel a postupov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia v súlade s článkom 226 Zmluvy o ES otázku porušenia smernice o hospodárskej súťaži Švédskom postupuje Súdnemu dvoru ES.

| (125) | Pokiaľ ide o podmienený účastinársky príspevok, Komisia dospela k záveru, že nebolo možné potvrdiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1. |
| --- | --- |

(125)

Pokiaľ ide o podmienený účastinársky príspevok, Komisia dospela k záveru, že nebolo možné potvrdiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1.

9.   ZÁVER

| (126) | Na základe uvedených informácií Komisia nezistila nič, čo by naznačovalo, že preskúmané opatrenia hospodársky zvýhodnili spoločnosť Teracom alebo niektorú z jej dcérskych spoločností. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia, ktoré Švédsko prijalo, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, |
| --- | --- |

(126)

Na základe uvedených informácií Komisia nezistila nič, čo by naznačovalo, že preskúmané opatrenia hospodársky zvýhodnili spoločnosť Teracom alebo niektorú z jej dcérskych spoločností. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia, ktoré Švédsko prijalo, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Opatrenia, ktorých povahu zisťovala Komisia a ktoré sa opisujú v tomto rozhodnutí v súvislosti so zavedením digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.

V Bruseli 20. decembra 2006

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Pozri prípad C 24/04 (ex NN 35/04), zavedenie pozemnej digitálnej televízie vo Švédsku, Ú. v. EÚ C 238, 25.9.2004, s. 5.

1

(2)  1. decembra 2005 zmenila spoločnosť NSAB obchodné meno na SES Sirius AB. Napriek tomu sa sťažovateľ v tomto rozhodnutí označuje ako NSAB.

2

(3)  12. apríla 2002 a 2. októbra 2002 spoločnosť NSAB doplnila sťažnosť o ďalšie údaje týkajúce sa údajnej štátnej pomoci.

3

(4)  Pozri podanie spoločnosti B2 z 22. októbra 2004.

4

(5)  Pozri podanie spoločnosti ECCA z 25. októbra 2004 (zaevidované 2. decembra 2004).

5

(6)  Pozri podanie spoločnosti ESOA z 18. októbra 2004 (zaevidované 25. októbra 2004).

6

(7)  Pozri podania spoločnosti NSAB z 22. októbra 2004, 11. februára 2005 (zaevidované 14. februára 2005), 9. marca 2005 (zaevidované 10. marca 2005) a 1. decembra 2005 (zaevidované 6. decembra 2005).

7

(8)  Pozri podanie spoločnosti Telenor Broadcast zo 17. novembra 2004 (zaevidované 18. novembra 2004).

8

(9)  Pozri podanie spoločnosti TeliaSonera z 25. októbra 2004 (zaevidované 26. októbra 2004).

9

(10)  Pozri podanie spoločnosti UGC z 25. októbra 2004 (zaevidované 26. októbra 2004).

10

(11)  Pozri podanie spoločnosti Viasat z 25. októbra 2004 (zaevidované 26. októbra 2004).

11

(12)  Podľa sťažovateľov mala štátnu pomoc nezákonne získať aj spoločnosť s názvom Senda i Sverige AB (Senda). Spoločnosť Senda bola niekedy dcérskou spoločnosťou Teracomu a zaoberala sa koordináciou, marketingom a vytváraním súborov televíznych programov a služieb digitálnej pozemnej televízie. 1. októbra 2002 sa Senda zlúčila so spoločnosťou Boxer a obidva podniky dnes vystupujú pod spoločným názvom Boxer.

12

(13)  Pozri smernicu Komisie 2000/52/ES z 26. júla 2000, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi, Ú. v. ES L 193, 29.7.2000, s. 75. Rozsudok Súdneho dvora z 15. júla 2004 vo veci C-141/03, Komisia/Švédsko, Ú. v. EÚ C 228, 11.9.2004, s. 13.

13

(14)  Pozri Prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329. V tomto čase sa uskutočnila privatizácia telekomunikačného úradu Televerket, ktorý má dnes názov Telia AB.

14

(15)  V decembri 2004 Komisia začala proti Švédsku konanie vo veci porušenia smernice o hospodárskej súťaži na trhoch elektronických komunikačných sietí a služieb (generálny sekretariát, porušenie č. 2004/2197; prípad COMP/C-1/39 157). Prípad sa týkal udržiavania výhradných práv v príslušnom sektore. Výsledkom konania bol záväzok vlády do 1. januára 2006 zrušiť výhradné práva udelené spoločnosti Teracom na poskytovanie služieb analógového pozemného vysielania. Prípad týkajúci sa služieb digitálneho pozemného vysielania ešte nie je ukončený, napriek tomu, že vláda už nespochybňuje hodnotenie Komisie, v ktorom sa hovorí o tom, že sa platným regulačným rámcom porušuje uvedená smernica. Keďže však vláda nepredložila Komisii žiaden návrh právnej úpravy, ktorým by Komisiu ubezpečila o ukončení porušenia ustanovení smernice a termíne nadobudnutia účinnosti nových právnych predpisov, Komisia sa rozhodla odovzdať prípad Švédska Súdnemu dvoru Európskych spoločenstiev, pozri tlačové vyhlásenie Európskej komisie IP/06/1411 zo 17. októbra 2006.

15

(16)  Pozri rozhodnutie 05-8675/23 z 15. decembra 2005 o digitálnej pozemnej sieti a rozhodnutie 05-8674/23 z 15. decembra 2005 o analógovej pozemnej sieti.

16

(17)  Pozri www.boxer.se. Od apríla 2000 do apríla 2005 bol 30 % podiel spoločnosti 3i na vlastníctve spoločnosti Boxer v rukách spoločnosti Skandia Liv (Skandia).

17

(18)  Toto rozhodnutie neovplyvňuje uplatňovanie pravidiel vnútorného trhu EÚ.

18

(19)  Pozri tlačové vyhlásenie spoločnosti Boxer z 18. januára 2006Spoločnosť Boxer zaznamenala v roku 2005 nárast o 42 %. Ďalej pozri tlačové vyhlásenie spoločnosti Boxer z 12. júla 2005Spoločnosť Boxer zvyšuje počet zákazníkov digitálnej televízie a tlačové vyhlásenie spoločnosti z 20. októbra 2005Ďalší rast spoločnosti Boxer.

19

Spoločnosť Boxer zaznamenala v roku 2005 nárast o 42 %.

Spoločnosť Boxer zvyšuje počet zákazníkov digitálnej televízie

Ďalší rast spoločnosti Boxer

(20)  Pozri www.svt.se a Prop. 1995/96:161, strany 70 až 72.

20

(21)  Pozri napríklad rozhodnutie vlády z 10. februára 2005 (č. I:11), rozhodnutie vlády z 22. júna 2005 (č. I:22), rozhodnutie vlády z 15. decembra 2005 (č. I:102) a rozhodnutie vlády z 23. februára 2006 (I:15).

21

(22)  Do 31. decembra 2005 mala SVT povinnosť takto konať v súvislosti s analógovým vysielaním.

22

(23)  Komisia bola oboznámená so zmluvou medzi NSAB a SVT v roku 1999 (prípad č. IV/C-2/37 517) a obom stranám udelila negatívny nález v novembri 1999.

23

(24)  Pozri www.ur.se/ur/start.php? s1 = omur&s2 = historik.

24

(25)  Pozri rozhodnutie vlády 29 určené UR, povolenie televízneho vysielania, KU2001/1543/Me (čiastočne) z 20. decembra 2001 a prílohu 1 k rozhodnutiu vlády I:12, povolenie rozhlasového a televízneho vysielania, U2005/1824/Me z 2. októbra 2005. Táto licencia na vysielanie bola predĺžená a platí aj pre celý rok 2006.

25

povolenie televízneho vysielania,

povolenie rozhlasového a televízneho vysielania

(26)  Dôvodom je skutočnosť, že dotácie pridelené UR nie sú príliš dôležité a pravidlá upravujúce činnosť a vysielanie UR sú prakticky rovnaké ako pravidlá pre SVT. Okrem toho UR vysiela cez jeden kanál SVT. Preto sa spoločne posudzujú dotácie pridelené jednej aj druhej spoločnosti a rovnako aj platby, ktoré tieto spoločnosti realizujú.

26

(27)  Pozri http://www.ses-sirius.com.

27

(28)  Pozri výročná správa spoločnosti Teracom za rok 2000.

28

(29)  Pozri odpoveď z 29. októbra 29, s. 11.

29

(30)  Pozri štátny úradný vestník: Prechod na digitálnu TV vo Švédsku, výbor pre digitálnu TV (Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen).

30

(31)  Zdroj: Mediavision, MMS pozri odpoveď z 20. marca, otázka č. 15. Pozri aj publikáciu úradu pre rozhlas a TV (Radio och TV-verket) Rozvoj médií (Mediautveckling) 2005 a 2006.

31

Mediautveckling

(32)  Pozri Bet. 1996/97:KU17; Rskr. 1996/97:178.

32

(33)  Pozri Bet. 1996/97:KU17.

33

(34)  Pozri Bet. 2002/03:KU33, Rskr. 2002/03:196.

34

(35)  Pozri Bet. 2003/04:KU24; Rsks. 2003/04:231.

35

(36)  Pozri https://www.teracom.se.

36

(37)  Pozri odpoveď z 29. októbra, oddiely 3.4.2 a 3.5.

37

(38)  Pozri http://www.teracom.se; a štátny úradný vestník: Prechod na digitálnu TV vo Švédsku, výbor pre digitálnu TV (Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen).

38

(39)  Pozri http://www.rtvv.se/se/Om_media/tv/digitaltv/, ale aj správu poštového a telekomunikačného regulačného úradu z novembra 2005, predbežná štúdia: Pridelené frekvencie v rámci prechodu na digitálnu pozemnú TV, s. 5 až 7 (Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV, s. 5-7).

39

Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV

(40)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 22 a odpoveď vlády z 20. decembra 2004, s. 2. Treba si všimnúť, že od apríla 2005 je 30-percentný vlastnícky podiel, ktorý predtým patril spoločnosti Skania, v rukách spoločnosti 3i.

40

(41)  Pozri zákon (1989:41) o koncesionárskych poplatkoch za televíziu.

41

(42)  Tamtiež.

42

(43)  Pozri Verejnoprávny rozhlas a televízia – smernica pre nové licenčné obdobie, správa výboru pre verejnoprávny rozhlas a televíziu, Štokholm 2005 (Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod, Betänkande av Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst, Stockholm 2005).

43

(44)  Pozri Podmienky financovania Švédskej televízie na rok 2005 (Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005), Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97.

44

(45)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 27 až 30 a 42 až 43.

45

(46)  Po vypnutí analógovej pozemnej siete klesnú aj náklady na distribúciu.

46

(47)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 27 až 30.

47

(48)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 27 až 29; Prop. 2001/02:1, s. 121; Prop. 2004/05:1, s. 108 a odpoveď z 20. marca, otázka č. 4.

48

(49)  Pozri napríklad Podmienky financovania Švédskej televízie na rok 2005 (Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005), Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97, ale aj odpoveď z 20. marca, otázka č. 4.

49

(50)  Pozri odpoveď z 29. októbra, oddiel 3.6.2; odpoveď z 20. marca, otázka č. 9 a výročné správy spoločnosti Teracom napríklad z rokov 2003 a 2004.

50

(51)  Pozri odpoveď z 29. októbra, oddiel 3.6.2 a rámcovú zmluvu medzi spoločnosťami Teracom a SVT zo 4. marca 2004 v prílohe k odpovedi z 20. marca. Teracom nie je povinný určovať cenu za analógové vysielanie na základe ceny vlastných nákladov vďaka najnovšiemu rozhodnutiu (so záväzkami), ktoré vydalo PTS. Po tomto rozhodnutí PTS vopred kontroluje ceny Teracomu. Pozri oddiel 3.1.1.

51

(52)  Pozri odpoveď z 29. októbra, oddiel 3.6.1, s. 29.

52

(53)  Skutočnosť, že od roku 2002 pohyblivá časť poplatku za vysielanie vychádza z iného modelu určovania ceny založeného na nákladoch, sa týka iba štvrtého multiplexu, pozri odpoveď vlády z 21. marca 2003.

53

(54)  Pozri odpoveď z 29. októbra, oddiel 3.6.2 a odpoveď z 20. marca, otázka č. 9.

54

(55)  Pozri Prop. 2005/06:1, oblasť výdavkov 24, s. 71 až 74.

55

(56)  Text v odôvodnení 44 a príslušná poznámka pod čiarou boli vypustené z dôvodov dôverného charakteru. Text obsahuje určité informácie o dohode medzi spoločnosťami SVT a Teracom.

56

(57)  [...]

57

(58)  Pozri priebežnú správu spoločnosti Teracom za druhý štvrťrok 2002 (Delårsrapport 2Q 2002).

58

(59)  Pozri návrh vlády 2001/02:76.

59

(60)  Pozri rozhodnutie parlamentu 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

60

(61)  Pozri oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o štátnej pomoci vo forme záruk, Ú. v. ES C 71, 11.3.2000, s. 7.

61

(62)  Podmienky sú takéto: i) dlžník musí byť v dobrej finančnej situácii; ii) dlžník musí byť v podstate schopný získať úver podľa bežných trhových podmienok na finančných trhoch bez akéhokoľvek zasahovania štátu; iii) záruka sa musí viazať na určitú finančnú transakciu, týkať sa maximálnej sumy, nesmie kryť viac ako 80 % nevyrovnaného dlhu či inej finančnej povinnosti (s výnimkou obligácií a podobných nástrojov) a musí mať obmedzené trvanie; a iv) dlžník musí za záruku zaplatiť trhovú cenu (ktorá okrem iného odzrkadľuje výšku a dĺžku trvania záruky, bezpečnosť ponúkanú zo strany dlžníka, finančný stav dlžníka, sektor činnosti a vyhliadky do budúcnosti, mieru omeškaných platieb a ostatné ekonomické faktory).

62

(63)  Pozri napríklad priebežnú správu spoločnosti Teracom (Delårsrapport) 2Q 2002.

63

(64)  Tamtiež.

64

(65)  Miera platobnej schopnosti je definovaná ako pomer konsolidovaného vlastného kapitálu k aktívam.

65

(66)  Tamtiež.

66

(67)  Pozri Prop. 2002/03:64. Podmienený účastinársky príspevok nie je úver. Podmienený účastinársky príspevok znamená, že príslušná spoločnosť príspevok spláca prostredníctvom výplaty dividend vtedy, ak už má v súvahe dostatok vlastného kapitálu. Zmluva medzi štátom (prostredníctvom vlády) a spoločnosťou Teracom obsahuje podmienku, podľa ktorej má splácanie začať hneď ako bude mať Teracom dostatočné finančné prostriedky. V zmluve sa ďalej výslovne uvádza, že prísun kapitálu sa uskutočňuje za „trhových podmienok“ a očakávaný výnos je rovnaký ako by bol pri podmienenom účastinárskom príspevku na „konkurencieschopnú obchodnú činnosť“.

67

(68)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 50.

68

(69)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

69

(70)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

70

(71)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

71

(72)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

72

(73)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

73

(74)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

74

(75)  Pozri poznámku pod čiarou č. 10.

75

(76)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

76

(77)  Vláda zdôraznila najmä tú skutočnosť, že prenosové poplatky, ktoré Teracom účtuje SVT zahrnujú DPH a sumy, ktoré SVT dostáva z distribučného účtu, zohľadňujú tento fakt. Spoločnosť Teracom nevyužíva časť platby určenú na DPH, pretože tieto peniaze musí zaplatiť daňovému úradu, pozri odpoveď z 20. marca, otázka č. 2.

77

(78)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 34.

78

(79)  Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 36.

79

(80)  Pozri odpoveď z 29. októbra, oddiel 3.6.2, s. 32.

80

(81)  Pozri tabuľku 3 a odpoveď z 20. marca, príloha 7.

81

(82)  [...]

82

(83)  Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 36.

83

(84)  Pozri odpoveď z 25. apríla, otázka č. 4.

84

(85)  Pozri odpoveď z 20. marca, príloha 6.

85

(86)  Pozri odpoveď z 20. marca, otázky č. 7 a 8. Pri každej zvláštnej požiadavke vláda uviedla aj účinok na ceny spoločnosti Teracom.

86

(87)  Pozri rozhodnutie parlamentu 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

87

(88)  Pozri ústavu (Regeringsformen) (1974:152), kapitola 9 § 10; uznesenie o štátnej záruke (1997:1006) a zákon o štátnom rozpočte (1996:1059). Pozri aj rozhodnutie vlády Ku2002/483/Me z 27. júna 2002.

88

(89)  Pozri rozhodnutie vlády Ku2002/483/Me z 27. júna 2002.

89

(90)  Pozri rozhodnutie vlády Ku2002/483/Me z 27. júna 2002 v súvislosti s § § 8, 9, 11 a 12 uznesenia o štátnej záruke (1997:1006).

90

(91)  Standard & Poor’s je celosvetová spoločnosť poskytujúca nezávislé ratingy, ukazovatele, hodnotenia rizík, investičné analýzy a ďalšie údaje a hodnotenia. Predbežný rating vychádzal hlavne z finančných ukazovateľov spoločnosti, a nie z podrobnej analýzy trhu.

91

(92)  Pozri správu Úradu verejného dlhu DNR 2002/000170 z 1. októbra 2002.

92

(93)  V skutočnosti spoločnosť Teracom od svojho vzniku v roku 1992 hospodárila so stratou iba v týchto dvoch rokoch – 2001 a 2002. Pozri výročné správy spoločnosti Teracom, ale aj odpoveď z 29. októbra, s. 40.

93

(94)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 38 až 40.

94

(95)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 38 a 39 a výročné správy spoločnosti Teracom za rok 2002 a 2003.

95

(96)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 39.

96

(97)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 39, 40 a 51 až 56.

97

(98)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 51 a 53.

98

(99)  Pozri odpoveď z 29. októbra, príloha 33.

99

(100)  Pozri odpoveď z 29. októbra, s. 55 a 56.

100

(101)  Pozri odôvodnenie 41.

101

(102)  Pozri odôvodnenia 42 a 43.

102

(103)  Pozri odôvodnenie 85.

103

(104)  Pozri odôvodnenie 102.

104

(105)  Pozri odôvodnenie 12.

105

(106)  Pozri odôvodnenie 41.

106

(107)  Pozri odôvodnenie 76.

107

(108)  Pozri rozsudok Súdneho dvora ES vo veci C-99/98, Rakúska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 2001, s. I-1101.

108

Rakúska republika/Komisia Európskych spoločenstiev

(109)  Pozri oznámenie Komisie členským štátom: Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS pri verejnoprávnych podnikoch vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3.

109

(110)  Podmienený účastinársky príspevok musí spoločnosť splatiť hneď ako začne v súvahe vykazovať voľný vlastný kapitál.

110

(111)  Pozri odôvodnenia 93 a 94.

111

(112)  Pozri hodnotenie spoločnosťou PWC: Hodnotenie kapitálovej injekcie spoločnosti Teracom AB podľa zásady investora v trhovom hospodárstve, príloha 33 odpovede z 29. októbra.

112

Hodnotenie kapitálovej injekcie spoločnosti Teracom AB podľa zásady investora v trhovom hospodárstve

(113)  Pozri výročné správy spoločnosti Teracom za roky 2003 až 2005.

113

(114)  Pozri priebežnú správu spoločnosti Teracom za druhý štvrťrok 2006 (Delårsrapport Q2 2006). Suma na vyrovnanie predstavuje 150 miliónov SEK, t. j. približne jednu tretinu podmieneného účastinárskeho príspevku.

114

(115)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

115

(116)  Podľa smernice je Švédsko povinné zrušiť všetky monopolné práva súvisiace so službami vysielania televíznych programov do 24. júla 2003.

116

(117)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora ES vo veci C-74/76, Iannelli & Volpi SpA/Ditta Paolo Meroni, Zb. 1977, s. 557; rozsudok Súdneho dvora ES vo veci C-225/91, Matra SA/Komisia, Zb. 1993, s. I-3203.

117

(118)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora ES vo veci C-47/69, Francúzsko/Komisia, Zb. 1970, s. 496; rozsudok Súdneho dvora ES vo veci C-204/97, Portugalsko/Komisia, Zb. 2001, s. I-3175.

118

---