# Europeiska unionens L 112/30 a

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 112 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången30 april 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 112

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången30 april 2007

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/253/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 januari 2005 om Rivesaltes-planen och de skatteliknande avgifterna CIVDN, som Frankrike infört
  [delgivet med nr K(2005) 50] | 1 |
| | | 2007/254/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 7 juni 2006 om det statliga stöd C 25/2005 (ex NN 21/2005) som Slovakien har genomfört till förmån för Frucona Košice a.s.
  [delgivet med nr K(2006) 2082]


   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2007/255/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om det statliga stöd C 5/2006 (ex N 230/2005) som Tyskland planerar bevilja Rolandwerft
  [delgivet med nr K(2006) 5854]


   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2007/256/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om den stödordning som Frankrike har genomfört enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen – Statligt stöd C46/2004 (f.d. NN65/2004)
  [delgivet med nr K(2006) 6629]


   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/257/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om statligt stöd C 44/05 (ex NN 79/05, N 439/04) som Polen delvis genomfört till förmån för Huta Stalowa Wola S.A.
  [delgivet med nr K(2006) 6730]


   (
  1
  ) | 67 |
| | | 2007/258/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om åtgärd C 24/2004 (ex NN 35/2004) som Sverige genomfört för att införa marksänd digital-tv
  [delgivet med nr K(2006) 6923]


   (
  1
  ) | 77 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Kommissionen

2007/253/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 januari 2005 om Rivesaltes-planen och de skatteliknande avgifterna CIVDN, som Frankrike infört
  [delgivet med nr K(2005) 50]

[delgivet med nr K(2005) 50]

1

2007/254/EG

*

Kommissionens beslut av den 7 juni 2006 om det statliga stöd C 25/2005 (ex NN 21/2005) som Slovakien har genomfört till förmån för Frucona Košice a.s.
  [delgivet med nr K(2006) 2082]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 2082]

(
  1

14

2007/255/EG

*

Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om det statliga stöd C 5/2006 (ex N 230/2005) som Tyskland planerar bevilja Rolandwerft
  [delgivet med nr K(2006) 5854]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 5854]

(
  1

32

2007/256/EG

*

Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om den stödordning som Frankrike har genomfört enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen – Statligt stöd C46/2004 (f.d. NN65/2004)
  [delgivet med nr K(2006) 6629]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 6629]

(
  1

41

2007/257/EG

*

Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om statligt stöd C 44/05 (ex NN 79/05, N 439/04) som Polen delvis genomfört till förmån för Huta Stalowa Wola S.A.
  [delgivet med nr K(2006) 6730]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 6730]

(
  1

67

2007/258/EG

*

Kommissionens beslut av den 20 december 2006 om åtgärd C 24/2004 (ex NN 35/2004) som Sverige genomfört för att införa marksänd digital-tv
  [delgivet med nr K(2006) 6923]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 6923]

(
  1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 30.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 112/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 januari 2005

om Rivesaltes-planen och de skatteliknande avgifterna CIVDN, som Frankrike infört

[delgivet med nr K(2005) 50]

(Endast den franska texten är giltig)

(2007/253/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

efter att i enlighet med nämnda artikel (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Till följd av ett klagomål gjorde Europeiska kommissionen förfrågningar om de åtgärder som behandlas i det här beslutet hos de franska myndigheterna genom skrivelser av den 19 juli 1999, den 16 december 1999, den 24 augusti 2000 och den 9 december 2000. Frankrike svarade kommissionen genom skrivelser av den 19 augusti 1999, den 24 februari 2000 och den 25 januari 2001. Kommissionen träffade de franska myndigheterna den 26 januari 2000 och en delegation från CIVDN (”Comité interprofessionnel des vins doux naturels” – den branschövergripande kommittén för naturligt söta viner) den 31 mars 2000. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av ett klagomål gjorde Europeiska kommissionen förfrågningar om de åtgärder som behandlas i det här beslutet hos de franska myndigheterna genom skrivelser av den 19 juli 1999, den 16 december 1999, den 24 augusti 2000 och den 9 december 2000. Frankrike svarade kommissionen genom skrivelser av den 19 augusti 1999, den 24 februari 2000 och den 25 januari 2001. Kommissionen träffade de franska myndigheterna den 26 januari 2000 och en delegation från CIVDN (”Comité interprofessionnel des vins doux naturels” – den branschövergripande kommittén för naturligt söta viner) den 31 mars 2000.

| (2) | Eftersom åtgärderna genomförts utan kommissionens förhandsgodkännande har de registrerats som icke-anmält stöd, med nummer NN 139/2002. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom åtgärderna genomförts utan kommissionens förhandsgodkännande har de registrerats som icke-anmält stöd, med nummer NN 139/2002.

| (3) | Genom en skrivelse av den 21 januari 2003 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 21 januari 2003 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende detta stöd.

| (4) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade de andra medlemsstaterna och berörda tredjeparter att inkomma med synpunkter på stöden i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade de andra medlemsstaterna och berörda tredjeparter att inkomma med synpunkter på stöden i fråga.

| (5) | De franska myndigheterna översände sina synpunkter i skrivelser av den 16 och 18 juni 2003. Kommissionen har tagit emot synpunkter från den klagande, vilka vidarebefordrades till de franska myndigheterna i en skrivelse av den 6 augusti 2004. De franska myndigheterna svarade i sin tur genom en skrivelse av den 10 september 2004. |
| --- | --- |

(5)

De franska myndigheterna översände sina synpunkter i skrivelser av den 16 och 18 juni 2003. Kommissionen har tagit emot synpunkter från den klagande, vilka vidarebefordrades till de franska myndigheterna i en skrivelse av den 6 augusti 2004. De franska myndigheterna svarade i sin tur genom en skrivelse av den 10 september 2004.

II.   BESKRIVNING

1.   RIVESALTES-PLANEN

| (6) | CIVDN beslutade 1996 att vidta åtgärder för omställning av vinodlingar. Genom röjning och återplantering av kvalitetsdruvor skulle en del av produktionen av naturligt söta viner i Pyrénées-Orientales ersättas för att råda bot på den strukturella kris som denna produktion drabbats av och som tog sig uttryck i ständigt minskade avsättningsmöjligheter. Syftet med stödet var att finansiera en kvalitetsförbättring av vindruvssorterna i regionen. Stödet upphörde helt den 1 augusti 2000. |
| --- | --- |

(6)

CIVDN beslutade 1996 att vidta åtgärder för omställning av vinodlingar. Genom röjning och återplantering av kvalitetsdruvor skulle en del av produktionen av naturligt söta viner i Pyrénées-Orientales ersättas för att råda bot på den strukturella kris som denna produktion drabbats av och som tog sig uttryck i ständigt minskade avsättningsmöjligheter. Syftet med stödet var att finansiera en kvalitetsförbättring av vindruvssorterna i regionen. Stödet upphörde helt den 1 augusti 2000.

| (7) | För att genomföra omställningsplanen (Rivesaltes-planen) kunde producenterna i regionen få två typer av stöd:






  — | Ett arealuttagsbidrag per hektar som finansierades genom en branschövergripande avgift. |
| --- | --- | --- |

(7)

För att genomföra omställningsplanen (Rivesaltes-planen) kunde producenterna i regionen få två typer av stöd:

—

Ett arealuttagsbidrag per hektar som finansierades genom en branschövergripande avgift.

| — | Ett hektarstöd som finansierades genom budgetmedel från staten och lokala myndigheter för att täcka en del av de egentliga kostnaderna för omställningen. |
| --- | --- |

—

Ett hektarstöd som finansierades genom budgetmedel från staten och lokala myndigheter för att täcka en del av de egentliga kostnaderna för omställningen.

1.1   AREALUTTAGSBIDRAGET

| (8) | Genom beslut 96–1 av den 5 juli 1996 inrättade CIVDN för kontrollerade ursprungsbeteckningar en branschövergripande avgift som skulle finansiera omställningsplanen för ”Rivesaltes” och ”Grand Roussillon”. |
| --- | --- |

(8)

Genom beslut 96–1 av den 5 juli 1996 inrättade CIVDN för kontrollerade ursprungsbeteckningar en branschövergripande avgift som skulle finansiera omställningsplanen för ”Rivesaltes” och ”Grand Roussillon”.

| (9) | Avgiften, 50 franska franc (3) per hektoliter som producerades i Pyrénées-Orientales, där de berörda naturligt söta vinerna produceras, var avsedd att finansiera utbetalningen av ett bidrag (för arealuttag) för varje skifte där man 1995 producerade vinerna ”Rivesaltes” eller ”Grand Roussillon” och där bordsvin eller lantvin skulle produceras från och med skördeåret 1996 till och med skördeåret 2000. Den uppburna avgiften gick till en särskild fond. |
| --- | --- |

(9)

Avgiften, 50 franska franc (3) per hektoliter som producerades i Pyrénées-Orientales, där de berörda naturligt söta vinerna produceras, var avsedd att finansiera utbetalningen av ett bidrag (för arealuttag) för varje skifte där man 1995 producerade vinerna ”Rivesaltes” eller ”Grand Roussillon” och där bordsvin eller lantvin skulle produceras från och med skördeåret 1996 till och med skördeåret 2000. Den uppburna avgiften gick till en särskild fond.

| (10) | Bidraget beviljades i praktiken de producenter som förbundit sig att inte använda någon av de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes” eller ”Grand Roussillon” under en femårsperiod. Bidraget skulle kompensera för inkomstbortfall till följd av priseffekterna av att de bägge beteckningarna inte längre kunde användas. Bidraget förutsatte inte att produktionen skulle läggas ned eller minskas, utan var enbart en kompensation för att produktionen användes utan den kontrollerade ursprungsbeteckningen. Syftet var således att snabbt minska försäljningen av vin med kontrollerad ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

(10)

Bidraget beviljades i praktiken de producenter som förbundit sig att inte använda någon av de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes” eller ”Grand Roussillon” under en femårsperiod. Bidraget skulle kompensera för inkomstbortfall till följd av priseffekterna av att de bägge beteckningarna inte längre kunde användas. Bidraget förutsatte inte att produktionen skulle läggas ned eller minskas, utan var enbart en kompensation för att produktionen användes utan den kontrollerade ursprungsbeteckningen. Syftet var således att snabbt minska försäljningen av vin med kontrollerad ursprungsbeteckning.

| (11) | Bidraget för arealuttag var 5 000 franc årligen per uttagen hektar. Stödberättigande skiften fick inte längre bidrag från och med det år då produktionen ställdes om. |
| --- | --- |

(11)

Bidraget för arealuttag var 5 000 franc årligen per uttagen hektar. Stödberättigande skiften fick inte längre bidrag från och med det år då produktionen ställdes om.

| (12) | Kommissionen har inte fått någon information om det totala stöd som betalats ut inom ramen för den här åtgärden. Det har inte lämnats någon information om inkomsterna från den branschövergripande avgiften och inte heller om hur många hektar som omfattats av åtgärden. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har inte fått någon information om det totala stöd som betalats ut inom ramen för den här åtgärden. Det har inte lämnats någon information om inkomsterna från den branschövergripande avgiften och inte heller om hur många hektar som omfattats av åtgärden.

1.2   OMSTÄLLNINGSSTÖDET

| (13) | Enligt de franska myndigheterna omfattades 3 250 hektar av den plan som godkändes 1996 för omställning av odlingen för produktion av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes”: 1 250 hektar för produktion av ”Muscat de Rivesaltes”, 1 000 hektar för produktion av ”Côtes du Roussillon” och ”Côtes du Roussillon Villages” (sorterna Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne och Vermentino) och 1 000 hektar för produktion av lantvin av särskilda druvor (bland annat sorterna Chardonnay, Cabernet och Merlot). |
| --- | --- |

(13)

Enligt de franska myndigheterna omfattades 3 250 hektar av den plan som godkändes 1996 för omställning av odlingen för produktion av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes”: 1 250 hektar för produktion av ”Muscat de Rivesaltes”, 1 000 hektar för produktion av ”Côtes du Roussillon” och ”Côtes du Roussillon Villages” (sorterna Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne och Vermentino) och 1 000 hektar för produktion av lantvin av särskilda druvor (bland annat sorterna Chardonnay, Cabernet och Merlot).

| (14) | Som stöd för planen accepterade de franska myndigheterna att bidra med 111 miljoner franc enligt följande: 85 miljoner franc via Office national interprofessionnel des vins och 26 miljoner franc från lokala myndigheter (Languedoc-Roussillon och Conseil Général i departementet Pyrénées-Orientales). |
| --- | --- |

(14)

Som stöd för planen accepterade de franska myndigheterna att bidra med 111 miljoner franc enligt följande: 85 miljoner franc via Office national interprofessionnel des vins och 26 miljoner franc från lokala myndigheter (Languedoc-Roussillon och Conseil Général i departementet Pyrénées-Orientales).

| (15) | Inom ramen för stödet skulle 25 000 franc/hektar gå till omställning till den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Muscat de Rivesaltes”, och 40 000 franc/hektar till omställning till den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Côtes du Roussillon Villages” och lantvin. |
| --- | --- |

(15)

Inom ramen för stödet skulle 25 000 franc/hektar gå till omställning till den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Muscat de Rivesaltes”, och 40 000 franc/hektar till omställning till den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Côtes du Roussillon Villages” och lantvin.

| (16) | Enligt de franska myndigheterna kunde de faktiska kostnaderna för omställningen i regionen beräknas uppgå till 110 000 franc/hektar. Myndigheterna bekräftade att omställningsplanerna till stor del genomförts (2 350 hektar av de 3 250 hektar som planerats). |
| --- | --- |

(16)

Enligt de franska myndigheterna kunde de faktiska kostnaderna för omställningen i regionen beräknas uppgå till 110 000 franc/hektar. Myndigheterna bekräftade att omställningsplanerna till stor del genomförts (2 350 hektar av de 3 250 hektar som planerats).

| (17) | Den totala kostnaden för den genomförda omställningen uppgick enligt de franska myndigheterna till 258,5 miljoner franc (39,4 miljoner euro). De offentliga myndigheterna bidrog med 75,250 miljoner franc (11,01 miljoner euro) av de 111 miljoner franc (16,9 miljoner euro) som ursprungligen beräknats. Enligt informationen från de franska myndigheterna bidrog de offentliga myndigheterna sett till hela finansieringen med 29,11 % av kostnaderna för den omställning som genomförts. |
| --- | --- |

(17)

Den totala kostnaden för den genomförda omställningen uppgick enligt de franska myndigheterna till 258,5 miljoner franc (39,4 miljoner euro). De offentliga myndigheterna bidrog med 75,250 miljoner franc (11,01 miljoner euro) av de 111 miljoner franc (16,9 miljoner euro) som ursprungligen beräknats. Enligt informationen från de franska myndigheterna bidrog de offentliga myndigheterna sett till hela finansieringen med 29,11 % av kostnaderna för den omställning som genomförts.

| (18) | De franska myndigheterna uppgav att de varje år, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (4), till Europeiska gemenskapernas statistikkontor lämnar redovisningen av vinarealerna per departement och typ av druvor (druvor för vinframställning, bland annat druvor för kvalitetsviner fso och bordsvin) liksom redovisningen av röjningar och vinodlingar, presenterad på samma sätt per departement och typ av druvor. De franska myndigheterna bifogade en kopia av de tabeller som skickats in för regleringsåret 1997/1998. |
| --- | --- |

(18)

De franska myndigheterna uppgav att de varje år, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (4), till Europeiska gemenskapernas statistikkontor lämnar redovisningen av vinarealerna per departement och typ av druvor (druvor för vinframställning, bland annat druvor för kvalitetsviner fso och bordsvin) liksom redovisningen av röjningar och vinodlingar, presenterad på samma sätt per departement och typ av druvor. De franska myndigheterna bifogade en kopia av de tabeller som skickats in för regleringsåret 1997/1998.

2.   BRANSCHÖVERGRIPANDE AVGIFTER TILL REKLAM OCH SÄLJFRÄMJANDE ÅTGÄRDER FÖR OCH ARBETET MED VISSA KONTROLLERADE URSPRUNGSBETECKNINGAR (AOC)

| (19) | Genom beslut 97-3 av den 29 december 1997 inrättade CIVDN från och med den 1 januari 1998 en branschövergripande avgift för att finansiera reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med följande kontrollerade ursprungsbeteckningar: ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon”, ”Muscat de Rivesaltes” och ”Banyuls”. |
| --- | --- |

(19)

Genom beslut 97-3 av den 29 december 1997 inrättade CIVDN från och med den 1 januari 1998 en branschövergripande avgift för att finansiera reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med följande kontrollerade ursprungsbeteckningar: ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon”, ”Muscat de Rivesaltes” och ”Banyuls”.

| (20) | Beloppet exklusive skatt per hektoliter var följande: ”Banyuls et Banyuls Grand Cru”: 25 franc/hektoliter, ”Grand Roussillon”: 30 franc/hektoliter, ”Muscat de Rivesaltes”: 50 franc/hektoliter och ”Rivesaltes”: 30 franc/hektoliter. |
| --- | --- |

(20)

Beloppet exklusive skatt per hektoliter var följande: ”Banyuls et Banyuls Grand Cru”: 25 franc/hektoliter, ”Grand Roussillon”: 30 franc/hektoliter, ”Muscat de Rivesaltes”: 50 franc/hektoliter och ”Rivesaltes”: 30 franc/hektoliter.

| (21) | Avgifterna gick till följande: ”Rivesaltes”: 25 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Grand Roussillon”: 45 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Banyuls”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

(21)

Avgifterna gick till följande: ”Rivesaltes”: 25 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Grand Roussillon”: 45 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Banyuls”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen.

| (22) | Genom beslut 98–1 av 10 juli 1998 inrättade CIVDN från och med den 1 september 1998 en branschövergripande avgift för att finansiera reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med följande kontrollerade ursprungsbeteckningar: ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon” och ”Maury”. |
| --- | --- |

(22)

Genom beslut 98–1 av 10 juli 1998 inrättade CIVDN från och med den 1 september 1998 en branschövergripande avgift för att finansiera reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med följande kontrollerade ursprungsbeteckningar: ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon” och ”Maury”.

| (23) | Avgiftsbeloppet exklusive skatt per hektoliter var följande: ”Grand Roussillon”: 25 franc/hektoliter, ”Maury”: 5 franc/hektoliter och ”Rivesaltes”: 35 franc/hektoliter. |
| --- | --- |

(23)

Avgiftsbeloppet exklusive skatt per hektoliter var följande: ”Grand Roussillon”: 25 franc/hektoliter, ”Maury”: 5 franc/hektoliter och ”Rivesaltes”: 35 franc/hektoliter.

| (24) | Avgifterna gick till följande: ”Rivesaltes”: 30 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Grand Roussillon”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, och ”Maury”: 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

(24)

Avgifterna gick till följande: ”Rivesaltes”: 30 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Grand Roussillon”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, och ”Maury”: 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen.

| (25) | De två nämnda avgifterna avskaffades genom beslut 99–1 av den 17 december 1999, genom vilket CIVDN införde en branschövergripande avgift avsedd att finansiera reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med följande kontrollerade ursprungsbeteckningar: ”Banyuls”, ”Banyuls Grand Cru”, ”Muscat de Rivesaltes”, ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon” och ”Maury”. |
| --- | --- |

(25)

De två nämnda avgifterna avskaffades genom beslut 99–1 av den 17 december 1999, genom vilket CIVDN införde en branschövergripande avgift avsedd att finansiera reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med följande kontrollerade ursprungsbeteckningar: ”Banyuls”, ”Banyuls Grand Cru”, ”Muscat de Rivesaltes”, ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon” och ”Maury”.

| (26) | Beloppen exklusive skatt per hektoliter var följande: ”Grand Roussillon”: 25 franc/hektoliter, ”Rivesaltes”: 35 franc/hektoliter, ”Banyuls” och ”Banyuls Grand Cru”: 25 franc/hektoliter, ”Muscat de Rivesaltes”: 55 franc/hektoliter, och ”Maury”: 0 franc/hektoliter. |
| --- | --- |

(26)

Beloppen exklusive skatt per hektoliter var följande: ”Grand Roussillon”: 25 franc/hektoliter, ”Rivesaltes”: 35 franc/hektoliter, ”Banyuls” och ”Banyuls Grand Cru”: 25 franc/hektoliter, ”Muscat de Rivesaltes”: 55 franc/hektoliter, och ”Maury”: 0 franc/hektoliter.

| (27) | Avgifterna gick till följande: ”Rivesaltes”: 30 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Grand Roussillon”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Muscat de Rivesaltes”: 50 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen samt ”Banyuls” och ”Banyuls Grand Cru”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

(27)

Avgifterna gick till följande: ”Rivesaltes”: 30 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Grand Roussillon”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen, ”Muscat de Rivesaltes”: 50 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen samt ”Banyuls” och ”Banyuls Grand Cru”: 20 franc/hektoliter för reklam och säljfrämjande åtgärder och 5 franc/hektoliter för arbetet med ursprungsbeteckningen.

| (28) | Genom beslut 00-1 förlängdes avgiften efter vissa mindre justeringar. Då granskningsförfarandet inleddes hade kommissionen inte några uppgifter om hur länge den sistnämnda ordningen varat eller om huruvida den förlängts. |
| --- | --- |

(28)

Genom beslut 00-1 förlängdes avgiften efter vissa mindre justeringar. Då granskningsförfarandet inleddes hade kommissionen inte några uppgifter om hur länge den sistnämnda ordningen varat eller om huruvida den förlängts.

3.   KOMMISSIONENS SYNPUNKTER VID INLEDANDET AV GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (29) | Kommissionen konstaterade först och främst när det gäller typen av avgifter, att dessa godkänts direkt av den franska regeringen i enlighet med förfarandet i lag nr 200 av den 2 april 1943 om inrättande av en branschövergripande kommitté för naturligt söta viner och likörviner med kontrollerad ursprungsbeteckning. Regeringens godkännande är en förutsättning för att avgifter av denna typ skall kunna införas. Enligt lag nr 200 är dessa avgifter obligatoriska för alla medlemmar i berörda yrkesgrupperna så snart regeringen, eller i detta fall dess företrädare, gett sitt samtycke. För att denna typ av avgifter skall kunna tas ut krävs det följaktligen en rättsakt från de offentliga myndigheterna. Kommissionen ansåg därför vid granskningen att det rörde sig om skatteliknande avgifter, dvs. offentliga medel. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen konstaterade först och främst när det gäller typen av avgifter, att dessa godkänts direkt av den franska regeringen i enlighet med förfarandet i lag nr 200 av den 2 april 1943 om inrättande av en branschövergripande kommitté för naturligt söta viner och likörviner med kontrollerad ursprungsbeteckning. Regeringens godkännande är en förutsättning för att avgifter av denna typ skall kunna införas. Enligt lag nr 200 är dessa avgifter obligatoriska för alla medlemmar i berörda yrkesgrupperna så snart regeringen, eller i detta fall dess företrädare, gett sitt samtycke. För att denna typ av avgifter skall kunna tas ut krävs det följaktligen en rättsakt från de offentliga myndigheterna. Kommissionen ansåg därför vid granskningen att det rörde sig om skatteliknande avgifter, dvs. offentliga medel.

| (30) | Det arealuttagsbidrag som fastställs i den franska bestämmelsen om stöd föreskrevs varken i den gemensamma organisationen av marknaden eller, mer konkret, i rådets förordning (EEG) nr 456/80 av den 18 februari 1980 om beviljande av bidrag för tillfällig och slutgiltig nedläggning av vissa vinodlingsarealer och bidrag för avstående från återplantering (5). I den förordningen föreskrevs endast bidrag för tillfällig eller slutgiltig nedläggning av produktionen, som skulle betalas ut då en producent beslutade att bidra till att minska gemenskapens vinodlingskapacitet, främst genom röjning av vinstockar. Eftersom kapaciteten inte minskat och ingen nedläggningsåtgärd finansierats av bidraget verkade åtgärden, då granskningsförfarandet inleddes, inte omfattas av den tidigare gemensamma organisationen av marknaden för vin som föreskrevs i förordning (EEG) nr 822/87. |
| --- | --- |

(30)

Det arealuttagsbidrag som fastställs i den franska bestämmelsen om stöd föreskrevs varken i den gemensamma organisationen av marknaden eller, mer konkret, i rådets förordning (EEG) nr 456/80 av den 18 februari 1980 om beviljande av bidrag för tillfällig och slutgiltig nedläggning av vissa vinodlingsarealer och bidrag för avstående från återplantering (5). I den förordningen föreskrevs endast bidrag för tillfällig eller slutgiltig nedläggning av produktionen, som skulle betalas ut då en producent beslutade att bidra till att minska gemenskapens vinodlingskapacitet, främst genom röjning av vinstockar. Eftersom kapaciteten inte minskat och ingen nedläggningsåtgärd finansierats av bidraget verkade åtgärden, då granskningsförfarandet inleddes, inte omfattas av den tidigare gemensamma organisationen av marknaden för vin som föreskrevs i förordning (EEG) nr 822/87.

| (31) | Syftet med stödet förefaller därför ha varit att ekonomiskt underlätta för producenter som i egenskap av företagare beslutar att påbörja en rent kommersiell verksamhet för vilken utgifterna förefaller utgöras av kostnaderna i samband med utövandet av den ekonomiska verksamheten. I enlighet med kommissionens etablerade praxis och EG-domstolens rättspraxis (6), är driftsstöd stöd vars syfte är att befria ett företag från utgifter som det i normala fall själv skulle ha stått för i sin löpande förvaltning eller normala verksamhet. Detta behandlas också i punkt 3.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (7) (”riktlinjerna för jordbruket”), enligt vilken det handlar om stöd som kan påverka mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

(31)

Syftet med stödet förefaller därför ha varit att ekonomiskt underlätta för producenter som i egenskap av företagare beslutar att påbörja en rent kommersiell verksamhet för vilken utgifterna förefaller utgöras av kostnaderna i samband med utövandet av den ekonomiska verksamheten. I enlighet med kommissionens etablerade praxis och EG-domstolens rättspraxis (6), är driftsstöd stöd vars syfte är att befria ett företag från utgifter som det i normala fall själv skulle ha stått för i sin löpande förvaltning eller normala verksamhet. Detta behandlas också i punkt 3.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (7) (”riktlinjerna för jordbruket”), enligt vilken det handlar om stöd som kan påverka mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden.

| (32) | Kommissionen konstaterade vidare att stödet beviljats per hektar och år och att det sålunda är nära förbundet med mängden producerat vin. Kommissionen påminde om att den aldrig kan godkänna ett stöd som inte är förenligt med bestämmelserna om den gemensamma organisationen av marknaden eller som inverkar störande på den berörda gemensamma organisationen av marknaden. Då granskningsförfarandet inleddes ansåg kommissionen att arealuttagsbidraget föreföll vara ett driftsstöd som skulle kunna inverka störande på mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden för vin och att det därför kunde vara oförenligt med tillämpliga bestämmelser om marknad och konkurrens. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen konstaterade vidare att stödet beviljats per hektar och år och att det sålunda är nära förbundet med mängden producerat vin. Kommissionen påminde om att den aldrig kan godkänna ett stöd som inte är förenligt med bestämmelserna om den gemensamma organisationen av marknaden eller som inverkar störande på den berörda gemensamma organisationen av marknaden. Då granskningsförfarandet inleddes ansåg kommissionen att arealuttagsbidraget föreföll vara ett driftsstöd som skulle kunna inverka störande på mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden för vin och att det därför kunde vara oförenligt med tillämpliga bestämmelser om marknad och konkurrens.

| (33) | När det gäller kostnaderna för omställning förbjöds genom artikel 14 i förordning (EEG) nr 822/87 allt nationellt stöd för planteringar av vinodlingar från och med den 1 september 1988, med undantag av sådana vinodlingar som uppfyllde kriterier som framför allt skulle göra det möjligt att uppnå målet att minska produktionen eller förbättra kvaliteten utan att öka produktionen. Av detta följer att endast sådana druvsorter kunde tillåtas som var av högre kvalitet och som inte ökade produktionen i regionen i fråga. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller kostnaderna för omställning förbjöds genom artikel 14 i förordning (EEG) nr 822/87 allt nationellt stöd för planteringar av vinodlingar från och med den 1 september 1988, med undantag av sådana vinodlingar som uppfyllde kriterier som framför allt skulle göra det möjligt att uppnå målet att minska produktionen eller förbättra kvaliteten utan att öka produktionen. Av detta följer att endast sådana druvsorter kunde tillåtas som var av högre kvalitet och som inte ökade produktionen i regionen i fråga.

| (34) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2741/89 av den 11 september 1989 om kriterier för tillämpning av artikel 14 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 vad avser nationellt stöd till plantering av vinodlingsområden (8) fastställs kriterier för prövning av projekt för nationellt stöd till plantering av vinodlingsarealer som kan vara tillåtna enligt artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget. Enligt artikel 2 i förordning (EEG) nr 2741/89 skall de nationella stödprojekten på ett tillfredsställande sätt överensstämma med målet att minska den producerade mängden eller förbättra kvaliteten utan att produktionen ökar. |
| --- | --- |

(34)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2741/89 av den 11 september 1989 om kriterier för tillämpning av artikel 14 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 vad avser nationellt stöd till plantering av vinodlingsområden (8) fastställs kriterier för prövning av projekt för nationellt stöd till plantering av vinodlingsarealer som kan vara tillåtna enligt artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget. Enligt artikel 2 i förordning (EEG) nr 2741/89 skall de nationella stödprojekten på ett tillfredsställande sätt överensstämma med målet att minska den producerade mängden eller förbättra kvaliteten utan att produktionen ökar.

| (35) | Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 fick emellertid det stödbelopp som beviljades per hektar planterad vinareal inte överstiga 30 % av den faktiska kostnaden för röjning och plantering. Eftersom den totala kostnaden för den genomförda omställningen uppgick till 258 500 000 franc och de offentliga myndigheternas bidrag till 75 250 000 franc, konstaterade de franska myndigheterna att de offentliga myndigheterna, sett till hela finansieringen, bidrog med 29,11 % av kostnaderna för den genomförda omställningen. Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 skulle emellertid det avgörande vid beräkningen av kostnaderna för omställningen vara det stöd som beviljats per hektar planterad vinareal. Vid granskningen skulle detta innebära att övergripande beräkningar för omställningen i sin helhet är uteslutna och följaktligen även beräkningar på grundval av de genomsnittliga totala kostnaderna per hektar. Dessutom beräknade de franska myndigheterna detta genomsnitt i förhållande till de olika omställningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 fick emellertid det stödbelopp som beviljades per hektar planterad vinareal inte överstiga 30 % av den faktiska kostnaden för röjning och plantering. Eftersom den totala kostnaden för den genomförda omställningen uppgick till 258 500 000 franc och de offentliga myndigheternas bidrag till 75 250 000 franc, konstaterade de franska myndigheterna att de offentliga myndigheterna, sett till hela finansieringen, bidrog med 29,11 % av kostnaderna för den genomförda omställningen. Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 skulle emellertid det avgörande vid beräkningen av kostnaderna för omställningen vara det stöd som beviljats per hektar planterad vinareal. Vid granskningen skulle detta innebära att övergripande beräkningar för omställningen i sin helhet är uteslutna och följaktligen även beräkningar på grundval av de genomsnittliga totala kostnaderna per hektar. Dessutom beräknade de franska myndigheterna detta genomsnitt i förhållande till de olika omställningsåtgärderna.

| (36) | Vid granskningsförfarandet ansåg kommissionen, med hänsyn till de kostnader per hektar som de franska myndigheterna uppgett (110 000 franc/hektar), att de beviljade stöden i fråga borde ha varit maximerade till 33 000 franc/hektar respektive 30 % av de faktiska kostnaderna för varje enskild producent. Därav följer att varje överskridande av maximigränsen, det vill säga av 30 % av varje enskilds odlares faktiska kostnader, skulle kunna utgöra ett stöd som inte är förenligt med tillämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(36)

Vid granskningsförfarandet ansåg kommissionen, med hänsyn till de kostnader per hektar som de franska myndigheterna uppgett (110 000 franc/hektar), att de beviljade stöden i fråga borde ha varit maximerade till 33 000 franc/hektar respektive 30 % av de faktiska kostnaderna för varje enskild producent. Därav följer att varje överskridande av maximigränsen, det vill säga av 30 % av varje enskilds odlares faktiska kostnader, skulle kunna utgöra ett stöd som inte är förenligt med tillämpliga bestämmelser.

| (37) | På grundval av de möjligheter som kommissionen har enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (9), har kommissionen anmodat de franska myndigheterna att skicka in all nödvändig information om de två omställningar som genomförts. Det rörde sig bland annat om följande: upplysningar om det antal vinodlare som beviljats nationellt stöd till plantering av vinodlingsarealer, den berörda arealen uppdelad efter marktyp, den andel av arealen där planteringen föregåtts av röjning, den andel av arealen som är godkänd för produktion av kvalitetsvin fso, vad de planterade arealerna var avsedda för (druvor för vinframställning, bordsdruvor, druvor för torkning, plantskola eller moderplantor för produktion av grundstammar, etc.) vilka sorter som använts, bevis på förhandsgodkännande från de franska myndigheterna för användningen av dessa sorter, produktionspotentialens utveckling, och alla relevanta upplysningar om stödnivån. |
| --- | --- |

(37)

På grundval av de möjligheter som kommissionen har enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (9), har kommissionen anmodat de franska myndigheterna att skicka in all nödvändig information om de två omställningar som genomförts. Det rörde sig bland annat om följande: upplysningar om det antal vinodlare som beviljats nationellt stöd till plantering av vinodlingsarealer, den berörda arealen uppdelad efter marktyp, den andel av arealen där planteringen föregåtts av röjning, den andel av arealen som är godkänd för produktion av kvalitetsvin fso, vad de planterade arealerna var avsedda för (druvor för vinframställning, bordsdruvor, druvor för torkning, plantskola eller moderplantor för produktion av grundstammar, etc.) vilka sorter som använts, bevis på förhandsgodkännande från de franska myndigheterna för användningen av dessa sorter, produktionspotentialens utveckling, och alla relevanta upplysningar om stödnivån.

| (38) | När det gäller stöd för reklam och säljfrämjande åtgärder som införts beträffande vissa kontrollerade ursprungsbeteckningar har de franska myndigheterna meddelat att bestämmelserna om avgiften avsedd för CIVDN:s finansiering regelbundet anmälts och redan har granskats och godkänts av kommissionen. Kommissionen godkände faktiskt, inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97 (10) (Stöd och skatteliknande avgifter till förmån för CIVDN), fram till och med utgången av 2002, ett statligt stöd som finansierats av en skatteliknande avgift, för att bland annat täcka reklam och säljfrämjande åtgärder och driften av CIVDN. Enligt de uppgifter som inkommit har dock CIVDN tagit ut dessa avgifter utöver den skatteliknande avgift som var avsedd för de kommunikationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som redan godkänts av kommissionen. Vid granskningsförfarandet ansåg kommissionen att det tidigare godkännandet inte utgjorde ett underförstått godkännande av alla ändringar eller alla andra åtgärder som införts vid sidan av det redan godkända stödet. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller stöd för reklam och säljfrämjande åtgärder som införts beträffande vissa kontrollerade ursprungsbeteckningar har de franska myndigheterna meddelat att bestämmelserna om avgiften avsedd för CIVDN:s finansiering regelbundet anmälts och redan har granskats och godkänts av kommissionen. Kommissionen godkände faktiskt, inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97 (10) (Stöd och skatteliknande avgifter till förmån för CIVDN), fram till och med utgången av 2002, ett statligt stöd som finansierats av en skatteliknande avgift, för att bland annat täcka reklam och säljfrämjande åtgärder och driften av CIVDN. Enligt de uppgifter som inkommit har dock CIVDN tagit ut dessa avgifter utöver den skatteliknande avgift som var avsedd för de kommunikationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som redan godkänts av kommissionen. Vid granskningsförfarandet ansåg kommissionen att det tidigare godkännandet inte utgjorde ett underförstått godkännande av alla ändringar eller alla andra åtgärder som införts vid sidan av det redan godkända stödet.

| (39) | Kommissionen har anmodat de franska myndigheterna att skicka in de uppgifter om bestämmelserna för detta stöd, inbegripet gällande icke-nämnda och icke-anmälda åtgärder, som krävs för att kommissionen skall kunna göra en bedömning av om de överensstämmer med i synnerhet de negativa och positiva kriterier som är tillämpliga när det gäller reklam och säljfrämjande åtgärder och med bestämmelserna om högsta tillåtna stödnivå. Dessa uppgifter borde också göra det möjligt att mäta effekten av en eventuell kumulering av bidrag mellan den ordning som tidigare godkändes och de ordningar som inte meddelats och som behandlas i det här beslutet. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen har anmodat de franska myndigheterna att skicka in de uppgifter om bestämmelserna för detta stöd, inbegripet gällande icke-nämnda och icke-anmälda åtgärder, som krävs för att kommissionen skall kunna göra en bedömning av om de överensstämmer med i synnerhet de negativa och positiva kriterier som är tillämpliga när det gäller reklam och säljfrämjande åtgärder och med bestämmelserna om högsta tillåtna stödnivå. Dessa uppgifter borde också göra det möjligt att mäta effekten av en eventuell kumulering av bidrag mellan den ordning som tidigare godkändes och de ordningar som inte meddelats och som behandlas i det här beslutet.

| (40) | Kommissionen har vidare konstaterat att de skatteliknande avgifterna i mycket stor utsträckning fungerar på samma sätt den skatteliknande avgift som kommissionen redan godkänt. Dessutom framgår det av de texter som inrättar avgifterna i fråga att dessa enbart gällde vinproduktionen i en bestämd region. Vid granskningen kunde det därför konstateras att inga importerade produkter omfattades eller hade omfattats av de skatteliknande avgifter som avses i det här fallet. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen har vidare konstaterat att de skatteliknande avgifterna i mycket stor utsträckning fungerar på samma sätt den skatteliknande avgift som kommissionen redan godkänt. Dessutom framgår det av de texter som inrättar avgifterna i fråga att dessa enbart gällde vinproduktionen i en bestämd region. Vid granskningen kunde det därför konstateras att inga importerade produkter omfattades eller hade omfattats av de skatteliknande avgifter som avses i det här fallet.

III.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER

| (41) | Den klagande har inkommit med de synpunkter som tas upp nedan och begärt konfidentiell behandling av sin identitet. Efter att ha gått igenom de åberopade skälen har kommissionen beslutat att tillmötesgå den klagandes önskan. |
| --- | --- |

(41)

Den klagande har inkommit med de synpunkter som tas upp nedan och begärt konfidentiell behandling av sin identitet. Efter att ha gått igenom de åberopade skälen har kommissionen beslutat att tillmötesgå den klagandes önskan.

| (42) | Enligt den klagande är arealuttagsbidraget och omställningsstödet två delar av en stödordning avsedd att minska saluföringen av en viss produktion. Arealuttagsstödet och omställningsstödet bör räknas samman för att man skall kunna bedöma om de överensstämmer med gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(42)

Enligt den klagande är arealuttagsbidraget och omställningsstödet två delar av en stödordning avsedd att minska saluföringen av en viss produktion. Arealuttagsstödet och omställningsstödet bör räknas samman för att man skall kunna bedöma om de överensstämmer med gemenskapsrätten.

| (43) | Den klagande anser att Rivesaltes-planens självständiga finansiella förvaltning, som fastställs i CIVDN:s beslut 96–1 av den 5 juli 1996, inte följts, eftersom arealuttagsbidraget inte bara finansierats av den branschövergripande avgift som inrättades 1996. Mer än 11 miljoner franc till arealuttagsbidraget skall ha finansierats med CIVDN:s egna medel. Dessutom skall en del av medlen från avgifterna för reklam och säljfrämjande åtgärder ha använts för att finansiera planen, bland annat arealuttagsbidraget. |
| --- | --- |

(43)

Den klagande anser att Rivesaltes-planens självständiga finansiella förvaltning, som fastställs i CIVDN:s beslut 96–1 av den 5 juli 1996, inte följts, eftersom arealuttagsbidraget inte bara finansierats av den branschövergripande avgift som inrättades 1996. Mer än 11 miljoner franc till arealuttagsbidraget skall ha finansierats med CIVDN:s egna medel. Dessutom skall en del av medlen från avgifterna för reklam och säljfrämjande åtgärder ha använts för att finansiera planen, bland annat arealuttagsbidraget.

| (44) | Enligt den klagande skall Conseil Général i Pyrénées-Orientales ha betalat ut 2 miljoner franc till CIVDN i början av regleringsåret 2000 för finansiering av arealuttagsbidraget. Dessutom skall Conseil Général i sin skrift ”L'accent Catalan” i mars 2003 ha uppgett att man, förutom arealuttagsbidraget och omställningsbidraget, direkt till vinodlarna betalat ut ett hektarstöd på 761 euro och sedan på 1 293 euro inom ramen för Rivesaltes-planen. Detta stöd har inte anmälts till kommissionen. |
| --- | --- |

(44)

Enligt den klagande skall Conseil Général i Pyrénées-Orientales ha betalat ut 2 miljoner franc till CIVDN i början av regleringsåret 2000 för finansiering av arealuttagsbidraget. Dessutom skall Conseil Général i sin skrift ”L'accent Catalan” i mars 2003 ha uppgett att man, förutom arealuttagsbidraget och omställningsbidraget, direkt till vinodlarna betalat ut ett hektarstöd på 761 euro och sedan på 1 293 euro inom ramen för Rivesaltes-planen. Detta stöd har inte anmälts till kommissionen.

| (45) | När det gäller stöden för reklam och säljfrämjande åtgärder menar den klagande att inkomsterna från de skatteliknande avgiften till förmån för CIVDN använts för att finansiera säljfrämjande kampanjer för egna produkter, dvs. vissa företags produkter, och inte för att finansiera kampanjer för olika kategorier av produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning generellt sett. Detta sägs fortfarande vara praxis i den branschövergripande kommittén för vinerna ”Roussillon”, som ersatt det avvecklade CIVDN. Dessa stöd anses strida mot gemenskapsbestämmelserna, eftersom de inte har ett mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller stöden för reklam och säljfrämjande åtgärder menar den klagande att inkomsterna från de skatteliknande avgiften till förmån för CIVDN använts för att finansiera säljfrämjande kampanjer för egna produkter, dvs. vissa företags produkter, och inte för att finansiera kampanjer för olika kategorier av produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning generellt sett. Detta sägs fortfarande vara praxis i den branschövergripande kommittén för vinerna ”Roussillon”, som ersatt det avvecklade CIVDN. Dessa stöd anses strida mot gemenskapsbestämmelserna, eftersom de inte har ett mål av allmänt intresse.

| (46) | Enligt den klagande fortsatte CIVDN under 2001 och 2002 att kräva den skatteliknande avgiften av handlarna, samtidigt som den organisation som ersatte CIVDN, dvs. CIVR, började fakturera dessa avgifter i strid mot nationell rätt. |
| --- | --- |

(46)

Enligt den klagande fortsatte CIVDN under 2001 och 2002 att kräva den skatteliknande avgiften av handlarna, samtidigt som den organisation som ersatte CIVDN, dvs. CIVR, började fakturera dessa avgifter i strid mot nationell rätt.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN FRANKRIKE

| (47) | Genom en skrivelse av 16 juni 2003 lämnade de franska myndigheterna sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget mot det anmälda stödet. |
| --- | --- |

(47)

Genom en skrivelse av 16 juni 2003 lämnade de franska myndigheterna sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget mot det anmälda stödet.

| (48) | Inledningsvis bekräftade de franska myndigheterna att de aktuella åtgärderna inte förlängts efter den period som ursprungligen fastställts, dvs. fem år från och med regleringsåret 1996/1997. Kommissionen hade i alla händelser genom skrivelser av den 14 december 2000 och den 6 december 2001 informerats om CIVDN:s avveckling. CIVR, som ersatt CIVDN, har inte genomfört någon åtgärd av samma typ. |
| --- | --- |

(48)

Inledningsvis bekräftade de franska myndigheterna att de aktuella åtgärderna inte förlängts efter den period som ursprungligen fastställts, dvs. fem år från och med regleringsåret 1996/1997. Kommissionen hade i alla händelser genom skrivelser av den 14 december 2000 och den 6 december 2001 informerats om CIVDN:s avveckling. CIVR, som ersatt CIVDN, har inte genomfört någon åtgärd av samma typ.

1.   RIVESALTES-PLANEN

1.1   AREALUTTAGSBIDRAGET

| (49) | De franska myndigheterna förklarar att åtgärden inte var avsedd att minska vinproduktionskapaciteten, eftersom stödmottagarna åtagit sig att saluföra produktionen från de uttagna arealerna som bordsvin eller lantvin och inte vin med kontrollerad ursprungsbeteckning. Man kan inte, som kommissionen gör, likställa stödet med ett driftsstöd som på ett otillåtet sätt förbättrar likviditeten. |
| --- | --- |

(49)

De franska myndigheterna förklarar att åtgärden inte var avsedd att minska vinproduktionskapaciteten, eftersom stödmottagarna åtagit sig att saluföra produktionen från de uttagna arealerna som bordsvin eller lantvin och inte vin med kontrollerad ursprungsbeteckning. Man kan inte, som kommissionen gör, likställa stödet med ett driftsstöd som på ett otillåtet sätt förbättrar likviditeten.

| (50) | Syftet med stödet var att ge stödmottagarna ersättning för sitt åtagande att inte saluföra produktionen från uttagna skiften som viner med kontrollerad ursprungsbeteckning. Det gav således inte något inkomsttillskott för stödmottagarna utan var helt enkelt en ersättning för förlorade inkomster. |
| --- | --- |

(50)

Syftet med stödet var att ge stödmottagarna ersättning för sitt åtagande att inte saluföra produktionen från uttagna skiften som viner med kontrollerad ursprungsbeteckning. Det gav således inte något inkomsttillskott för stödmottagarna utan var helt enkelt en ersättning för förlorade inkomster.

| (51) | Då åtgärden genomfördes gav en hektar för odling för produktion av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes” (beräknat på grundval av den maximala tillåtna avkastningen på 40 hektoliter) 25 hektoliter naturligt sötade viner (1 140 franc/hektoliter) och 15 hektoliter bordsvin eller lantvin (350 franc/hektoliter), vilket ger en omsättning på mellan 32 250 franc och 33 000 franc per hektar. Efter arealuttaget kunde en hektar vinareal producera 50 hektoliter bordsvin eller lantvin (departementets genomsnittsavkastning), vilket ger en omsättning på mellan 12 500 franc och 17 500 franc per hektar. |
| --- | --- |

(51)

Då åtgärden genomfördes gav en hektar för odling för produktion av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes” (beräknat på grundval av den maximala tillåtna avkastningen på 40 hektoliter) 25 hektoliter naturligt sötade viner (1 140 franc/hektoliter) och 15 hektoliter bordsvin eller lantvin (350 franc/hektoliter), vilket ger en omsättning på mellan 32 250 franc och 33 000 franc per hektar. Efter arealuttaget kunde en hektar vinareal producera 50 hektoliter bordsvin eller lantvin (departementets genomsnittsavkastning), vilket ger en omsättning på mellan 12 500 franc och 17 500 franc per hektar.

| (52) | Den genomsnittliga skillnaden efter uttaget (producenternas inkomstbortfall) uppgick således till ungefär 15 000 franc per hektar, från vilket man för fullständighetens skull måste dra av kostnaden för alkohol för framställning av naturligt sötade viner, dvs. 2 000 franc för 25 hektoliter. Nettodifferensen uppgick därför till 13 000 franc per hektar. |
| --- | --- |

(52)

Den genomsnittliga skillnaden efter uttaget (producenternas inkomstbortfall) uppgick således till ungefär 15 000 franc per hektar, från vilket man för fullständighetens skull måste dra av kostnaden för alkohol för framställning av naturligt sötade viner, dvs. 2 000 franc för 25 hektoliter. Nettodifferensen uppgick därför till 13 000 franc per hektar.

| (53) | Även om man tar hänsyn till att skillnaden från och med 1999 minskat på grund av det sänkta priset för produktion av naturligt sötade viner (900 franc/hektoliter), så uppgick den i alla händelser till 6 500 franc per hektar [26 000 franc (omsättning/hektar för kontrollerad ursprungsbeteckning) – 17 500 franc (omsättning/hektar för bordsvin eller lantvin) – 2 000 franc (kostnad för alkohol för framställning av naturligt sötade viner)]. |
| --- | --- |

(53)

Även om man tar hänsyn till att skillnaden från och med 1999 minskat på grund av det sänkta priset för produktion av naturligt sötade viner (900 franc/hektoliter), så uppgick den i alla händelser till 6 500 franc per hektar [26 000 franc (omsättning/hektar för kontrollerad ursprungsbeteckning) – 17 500 franc (omsättning/hektar för bordsvin eller lantvin) – 2 000 franc (kostnad för alkohol för framställning av naturligt sötade viner)].

| (54) | De franska myndigheterna anser att arealuttagsbidraget inte på något sätt kan anses utgöra ett driftsstöd som skulle ge stödmottagarna otillåtna kompletterande intäkter eller förbättra likviditeten. |
| --- | --- |

(54)

De franska myndigheterna anser att arealuttagsbidraget inte på något sätt kan anses utgöra ett driftsstöd som skulle ge stödmottagarna otillåtna kompletterande intäkter eller förbättra likviditeten.

| (55) | De franska myndigheterna framhåller också att arealuttagsbidraget inte skadat mekanismerna inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin till följd av störningar på marknaden. I departementet Pyrénées-Orientales destillerades inte heller några volymer inom ramen för den obligatoriska destillationen under regleringsåren 1996/1997–1999/2000. De volymer som gick till förebyggande destillation under de berörda regleringsåren visar att marknaden för bordsvin och lantvin fungerat normalt. |
| --- | --- |

(55)

De franska myndigheterna framhåller också att arealuttagsbidraget inte skadat mekanismerna inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin till följd av störningar på marknaden. I departementet Pyrénées-Orientales destillerades inte heller några volymer inom ramen för den obligatoriska destillationen under regleringsåren 1996/1997–1999/2000. De volymer som gick till förebyggande destillation under de berörda regleringsåren visar att marknaden för bordsvin och lantvin fungerat normalt.

| (56) | Dessutom framhåller de franska myndigheterna att denna åtgärd är solidarisk och inte har finansierats med anslag från den statliga budgeten, utan genom en branschövergripande avgift som betalas av producenterna själva. |
| --- | --- |

(56)

Dessutom framhåller de franska myndigheterna att denna åtgärd är solidarisk och inte har finansierats med anslag från den statliga budgeten, utan genom en branschövergripande avgift som betalas av producenterna själva.

1.2   OMSTÄLLNINGSSTÖDET

| (57) | Enligt de franska myndigheterna utgjorde den här åtgärden ett särskilt komplement till det nationella stöd för att förbättra vinodlingar som införts genom tillämpning av förordning (EEG) nr 2741/89. |
| --- | --- |

(57)

Enligt de franska myndigheterna utgjorde den här åtgärden ett särskilt komplement till det nationella stöd för att förbättra vinodlingar som införts genom tillämpning av förordning (EEG) nr 2741/89.

| (58) | De franska myndigheterna påminner om att stödet för förbättring av vindruvssorter anmäldes första gången 1993 (stöd nr N 769/93) och att det har behandlats i ett informationsdokument (FR/XXX/05.00/017) inom ramen för den kontinuerliga genomgången av nationella stöd. När det gäller den årliga rapporten konstaterar de franska myndigheterna att de uppgifter som krävs enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 2741/89 kan skickas ”tillsammans med det årliga meddelande som medlemsstaterna skall skicka enligt artikel 9 i förordning (EEG) nr 822/87”. I artikel 9 i förordning (EEG) nr 822/87 föreskrivs följande: ”Varje år före den 1 september skall medlemsstaterna ... översända en underrättelse till kommissionen om utvecklingen av produktionskapaciteten inom vinodlingen, inbegripet en redovisning av vinarealerna inom deras territorium”. Före den 1 december varje år skall det även överlämnas en rapport ”om utvecklingen av produktionskapaciteten inom vinodlingen”. |
| --- | --- |

(58)

De franska myndigheterna påminner om att stödet för förbättring av vindruvssorter anmäldes första gången 1993 (stöd nr N 769/93) och att det har behandlats i ett informationsdokument (FR/XXX/05.00/017) inom ramen för den kontinuerliga genomgången av nationella stöd. När det gäller den årliga rapporten konstaterar de franska myndigheterna att de uppgifter som krävs enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 2741/89 kan skickas ”tillsammans med det årliga meddelande som medlemsstaterna skall skicka enligt artikel 9 i förordning (EEG) nr 822/87”. I artikel 9 i förordning (EEG) nr 822/87 föreskrivs följande: ”Varje år före den 1 september skall medlemsstaterna ... översända en underrättelse till kommissionen om utvecklingen av produktionskapaciteten inom vinodlingen, inbegripet en redovisning av vinarealerna inom deras territorium”. Före den 1 december varje år skall det även överlämnas en rapport ”om utvecklingen av produktionskapaciteten inom vinodlingen”.

| (59) | De franska myndigheterna påminner om att de varje år, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 822/87, till Europeiska gemenskapernas statistikkontor lämnar redovisningen av vinarealerna per departement och typ av druvor (druvor för vinframställning, bland annat druvor för kvalitetsviner fso och bordsvin) liksom redovisningen av röjningar och vinodlingar, presenterad på samma sätt per departement och typ av druvor. De franska myndigheterna har bifogat en kopia av de tabeller som skickats in för regleringsåret 1997/1998. De franska myndigheterna anser därför att de inte kan kritiseras för att inte ha uppfyllt de skyldigheter som följer av förordning (EEG) nr 822/87. |
| --- | --- |

(59)

De franska myndigheterna påminner om att de varje år, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 822/87, till Europeiska gemenskapernas statistikkontor lämnar redovisningen av vinarealerna per departement och typ av druvor (druvor för vinframställning, bland annat druvor för kvalitetsviner fso och bordsvin) liksom redovisningen av röjningar och vinodlingar, presenterad på samma sätt per departement och typ av druvor. De franska myndigheterna har bifogat en kopia av de tabeller som skickats in för regleringsåret 1997/1998. De franska myndigheterna anser därför att de inte kan kritiseras för att inte ha uppfyllt de skyldigheter som följer av förordning (EEG) nr 822/87.

| (60) | För att kunna upprätta en korrekt och fullständig översikt av omställningsstödet Rivesaltes-planen måste man enligt de franska myndigheterna ta hänsyn till det faktum att arealerna för ”Muscat de Rivesaltes” inte omfattades av det komplement till stödet för förbättring som fastställs i planen. För dessa arealer utgick endast förbättringsstöd till nivåer som överensstämmer med den nationella skalan. Det belopp på 85 miljoner franc som de franska myndigheterna uppgett i sina tidigare skrivelser inbegrep 31 miljoner franc i nationellt stöd för förbättring av vinodlingar för produktion av ”Muscat”-vin. |
| --- | --- |

(60)

För att kunna upprätta en korrekt och fullständig översikt av omställningsstödet Rivesaltes-planen måste man enligt de franska myndigheterna ta hänsyn till det faktum att arealerna för ”Muscat de Rivesaltes” inte omfattades av det komplement till stödet för förbättring som fastställs i planen. För dessa arealer utgick endast förbättringsstöd till nivåer som överensstämmer med den nationella skalan. Det belopp på 85 miljoner franc som de franska myndigheterna uppgett i sina tidigare skrivelser inbegrep 31 miljoner franc i nationellt stöd för förbättring av vinodlingar för produktion av ”Muscat”-vin.

| (61) | Situationen när det gäller omställningsstöd inom ramen för Rivesaltes-planen för arealer för produktion av lantvin av särskilda druvor och ”Côtes du Roussillon Villages” ser ut enligt följande:






  a) | I det geografiska område som omfattades av Rivesaltes-planen och för jordbruksföretag med arealer för produktion av lantvin av särskilda druvor och ”Côtes du Roussillon Villages” betalades ett nationellt stöd ut för förbättring av vinodlingar för 2 357 hektar (875 producenter) till ett belopp av 57,280 miljoner franc. |
| --- | --- | --- |

(61)

Situationen när det gäller omställningsstöd inom ramen för Rivesaltes-planen för arealer för produktion av lantvin av särskilda druvor och ”Côtes du Roussillon Villages” ser ut enligt följande:

a)

I det geografiska område som omfattades av Rivesaltes-planen och för jordbruksföretag med arealer för produktion av lantvin av särskilda druvor och ”Côtes du Roussillon Villages” betalades ett nationellt stöd ut för förbättring av vinodlingar för 2 357 hektar (875 producenter) till ett belopp av 57,280 miljoner franc.

| b) | När det gäller dessa 2 357 hektar erhöll de 875 producenterna ett särskilt komplement till det nationella stödet som var knutet till Rivesaltes-planen för 1 238 hektar. Det totala beloppet för detta komplement uppgick till 8,006 miljoner franc utöver de 28,613 miljoner franc i nationellt omställningsstöd som betalats ut för dessa 1 238 hektar. |
| --- | --- |

b)

När det gäller dessa 2 357 hektar erhöll de 875 producenterna ett särskilt komplement till det nationella stödet som var knutet till Rivesaltes-planen för 1 238 hektar. Det totala beloppet för detta komplement uppgick till 8,006 miljoner franc utöver de 28,613 miljoner franc i nationellt omställningsstöd som betalats ut för dessa 1 238 hektar.

| c) | När det gäller de 875 producenterna betalades det komplement som fastställs i planen ut enligt följande: 662 producenter erhöll 5 000 franc/hektar för 990 hektar till ett totalt belopp av 4,950 miljoner franc, 80 producenter erhöll 10 000 franc/hektar för 133 hektar till ett totalt belopp av 1,33 miljoner franc och 133 producenter erhöll 15 000 franc/hektar för 115 hektar till ett totalt belopp av 1,726 miljoner franc. |
| --- | --- |

c)

När det gäller de 875 producenterna betalades det komplement som fastställs i planen ut enligt följande: 662 producenter erhöll 5 000 franc/hektar för 990 hektar till ett totalt belopp av 4,950 miljoner franc, 80 producenter erhöll 10 000 franc/hektar för 133 hektar till ett totalt belopp av 1,33 miljoner franc och 133 producenter erhöll 15 000 franc/hektar för 115 hektar till ett totalt belopp av 1,726 miljoner franc.

| (62) | Inom ramen för planen betalades totalt 36,623 miljoner franc ut för förbättring av vinodlingar för en areal på 1 238 hektar och till 875 producenter. |
| --- | --- |

(62)

Inom ramen för planen betalades totalt 36,623 miljoner franc ut för förbättring av vinodlingar för en areal på 1 238 hektar och till 875 producenter.

| (63) | I 221 fall betalades mer än 33 000 franc per hektar ut för en areal på 166 hektar. Detta motsvarar 0,883 miljoner franc. |
| --- | --- |

(63)

I 221 fall betalades mer än 33 000 franc per hektar ut för en areal på 166 hektar. Detta motsvarar 0,883 miljoner franc.

| (64) | De franska myndigheterna har skickat in en förteckning över de sorter som använts i samband med omställningen liksom de olika beslut där stödnivån fastställs varje år. |
| --- | --- |

(64)

De franska myndigheterna har skickat in en förteckning över de sorter som använts i samband med omställningen liksom de olika beslut där stödnivån fastställs varje år.

2.   REKLAM OCH SÄLJFRÄMJANDE ÅTGÄRDER FÖR OCH ARBETET MED KONTROLLERADE URSPRUNGSBETECKNINGAR

| (65) | De franska myndigheterna förklarar först att dessa åtgärder inte förlängts efter den 31 december 2000. |
| --- | --- |

(65)

De franska myndigheterna förklarar först att dessa åtgärder inte förlängts efter den 31 december 2000.

| (66) | De reklamåtgärder och säljfrämjande åtgärder som genomförts med hjälp av inkomster från de ”frivilliga obligatoriska avgifterna” (CVO) är av samma slag som de åtgärder som finansierats med medlen från den skatteliknande avgift som anmälts till och godkänts av kommissionen (stöden nr N 230/90 (11) och N 184/97). |
| --- | --- |

(66)

De reklamåtgärder och säljfrämjande åtgärder som genomförts med hjälp av inkomster från de ”frivilliga obligatoriska avgifterna” (CVO) är av samma slag som de åtgärder som finansierats med medlen från den skatteliknande avgift som anmälts till och godkänts av kommissionen (stöden nr N 230/90 (11) och N 184/97).

| (67) | De anslag som tas från inkomster från de frivilliga obligatoriska avgifterna har således gjort det möjligt att intensifiera de åtgärder som genomförts med hjälp av den skatteliknande avgiften. Det har visat sig nödvändigt att intensifiera de säljfrämjande åtgärderna för dessa viner för att utveckla avsättningsmöjligheterna med hänsyn till en marknadssituation som allvarligt påverkar den lokala vinodlingsekonomin. |
| --- | --- |

(67)

De anslag som tas från inkomster från de frivilliga obligatoriska avgifterna har således gjort det möjligt att intensifiera de åtgärder som genomförts med hjälp av den skatteliknande avgiften. Det har visat sig nödvändigt att intensifiera de säljfrämjande åtgärderna för dessa viner för att utveckla avsättningsmöjligheterna med hänsyn till en marknadssituation som allvarligt påverkar den lokala vinodlingsekonomin.

| (68) | I detta avseende noterar de franska myndigheterna att säljfrämjande åtgärder får finansieras upp till 100 %. När det gäller stöd till reklam påpekar de franska myndigheterna att det rört sig om kampanjer till förmån för produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning som finansierats med medel från skatteliknande avgifter och frivilliga bidrag. |
| --- | --- |

(68)

I detta avseende noterar de franska myndigheterna att säljfrämjande åtgärder får finansieras upp till 100 %. När det gäller stöd till reklam påpekar de franska myndigheterna att det rört sig om kampanjer till förmån för produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning som finansierats med medel från skatteliknande avgifter och frivilliga bidrag.

| (69) | På kommissionens begäran har de franska myndigheterna skickat exempel på reklammaterial och säljfrämjande material. |
| --- | --- |

(69)

På kommissionens begäran har de franska myndigheterna skickat exempel på reklammaterial och säljfrämjande material.

3.   ANMÄRKNINGAR RÖRANDE SYNPUNKTER FRÅN TREDJEPART

| (70) | De franska myndigheterna svarade på synpunkterna från tredjepart genom en skrivelse av den 10 september 2004. De konstaterar att det hävdas att stöden skall ha använts för andra syften än de ursprungliga och endast ha gynnat ett konkurrerande företag. De franska myndigheterna ogillar dessa påståenden, som direkt ifrågasätter de olika berörda förvaltningarnas ärlighet, och har uppmanat kommissionen att inte ta hänsyn till dessa argument. |
| --- | --- |

(70)

De franska myndigheterna svarade på synpunkterna från tredjepart genom en skrivelse av den 10 september 2004. De konstaterar att det hävdas att stöden skall ha använts för andra syften än de ursprungliga och endast ha gynnat ett konkurrerande företag. De franska myndigheterna ogillar dessa påståenden, som direkt ifrågasätter de olika berörda förvaltningarnas ärlighet, och har uppmanat kommissionen att inte ta hänsyn till dessa argument.

V.   BEDÖMNING

1.   ARTIKEL 87.1 I FÖRDRAGET

| (71) | Artikel 87.1 i fördraget lyder: ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(71)

Artikel 87.1 i fördraget lyder: ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (72) | I artikel 76 i förordning (EEG) nr 822/87, som var tillämplig då stöden beviljades, fastställdes att om inte annat angavs i förordningen, skulle artiklarna 92, 93 och 94 (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89) i fördraget tillämpas på framställning av och handel med vinprodukter. |
| --- | --- |

(72)

I artikel 76 i förordning (EEG) nr 822/87, som var tillämplig då stöden beviljades, fastställdes att om inte annat angavs i förordningen, skulle artiklarna 92, 93 och 94 (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89) i fördraget tillämpas på framställning av och handel med vinprodukter.

1.1   FÖREKOMSTEN AV EN SELEKTIV FÖRDEL FINANSIERAD MED STATLIGA MEDEL

| (73) | Sådana åtgärder som, oavsett form, direkt eller indirekt kan gynna företag anses utgöra stöd, liksom åtgärder som kan anses ge det mottagande företaget ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit under normala marknadsmässiga förhållanden. |
| --- | --- |

(73)

Sådana åtgärder som, oavsett form, direkt eller indirekt kan gynna företag anses utgöra stöd, liksom åtgärder som kan anses ge det mottagande företaget ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit under normala marknadsmässiga förhållanden.

| (74) | Kommissionen noterar att den offentliga myndigheten måste anta en rättsakt för att de aktuella avgifterna skall kunna tas ut och att de resurser som genererats har bidragit till genomförandet av statsstödda åtgärder. Det har inte fastställts att stödmottagarna alltid är de som betalar den aktuella skatten. De uppfyller därför inte de kriterier som domstolen angivit i sin rättspraxis för att inte omfattas av artikel 87.1 i fördraget (12). Kommissionen anser därför att det rör sig om skatteliknande avgifter, dvs. offentliga medel. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen noterar att den offentliga myndigheten måste anta en rättsakt för att de aktuella avgifterna skall kunna tas ut och att de resurser som genererats har bidragit till genomförandet av statsstödda åtgärder. Det har inte fastställts att stödmottagarna alltid är de som betalar den aktuella skatten. De uppfyller därför inte de kriterier som domstolen angivit i sin rättspraxis för att inte omfattas av artikel 87.1 i fördraget (12). Kommissionen anser därför att det rör sig om skatteliknande avgifter, dvs. offentliga medel.

| (75) | Enligt domstolens rättspraxis skall sådana åtgärder anses utgöra stöd som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, har samma karaktär och får samma effekter som dessa (13). |
| --- | --- |

(75)

Enligt domstolens rättspraxis skall sådana åtgärder anses utgöra stöd som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, har samma karaktär och får samma effekter som dessa (13).

| (76) | När det gäller frågan om stödets förekomst eller beskaffenhet bör detta avgöras sett till Rivesaltes-planens potentiella stödmottagare och de branschövergripande avgifterna för reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med vissa kontrollerade ursprungsbeteckningar och deras finansiering. Det aktuella stödet har främjat vissa företag på så vis att det endast beviljats producenter av produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning i vissa regioner. |
| --- | --- |

(76)

När det gäller frågan om stödets förekomst eller beskaffenhet bör detta avgöras sett till Rivesaltes-planens potentiella stödmottagare och de branschövergripande avgifterna för reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med vissa kontrollerade ursprungsbeteckningar och deras finansiering. Det aktuella stödet har främjat vissa företag på så vis att det endast beviljats producenter av produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning i vissa regioner.

1.2   PÅVERKAN PÅ HANDELN

| (77) | I syfte att avgöra om stödet omfattas av artikel 87.1 i fördraget måste det slutligen fastställas om det kan påverka handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(77)

I syfte att avgöra om stödet omfattas av artikel 87.1 i fördraget måste det slutligen fastställas om det kan påverka handeln mellan medlemsstater.

| (78) | Domstolen har konstaterat att när en fördel som beviljas av en medlemsstat förstärker en kategori företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, skall denna handel anses påverkas av denna fördel (14). |
| --- | --- |

(78)

Domstolen har konstaterat att när en fördel som beviljas av en medlemsstat förstärker en kategori företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, skall denna handel anses påverkas av denna fördel (14).

| (79) | Det faktum att det finns en gemensam organisation av marknaden inom vinsektorn visar att det bedrivs handel mellan medlemsstaterna inom sektorn. |
| --- | --- |

(79)

Det faktum att det finns en gemensam organisation av marknaden inom vinsektorn visar att det bedrivs handel mellan medlemsstaterna inom sektorn.

| (80) | Nedanstående tabell visar som exempel den kommersiella handelns omfattning när det gäller vinprodukter mellan Frankrike och övriga medlemsstater under de två sista år då åtgärderna pågick i Frankrike. | Vin |
| --- | --- | --- |
| 1999/2000 | Gemenskapen i dess sammansättning den 30 april 2004 | Frankrike |
| Användbar produktion | 168 076 000 hl | 54 271 000 hl |
| Export till gemenskapen i dess sammansättning den 30 april 2004 | — | 15 500 000 hl |
| Import till gemenskapen i dess sammansättning den 30 april 2004 | — | 5 700 000 hl |

(80)

Nedanstående tabell visar som exempel den kommersiella handelns omfattning när det gäller vinprodukter mellan Frankrike och övriga medlemsstater under de två sista år då åtgärderna pågick i Frankrike.

Vin

1999/2000

Gemenskapen i dess sammansättning den 30 april 2004

Frankrike

Användbar produktion

168 076 000 hl

54 271 000 hl

Export till gemenskapen i dess sammansättning den 30 april 2004

—

15 500 000 hl

Import till gemenskapen i dess sammansättning den 30 april 2004

—

5 700 000 hl

| (81) | De stöd som beviljats kan således påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i den mån de främjar viss nationell vinproduktion på bekostnad av produktionen i andra medlemsstater. I själva verket är vinodlingssektorn extremt öppen för konkurrens på gemenskapsnivå och därför mycket känslig för produktionsgynnande åtgärder i enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

(81)

De stöd som beviljats kan således påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i den mån de främjar viss nationell vinproduktion på bekostnad av produktionen i andra medlemsstater. I själva verket är vinodlingssektorn extremt öppen för konkurrens på gemenskapsnivå och därför mycket känslig för produktionsgynnande åtgärder i enskilda medlemsstater.

1.3   SLUTSATSER RÖRANDE FÖREKOMSTEN AV STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 87.1 I FÖRDRAGET

| (82) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna till förmån för företag som producerar produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning i vissa regioner utgör en fördel som finansieras med offentliga medel som andra företag inte får, och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag och viss produktion, vilket gör att den kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Åtgärden utgör därför stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(82)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna till förmån för företag som producerar produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning i vissa regioner utgör en fördel som finansieras med offentliga medel som andra företag inte får, och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag och viss produktion, vilket gör att den kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Åtgärden utgör därför stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

2.   GRANSKNING AV STÖDENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| (83) | I artikel 87 i fördraget medges dock undantag från huvudprincipen att statliga stöd är oförenliga med fördraget, även om det är tydligt att vissa av dessa undantag inte är tillämpliga i det aktuella fallet, särskilt de som föreskrivs i punkt 2 i nämnda artikel. Dessa undantag har inte åberopats av de franska myndigheterna. |
| --- | --- |

(83)

I artikel 87 i fördraget medges dock undantag från huvudprincipen att statliga stöd är oförenliga med fördraget, även om det är tydligt att vissa av dessa undantag inte är tillämpliga i det aktuella fallet, särskilt de som föreskrivs i punkt 2 i nämnda artikel. Dessa undantag har inte åberopats av de franska myndigheterna.

| (84) | De undantag som föreskrivs i artikel 87.3 i fördraget skall tolkas restriktivt vid granskning av stödprogram för vissa regioner eller sektorer, eller när allmänna stödprogram tillämpas i enskilda fall. De får endast beviljas om kommissionen kan fastställa att stödet är nödvändigt för att uppnå något av målen i fråga. Att enligt nämnda undantag medge stöd som inte förutsätter en sådan motprestation skulle innebära att handeln mellan medlemsstaterna påverkas och att konkurrensen snedvrids, vilket inte kan motiveras med hänsyn till gemenskapsintresset, och skulle följaktligen ge otillbörliga fördelar för aktörer i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(84)

De undantag som föreskrivs i artikel 87.3 i fördraget skall tolkas restriktivt vid granskning av stödprogram för vissa regioner eller sektorer, eller när allmänna stödprogram tillämpas i enskilda fall. De får endast beviljas om kommissionen kan fastställa att stödet är nödvändigt för att uppnå något av målen i fråga. Att enligt nämnda undantag medge stöd som inte förutsätter en sådan motprestation skulle innebära att handeln mellan medlemsstaterna påverkas och att konkurrensen snedvrids, vilket inte kan motiveras med hänsyn till gemenskapsintresset, och skulle följaktligen ge otillbörliga fördelar för aktörer i vissa medlemsstater.

| (85) | Kommissionen anser att stöden i fråga inte är avsedda att främja den ekonomiska utvecklingen i en region där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning i enlighet med artikel 87.3 a i fördraget. De är inte heller avsedda att främja genomförandet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i medlemsstatens ekonomi i enlighet med artikel 87.3 b i fördraget. Stöden är inte heller avsedda att främja kultur eller bevara kulturarvet i enlighet med artikel 87.3 d i fördraget. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen anser att stöden i fråga inte är avsedda att främja den ekonomiska utvecklingen i en region där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning i enlighet med artikel 87.3 a i fördraget. De är inte heller avsedda att främja genomförandet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i medlemsstatens ekonomi i enlighet med artikel 87.3 b i fördraget. Stöden är inte heller avsedda att främja kultur eller bevara kulturarvet i enlighet med artikel 87.3 d i fördraget.

| (86) | I artikel 87.3 c i fördraget föreskrivs att stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att kunna omfattas av det undantag som avses i nämnda punkt måste stöden bidra till utvecklingen av sektorn i fråga. |
| --- | --- |

(86)

I artikel 87.3 c i fördraget föreskrivs att stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att kunna omfattas av det undantag som avses i nämnda punkt måste stöden bidra till utvecklingen av sektorn i fråga.

2.1   STÖDENS OLAGLIGHET

| (87) | Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna inte till kommissionen anmält de bestämmelser som inrättar de aktuella stöden, vilket krävs enligt artikel 88.3 i fördraget. I artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 definieras olagligt stöd som ett nytt stöd som införs i strid med artikel 88.3 i fördraget. Kravet på anmälan av statliga stöd anges också i artikel 1 c i nämnda förordning (EG) nr 659/1999 (15). |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen konstaterar att de franska myndigheterna inte till kommissionen anmält de bestämmelser som inrättar de aktuella stöden, vilket krävs enligt artikel 88.3 i fördraget. I artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 definieras olagligt stöd som ett nytt stöd som införs i strid med artikel 88.3 i fördraget. Kravet på anmälan av statliga stöd anges också i artikel 1 c i nämnda förordning (EG) nr 659/1999 (15).

| (88) | Eftersom de åtgärder som införts i Frankrike innehåller inslag av stöd rör det sig om nya stöd som inte anmälts till kommissionen och som därför är olagliga i den mening som avses i fördraget. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom de åtgärder som införts i Frankrike innehåller inslag av stöd rör det sig om nya stöd som inte anmälts till kommissionen och som därför är olagliga i den mening som avses i fördraget.

2.2   FASTSTÄLLANDE AV RIKTLINJER FÖR ICKE-ANMÄLDA ÅTGÄRDER

| (89) | Enligt punkt 23.3 i riktlinjerna för jordbruket och kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (16) måste allt stöd som är olagligt i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(89)

Enligt punkt 23.3 i riktlinjerna för jordbruket och kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (16) måste allt stöd som är olagligt i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades.

| (90) | Riktlinjerna för jordbruket tillämpas sedan den 1 januari 2000. Allt statligt stöd som beviljats efter detta datum skall därför bedömas mot bakgrund av riktlinjerna. I gengäld skall allt stöd som har beviljats före detta datum i tillämpliga fall bedömas mot bakgrund av de bestämmelser och den praxis som rådde före den 1 januari 2000. |
| --- | --- |

(90)

Riktlinjerna för jordbruket tillämpas sedan den 1 januari 2000. Allt statligt stöd som beviljats efter detta datum skall därför bedömas mot bakgrund av riktlinjerna. I gengäld skall allt stöd som har beviljats före detta datum i tillämpliga fall bedömas mot bakgrund av de bestämmelser och den praxis som rådde före den 1 januari 2000.

| (91) | I punkt 3.2 i riktlinjerna för jordbruket fastställs att även om artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget skall tillämpas fullt ut på de sektorer som omfattas av den gemensamma organisationen av marknaden förblir dock tillämpningen av dessa artiklar underordnad de bestämmelser som fastställts i den berörda lagstiftningen. Med andra ord kan en medlemsstats hänvisning till bestämmelserna i artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget inte påverka tillämpningen av förordningen om den aktuella gemensamma organisationen av marknaden (17). Kommissionen måste också kontrollera att stödet inte innebär att de aktuella marknaderna inte kan fungera som de skall, vilket skulle innebära att det är oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(91)

I punkt 3.2 i riktlinjerna för jordbruket fastställs att även om artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget skall tillämpas fullt ut på de sektorer som omfattas av den gemensamma organisationen av marknaden förblir dock tillämpningen av dessa artiklar underordnad de bestämmelser som fastställts i den berörda lagstiftningen. Med andra ord kan en medlemsstats hänvisning till bestämmelserna i artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget inte påverka tillämpningen av förordningen om den aktuella gemensamma organisationen av marknaden (17). Kommissionen måste också kontrollera att stödet inte innebär att de aktuella marknaderna inte kan fungera som de skall, vilket skulle innebära att det är oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (92) | Stöden inom ramen för Rivesaltes-planen beviljades mellan den 1 januari 1997 och den 31 juli 2000, dvs. innan rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen om marknaden för vin trädde i kraft den 1 augusti 2000. Eftersom det rör sig om åtgärder som omfattas av den gemensamma organisationen av marknaden för vin bör de granskas mot bakgrund av den lagstiftning som gällde vid den tidpunkten, närmare bestämt förordning (EEG) nr 822/87. |
| --- | --- |

(92)

Stöden inom ramen för Rivesaltes-planen beviljades mellan den 1 januari 1997 och den 31 juli 2000, dvs. innan rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen om marknaden för vin trädde i kraft den 1 augusti 2000. Eftersom det rör sig om åtgärder som omfattas av den gemensamma organisationen av marknaden för vin bör de granskas mot bakgrund av den lagstiftning som gällde vid den tidpunkten, närmare bestämt förordning (EEG) nr 822/87.

| (93) | När det gäller stöd till reklam och säljfrämjande åtgärder för vissa produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning, som enligt de franska myndigheterna inte förlängts efter den 31 december 2000, måste de beviljade stödens förenlighet granskas mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (18). I punkt 70 i dessa riktlinjer fastställs att allt olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 måste bedömas enligt de regler och riktlinjer som gällde då stödet beviljades. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller stöd till reklam och säljfrämjande åtgärder för vissa produkter med kontrollerad ursprungsbeteckning, som enligt de franska myndigheterna inte förlängts efter den 31 december 2000, måste de beviljade stödens förenlighet granskas mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (18). I punkt 70 i dessa riktlinjer fastställs att allt olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 måste bedömas enligt de regler och riktlinjer som gällde då stödet beviljades.

| (94) | När det gäller statligt stöd som finansieras genom en skatteliknande avgift skall den verksamhet som finansieras genom detta stöd och finansieringen av stödet i sig granskas av kommissionen. |
| --- | --- |

(94)

När det gäller statligt stöd som finansieras genom en skatteliknande avgift skall den verksamhet som finansieras genom detta stöd och finansieringen av stödet i sig granskas av kommissionen.

2.3   ANALYS MOT BAKGRUND AV TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER

2.3.1   Stöden

2.3.1.1   Arealuttagsbidraget

| (95) | Arealuttagsbidraget finansierades genom en branschövergripande avgift som myndigheterna gjort obligatorisk för omställning av vinodlingen. Syftet med bidraget var att ersätta producenterna för de inkomstbortfall som berodde på att de åtagit sig att inte längre använda den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes” och ställa om produktionen för att börja producera bordsvin och lantvin. |
| --- | --- |

(95)

Arealuttagsbidraget finansierades genom en branschövergripande avgift som myndigheterna gjort obligatorisk för omställning av vinodlingen. Syftet med bidraget var att ersätta producenterna för de inkomstbortfall som berodde på att de åtagit sig att inte längre använda den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes” och ställa om produktionen för att börja producera bordsvin och lantvin.

| (96) | Arealuttagsbidragen inom ramen för det franska stödet föreskrevs dock inte i den gemensamma organisationen av marknaden eller, mer konkret, i förordning (EEG) nr 456/80. I den förordningen föreskrevs endast bidrag för tillfällig eller slutgiltig nedläggning av produktionen som skulle utbetalas då en producent beslutade att bidra till att minska gemenskapens vinodlingskapacitet, främst genom röjning av vinstockar. |
| --- | --- |

(96)

Arealuttagsbidragen inom ramen för det franska stödet föreskrevs dock inte i den gemensamma organisationen av marknaden eller, mer konkret, i förordning (EEG) nr 456/80. I den förordningen föreskrevs endast bidrag för tillfällig eller slutgiltig nedläggning av produktionen som skulle utbetalas då en producent beslutade att bidra till att minska gemenskapens vinodlingskapacitet, främst genom röjning av vinstockar.

| (97) | Kommissionen konstaterar att den franska åtgärden inte hade som mål att minska vinproduktionen utan endast att förmå producenterna att avstå från att använda den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes”. Eftersom någon minskning av vinproduktionskapaciteten inte ägt rum och bidraget inte har finansierat någon nedläggning omfattas inte åtgärden av tillämpningsområdet för den tidigare gemensamma organisationen av marknaden för vin. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen konstaterar att den franska åtgärden inte hade som mål att minska vinproduktionen utan endast att förmå producenterna att avstå från att använda den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes”. Eftersom någon minskning av vinproduktionskapaciteten inte ägt rum och bidraget inte har finansierat någon nedläggning omfattas inte åtgärden av tillämpningsområdet för den tidigare gemensamma organisationen av marknaden för vin.

| (98) | Förordning (EEG) nr 456/80 verkar inte kunna tillämpas eftersom produktion inte lagts ned, men åtgärden bör granskas mot bakgrund av andra övergripande bestämmelser om statligt stöd. Enligt artikel 17 i förordning (EEG) nr 456/80 skulle förordningen inte utgöra något hinder för att stöd beviljas enligt nationell lagstiftning i syfte att uppnå mål motsvarande dem i denna förordning; dock måste det undersökas om stödet är förenligt med artiklarna 92, 93 och 94 i fördraget (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89). |
| --- | --- |

(98)

Förordning (EEG) nr 456/80 verkar inte kunna tillämpas eftersom produktion inte lagts ned, men åtgärden bör granskas mot bakgrund av andra övergripande bestämmelser om statligt stöd. Enligt artikel 17 i förordning (EEG) nr 456/80 skulle förordningen inte utgöra något hinder för att stöd beviljas enligt nationell lagstiftning i syfte att uppnå mål motsvarande dem i denna förordning; dock måste det undersökas om stödet är förenligt med artiklarna 92, 93 och 94 i fördraget (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89).

| (99) | Den aktuella åtgärden innebar inte att produktion skulle läggas ned. Den kan således inte likställas med en åtgärd avsedd att uppnå mål som motsvarar målen i förordning (EEG) nr 456/80, med andra ord en minskning av vinproduktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(99)

Den aktuella åtgärden innebar inte att produktion skulle läggas ned. Den kan således inte likställas med en åtgärd avsedd att uppnå mål som motsvarar målen i förordning (EEG) nr 456/80, med andra ord en minskning av vinproduktionskapaciteten.

| (100) | De franska myndigheterna har förklarat att åtgärden inte var avsedd att minska vinproduktionskapaciteten, eftersom stödmottagarna åtagit sig att saluföra produktion från de uttagna arealerna som bordsvin eller lantvin och inte vin med kontrollerad ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

(100)

De franska myndigheterna har förklarat att åtgärden inte var avsedd att minska vinproduktionskapaciteten, eftersom stödmottagarna åtagit sig att saluföra produktion från de uttagna arealerna som bordsvin eller lantvin och inte vin med kontrollerad ursprungsbeteckning.

| (101) | De franska myndigheterna preciserar att syftet med bidraget var att ge stödmottagarna ersättning för sitt åtagande att inte saluföra produktionen från uttagna skiften som viner med kontrollerad ursprungsbeteckning. Enligt myndigheterna medförde det således inte något inkomsttillskott för stödmottagarna, utan det var helt enkelt en ersättning för förlorade inkomster. Man kan inte likställa stödet med ett driftsstöd som på ett otillåtet sätt skulle förbättra likviditeten. |
| --- | --- |

(101)

De franska myndigheterna preciserar att syftet med bidraget var att ge stödmottagarna ersättning för sitt åtagande att inte saluföra produktionen från uttagna skiften som viner med kontrollerad ursprungsbeteckning. Enligt myndigheterna medförde det således inte något inkomsttillskott för stödmottagarna, utan det var helt enkelt en ersättning för förlorade inkomster. Man kan inte likställa stödet med ett driftsstöd som på ett otillåtet sätt skulle förbättra likviditeten.

| (102) | Tvärtemot vad de franska myndigheterna uppger anser kommissionen att syftet med det nationella stödet var att ekonomiskt underlätta för producenter som i egenskap av företagare beslutar att påbörja en rent kommersiell verksamhet för vilken utgifterna utgjordes av kostnaderna i samband med utövandet av den ekonomiska verksamheten. Statens ersättning för ett inkomstbortfall, som de ekonomiska aktörerna frivilligt valt, utgör ett offentligt stöd som minskar de ekonomiska effekterna av en sådan åtgärd. |
| --- | --- |

(102)

Tvärtemot vad de franska myndigheterna uppger anser kommissionen att syftet med det nationella stödet var att ekonomiskt underlätta för producenter som i egenskap av företagare beslutar att påbörja en rent kommersiell verksamhet för vilken utgifterna utgjordes av kostnaderna i samband med utövandet av den ekonomiska verksamheten. Statens ersättning för ett inkomstbortfall, som de ekonomiska aktörerna frivilligt valt, utgör ett offentligt stöd som minskar de ekonomiska effekterna av en sådan åtgärd.

| (103) | I enlighet med kommissionens etablerade praxis som tillämpades innan riktlinjerna för jordbruket antogs den 1 januari 2000 och i enlighet med EG-domstolens rättspraxis (19), är driftsstöd stöd vars syfte är att befria ett företag från utgifter som det i normala fall själv skulle ha stått för i sin löpande förvaltning eller normala verksamhet. Domstolen påminner om att det är etablerad rättspraxis att driftsstöd aldrig kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, med tillämpning av artikel 87.3 c, om det hotar påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(103)

I enlighet med kommissionens etablerade praxis som tillämpades innan riktlinjerna för jordbruket antogs den 1 januari 2000 och i enlighet med EG-domstolens rättspraxis (19), är driftsstöd stöd vars syfte är att befria ett företag från utgifter som det i normala fall själv skulle ha stått för i sin löpande förvaltning eller normala verksamhet. Domstolen påminner om att det är etablerad rättspraxis att driftsstöd aldrig kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, med tillämpning av artikel 87.3 c, om det hotar påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (104) | Denna princip tas upp i punkt 3.5 i riktlinjerna för jordbruket, där det fastställs att ensidiga statliga stödåtgärder som endast har till syfte att förbättra producenternas finansiella situation, men som inte på något sätt bidrar till sektorns utveckling, och i synnerhet stöd som enbart beviljas på grundval av pris, kvantitet, produktionsenhet eller enhet av produktionsmedel, anses utgöra driftstöd som inte är förenliga med den gemensamma marknaden. I punkt 3.5 noteras att sådana stöd på grund av sina egenskaper även kan inverka störande på mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

(104)

Denna princip tas upp i punkt 3.5 i riktlinjerna för jordbruket, där det fastställs att ensidiga statliga stödåtgärder som endast har till syfte att förbättra producenternas finansiella situation, men som inte på något sätt bidrar till sektorns utveckling, och i synnerhet stöd som enbart beviljas på grundval av pris, kvantitet, produktionsenhet eller enhet av produktionsmedel, anses utgöra driftstöd som inte är förenliga med den gemensamma marknaden. I punkt 3.5 noteras att sådana stöd på grund av sina egenskaper även kan inverka störande på mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden.

| (105) | Kommissionen noterar att stödet beviljats per hektar och år för en kontinuerlig produktion och att det således var nära knutet till den kvantitet vin som producerats. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen noterar att stödet beviljats per hektar och år för en kontinuerlig produktion och att det således var nära knutet till den kvantitet vin som producerats.

| (106) | Kommissionen anser därför att arealuttagsbidraget är ett driftsstöd som skulle kunna inverka störande på mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden för vin och att det därför är oförenligt med tillämpliga bestämmelser om marknad och konkurrens. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen anser därför att arealuttagsbidraget är ett driftsstöd som skulle kunna inverka störande på mekanismerna för den gemensamma organisationen av marknaden för vin och att det därför är oförenligt med tillämpliga bestämmelser om marknad och konkurrens.

2.3.1.2.   Omställningsstödet

| (107) | Genom artikel 14 i förordning (EEG) nr 822/87 förbjöds allt nationellt stöd för planteringar av vinodlingar från och med den 1 september 1988, med undantag av sådana vinodlingar som uppfyllde kriterier som framför allt gjorde det möjligt att uppnå målet att minska produktionen eller förbättra kvaliteten utan att öka produktionen. |
| --- | --- |

(107)

Genom artikel 14 i förordning (EEG) nr 822/87 förbjöds allt nationellt stöd för planteringar av vinodlingar från och med den 1 september 1988, med undantag av sådana vinodlingar som uppfyllde kriterier som framför allt gjorde det möjligt att uppnå målet att minska produktionen eller förbättra kvaliteten utan att öka produktionen.

| (108) | I förordning (EEG) nr 2741/89 fastställs kriterier för granskning av projekt för nationellt stöd till plantering av vinodlingsarealer som kan vara tillåtna enligt artiklarna 92, 93 och 94 i fördraget (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89). |
| --- | --- |

(108)

I förordning (EEG) nr 2741/89 fastställs kriterier för granskning av projekt för nationellt stöd till plantering av vinodlingsarealer som kan vara tillåtna enligt artiklarna 92, 93 och 94 i fördraget (nuvarande artiklarna 87, 88 och 89).

| (109) | Enligt artikel 2 i förordningen skall de nationella stödprojekten på ett tillfredsställande sätt överensstämma med det mål som fastställs i artikel 14.2 andra strecksatsen i förordning (EEG) nr 822/87, dvs. att minska den producerade mängden eller att förbättra kvaliteten utan att produktionen ökar. |
| --- | --- |

(109)

Enligt artikel 2 i förordningen skall de nationella stödprojekten på ett tillfredsställande sätt överensstämma med det mål som fastställs i artikel 14.2 andra strecksatsen i förordning (EEG) nr 822/87, dvs. att minska den producerade mängden eller att förbättra kvaliteten utan att produktionen ökar.

| (110) | Enligt artikel 3 i den förordningen skall plantering ske med sorter som på den aktuella vinodlingsjorden inte anses vara högavkastande, har visat sig innebära en kvalitetsförbättring och uttryckligen har godkänts av de nationella myndigheterna för det berörda stödprojektet. |
| --- | --- |

(110)

Enligt artikel 3 i den förordningen skall plantering ske med sorter som på den aktuella vinodlingsjorden inte anses vara högavkastande, har visat sig innebära en kvalitetsförbättring och uttryckligen har godkänts av de nationella myndigheterna för det berörda stödprojektet.

| (111) | De franska myndigheterna har påmint om att de varje år, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 822/87, till Europeiska gemenskapernas statistikkontor lämnar redovisningen av vinarealerna per departement och typ av druvor (druvor för vinframställning, bland annat druvor för kvalitetsviner fso och bordsvin) liksom redovisningen av röjningar och vinodlingar, presenterad på samma sätt per departement och typ av druvor. De franska myndigheterna bifogade en kopia av de tabeller som skickats in för regleringsåret 1997/1998. |
| --- | --- |

(111)

De franska myndigheterna har påmint om att de varje år, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 822/87, till Europeiska gemenskapernas statistikkontor lämnar redovisningen av vinarealerna per departement och typ av druvor (druvor för vinframställning, bland annat druvor för kvalitetsviner fso och bordsvin) liksom redovisningen av röjningar och vinodlingar, presenterad på samma sätt per departement och typ av druvor. De franska myndigheterna bifogade en kopia av de tabeller som skickats in för regleringsåret 1997/1998.

| (112) | Kommissionen har från de franska myndigheternas sida fått information om de sorter som användes vid omställningarna, vilket gjort att den kunnat konstatera att de villkor som nämns i skälen 107–110 har uppfyllts. På grundval av liknande informationen har kommissionen tidigare kunnat konstatera att sorterna hade de egenskaper som krävdes enligt gemenskapslagstiftningen då stöden beviljades. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen har från de franska myndigheternas sida fått information om de sorter som användes vid omställningarna, vilket gjort att den kunnat konstatera att de villkor som nämns i skälen 107–110 har uppfyllts. På grundval av liknande informationen har kommissionen tidigare kunnat konstatera att sorterna hade de egenskaper som krävdes enligt gemenskapslagstiftningen då stöden beviljades.

| (113) | Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 fick det stödbelopp som beviljades per hektar planterad vinareal inte överstiga 30 % av den faktiska kostnaden för röjning och plantering. De kostnader som skall beaktas vid beviljandet av stödet kan fastställas schablonmässigt för varje område, särskilt på grundval av de geomorfologiska förhållandena. |
| --- | --- |

(113)

Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 fick det stödbelopp som beviljades per hektar planterad vinareal inte överstiga 30 % av den faktiska kostnaden för röjning och plantering. De kostnader som skall beaktas vid beviljandet av stödet kan fastställas schablonmässigt för varje område, särskilt på grundval av de geomorfologiska förhållandena.

| (114) | Enligt den information som först lämnades från de franska myndigheterna bidrog myndigheterna, sett till all finansiering, med 29,11 % av kostnaderna för den omställning som gjorts. De franska myndigheterna konstaterar att det totala stödbeloppet inte överskridit den övre gräns på 30 % som fastställdes i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(114)

Enligt den information som först lämnades från de franska myndigheterna bidrog myndigheterna, sett till all finansiering, med 29,11 % av kostnaderna för den omställning som gjorts. De franska myndigheterna konstaterar att det totala stödbeloppet inte överskridit den övre gräns på 30 % som fastställdes i gemenskapslagstiftningen.

| (115) | Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 skulle den avgörande faktorn vid beräkningen av kostnaderna för omställningen vara det stöd som beviljats per hektar planterad vinareal. Det skulle innebära att övergripande beräkningar för omställningen i sin helhet är uteslutna och följaktligen även beräkningar på grundval av de genomsnittliga totala kostnaderna per hektar. |
| --- | --- |

(115)

Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 2741/89 skulle den avgörande faktorn vid beräkningen av kostnaderna för omställningen vara det stöd som beviljats per hektar planterad vinareal. Det skulle innebära att övergripande beräkningar för omställningen i sin helhet är uteslutna och följaktligen även beräkningar på grundval av de genomsnittliga totala kostnaderna per hektar.

| (116) | Kommissionen anser, med hänsyn till de kostnader per hektar som de franska myndigheterna uppgett (110 000 franc/hektar), att de beviljade stöden i fråga borde ha varit maximerade till 33 000 franc/hektar respektive 30 % av de faktiska kostnaderna för varje enskild producent. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen anser, med hänsyn till de kostnader per hektar som de franska myndigheterna uppgett (110 000 franc/hektar), att de beviljade stöden i fråga borde ha varit maximerade till 33 000 franc/hektar respektive 30 % av de faktiska kostnaderna för varje enskild producent.

| (117) | Enligt den nya information som de franska myndigheterna lämnat skall, inom ramen för planen, totalt 36,623 miljoner franc ha betalats ut för förbättring av vinodlingar för en areal på 1 238 hektar och till 875 producenter. Antalet fall där beloppet 33 000 franc/hektar överskridits anges uppgå till 221 och avse 166 hektar. Det motsvarar 883 000 miljoner franc. |
| --- | --- |

(117)

Enligt den nya information som de franska myndigheterna lämnat skall, inom ramen för planen, totalt 36,623 miljoner franc ha betalats ut för förbättring av vinodlingar för en areal på 1 238 hektar och till 875 producenter. Antalet fall där beloppet 33 000 franc/hektar överskridits anges uppgå till 221 och avse 166 hektar. Det motsvarar 883 000 miljoner franc.

| (118) | Kommissionen konstaterar att varje överskridande av gränsen på 30 % av de faktiska kostnaderna eller gränsen på 33 000 franc per hektar, i enskilda fall, utgör ett statligt stöd som inte är förenligt med tillämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen konstaterar att varje överskridande av gränsen på 30 % av de faktiska kostnaderna eller gränsen på 33 000 franc per hektar, i enskilda fall, utgör ett statligt stöd som inte är förenligt med tillämpliga bestämmelser.

2.3.1.3.   Stöd till reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med berörda kontrollerade ursprungsbeteckningar

| (119) | Kommissionen har, inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97 och till och med utgången av 2002, godkänt ett statligt stöd som finansierades genom en skatteliknande avgift för att bland annat täcka reklam och säljfrämjande åtgärder samt driften av CIVDN. Den ursprungliga åtgärden godkändes av kommissionen 1990 inom ramen för det statliga stödet nr N 230/90. Kommissionen konstaterade att stödet för kollektiva säljfrämjande åtgärder för att förbättra och bekräfta de naturligt sötade vinernas kvalitetsimage hos konsumenterna och utveckla försäljningen hade beviljats i enlighet med rambestämmelserna för nationellt stöd till förmån för reklam för jordbruksprodukter och vissa produkter som inte förtecknas i bilaga II till EEG-fördraget, utom fiskeprodukter (20). Dessa rambestämmelser gäller för den här typen av stöd. Kommissionen konstaterade dessutom att CIVDN:s administrativa kostnader inte skulle betraktas som stöd. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen har, inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97 och till och med utgången av 2002, godkänt ett statligt stöd som finansierades genom en skatteliknande avgift för att bland annat täcka reklam och säljfrämjande åtgärder samt driften av CIVDN. Den ursprungliga åtgärden godkändes av kommissionen 1990 inom ramen för det statliga stödet nr N 230/90. Kommissionen konstaterade att stödet för kollektiva säljfrämjande åtgärder för att förbättra och bekräfta de naturligt sötade vinernas kvalitetsimage hos konsumenterna och utveckla försäljningen hade beviljats i enlighet med rambestämmelserna för nationellt stöd till förmån för reklam för jordbruksprodukter och vissa produkter som inte förtecknas i bilaga II till EEG-fördraget, utom fiskeprodukter (20). Dessa rambestämmelser gäller för den här typen av stöd. Kommissionen konstaterade dessutom att CIVDN:s administrativa kostnader inte skulle betraktas som stöd.

| (120) | Kommissionen anser att det godkännande som givits inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97 inte innebär ett underförstått godkännande av alla ändringar eller alla andra åtgärder som införts vid sidan av det redan godkända stödet. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen anser att det godkännande som givits inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97 inte innebär ett underförstått godkännande av alla ändringar eller alla andra åtgärder som införts vid sidan av det redan godkända stödet.

| (121) | De franska myndigheterna har bekräftat att de reklamåtgärder och säljfrämjande åtgärder som genomförs med inkomster från den frivilliga obligatoriska avgiften varit av samma slags som de åtgärder som finansierats med medel från den skatteliknande avgift som anmälts och godkänts av kommissionen. Enligt de franska myndigheterna handlade det endast om en ökning av den totala budgeten för åtgärden. |
| --- | --- |

(121)

De franska myndigheterna har bekräftat att de reklamåtgärder och säljfrämjande åtgärder som genomförs med inkomster från den frivilliga obligatoriska avgiften varit av samma slags som de åtgärder som finansierats med medel från den skatteliknande avgift som anmälts och godkänts av kommissionen. Enligt de franska myndigheterna handlade det endast om en ökning av den totala budgeten för åtgärden.

| (122) | Eftersom samma villkor skall ha tillämpats då dessa stöd beviljades kan kommissionen, med hänvisning till beslutet om det statliga stödet nr N 184/97, konstatera att de stöd för reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med de kontrollerade ursprungsbeteckningarna som finansierats av de nya avgifterna är förenliga med de tillämpliga konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

(122)

Eftersom samma villkor skall ha tillämpats då dessa stöd beviljades kan kommissionen, med hänvisning till beslutet om det statliga stödet nr N 184/97, konstatera att de stöd för reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med de kontrollerade ursprungsbeteckningarna som finansierats av de nya avgifterna är förenliga med de tillämpliga konkurrensbestämmelserna.

| (123) | Kommissionen noterar de synpunkter som inkommit från tredjepart, enligt vilka de finansierade åtgärderna strider mot konkurrensbestämmelserna om stöd till reklam för jordbruksprodukter, eftersom betalning gjorts till vissa företag. Det underlag som lämnats visar snarare att åtgärderna är säljfrämjande åtgärder som kan jämföras med tekniskt stöd som kan beviljas vinodlare. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen noterar de synpunkter som inkommit från tredjepart, enligt vilka de finansierade åtgärderna strider mot konkurrensbestämmelserna om stöd till reklam för jordbruksprodukter, eftersom betalning gjorts till vissa företag. Det underlag som lämnats visar snarare att åtgärderna är säljfrämjande åtgärder som kan jämföras med tekniskt stöd som kan beviljas vinodlare.

2.3.2   Finansiering av stöden

| (124) | I enlighet med domstolens rättspraxis (21) anser kommissionen under normala omständigheter att en finansiering av stöd genom obligatoriska avgifter kan inverka på stödet genom att det får en skyddseffekt som går längre än själva stödet. De aktuella avgifterna utgör obligatoriska avgifter. Kommissionen anser att en följd av denna rättspraxis är att stöd inte får finansieras genom skatteliknande avgifter som också belastar importerade produkter från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(124)

I enlighet med domstolens rättspraxis (21) anser kommissionen under normala omständigheter att en finansiering av stöd genom obligatoriska avgifter kan inverka på stödet genom att det får en skyddseffekt som går längre än själva stödet. De aktuella avgifterna utgör obligatoriska avgifter. Kommissionen anser att en följd av denna rättspraxis är att stöd inte får finansieras genom skatteliknande avgifter som också belastar importerade produkter från andra medlemsstater.

| (125) | Kommissionen har redan konstaterat, bland annat inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97, att den ordning som de franska myndigheterna infört inte påverkar importerade produkter. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen har redan konstaterat, bland annat inom ramen för det statliga stödet nr N 184/97, att den ordning som de franska myndigheterna infört inte påverkar importerade produkter.

| (126) | Av bestämmelserna om inrättande av de skatteliknande avgifterna framgår att åtgärderna endast påverkar produktionen av naturligt sötade viner med kontrollerad ursprungsbeteckning i Pyrénées-Orientales. När det gäller arealuttagsbidraget har det finansierats med en avgift som endast påverkar den regionala produktionen av sådant vin som berörs av åtgärden och inte några importerade produkter. |
| --- | --- |

(126)

Av bestämmelserna om inrättande av de skatteliknande avgifterna framgår att åtgärderna endast påverkar produktionen av naturligt sötade viner med kontrollerad ursprungsbeteckning i Pyrénées-Orientales. När det gäller arealuttagsbidraget har det finansierats med en avgift som endast påverkar den regionala produktionen av sådant vin som berörs av åtgärden och inte några importerade produkter.

| (127) | Det kan därför konstateras att inga importerade produkter omfattas eller har omfattats av de skatteliknande avgifter som avses i det här fallet. |
| --- | --- |

(127)

Det kan därför konstateras att inga importerade produkter omfattas eller har omfattats av de skatteliknande avgifter som avses i det här fallet.

VI.   SLUTSATSER

| (128) | Det statliga stöd i form av arealuttagsbidrag som Frankrike beviljade franska vinproducenter som åtagit sig att inte använda de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes” och ”Grand Roussillon” under skördeåren 1996–2000 är inte förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(128)

Det statliga stöd i form av arealuttagsbidrag som Frankrike beviljade franska vinproducenter som åtagit sig att inte använda de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes” och ”Grand Roussillon” under skördeåren 1996–2000 är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

| (129) | Det statliga stöd i form av planen för omställning av vinodlingar för produktion av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes” som Frankrike beviljade under skördeåren 1996–2000 och som överskred 30 % av de faktiska kostnaderna och/eller den övre gränsen på 5 030,82 euro/hektar (33 000 franc/hektar) i enskilda fall, är inte förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(129)

Det statliga stöd i form av planen för omställning av vinodlingar för produktion av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes” som Frankrike beviljade under skördeåren 1996–2000 och som överskred 30 % av de faktiska kostnaderna och/eller den övre gränsen på 5 030,82 euro/hektar (33 000 franc/hektar) i enskilda fall, är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

| (130) | Det statliga stöd i form av åtgärder för reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon”, ”Muscat de Rivesaltes” och ”Banyul” som Frankrike beviljade under perioden 1 januari 1998–31 december 2000 är förenligt med den gemensamma marknaden, i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(130)

Det statliga stöd i form av åtgärder för reklam och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon”, ”Muscat de Rivesaltes” och ”Banyul” som Frankrike beviljade under perioden 1 januari 1998–31 december 2000 är förenligt med den gemensamma marknaden, i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget.

| (131) | De aktuella åtgärderna har inte anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget och utgör därför olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(131)

De aktuella åtgärderna har inte anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget och utgör därför olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999.

| (132) | Kommissionen beklagar att Frankrike har genomfört de nämnda stöden i strid med artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen beklagar att Frankrike har genomfört de nämnda stöden i strid med artikel 88.3 i fördraget.

| (133) | Eftersom det rör sig om stöd som genomförts utan att invänta kommissionens slutgiltiga beslut bör det påpekas att, på grundval av den bindande karaktären av förfarandereglerna i artikel 88.3 i fördraget vars direkta verkan domstolen har godkänt i sina domar av den 19 juni 1973 i mål C-77/72, Carmine Capolongo mot Azienda Agricole Maya (22), den 11 december 1973 i mål C-120/73, Gebrüder Lorenz GmbH mot Förbundsrepubliken Tyskland och Land/Rheinland/Pfalz (23) och den 22 mars 1977 i mål C-78/76, Steinike och Weinlig mot Förbundsrepubliken Tyskland (24), kan man inte i efterhand göra något åt att det berörda stödet är olagligt (dom av den 21 november 1991 i mål C-354/90, Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires m.fl. mot Frankrike (25)). |
| --- | --- |

(133)

Eftersom det rör sig om stöd som genomförts utan att invänta kommissionens slutgiltiga beslut bör det påpekas att, på grundval av den bindande karaktären av förfarandereglerna i artikel 88.3 i fördraget vars direkta verkan domstolen har godkänt i sina domar av den 19 juni 1973 i mål C-77/72, Carmine Capolongo mot Azienda Agricole Maya (22), den 11 december 1973 i mål C-120/73, Gebrüder Lorenz GmbH mot Förbundsrepubliken Tyskland och Land/Rheinland/Pfalz (23) och den 22 mars 1977 i mål C-78/76, Steinike och Weinlig mot Förbundsrepubliken Tyskland (24), kan man inte i efterhand göra något åt att det berörda stödet är olagligt (dom av den 21 november 1991 i mål C-354/90, Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires m.fl. mot Frankrike (25)).

| (134) | Domstolen har erinrat om att när en stödåtgärd i vilken finansieringssättet ingår som en del har genomförts utan att anmälningsplikten uppfyllts skall de nationella domstolarna som regel besluta om återbetalning av de skatter eller avgifter som särskilt tagits ut för att finansiera stödet i fråga. Den har också påpekat att det är de nationella domstolarnas uppgift att säkerställa enskildas intressen vid ett eventuellt åsidosättande från de nationella myndigheternas sida av det förbud mot stöd som anges i artikel 88.3 sista meningen i fördraget och som har en direkt effekt. Ett sådant åsidosättande som kan åberopas av enskilda och som konstateras av nationella domstolar skall leda till att de senare säkerställer att alla slutsatser härav kommer att dras i enlighet med nationell rätt både vad gäller giltigheten av de rättsakter som utfärdats för genomförandet av stödåtgärderna och återkrävandet av sådant finansiellt stöd som beviljats (26). |
| --- | --- |

(134)

Domstolen har erinrat om att när en stödåtgärd i vilken finansieringssättet ingår som en del har genomförts utan att anmälningsplikten uppfyllts skall de nationella domstolarna som regel besluta om återbetalning av de skatter eller avgifter som särskilt tagits ut för att finansiera stödet i fråga. Den har också påpekat att det är de nationella domstolarnas uppgift att säkerställa enskildas intressen vid ett eventuellt åsidosättande från de nationella myndigheternas sida av det förbud mot stöd som anges i artikel 88.3 sista meningen i fördraget och som har en direkt effekt. Ett sådant åsidosättande som kan åberopas av enskilda och som konstateras av nationella domstolar skall leda till att de senare säkerställer att alla slutsatser härav kommer att dras i enlighet med nationell rätt både vad gäller giltigheten av de rättsakter som utfärdats för genomförandet av stödåtgärderna och återkrävandet av sådant finansiellt stöd som beviljats (26).

| (135) | I det fall ett olagligt stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden skall kommissionen, enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999, besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Detta är nödvändigt för att återställa den tidigare situationen genom att upphäva alla de finansiella fördelar som har beviljats mottagaren av det olagligen beviljade stödet sedan den dag då stödet beviljades. |
| --- | --- |

(135)

I det fall ett olagligt stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden skall kommissionen, enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999, besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Detta är nödvändigt för att återställa den tidigare situationen genom att upphäva alla de finansiella fördelar som har beviljats mottagaren av det olagligen beviljade stödet sedan den dag då stödet beviljades.

| (136) | I artikel 14.2 i förordning (EG) nr 659/1999 föreskrivs att det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta med en lämplig räntesats som fastställs av kommissionen. Räntan skall betalas från och med det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande. |
| --- | --- |

(136)

I artikel 14.2 i förordning (EG) nr 659/1999 föreskrivs att det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta med en lämplig räntesats som fastställs av kommissionen. Räntan skall betalas från och med det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande.

| (137) | Stöden skall betalas tillbaka enligt de förfaranden som föreskrivs i fransk lagstiftning. Beloppen skall innefatta ränta från det datum då stödet utbetalades till det datum då det har återbetalats. De skall beräknas på grundval av den referensräntesats som kommissionen bestämmer med hjälp av metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (27). |
| --- | --- |

(137)

Stöden skall betalas tillbaka enligt de förfaranden som föreskrivs i fransk lagstiftning. Beloppen skall innefatta ränta från det datum då stödet utbetalades till det datum då det har återbetalats. De skall beräknas på grundval av den referensräntesats som kommissionen bestämmer med hjälp av metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (27).

| (138) | Kommissionen har inte någon information om det totala stödbelopp som beviljats som arealuttagsbidrag, eftersom den inte fått några uppgifter om inkomstbeloppen och antalet hektar för vilka stöd beviljats. Utan att slutsatserna påverkas noterar kommissionen tredjeparts uppgift om att arealuttagsbidraget skall ha varit föremål för finansiering och kompletterande offentligt stöd som inte deklarerats av de franska myndigheterna. Enligt den information som kommissionen har tillgång till har det offentliga stödet för finansiering av omställningsstödet uppgått till 11,01 miljoner euro. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen har inte någon information om det totala stödbelopp som beviljats som arealuttagsbidrag, eftersom den inte fått några uppgifter om inkomstbeloppen och antalet hektar för vilka stöd beviljats. Utan att slutsatserna påverkas noterar kommissionen tredjeparts uppgift om att arealuttagsbidraget skall ha varit föremål för finansiering och kompletterande offentligt stöd som inte deklarerats av de franska myndigheterna. Enligt den information som kommissionen har tillgång till har det offentliga stödet för finansiering av omställningsstödet uppgått till 11,01 miljoner euro.

| (139) | Detta beslut påverkar inte kommissionens eventuella slutsatser när det gäller finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). |
| --- | --- |

(139)

Detta beslut påverkar inte kommissionens eventuella slutsatser när det gäller finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det statliga stöd i form av arealuttagsbidrag som Frankrike beviljade franska vinproducenter som åtagit sig att inte använda de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes” och ”Grand Roussillon” under skördeåren 1996–2000 är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

2.   Det statliga stöd i form av planen för omställning av vinodlingar för produktion av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rivesaltes” som Frankrike beviljade under skördeåren 1996–2000 och som överskred 30 % av de faktiska kostnaderna och/eller den övre gränsen på 5 030,82 euro/hektar (33 000 franc/hektar) i enskilda fall, är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

3.   Det statliga stöd i form av reklamåtgärder och säljfrämjande åtgärder för och arbetet med de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Rivesaltes”, ”Grand Roussillon”, ”Muscat de Rivesaltes” och ”Banyul” som Frankrike beviljade under perioden 1 januari 1998–31 december 2000 är förenligt med den gemensamma marknaden, i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget.

Artikel 2

1.   Frankrike skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva de stöd som är oförenliga med den gemensamma marknaden och som avses i artikel 1.1 och 1.2.

Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell rätt, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. De stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensräntesats som kommissionen bestämmer med hjälp av metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta.

2.   När det gäller återkravet av de stöd som är oförenliga med den gemensamma marknaden och som avses i artikel 1.1, skall Frankrike informera kommissionen om det totala stödbelopp som beviljats inom ramen för denna åtgärd liksom dess finansiering, bland annat det totala inkomstbeloppet från den branschövergripande avgift som inrättats för detta och det antal hektar för vilka arealuttagsbidraget beviljats.

Artikel 3

Frankrike skall inom två månader från och med delgivningen av detta beslut informera kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 19 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 82, 5.4.2003, s. 2.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  1 fransk franc = ca 0,15 euro.

3

(4)  EGT L 84, 27.3.1987, s. 1. Förordningen upphävd genom förordning (EG) nr 1493/1999 (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1).

4

(5)  EGT L 57, 29.2.1980, s. 16. Förordningen upphävd genom förordning (EG) nr 1493/1999.

5

(6)  Förstainstansrättens dom av den 8 juni 1995 i mål T-459–93, Siemens SA mot Europeiska kommissionen, REG 1995, s. II-01675.

6

(7)  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2.

7

(8)  EGT L 264, 12.9.1989, s. 5. Förordningen upphävd genom förordning (EG) nr 1227/2000 (EGT L 143, 16.6.2000, s. 1).

8

(9)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

9

(10)  Kommissionens skrivelse nr SG(97) D/3741 av den 16 maj 1997.

10

(11)  Kommissionens skrivelse nr SG(90) D/25148 av den 22 augusti 1990.

11

(12)  Domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-345/02, Pearle, ännu inte offentliggjord i rättsfallssamlingen.

12

(13)  Domstolens dom av den 22 maj 2003 i mål C-355/00, Freskot, REG 2003, s. I-5263.

13

(14)  Domstolens dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris, REG 1980, s. 2671, punkt 11.

14

(15)  ”Nytt stöd” definieras som allt stöd, det vill säga stödordningar och individuellt stöd, som inte är befintligt stöd, inbegripet ändringar av befintligt stöd.

15

(16)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

16

(17)  Domstolens dom av 26 juni 1979 i mål 177/78, Pigs and Bacon Commission mot Mc Carren and Company Limited, REG 1979, s. 2161.

17

(18)  EGT C 252, 12.9.2001, s. 5.

18

(19)  Domstolens dom i det nämnda målet Siemens.

19

(20)  EGT C 302, 12.11.1987, s. 6.

20

(21)  Domstolens dom av den 25 juni 1970 i mål 47/69, Frankrike mot kommissionen, REG 1970, s. 487.

21

(22)  REG 1973, s. 611.

22

(23)  REG 1973, s. 1471.

23

(24)  REG 1977, s. 595.

24

(25)  REG 1991, s. I-5505.

25

(26)  Domstolens dom av den 21 oktober 2003 i de förenade målen C-261/01 och C-262/01, Van Calster e.a., ännu inte offentliggjord i rättsfallssamlingen.

26

(27)  Meddelande från kommissionen om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3).

27

---

| 30.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 112/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 112/14

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 juni 2006

om det statliga stöd C 25/2005 (ex NN 21/2005) som Slovakien har genomfört till förmån för Frucona Košice a.s.

[delgivet med nr K(2006) 2082]

(Endast den slovakiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/254/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2,

efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 15 oktober 2004, registrerad den 25 oktober, tog kommissionen emot ett klagomål som gjorde gällande att olagligt statligt stöd beviljats Frucona Košice, a.s. i Slovakien. Den klagande lämnade kompletterande uppgifter den 3 februari 2005. Den 24 maj 2005 hölls ett möte med denne. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 15 oktober 2004, registrerad den 25 oktober, tog kommissionen emot ett klagomål som gjorde gällande att olagligt statligt stöd beviljats Frucona Košice, a.s. i Slovakien. Den klagande lämnade kompletterande uppgifter den 3 februari 2005. Den 24 maj 2005 hölls ett möte med denne.

| (2) | På grundval av den klagandes uppgifter anmodade kommissionen genom en skrivelse av den 6 december 2004 Slovakien att yttra sig om den omtvistade åtgärden. Genom en skrivelse av den 4 januari 2005, registrerad den 17 januari, informerade Slovakien kommissionen om det eventuellt olagliga stödet till Frucona Košice a.s. och begärde att det skulle godkännas som undsättningsstöd till ett företag i ekonomiska svårigheter. Slovakien lämnade kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 24 januari 2005, registrerad den 28 januari 2005. Kommissionen begärde ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 9 februari 2005, som besvarades genom en skrivelse av den 4 mars 2005, registrerad den 10 mars 2005. Den 12 maj 2005 hölls ett möte med de slovakiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av den klagandes uppgifter anmodade kommissionen genom en skrivelse av den 6 december 2004 Slovakien att yttra sig om den omtvistade åtgärden. Genom en skrivelse av den 4 januari 2005, registrerad den 17 januari, informerade Slovakien kommissionen om det eventuellt olagliga stödet till Frucona Košice a.s. och begärde att det skulle godkännas som undsättningsstöd till ett företag i ekonomiska svårigheter. Slovakien lämnade kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 24 januari 2005, registrerad den 28 januari 2005. Kommissionen begärde ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 9 februari 2005, som besvarades genom en skrivelse av den 4 mars 2005, registrerad den 10 mars 2005. Den 12 maj 2005 hölls ett möte med de slovakiska myndigheterna.

| (3) | Genom en skrivelse av den 5 juli 2005 underrättade kommissionen Slovakien om att den beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på nämnda stöd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 5 juli 2005 underrättade kommissionen Slovakien om att den beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på nämnda stöd.

| (4) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.

| (5) | De slovakiska myndigheterna lämnade kommentarer genom en skrivelse av den 10 oktober 2005, registrerad den 17 oktober 2005. Kommissionen mottog synpunkter från en berörd part (stödmottagaren) genom en skrivelse av den 24 oktober 2005, registrerad den 25 oktober 2005. Den lämnade dessa till de slovakiska myndigheterna, som fick tillfälle att yttra sig. Synpunkterna från de slovakiska myndigheterna lämnades genom en skrivelse av den 16 december 2005, registrerad den 20 december 2005. Den 28 mars 2006 hölls ett möte med stödmottagaren, som fick tillfälle att yttra sig. De slovakiska myndigheterna lämnade kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 5 maj 2006, registrerad den 8 maj 2006. |
| --- | --- |

(5)

De slovakiska myndigheterna lämnade kommentarer genom en skrivelse av den 10 oktober 2005, registrerad den 17 oktober 2005. Kommissionen mottog synpunkter från en berörd part (stödmottagaren) genom en skrivelse av den 24 oktober 2005, registrerad den 25 oktober 2005. Den lämnade dessa till de slovakiska myndigheterna, som fick tillfälle att yttra sig. Synpunkterna från de slovakiska myndigheterna lämnades genom en skrivelse av den 16 december 2005, registrerad den 20 december 2005. Den 28 mars 2006 hölls ett möte med stödmottagaren, som fick tillfälle att yttra sig. De slovakiska myndigheterna lämnade kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 5 maj 2006, registrerad den 8 maj 2006.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

1.   Företaget

| (6) | Mottagare av stödet är företaget Frucona Košice a.s. (nedan kallat ”stödmottagaren”), som vid den aktuella tidpunkten framställde sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker samt vinäger. Stödmottagaren har upphört att framställa sprit och spritbaserade drycker. Företaget är dock verksamt inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker. Det är beläget i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(6)

Mottagare av stödet är företaget Frucona Košice a.s. (nedan kallat ”stödmottagaren”), som vid den aktuella tidpunkten framställde sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker samt vinäger. Stödmottagaren har upphört att framställa sprit och spritbaserade drycker. Företaget är dock verksamt inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker. Det är beläget i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget.

| (7) | Vid den aktuella tidpunkten sysselsatte stödmottagaren cirka 200 personer. I sina synpunkter på beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet lämnade stödmottagaren uppgifter till kommissionen om sin omsättning (inklusive punktskatter och mervärdesskatt), som anges i följande tabell:
  Tabell 1:
  Omsättning per produktområde inklusive punktskatter och mervärdesskatt [i SKK] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinäger | [...] (3) | [...] | [...] |
| Frukt och grönsaker | [...] | [...] | [...] |
| Kål | [...] | [...] | [...] |
| Kolsyrade alkoholfria drycker | [...] | [...] | [...] |
| Ej kolsyrade alkoholfria drycker | [...] | [...] | [...] |
| Ren juice (100 %) | [...] | [...] | [...] |
| Spritdrycker | [...] | [...] | [...] |
| Äppelvin | [...] | [...] | [...] |
| Saft | [...] | [...] | [...] |
| Övriga produkter/tjänster | [...] | [...] | [...] |
| Summa | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960
   (4) |

(7)

Vid den aktuella tidpunkten sysselsatte stödmottagaren cirka 200 personer. I sina synpunkter på beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet lämnade stödmottagaren uppgifter till kommissionen om sin omsättning (inklusive punktskatter och mervärdesskatt), som anges i följande tabell:

Tabell 1:

Omsättning per produktområde inklusive punktskatter och mervärdesskatt [i SKK]

2002

2003

2004

Vinäger

[...] (3)

[...]

[...]

Frukt och grönsaker

[...]

[...]

[...]

Kål

[...]

[...]

[...]

Kolsyrade alkoholfria drycker

[...]

[...]

[...]

Ej kolsyrade alkoholfria drycker

[...]

[...]

[...]

Ren juice (100 %)

[...]

[...]

[...]

Spritdrycker

[...]

[...]

[...]

Äppelvin

[...]

[...]

[...]

Saft

[...]

[...]

[...]

Övriga produkter/tjänster

[...]

[...]

[...]

Summa

895 019 980

978 343 230

880 314 960
   (4)

| (8) | Dessa uppgifter skiljer sig betydligt från de uppgifter som kommissionen fått från de slovakiska myndigheterna och som redovisades i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet (5). I sitt yttrande om stödmottagarens synpunkter ifrågasatte de slovakiska myndigheterna inte de ovan angivna siffrorna. Enligt de slovakiska myndigheterna motsvarar stödmottagaren kriterierna på ett medelstort företag. |
| --- | --- |

(8)

Dessa uppgifter skiljer sig betydligt från de uppgifter som kommissionen fått från de slovakiska myndigheterna och som redovisades i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet (5). I sitt yttrande om stödmottagarens synpunkter ifrågasatte de slovakiska myndigheterna inte de ovan angivna siffrorna. Enligt de slovakiska myndigheterna motsvarar stödmottagaren kriterierna på ett medelstort företag.

2.   Tillämplig nationell lagstiftning

| (9) | Den omtvistade stödåtgärden handlar om att en skatteskuld avskrivits av skattekontoret Košice IV (nedan kallat ”skattekontoret”) inom ramen för ett så kallat ackord med borgenärer. Detta förfarande regleras i lag 328/91 om konkurser och ackord (nedan kallad ”konkurslagen”). |
| --- | --- |

(9)

Den omtvistade stödåtgärden handlar om att en skatteskuld avskrivits av skattekontoret Košice IV (nedan kallat ”skattekontoret”) inom ramen för ett så kallat ackord med borgenärer. Detta förfarande regleras i lag 328/91 om konkurser och ackord (nedan kallad ”konkurslagen”).

| (10) | Ackord med borgenärer är ett förfarande som övervakas av domstol och syftar liksom konkursförfarande till att reda ut den ekonomiska situationen för företag på obestånd (6). Vid konkursförfarande avvecklas företaget och dess tillgångar antingen säljs till en ny ägare eller också läggs företaget ner. Vid ett ackord fortsätter dock ett företag på obestånd sin verksamhet utan ägarbyte. |
| --- | --- |

(10)

Ackord med borgenärer är ett förfarande som övervakas av domstol och syftar liksom konkursförfarande till att reda ut den ekonomiska situationen för företag på obestånd (6). Vid konkursförfarande avvecklas företaget och dess tillgångar antingen säljs till en ny ägare eller också läggs företaget ner. Vid ett ackord fortsätter dock ett företag på obestånd sin verksamhet utan ägarbyte.

| (11) | Det är företag på obestånd som tar initiativ till ackordsförfarande. Syftet är att uppnå en överenskommelse med borgenärerna som innebär att företaget betalar en del av skulderna medan resten avskrivs. En sådan överenskommelse måste godkännas av berörd domstol. |
| --- | --- |

(11)

Det är företag på obestånd som tar initiativ till ackordsförfarande. Syftet är att uppnå en överenskommelse med borgenärerna som innebär att företaget betalar en del av skulderna medan resten avskrivs. En sådan överenskommelse måste godkännas av berörd domstol.

| (12) | Borgenärer med prioriterade fordringar, exempelvis panträtt, är förmånsberättigade. För att ett förslag till ackordsuppgörelse skall kunna godkännas måste samtliga förmånsberättigade borgenärer bifalla det, medan det för övriga borgenärer räcker med en kvalificerad majoritet. Förmånsberättigade borgenärer röstar för sig och har rätt att lägga in veto mot förslaget. |
| --- | --- |

(12)

Borgenärer med prioriterade fordringar, exempelvis panträtt, är förmånsberättigade. För att ett förslag till ackordsuppgörelse skall kunna godkännas måste samtliga förmånsberättigade borgenärer bifalla det, medan det för övriga borgenärer räcker med en kvalificerad majoritet. Förmånsberättigade borgenärer röstar för sig och har rätt att lägga in veto mot förslaget.

| (13) | Förmånsberättigade borgenärer har en privilegierad ställning även vid konkursförfarande. Vid ett konkursförfarande bör intäkter från försäljning av tillgängliga tillgångar främst användas till att betala de förmånsberättigade borgenärernas fordringar. Om dessas samtliga fordringar inte kan täckas genom sådan försäljning, skall restbeloppet föras till de övriga borgenärernas fordringar. I den andra gruppen fördelas medlen proportionellt bland borgenärerna. |
| --- | --- |

(13)

Förmånsberättigade borgenärer har en privilegierad ställning även vid konkursförfarande. Vid ett konkursförfarande bör intäkter från försäljning av tillgängliga tillgångar främst användas till att betala de förmånsberättigade borgenärernas fordringar. Om dessas samtliga fordringar inte kan täckas genom sådan försäljning, skall restbeloppet föras till de övriga borgenärernas fordringar. I den andra gruppen fördelas medlen proportionellt bland borgenärerna.

| (14) | Enligt konkurslagen skall ett företag som begär en ackordsuppgörelse med borgenärerna till domstolen lämna en förteckning över åtgärder för en rekonstruktion av företaget och för den löpande finansieringen av verksamheten efter ackordet. |
| --- | --- |

(14)

Enligt konkurslagen skall ett företag som begär en ackordsuppgörelse med borgenärerna till domstolen lämna en förteckning över åtgärder för en rekonstruktion av företaget och för den löpande finansieringen av verksamheten efter ackordet.

| (15) | Enligt lag 511/92 om förvaltning av skatter och avgifter samt omorganisering av lokala uppbördsorgan (nedan kallad ”lagen om skatteförvaltning”) kan företag hos skattemyndigheten ansöka om uppskov med skatt. På berört belopp utgår ränta och säkerhet måste ställas för skatteskulden. |
| --- | --- |

(15)

Enligt lag 511/92 om förvaltning av skatter och avgifter samt omorganisering av lokala uppbördsorgan (nedan kallad ”lagen om skatteförvaltning”) kan företag hos skattemyndigheten ansöka om uppskov med skatt. På berört belopp utgår ränta och säkerhet måste ställas för skatteskulden.

| (16) | I lagen om skatteförvaltning regleras även indrivning av skatter, vars syfte är att tillgodose statens skattekrav genom försäljning av fast egendom, lösöre eller företaget som helhet. |
| --- | --- |

(16)

I lagen om skatteförvaltning regleras även indrivning av skatter, vars syfte är att tillgodose statens skattekrav genom försäljning av fast egendom, lösöre eller företaget som helhet.

3.   Beskrivning av åtgärden

| (17) | Stödmottagaren utnyttjade från november 2002 till november 2003 lagens möjlighet till uppskov med betalning av punktskatten på sprit (7). Denna skatteskuld uppgick till totalt 477 015 759 SKK (12,6 miljoner euro). Innan skattekontoret godkände uppskovet, säkerställde det i enlighet med lagen att samtliga skattekrav kunde täckas med stödmottagarens tillgångar. De slovakiska myndigheterna hävdar att värdet av dessa säkerheter enligt stödmottagarens redovisning uppgick till 397 476 726 SKK (10,5 miljoner euro). Stödmottagaren hävdar dock att dessa säkerheter enligt sakkunnigas beräkningar uppgick till 193 940 000 SKK (5 miljoner euro) vid 2003 års utgång. Detta är enligt stödmottagaren också värdet på de tillgångar som ställts som säkerhet (lösöre, fast egendom och fordringar), uttryckt i så kallade expertpriser. |
| --- | --- |

(17)

Stödmottagaren utnyttjade från november 2002 till november 2003 lagens möjlighet till uppskov med betalning av punktskatten på sprit (7). Denna skatteskuld uppgick till totalt 477 015 759 SKK (12,6 miljoner euro). Innan skattekontoret godkände uppskovet, säkerställde det i enlighet med lagen att samtliga skattekrav kunde täckas med stödmottagarens tillgångar. De slovakiska myndigheterna hävdar att värdet av dessa säkerheter enligt stödmottagarens redovisning uppgick till 397 476 726 SKK (10,5 miljoner euro). Stödmottagaren hävdar dock att dessa säkerheter enligt sakkunnigas beräkningar uppgick till 193 940 000 SKK (5 miljoner euro) vid 2003 års utgång. Detta är enligt stödmottagaren också värdet på de tillgångar som ställts som säkerhet (lösöre, fast egendom och fordringar), uttryckt i så kallade expertpriser.

| (18) | Från och med den 1 januari 2004 föreskrevs i den ändrade lagen om skatteförvaltning att ansökan om skatteuppskov bara kan göras en gång per år. Stödmottagaren utnyttjade denna möjlighet för punktskatten i december 2003, som skulle betalas i januari 2004. Denne kunde dock varken betala eller skjuta upp den punktskatt för januari 2004 som skulle betalas den 25 februari 2004. På grund av detta blev stödmottagaren ett företag på obestånd i konkurslagens mening. Likaledes förlorade företaget sin licens för tillverkning och bearbetning av sprit. |
| --- | --- |

(18)

Från och med den 1 januari 2004 föreskrevs i den ändrade lagen om skatteförvaltning att ansökan om skatteuppskov bara kan göras en gång per år. Stödmottagaren utnyttjade denna möjlighet för punktskatten i december 2003, som skulle betalas i januari 2004. Denne kunde dock varken betala eller skjuta upp den punktskatt för januari 2004 som skulle betalas den 25 februari 2004. På grund av detta blev stödmottagaren ett företag på obestånd i konkurslagens mening. Likaledes förlorade företaget sin licens för tillverkning och bearbetning av sprit.

| (19) | Den 8 mars 2004 lämnade stödmottagaren in en ansökan om ackord till den behöriga länsrätten. Länsrätten beviljade ett ackordsförfarande genom beslut av den 29 april 2004, då den kunde konstatera att alla rättsliga krav uppfylldes. På sammanträdet den 9 juli 2004 röstade borgenärerna för den ackordsuppgörelse som stödmottagaren föreslagit. Ackordet fastställdes den 14 juli 2004 genom beslut av den länsrätt som övervakade förfarandet. |
| --- | --- |

(19)

Den 8 mars 2004 lämnade stödmottagaren in en ansökan om ackord till den behöriga länsrätten. Länsrätten beviljade ett ackordsförfarande genom beslut av den 29 april 2004, då den kunde konstatera att alla rättsliga krav uppfylldes. På sammanträdet den 9 juli 2004 röstade borgenärerna för den ackordsuppgörelse som stödmottagaren föreslagit. Ackordet fastställdes den 14 juli 2004 genom beslut av den länsrätt som övervakade förfarandet.

| (20) | I augusti 2004 överklagade skattekontoret detta domstolsbeslut. Högsta domstolen beslöt den 25 oktober 2004 att inte ta upp överklagadet och fastställde länsrättens beslut och dess verkställighet från och med den 23 juli 2004. Länsrättens beslut överklagades senare av statsåklagaren inom ramen för ett särskilt överklagande. Detta ärende ligger fortfarande hos högsta domstolen. |
| --- | --- |

(20)

I augusti 2004 överklagade skattekontoret detta domstolsbeslut. Högsta domstolen beslöt den 25 oktober 2004 att inte ta upp överklagadet och fastställde länsrättens beslut och dess verkställighet från och med den 23 juli 2004. Länsrättens beslut överklagades senare av statsåklagaren inom ramen för ett särskilt överklagande. Detta ärende ligger fortfarande hos högsta domstolen.

| (21) | Borgenärerna inklusive skattekontoret kom överens med stödmottagaren om följande ackord: att denne skulle betala 35 % av skulderna inom en månad efter det att uppgörelsen blivit bindande och att borgenärerna skulle skriva av 65 % av sina fordringar. Alla borgenärer behandlades således lika. De konkreta beloppen per borgenär anges i följande tabell:
  Tabell 2:
  Stödmottagarens skulder före och efter ackordet [SKK]









  Borgenär | Skuld före ackordet | Skuld efter ackordet (8) | Avskrivet belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Offentligt | Skattekontoret | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Privat | Tetra Pak, a.s. | [...] | [...] | [...] |
| MTM-obaly, s. r. o. | [...] | [...] | [...] |
| Merkant, družstvo | [...] | [...] | [...] |
| Vetropack, s. r. o. | [...] | [...] | [...] |
| Summa: | | 644 591 439
   (9) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(21)

Borgenärerna inklusive skattekontoret kom överens med stödmottagaren om följande ackord: att denne skulle betala 35 % av skulderna inom en månad efter det att uppgörelsen blivit bindande och att borgenärerna skulle skriva av 65 % av sina fordringar. Alla borgenärer behandlades således lika. De konkreta beloppen per borgenär anges i följande tabell:

Tabell 2:

Stödmottagarens skulder före och efter ackordet [SKK]

Borgenär

Skuld före ackordet

Skuld efter ackordet (8)

Avskrivet belopp

Offentligt

Skattekontoret

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Privat

Tetra Pak, a.s.

[...]

[...]

[...]

MTM-obaly, s. r. o.

[...]

[...]

[...]

Merkant, družstvo

[...]

[...]

[...]

Vetropack, s. r. o.

[...]

[...]

[...]

Summa:

644 591 439
   (9)

225 607 029

418 984 410

| (22) | Skattekontorets fordringar ingick i ackordsuppgörelsen och uppgick till 640 793 831 SKK (16,86 miljoner euro). De bestod av obetalda punktskatter för perioden maj 2003 till mars 2004, mervärdesskatt för perioden januari–april 2004 plus straffavgifter och räntor. Skattekontorets avskrivna fordringar uppgick i sin tur till 416 515 990 SKK (11 miljoner euro). Genom uppgörelsen tillfördes skattekontoret 224 277 841 SKK (5,86 miljoner euro). |
| --- | --- |

(22)

Skattekontorets fordringar ingick i ackordsuppgörelsen och uppgick till 640 793 831 SKK (16,86 miljoner euro). De bestod av obetalda punktskatter för perioden maj 2003 till mars 2004, mervärdesskatt för perioden januari–april 2004 plus straffavgifter och räntor. Skattekontorets avskrivna fordringar uppgick i sin tur till 416 515 990 SKK (11 miljoner euro). Genom uppgörelsen tillfördes skattekontoret 224 277 841 SKK (5,86 miljoner euro).

| (23) | Under förfarandet var skattekontoret en förmånsberättigad borgenär och röstade som sådan för uppgörelsen. Det var förmånsberättigat eftersom säkerhet ställts för vissa av dess fordringar under förfarandet, vilket sammanhängde med stödmottagarens skatteuppskov från åren 2002 och 2003 (se skäl 17). Alla övriga borgenärer röstade för ackordsförslaget. Deras fordringar var däremot vanliga affärsmässiga fordringar utan säkerhet. |
| --- | --- |

(23)

Under förfarandet var skattekontoret en förmånsberättigad borgenär och röstade som sådan för uppgörelsen. Det var förmånsberättigat eftersom säkerhet ställts för vissa av dess fordringar under förfarandet, vilket sammanhängde med stödmottagarens skatteuppskov från åren 2002 och 2003 (se skäl 17). Alla övriga borgenärer röstade för ackordsförslaget. Deras fordringar var däremot vanliga affärsmässiga fordringar utan säkerhet.

| (24) | I sitt ackordsförslag beskrev stödmottagaren i enlighet med konkurslagen sin planerade omorganisering av produktion, distribution och arbetskraft (inklusive avsked av övertaliga anställda). |
| --- | --- |

(24)

I sitt ackordsförslag beskrev stödmottagaren i enlighet med konkurslagen sin planerade omorganisering av produktion, distribution och arbetskraft (inklusive avsked av övertaliga anställda).

| (25) | Vad gäller organisation och arbetskraft planerade stödmottagaren följande åtgärder: bildandet av en gemensam produktionsenhet för hela produktionen, omställning av transportmedlen genom utrangering av fordon med lägst restvärde samt omorganisering av affärsverksamheten. Utöver dessa åtgärder skulle 50 anställda avskedas från mars till maj 2004. Ytterligare 50 anställda skulle under samma period arbeta för 60 procent av normal lön. |
| --- | --- |

(25)

Vad gäller organisation och arbetskraft planerade stödmottagaren följande åtgärder: bildandet av en gemensam produktionsenhet för hela produktionen, omställning av transportmedlen genom utrangering av fordon med lägst restvärde samt omorganisering av affärsverksamheten. Utöver dessa åtgärder skulle 50 anställda avskedas från mars till maj 2004. Ytterligare 50 anställda skulle under samma period arbeta för 60 procent av normal lön.

| (26) | Vad gäller produktion och teknik angav stödmottagaren att eftersom företaget förlorat sin licens för sprittillverkning, skulle det hyra ut motsvarande produktionsmedel från och med april 2004. Stödmottagaren planerade minska eller avbryta produktionen av vissa olönsamma alkoholfria drycker och angav att varje ny produkt inom denna kategori skulle föregås av en lönsamhetsanalys. |
| --- | --- |

(26)

Vad gäller produktion och teknik angav stödmottagaren att eftersom företaget förlorat sin licens för sprittillverkning, skulle det hyra ut motsvarande produktionsmedel från och med april 2004. Stödmottagaren planerade minska eller avbryta produktionen av vissa olönsamma alkoholfria drycker och angav att varje ny produkt inom denna kategori skulle föregås av en lönsamhetsanalys.

| (27) | Stödmottagaren angav vidare följande åtgärder: omstrukturering av kostnaderna till följd av lägre produktionskostnader genom den nedlagda sprittillverkningen samt nedläggning av en del av företagets transportverksamhet. Vidare försäljning av gammal utrustning som skrot. |
| --- | --- |

(27)

Stödmottagaren angav vidare följande åtgärder: omstrukturering av kostnaderna till följd av lägre produktionskostnader genom den nedlagda sprittillverkningen samt nedläggning av en del av företagets transportverksamhet. Vidare försäljning av gammal utrustning som skrot.

| (28) | Stödmottagaren planerade också att sälja administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen och nämnde möjligheten att sälja eller hyra ut utrustningen för ättikframställning. I sina kommentarer till beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet hävdade de slovakiska myndigheterna att försäljningen av administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen ännu inte skett. |
| --- | --- |

(28)

Stödmottagaren planerade också att sälja administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen och nämnde möjligheten att sälja eller hyra ut utrustningen för ättikframställning. I sina kommentarer till beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet hävdade de slovakiska myndigheterna att försäljningen av administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen ännu inte skett.

| (29) | Stödmottagaren planerade en omfattande försäljning av sina lager av färdigvaror (10). |
| --- | --- |

(29)

Stödmottagaren planerade en omfattande försäljning av sina lager av färdigvaror (10).

| (30) | Enligt förslaget skulle stödmottagaren finansiera ackordet dels med egna medel (försäljning från lager) som uppgick till [mindre än 150] miljoner SKK, dels med extern finansiering i form av lån på 100 miljoner SKK från en affärsbank. I stödmottagarens synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet uppgav denne att skulden till slut betalades med intäkter från en emission av nya aktier (21 miljoner SKK, dvs. 0,56 miljoner euro), intäkter från försäljning från lager ([mindre än 150] miljoner SKK, dvs. [mindre än 3,9] miljoner euro) samt ett lån från leverantören Old Herold s. r. o. ([70–130] miljoner SKK, dvs. [1,8–3,4] miljoner euro). Fakturan från Old Herold s. r. o. skulle betalas inom 40 dagar, vilket enligt stödmottagaren var en lång period med tanke på dennes kritiska situation. Denna längre betalningsfrist gjorde det möjligt för stödmottagaren att säkerställa tillräckligt med kontanta medel. |
| --- | --- |

(30)

Enligt förslaget skulle stödmottagaren finansiera ackordet dels med egna medel (försäljning från lager) som uppgick till [mindre än 150] miljoner SKK, dels med extern finansiering i form av lån på 100 miljoner SKK från en affärsbank. I stödmottagarens synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet uppgav denne att skulden till slut betalades med intäkter från en emission av nya aktier (21 miljoner SKK, dvs. 0,56 miljoner euro), intäkter från försäljning från lager ([mindre än 150] miljoner SKK, dvs. [mindre än 3,9] miljoner euro) samt ett lån från leverantören Old Herold s. r. o. ([70–130] miljoner SKK, dvs. [1,8–3,4] miljoner euro). Fakturan från Old Herold s. r. o. skulle betalas inom 40 dagar, vilket enligt stödmottagaren var en lång period med tanke på dennes kritiska situation. Denna längre betalningsfrist gjorde det möjligt för stödmottagaren att säkerställa tillräckligt med kontanta medel.

| (31) | När granskningsförfarandet inletts, underrättade de slovakiska myndigheterna kommissionen om att stödmottagarens resterande skuld på 224 277 841 SKK betalades den 17 december 2004. De hävdade att de tills kommissionen avslutat förfarandet stoppat den avskrivningen av skulden som godkänts under ackordsförfarandet. |
| --- | --- |

(31)

När granskningsförfarandet inletts, underrättade de slovakiska myndigheterna kommissionen om att stödmottagarens resterande skuld på 224 277 841 SKK betalades den 17 december 2004. De hävdade att de tills kommissionen avslutat förfarandet stoppat den avskrivningen av skulden som godkänts under ackordsförfarandet.

III.   BESLUT ATT INLEDA DET FÖRFARANDE SOM ANGES I ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET

| (32) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att den omtvistade avskrivningen av en skatteskuld skulle utgöra statligt stöd. Kommissionen drog slutsatsen att skattekontorets agerande vid ackordsförfarandet inte skulle motsvara kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Den konstaterade framför allt att skattekontoret hade en annan rättslig ställning än övriga borgenärer, eftersom det hade prioriterade fordringar och kunde driva in skatten. Kommissionen uttryckte tvivel om att ackordet, jämfört med konkursförfarande eller skatteindrivning, gett staten bästa möjliga utdelning. |
| --- | --- |

(32)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att den omtvistade avskrivningen av en skatteskuld skulle utgöra statligt stöd. Kommissionen drog slutsatsen att skattekontorets agerande vid ackordsförfarandet inte skulle motsvara kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Den konstaterade framför allt att skattekontoret hade en annan rättslig ställning än övriga borgenärer, eftersom det hade prioriterade fordringar och kunde driva in skatten. Kommissionen uttryckte tvivel om att ackordet, jämfört med konkursförfarande eller skatteindrivning, gett staten bästa möjliga utdelning.

| (33) | Den uttryckte också tvivel om att det omtvistade stödet skulle vara förenligt med den gemensamma marknaden. Framför allt uttryckte den tvivel om att stödet skulle kunna avse undsättningsstöd, som de slovakiska myndigheterna hävdade. Undsättningsstöd kan bara avse likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån. Den omtvistade åtgärden avser emellertid avskrivning av en skuld, vilket motsvarar ett icke återbetalningspliktigt bidrag. Åtgärden i fråga genomfördes utan krav på att stödmottagaren inom sex månader från godkännandet av undsättningsåtgärden skulle lägga fram en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller också återbetala hela stödet. |
| --- | --- |

(33)

Den uttryckte också tvivel om att det omtvistade stödet skulle vara förenligt med den gemensamma marknaden. Framför allt uttryckte den tvivel om att stödet skulle kunna avse undsättningsstöd, som de slovakiska myndigheterna hävdade. Undsättningsstöd kan bara avse likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån. Den omtvistade åtgärden avser emellertid avskrivning av en skuld, vilket motsvarar ett icke återbetalningspliktigt bidrag. Åtgärden i fråga genomfördes utan krav på att stödmottagaren inom sex månader från godkännandet av undsättningsåtgärden skulle lägga fram en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller också återbetala hela stödet.

| (34) | Kommissionen har också granskat om den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd men har uttryckt tvivel om att två huvudkriterier uppfylls: Att det finns en omstruktureringsplan som inom rimlig tid återupprättar företagets långsiktiga lönsamhet och att stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen har också granskat om den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd men har uttryckt tvivel om att två huvudkriterier uppfylls: Att det finns en omstruktureringsplan som inom rimlig tid återupprättar företagets långsiktiga lönsamhet och att stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (35) | Stödmottagaren inkom med följande synpunkter utöver de uppgifter om sakförhållandena som redovisas i del II. |
| --- | --- |

(35)

Stödmottagaren inkom med följande synpunkter utöver de uppgifter om sakförhållandena som redovisas i del II.

| (36) | Denne hävdar att de ekonomiska svårigheterna i början av 2004 berodde på en ändring av lagen om skatteförvaltning, som begränsade rätten att ansöka om skatteuppskov till bara en gång om året. Det var en viktig förändring för stödmottagaren, då denne menade sig ha varit beroende av denna möjlighet under tidigare år. |
| --- | --- |

(36)

Denne hävdar att de ekonomiska svårigheterna i början av 2004 berodde på en ändring av lagen om skatteförvaltning, som begränsade rätten att ansöka om skatteuppskov till bara en gång om året. Det var en viktig förändring för stödmottagaren, då denne menade sig ha varit beroende av denna möjlighet under tidigare år.

| (37) | I det egentliga ärendet hävdade stödmottagaren att kommissionen inte har rätt att granska åtgärden i fråga, eftersom den trädde i kraft före landets anslutning och därefter inte var tillämplig. Den påstås ha trätt i kraft före anslutningen, eftersom ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004 och enligt stödmottagaren godkändes av domstolen den 29 april 2004, dvs. före Slovakiens inträde i Europeiska unionen. Vidare påstås att skattemyndigheten under förhandlingarna före ackordsförfarandet uttryckligen samtyckte till den föreslagna uppgörelsen. I december 2003 hölls ett möte med skattemyndigheten i Slovakien och skattekontoret skickade den 3 februari 2004 en skrivelse till stödmottagaren, där den påstås ha bekräftat att en uppgörelse var möjlig. |
| --- | --- |

(37)

I det egentliga ärendet hävdade stödmottagaren att kommissionen inte har rätt att granska åtgärden i fråga, eftersom den trädde i kraft före landets anslutning och därefter inte var tillämplig. Den påstås ha trätt i kraft före anslutningen, eftersom ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004 och enligt stödmottagaren godkändes av domstolen den 29 april 2004, dvs. före Slovakiens inträde i Europeiska unionen. Vidare påstås att skattemyndigheten under förhandlingarna före ackordsförfarandet uttryckligen samtyckte till den föreslagna uppgörelsen. I december 2003 hölls ett möte med skattemyndigheten i Slovakien och skattekontoret skickade den 3 februari 2004 en skrivelse till stödmottagaren, där den påstås ha bekräftat att en uppgörelse var möjlig.

| (38) | Stödmottagaren hävdade vidare att om kommissionen vidhåller sin rättighet, utgör den omtvistade åtgärden inte statligt stöd då kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi är uppfyllt. |
| --- | --- |

(38)

Stödmottagaren hävdade vidare att om kommissionen vidhåller sin rättighet, utgör den omtvistade åtgärden inte statligt stöd då kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi är uppfyllt.

| (39) | För det första hävdar stödmottagaren att jämförelsen mellan ackordsförfarande och skatteindrivning är missvisande, för om det första inleds utesluts det andra eller avbryts. Skattekontoret kunde därför inte välja en skatteindrivning. Stödmottagaren hävdar vidare att om denne inte frivilligt inlett ackordsförfarandet, skulle företaget några veckor eller månader senare enligt lag tvingats inleda ett konkursförfarande eller ackordsförfarande enligt reglerna om betalningsoförmåga. |
| --- | --- |

(39)

För det första hävdar stödmottagaren att jämförelsen mellan ackordsförfarande och skatteindrivning är missvisande, för om det första inleds utesluts det andra eller avbryts. Skattekontoret kunde därför inte välja en skatteindrivning. Stödmottagaren hävdar vidare att om denne inte frivilligt inlett ackordsförfarandet, skulle företaget några veckor eller månader senare enligt lag tvingats inleda ett konkursförfarande eller ackordsförfarande enligt reglerna om betalningsoförmåga.

| (40) | För det andra hävdar stödmottagaren att statens beslut att undvika en konkurs och i stället söka en lösning i form av ackordsförfarande innebar att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi uppfylldes. Som bevis anför stödmottagaren utlåtanden från två revisorer och en konkursförvaltare om att skattekontoret får ut mer av ett ackordsförfarande än av ett konkursförfarande och dessutom snabbare. Stödmottagaren bifogar också ytterligare material och statistik för att visa att konkursförfarandet i Slovakien tar i genomsnitt 3–7 år och ger mycket begränsad utdelning på försäljningen av tillgångar (11). |
| --- | --- |

(40)

För det andra hävdar stödmottagaren att statens beslut att undvika en konkurs och i stället söka en lösning i form av ackordsförfarande innebar att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi uppfylldes. Som bevis anför stödmottagaren utlåtanden från två revisorer och en konkursförvaltare om att skattekontoret får ut mer av ett ackordsförfarande än av ett konkursförfarande och dessutom snabbare. Stödmottagaren bifogar också ytterligare material och statistik för att visa att konkursförfarandet i Slovakien tar i genomsnitt 3–7 år och ger mycket begränsad utdelning på försäljningen av tillgångar (11).

| (41) | Stödmottagaren grundar främst sin analys på en rapport från revisionsföretaget EKORDA av den 7 juli 2004, som skattekontoret påstås ha haft tillgång till vid borgenärernas omröstning den 9 juli 2004. Det bifogas dock inga bevis på detta. |
| --- | --- |

(41)

Stödmottagaren grundar främst sin analys på en rapport från revisionsföretaget EKORDA av den 7 juli 2004, som skattekontoret påstås ha haft tillgång till vid borgenärernas omröstning den 9 juli 2004. Det bifogas dock inga bevis på detta.

| (42) | Enligt en rapport från företaget EKORDA skulle intäkterna från en försäljning av tillgångar vid konkurs högst ge 204 miljoner SKK (5,3 miljoner euro) och efter avräkning av olika avgifter på 45 miljoner SKK hamna på 159 miljoner SKK (4,2 miljoner euro). Stödmottagaren korrigerar avgifterna som bör frånräknas (36 miljoner SKK) och kommer fram till summan 168 miljoner SKK (4,4 miljoner euro). Även om skattekontoret som enda förmånsberättigad och dessutom största borgenär skulle erhålla merparten av dessa intäkter, skulle de understiga vad den erhöll efter ackordet. |
| --- | --- |

(42)

Enligt en rapport från företaget EKORDA skulle intäkterna från en försäljning av tillgångar vid konkurs högst ge 204 miljoner SKK (5,3 miljoner euro) och efter avräkning av olika avgifter på 45 miljoner SKK hamna på 159 miljoner SKK (4,2 miljoner euro). Stödmottagaren korrigerar avgifterna som bör frånräknas (36 miljoner SKK) och kommer fram till summan 168 miljoner SKK (4,4 miljoner euro). Även om skattekontoret som enda förmånsberättigad och dessutom största borgenär skulle erhålla merparten av dessa intäkter, skulle de understiga vad den erhöll efter ackordet.

| (43) | Företaget EKORDA utgick från bokföringsvärdet per den 31 mars 2004 av anläggningstillgångar, lager, kassa och kortfristiga fordringar, justerade med avseende på osäkra eller små fordringar. EKORDA korrigerade stödmottagarens nominella tillgångsvärde med en så kallad omräkningsfaktor för varje tillgångsslag, för det fall försäljning skulle ske genom konkursförfarande (45 % för anläggningstillgångar, 20 % för lager och kortfristiga fordringar och 100 % för kassa). |
| --- | --- |

(43)

Företaget EKORDA utgick från bokföringsvärdet per den 31 mars 2004 av anläggningstillgångar, lager, kassa och kortfristiga fordringar, justerade med avseende på osäkra eller små fordringar. EKORDA korrigerade stödmottagarens nominella tillgångsvärde med en så kallad omräkningsfaktor för varje tillgångsslag, för det fall försäljning skulle ske genom konkursförfarande (45 % för anläggningstillgångar, 20 % för lager och kortfristiga fordringar och 100 % för kassa).

| (44) | Som mycket viktiga bevekelsegrunder för beslutet att rädda stödmottagaren anförde EKORDA de framtida skatteintäkterna av stödmottagarens verksamhet (12), liksom även utvecklingen av regionens sysselsättning samt livsmedelsindustrins utveckling i Slovakien. |
| --- | --- |

(44)

Som mycket viktiga bevekelsegrunder för beslutet att rädda stödmottagaren anförde EKORDA de framtida skatteintäkterna av stödmottagarens verksamhet (12), liksom även utvecklingen av regionens sysselsättning samt livsmedelsindustrins utveckling i Slovakien.

| (45) | Stödmottagaren hänvisar till två andra rapporter. Revisorn Marta Kochová konstaterade att den maximala intäkten från en försäljning av tillgångarna (ej värderade) skulle uppgått till 100 miljoner SKK (2,6 miljoner euro), dvs. bara 78 miljoner SKK (2 miljoner euro) sedan avgifter på 22 miljoner SKK dragits av. Ingen annan information om denna rapport lämnades. Konkursförvaltare Holovačová påstås ha nämnt att ackordsförfaranden i allmänhet är fördelaktigare för borgenärer än konkurser. En aspekt är det faktum att en borgenär är intresserad av att gäldenären fortsätter sin verksamhet (framtida affärs- eller skatteintäkter). |
| --- | --- |

(45)

Stödmottagaren hänvisar till två andra rapporter. Revisorn Marta Kochová konstaterade att den maximala intäkten från en försäljning av tillgångarna (ej värderade) skulle uppgått till 100 miljoner SKK (2,6 miljoner euro), dvs. bara 78 miljoner SKK (2 miljoner euro) sedan avgifter på 22 miljoner SKK dragits av. Ingen annan information om denna rapport lämnades. Konkursförvaltare Holovačová påstås ha nämnt att ackordsförfaranden i allmänhet är fördelaktigare för borgenärer än konkurser. En aspekt är det faktum att en borgenär är intresserad av att gäldenären fortsätter sin verksamhet (framtida affärs- eller skatteintäkter).

| (46) | För det tredje hävdar stödmottagaren att hänsyn bör tas till långsiktiga aspekter, exempelvis framtida skatteintäkter. Det hävdas att sociala och politiska hänsyn enligt rättspraxis inte skall tas vid kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi (13), men att detta inte är tillämpligt när en myndighet räknar med framtida skatteintäkter. Enligt stödmottagaren kan myndighetens situation här jämföras med en privat fordringsägare som är leverantör och intresserad av att kundens verksamhet kan fortsätta. Stödmottagaren hänvisar sedan till rättspraxis om kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(46)

För det tredje hävdar stödmottagaren att hänsyn bör tas till långsiktiga aspekter, exempelvis framtida skatteintäkter. Det hävdas att sociala och politiska hänsyn enligt rättspraxis inte skall tas vid kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi (13), men att detta inte är tillämpligt när en myndighet räknar med framtida skatteintäkter. Enligt stödmottagaren kan myndighetens situation här jämföras med en privat fordringsägare som är leverantör och intresserad av att kundens verksamhet kan fortsätta. Stödmottagaren hänvisar sedan till rättspraxis om kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi.

| (47) | Denne drar slutsatsen att kriteriet uppfyllts och att den omtvistade åtgärden inte innebär statligt stöd. |
| --- | --- |

(47)

Denne drar slutsatsen att kriteriet uppfyllts och att den omtvistade åtgärden inte innebär statligt stöd.

| (48) | Skulle emellertid kommissionen komma till en annan slutsats, menar stödmottagaren att den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd. Denne hävdar att skattekontoret före samtycket till uppgörelse granskat om stödmottagarens verksamhetsplan skulle kunna återställa den långsiktiga lönsamheten. Att det formellt sett saknas en omstruktureringsplan anser stödmottagaren är irrelevant, när kommissionen granskar ärendet i efterhand och den kan konstatera att stödmottagaren faktiskt överlevt. Denne anser dock att en detaljerad omstruktureringsplan krävs vid en förhandsgranskning. Stödmottagaren beskriver därefter kort de omstruktureringsåtgärder som bifölls: ökning av eget kapital, avsked av anställda, försäljning från lager. Denne anser vidare att nedläggningen av produktionen av sprit och spritbaserade drycker samt uthyrningen av produktionsmedel till företaget Old Herold s. r. o. i praktiken utgör en omstruktureringsåtgärd. Även om nedläggningen ursprungligen berodde på en förlorad licens, ansökte stödmottagaren inte om en ny licens efter uppgörelsen. |
| --- | --- |

(48)

Skulle emellertid kommissionen komma till en annan slutsats, menar stödmottagaren att den omtvistade åtgärden är förenlig med omstruktureringsstöd. Denne hävdar att skattekontoret före samtycket till uppgörelse granskat om stödmottagarens verksamhetsplan skulle kunna återställa den långsiktiga lönsamheten. Att det formellt sett saknas en omstruktureringsplan anser stödmottagaren är irrelevant, när kommissionen granskar ärendet i efterhand och den kan konstatera att stödmottagaren faktiskt överlevt. Denne anser dock att en detaljerad omstruktureringsplan krävs vid en förhandsgranskning. Stödmottagaren beskriver därefter kort de omstruktureringsåtgärder som bifölls: ökning av eget kapital, avsked av anställda, försäljning från lager. Denne anser vidare att nedläggningen av produktionen av sprit och spritbaserade drycker samt uthyrningen av produktionsmedel till företaget Old Herold s. r. o. i praktiken utgör en omstruktureringsåtgärd. Även om nedläggningen ursprungligen berodde på en förlorad licens, ansökte stödmottagaren inte om en ny licens efter uppgörelsen.

| (49) | Enligt stödmottagaren uppfylldes även kravet på att denne på ett betydande sätt skulle bidra till omstruktureringen. |
| --- | --- |

(49)

Enligt stödmottagaren uppfylldes även kravet på att denne på ett betydande sätt skulle bidra till omstruktureringen.

| (50) | Avslutningsvis hävdar stödmottagaren att det vid tillämpningen av riktlinjerna för omstruktureringsstöd också borde beaktas att företaget verkar i en stödregion och där är en av de största arbetsgivarna. |
| --- | --- |

(50)

Avslutningsvis hävdar stödmottagaren att det vid tillämpningen av riktlinjerna för omstruktureringsstöd också borde beaktas att företaget verkar i en stödregion och där är en av de största arbetsgivarna.

V.   KOMMENTARER FRÅN DE SLOVAKISKA MYNDIGHETERNA

| (51) | Vid inledandet av det formella förfarandet lämnade de slovakiska myndigheterna några kommentarer om den faktiska situationen, vilka redan redovisats i avsnitt II. |
| --- | --- |

(51)

Vid inledandet av det formella förfarandet lämnade de slovakiska myndigheterna några kommentarer om den faktiska situationen, vilka redan redovisats i avsnitt II.

| (52) | De bekräftade att skattekontoret i samband med omröstningen om ackordsförfarandet inte tog hänsyn till aspekten statligt stöd. Skattekontoret betraktade inte uppgörelsen som statligt stöd, så man krävde inte att stödmottagaren skulle lämna en annan omstruktureringsplan än den verksamhetsplan som förelades domstolen i enlighet med rättsreglerna om obestånd. |
| --- | --- |

(52)

De bekräftade att skattekontoret i samband med omröstningen om ackordsförfarandet inte tog hänsyn till aspekten statligt stöd. Skattekontoret betraktade inte uppgörelsen som statligt stöd, så man krävde inte att stödmottagaren skulle lämna en annan omstruktureringsplan än den verksamhetsplan som förelades domstolen i enlighet med rättsreglerna om obestånd.

| (53) | De slovakiska myndigheterna har följande kommentarer till stödmottagarens synpunkter. |
| --- | --- |

(53)

De slovakiska myndigheterna har följande kommentarer till stödmottagarens synpunkter.

| (54) | De skulle i det aktuella ärendet inte ta hänsyn till stödmottagarens synpunkter på konkursförfarandens genomsnittliga längd och genomsnittliga intäkter från försäljning av tillgångar. De menar att eftersom antalet borgenärer var litet och det uppenbart fanns realiserbara tillgångar som översteg det till staten inbetalda beloppet efter ackordet, skulle konkursförfarandet blivit kortare än genomsnittet och skattekontorets intäkt blivit större än vid ackordet. Den slovakiska skattemyndigheten genomförde den 21 juni 2004 en kontroll på platsen och konstaterade att stödmottagarens kassa den 17 juni 2004 uppgick till 161,3 miljoner SKK, att fordringarna uppgick till 62,8 miljoner SKK, att lagren av sprit och spritbaserade drycker var värda 84 miljoner SKK och att anläggningstillgångarnas bokföringsvärde motsvarade 200 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(54)

De skulle i det aktuella ärendet inte ta hänsyn till stödmottagarens synpunkter på konkursförfarandens genomsnittliga längd och genomsnittliga intäkter från försäljning av tillgångar. De menar att eftersom antalet borgenärer var litet och det uppenbart fanns realiserbara tillgångar som översteg det till staten inbetalda beloppet efter ackordet, skulle konkursförfarandet blivit kortare än genomsnittet och skattekontorets intäkt blivit större än vid ackordet. Den slovakiska skattemyndigheten genomförde den 21 juni 2004 en kontroll på platsen och konstaterade att stödmottagarens kassa den 17 juni 2004 uppgick till 161,3 miljoner SKK, att fordringarna uppgick till 62,8 miljoner SKK, att lagren av sprit och spritbaserade drycker var värda 84 miljoner SKK och att anläggningstillgångarnas bokföringsvärde motsvarade 200 miljoner SKK.

| (55) | De slovakiska myndigheterna anser att skatteindrivning var ett reellt alternativ för skattekontoret. De bekräftar att skattekontoret hade möjlighet att inleda ett sådant förfarande före ackordsförfarandet, liksom också om domstolen vägrat att tillstyrka ackordet (eftersom skattekontoret som förmånsberättigad borgenär inte skulle ha röstat för). |
| --- | --- |

(55)

De slovakiska myndigheterna anser att skatteindrivning var ett reellt alternativ för skattekontoret. De bekräftar att skattekontoret hade möjlighet att inleda ett sådant förfarande före ackordsförfarandet, liksom också om domstolen vägrat att tillstyrka ackordet (eftersom skattekontoret som förmånsberättigad borgenär inte skulle ha röstat för).

| (56) | Myndigheterna håller inte med om stödmottagarens påstående om att det var ändringen av lagen om skatteförvaltning som framkallade dennes ekonomiska svårigheter. De menar att svårigheterna förorsakades av stödmottagarens ekonomiska strategi att använda de indirekta skatterna i sin affärsverksamhet. I stället borde denne helt enkelt inkasserat skatterna från sina kunder och betalat in dem. |
| --- | --- |

(56)

Myndigheterna håller inte med om stödmottagarens påstående om att det var ändringen av lagen om skatteförvaltning som framkallade dennes ekonomiska svårigheter. De menar att svårigheterna förorsakades av stödmottagarens ekonomiska strategi att använda de indirekta skatterna i sin affärsverksamhet. I stället borde denne helt enkelt inkasserat skatterna från sina kunder och betalat in dem.

| (57) | De slovakiska myndigheterna håller inte med om att mötet med skattemyndigheten i Slovakien i december 2003 skulle bevisa att skattekontoret samtyckt till ett ackord. De bifogar en skrivelse av den 6 juli 2004 från skattemyndigheten till det underställda skattekontoret, där denna ålägger det att inte samtycka till stödmottagarens förslag om uppgörelse, då det inte var fördelaktigt för staten. Denna skrivelse hänvisar till en annan skrivelse av mycket allmän karaktär från finansministeriet. I den sistnämnda skrivelsen av den 15 januari 2004, ställd till skattemyndigheten i Slovakien, ålades denna att inte godkänna förslag till borgenärer om uppgörelser som innebär att skattekontor avskriver skatteskulder. Skrivelsen av den 3 februari 2004 som stödmottagaren hänvisar till (se skäl 37), tolkar de slovakiska myndigheterna dessutom som ett uttryckligt avvisande av ackordet på 35 %. |
| --- | --- |

(57)

De slovakiska myndigheterna håller inte med om att mötet med skattemyndigheten i Slovakien i december 2003 skulle bevisa att skattekontoret samtyckt till ett ackord. De bifogar en skrivelse av den 6 juli 2004 från skattemyndigheten till det underställda skattekontoret, där denna ålägger det att inte samtycka till stödmottagarens förslag om uppgörelse, då det inte var fördelaktigt för staten. Denna skrivelse hänvisar till en annan skrivelse av mycket allmän karaktär från finansministeriet. I den sistnämnda skrivelsen av den 15 januari 2004, ställd till skattemyndigheten i Slovakien, ålades denna att inte godkänna förslag till borgenärer om uppgörelser som innebär att skattekontor avskriver skatteskulder. Skrivelsen av den 3 februari 2004 som stödmottagaren hänvisar till (se skäl 37), tolkar de slovakiska myndigheterna dessutom som ett uttryckligt avvisande av ackordet på 35 %.

| (58) | De meddelar att stödmottagaren från januari 2001 till mars 2004 inte betalt punktskatter med fastställd eftersläpning och regelbundet begärt uppskov med sina skattebetalningar. |
| --- | --- |

(58)

De meddelar att stödmottagaren från januari 2001 till mars 2004 inte betalt punktskatter med fastställd eftersläpning och regelbundet begärt uppskov med sina skattebetalningar.

| (59) | Enligt de slovakiska myndigheterna gör de två revisionsrapporternas mycket olika skattningar (se skäl 41 och 45) att bägge rapporternas tillförlitlighet kan betvivlas. Myndigheterna hyser främst tvivel om den omräkningsfaktor som företaget EKORDA tillämpar på omsättningstillgångarna. Denna faktor borde vara högre än 20 %. |
| --- | --- |

(59)

Enligt de slovakiska myndigheterna gör de två revisionsrapporternas mycket olika skattningar (se skäl 41 och 45) att bägge rapporternas tillförlitlighet kan betvivlas. Myndigheterna hyser främst tvivel om den omräkningsfaktor som företaget EKORDA tillämpar på omsättningstillgångarna. Denna faktor borde vara högre än 20 %.

| (60) | Slutligen pekar de slovakiska myndigheterna på att stödmottagaren inte utarbetade en genomförbar omstruktureringsplan och att de åtgärder som föreslogs i samband med ackordsförfarandet inte kan betraktas som omstruktureringsåtgärder. |
| --- | --- |

(60)

Slutligen pekar de slovakiska myndigheterna på att stödmottagaren inte utarbetade en genomförbar omstruktureringsplan och att de åtgärder som föreslogs i samband med ackordsförfarandet inte kan betraktas som omstruktureringsåtgärder.

VI.   BEDÖMNING AV STÖDET

1.   Kommissionens behörighet

| (61) | Eftersom en del av de för ärendet väsentliga händelserna utspelades före Slovakiens EU-anslutning den 1 maj 2004, måste kommissionen först fastställa om den är behörig i samband med den omtvistade åtgärden. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom en del av de för ärendet väsentliga händelserna utspelades före Slovakiens EU-anslutning den 1 maj 2004, måste kommissionen först fastställa om den är behörig i samband med den omtvistade åtgärden.

| (62) | De åtgärder som genomfördes före anslutningen och inte är giltiga efter denna kan kommissionen inte granska ens med åberopande av den så kallade övergångsordningen enligt bilaga IV.3 i anslutningsakten. Den kan inte heller åberopa kapitel 88 i EG-fördraget. Varken enligt anslutningsakten eller EG-fördraget skall kommissionen granska dessa åtgärder eller ha befogenhet att göra det. |
| --- | --- |

(62)

De åtgärder som genomfördes före anslutningen och inte är giltiga efter denna kan kommissionen inte granska ens med åberopande av den så kallade övergångsordningen enligt bilaga IV.3 i anslutningsakten. Den kan inte heller åberopa kapitel 88 i EG-fördraget. Varken enligt anslutningsakten eller EG-fördraget skall kommissionen granska dessa åtgärder eller ha befogenhet att göra det.

| (63) | Å andra sidan har kommissionen enligt fördraget befogenhet att granska de åtgärder som vidtogs efter anslutningen. För fastställande av tidpunkterna när olika åtgärder vidtogs, tillämpas som avgörande kriterium det juridiskt bindande beslut varmed behöriga nationella myndigheter utlovar stöd (14). |
| --- | --- |

(63)

Å andra sidan har kommissionen enligt fördraget befogenhet att granska de åtgärder som vidtogs efter anslutningen. För fastställande av tidpunkterna när olika åtgärder vidtogs, tillämpas som avgörande kriterium det juridiskt bindande beslut varmed behöriga nationella myndigheter utlovar stöd (14).

| (64) | Stödmottagaren hävdar på denna punkt att den omtvistade åtgärden vidtogs före anslutningen och inte äger giltighet efter denna (se skäl 37). |
| --- | --- |

(64)

Stödmottagaren hävdar på denna punkt att den omtvistade åtgärden vidtogs före anslutningen och inte äger giltighet efter denna (se skäl 37).

| (65) | Kommissionen kan inte godta stödmottagarens argument. Förslaget om ackordsförfarande presenterades inte av myndigheten som beviljade stödet utan av stödmottagaren. Inte heller är domstolens beslut att tillåta ett ackordsförfarande ett beslut av stödorganet. Detta beslut tillät bara stödmottagaren och dennes borgenärer att fortsätta förhandlingarna om en uppgörelse men innebar uppenbarligen inte att stöd gavs. Det finns inga bevis för att skattemyndigheten i Slovakien skulle samtyckt till den omtvistade åtgärden på mötet i december 2003. Tvärtom har de slovakiska myndigheterna förnekat att det skulle finnas något sådant förhandsgodkännande. Skrivelsen av den 3 februari 2004 innehåller en uttrycklig vägran att godkänna förslaget om ett ackord på 35 %. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen kan inte godta stödmottagarens argument. Förslaget om ackordsförfarande presenterades inte av myndigheten som beviljade stödet utan av stödmottagaren. Inte heller är domstolens beslut att tillåta ett ackordsförfarande ett beslut av stödorganet. Detta beslut tillät bara stödmottagaren och dennes borgenärer att fortsätta förhandlingarna om en uppgörelse men innebar uppenbarligen inte att stöd gavs. Det finns inga bevis för att skattemyndigheten i Slovakien skulle samtyckt till den omtvistade åtgärden på mötet i december 2003. Tvärtom har de slovakiska myndigheterna förnekat att det skulle finnas något sådant förhandsgodkännande. Skrivelsen av den 3 februari 2004 innehåller en uttrycklig vägran att godkänna förslaget om ett ackord på 35 %.

| (66) | En behörig myndighet fattade den 9 juli 2004 beslut om att delvis avskriva fordringarna i och med att skattekontoret godkände det ackord som stödmottagaren föreslog. |
| --- | --- |

(66)

En behörig myndighet fattade den 9 juli 2004 beslut om att delvis avskriva fordringarna i och med att skattekontoret godkände det ackord som stödmottagaren föreslog.

| (67) | Detta faktum gör att frågan om åtgärden äger giltighet efter anslutningen saknar grund. |
| --- | --- |

(67)

Detta faktum gör att frågan om åtgärden äger giltighet efter anslutningen saknar grund.

| (68) | Kommissionen har därför dragit slutsatsen att den är behörig att granska den omtvistade åtgärden i enlighet med artikel 88 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen har därför dragit slutsatsen att den är behörig att granska den omtvistade åtgärden i enlighet med artikel 88 i EG-fördraget.

2.   Statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

| (69) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(69)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (70) | Avskrivning av en skuld till ett offentligt organ, som ett skattekontor, är en form av utnyttjande av statliga medel. En åtgärd som gynnar ett enskilt företag är selektiv. |
| --- | --- |

(70)

Avskrivning av en skuld till ett offentligt organ, som ett skattekontor, är en form av utnyttjande av statliga medel. En åtgärd som gynnar ett enskilt företag är selektiv.

| (71) | Före händelserna som ledde till att förfarandet vid obestånd inleddes, var stödmottagaren verksam på marknaderna för sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker. År 2003 var stödmottagaren Slovakiens tredje största tillverkare av sprit och spritbaserade drycker. Efter att stödmottagaren förlorat licensen för tillverkning av sprit och spritbaserade drycker i mars 2004, var denne verksam inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker som tillverkats av ett annat företag, nämligen Old Herold s. r. o. Detta företag tillverkade produkterna med stödmottagarens produktionsmedel som företaget hyrde. Alla sektorer där stödmottagaren verkar i dag och var verksam före ackordsförfarandet omfattas av handel mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(71)

Före händelserna som ledde till att förfarandet vid obestånd inleddes, var stödmottagaren verksam på marknaderna för sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker, konserverad frukt och grönsaker. År 2003 var stödmottagaren Slovakiens tredje största tillverkare av sprit och spritbaserade drycker. Efter att stödmottagaren förlorat licensen för tillverkning av sprit och spritbaserade drycker i mars 2004, var denne verksam inom partihandel med sprit och spritbaserade drycker som tillverkats av ett annat företag, nämligen Old Herold s. r. o. Detta företag tillverkade produkterna med stödmottagarens produktionsmedel som företaget hyrde. Alla sektorer där stödmottagaren verkar i dag och var verksam före ackordsförfarandet omfattas av handel mellan medlemsstaterna.

| (72) | I beslutet att inleda det formella förfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att åtgärden snedvridit eller hotat att snedvrida konkurrensen genom att ge stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat uppnå på normala marknadsvillkor. Med andra ord tvivlade kommissionen på att staten agerat mot stödmottagaren som en borgenär i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(72)

I beslutet att inleda det formella förfarandet uttryckte kommissionen farhågor om att åtgärden snedvridit eller hotat att snedvrida konkurrensen genom att ge stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat uppnå på normala marknadsvillkor. Med andra ord tvivlade kommissionen på att staten agerat mot stödmottagaren som en borgenär i en marknadsekonomi.

| (73) | Det har konstaterats att skulduppgörelsen innebar samma villkor för de privata borgenärerna som för skattekontoret. Stödmottagaren skulle inom fastställd tid betala borgenärerna 35 % av skulderna, vilket denne också gjorde. Resterande 65 % avskrevs. |
| --- | --- |

(73)

Det har konstaterats att skulduppgörelsen innebar samma villkor för de privata borgenärerna som för skattekontoret. Stödmottagaren skulle inom fastställd tid betala borgenärerna 35 % av skulderna, vilket denne också gjorde. Resterande 65 % avskrevs.

| (74) | Före uppgörelsen hade dock skattekontoret en fördelaktigare rättslig och ekonomisk ställning än de privata borgenärerna. Det måste därför undersökas om skattekontoret utnyttjade alla tillgängliga medel för att få största möjliga utdelning för sina fordringar, som en borgenär i en marknadsekonomi skulle göra. |
| --- | --- |

(74)

Före uppgörelsen hade dock skattekontoret en fördelaktigare rättslig och ekonomisk ställning än de privata borgenärerna. Det måste därför undersökas om skattekontoret utnyttjade alla tillgängliga medel för att få största möjliga utdelning för sina fordringar, som en borgenär i en marknadsekonomi skulle göra.

| (75) | För att kunna bedöma om kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi uppfyllts, måste kommissionen fastställa om skattekontoret erhöll mer genom att acceptera stödmottagarens villkor för en uppgörelse än det skulle fått genom ett konkursförfarande eller en skatteindrivning. |
| --- | --- |

(75)

För att kunna bedöma om kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi uppfyllts, måste kommissionen fastställa om skattekontoret erhöll mer genom att acceptera stödmottagarens villkor för en uppgörelse än det skulle fått genom ett konkursförfarande eller en skatteindrivning.

| (76) | Kort uttryckt menar Slovakien att åtgärden innebär statligt stöd. Slovakien medger att frågan om statligt stöd helt enkelt inte beaktades i samband med uppgörelsen. Däremot hävdar stödmottagaren att åtgärden inte innebär stöd och lägger fram nämnda dokument, framför allt de två revisorernas rapporter. |
| --- | --- |

(76)

Kort uttryckt menar Slovakien att åtgärden innebär statligt stöd. Slovakien medger att frågan om statligt stöd helt enkelt inte beaktades i samband med uppgörelsen. Däremot hävdar stödmottagaren att åtgärden inte innebär stöd och lägger fram nämnda dokument, framför allt de två revisorernas rapporter.

| (77) | På grundval av stödmottagarens och de slovakiska myndigheternas uppgifter har kommissionen konstaterat följande fakta om stödmottagarens ekonomiska situation det aktuella året, i en omfattning som är relevant för kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Kommissionen kan i stödmottagarens bokföring inte styrka stödmottagarens uppgifter av den 31 mars 2004 eller de slovakiska myndigheternas uppgifter av den 17 juni 2004. Den har dock ingen anledning att ifrågasätta någon av dessa uppgifter.
  Tabell 3:
  Stödmottagarens ekonomiska situation 2003–2004 [i miljoner SKK] | 31.12.2003 (15) | 31.3.2004 (16) | 28.4.2004 (17) | 17.6.2004 (18) | 31.12.2004 (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anläggningstillgångar (20) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Lager | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Kassa | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Kortfristiga fordringar | 128 | 98 (21) | 80 | 63 (22) | 97 |

(77)

På grundval av stödmottagarens och de slovakiska myndigheternas uppgifter har kommissionen konstaterat följande fakta om stödmottagarens ekonomiska situation det aktuella året, i en omfattning som är relevant för kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Kommissionen kan i stödmottagarens bokföring inte styrka stödmottagarens uppgifter av den 31 mars 2004 eller de slovakiska myndigheternas uppgifter av den 17 juni 2004. Den har dock ingen anledning att ifrågasätta någon av dessa uppgifter.

Tabell 3:

Stödmottagarens ekonomiska situation 2003–2004 [i miljoner SKK]

31.12.2003 (15)

31.3.2004 (16)

28.4.2004 (17)

17.6.2004 (18)

31.12.2004 (19)

Anläggningstillgångar (20)

208

205

204

200

200

Lager

119

209

176

84

52

Kassa

3

50

94

161

27

Kortfristiga fordringar

128

98 (21)

80

63 (22)

97

| (78) | Kommissionen granskar först de underlag som stödmottagaren lägger fram som bevisning för att skattekontoret skulle erhållit mindre genom ett konkursförfarande än genom ackordsförfarandet. Eftersom varken de slovakiska myndigheterna eller stödmottagaren lagt fram någon beräkning om en skatteindrivning, kommer kommissionen att undersöka hur mycket skattekontoret skulle ha kunnat driva in. Slutligen kommer kommissionen att granska de indicier som både de slovakiska myndigheterna och stödmottagaren lagt fram. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen granskar först de underlag som stödmottagaren lägger fram som bevisning för att skattekontoret skulle erhållit mindre genom ett konkursförfarande än genom ackordsförfarandet. Eftersom varken de slovakiska myndigheterna eller stödmottagaren lagt fram någon beräkning om en skatteindrivning, kommer kommissionen att undersöka hur mycket skattekontoret skulle ha kunnat driva in. Slutligen kommer kommissionen att granska de indicier som både de slovakiska myndigheterna och stödmottagaren lagt fram.

2.1   Ackordsförfarandet jämfört med ett konkursförfarande

| (79) | Kommissionen anser att EKORDA-rapporten inte är någon tillförlitlig utgångspunkt för att jämföra det föreslagna ackordsförfarandet med ett möjligt konkursförfarande. De slovakiska myndigheterna delar dessa tvivel. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen anser att EKORDA-rapporten inte är någon tillförlitlig utgångspunkt för att jämföra det föreslagna ackordsförfarandet med ett möjligt konkursförfarande. De slovakiska myndigheterna delar dessa tvivel.

| (80) | Inledningsvis konstaterar kommissionen att EKORDA i sin rapport av den 7 juli 2004 (bara två dagar före borgenärernas möte) vid beräkningarna utgick från stödmottagarens tillgångar per den 31 mars 2004. Av tabell 3 framgår det klart att de olika tillgångarna minskat betydligt efter den 31 mars 2004. Framför allt såldes en betydande del av lagren, vilket stärkte kassatillgångarna. Dessa förändringar har stor betydelse för kassatillgångarna när EKORDA tillämpar omräkningsfaktorn 20 % på lager och kortfristiga fordringar respektive 100 % på kassatillgångar. Förutsätter man att EKORDA:s omräkningsfaktorer är korrekta och använder EKORDA:s tillämpade metod, visar följande tabell hur annorlunda dess beräkningsresultat skulle blivit, om det utgått från uppgifterna av den 28 april 2004 och 17 juni 2004, dvs. fortfarande före borgenärernas möte den 9 juli 2004. Av dessa uppgifter framgår också att EKORDA:s föreslagna omräkningsfaktorer inte är realistiska.
  Tabell 4:
  Jämförelse av troliga intäkter vid en försäljning av stödmottagarens tillgångar i samband med ett konkursförfarande [i milj. SKK] | Situationen den: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Omräkningsfaktor [i %] | Bokföringsvärde | Intäkt | Bokföringsvärde | Intäkt | Bokföringsvärde | Intäkt |
| Anläggningstillgångar | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Lager | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Kortfristiga fordringar | 20 | 98 (23) | 20 | 86 (24) | 17 | 37 (25) | 7 |
| Kassa | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Summa | | | 204 | | 238 | | 275 |

(80)

Inledningsvis konstaterar kommissionen att EKORDA i sin rapport av den 7 juli 2004 (bara två dagar före borgenärernas möte) vid beräkningarna utgick från stödmottagarens tillgångar per den 31 mars 2004. Av tabell 3 framgår det klart att de olika tillgångarna minskat betydligt efter den 31 mars 2004. Framför allt såldes en betydande del av lagren, vilket stärkte kassatillgångarna. Dessa förändringar har stor betydelse för kassatillgångarna när EKORDA tillämpar omräkningsfaktorn 20 % på lager och kortfristiga fordringar respektive 100 % på kassatillgångar. Förutsätter man att EKORDA:s omräkningsfaktorer är korrekta och använder EKORDA:s tillämpade metod, visar följande tabell hur annorlunda dess beräkningsresultat skulle blivit, om det utgått från uppgifterna av den 28 april 2004 och 17 juni 2004, dvs. fortfarande före borgenärernas möte den 9 juli 2004. Av dessa uppgifter framgår också att EKORDA:s föreslagna omräkningsfaktorer inte är realistiska.

Tabell 4:

Jämförelse av troliga intäkter vid en försäljning av stödmottagarens tillgångar i samband med ett konkursförfarande [i milj. SKK]

Situationen den:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Omräkningsfaktor [i %]

Bokföringsvärde

Intäkt

Bokföringsvärde

Intäkt

Bokföringsvärde

Intäkt

Anläggningstillgångar

45

205

92

204

92

200

90

Lager

20

209

42

176

35

84

17

Kortfristiga fordringar

20

98 (23)

20

86 (24)

17

37 (25)

7

Kassa

100

50

50

94

94

161

161

Summa

204

238

275

| (81) | Nämnas bör att i den verksamhetsplan som stödmottagaren förelade domstolen planerades en försäljning från lager på [minst 150] miljoner SKK under perioden mars–maj 2004. EKORDA måste därför vara medveten om att stödmottagarens tillgångar förändrades betydligt efter den 31 mars 2004. EKORDA tog dock ingen hänsyn till detta. |
| --- | --- |

(81)

Nämnas bör att i den verksamhetsplan som stödmottagaren förelade domstolen planerades en försäljning från lager på [minst 150] miljoner SKK under perioden mars–maj 2004. EKORDA måste därför vara medveten om att stödmottagarens tillgångar förändrades betydligt efter den 31 mars 2004. EKORDA tog dock ingen hänsyn till detta.

| (82) | Om man tagit hänsyn till stödmottagarens tillgångars bokföringsvärde per den 28 april 2004, skulle intäkterna blivit större vid en konkurs (238 miljoner SKK, 6,3 miljoner euro) än det belopp som stödmottagaren föreslog vid ackordsförfarandet (225 miljoner SKK, 5,93 miljoner euro (26). Denna slutsats skulle ha varit ännu mer befogad, om analysen gjorts i juni 2004 (275 miljoner SKK, 7,2 miljoner euro), då skattekontoret fortfarande skulle haft tid att utnyttja sin vetorätt och avvisa förslaget. I så fall skulle ackordsförfarandet avbrutits. Det bör återigen påpekas att dessa beräkningar utgår från skattningar och den metod som EKORDA tillämpade. |
| --- | --- |

(82)

Om man tagit hänsyn till stödmottagarens tillgångars bokföringsvärde per den 28 april 2004, skulle intäkterna blivit större vid en konkurs (238 miljoner SKK, 6,3 miljoner euro) än det belopp som stödmottagaren föreslog vid ackordsförfarandet (225 miljoner SKK, 5,93 miljoner euro (26). Denna slutsats skulle ha varit ännu mer befogad, om analysen gjorts i juni 2004 (275 miljoner SKK, 7,2 miljoner euro), då skattekontoret fortfarande skulle haft tid att utnyttja sin vetorätt och avvisa förslaget. I så fall skulle ackordsförfarandet avbrutits. Det bör återigen påpekas att dessa beräkningar utgår från skattningar och den metod som EKORDA tillämpade.

| (83) | Kommissionen kan dock inte acceptera EKORDA:s metod och förutsättningarna för dess analys kan inte betraktas som tillförlitliga. Denna slutsats understryker de slovakiska myndigheternas tvivel enligt punkterna 55 och 60. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen kan dock inte acceptera EKORDA:s metod och förutsättningarna för dess analys kan inte betraktas som tillförlitliga. Denna slutsats understryker de slovakiska myndigheternas tvivel enligt punkterna 55 och 60.

| (84) | Framför allt förklarar EKORDA i sin rapport inte hur man fastställt de tre omräkningsfaktorerna. De slovakiska myndigheterna anger att omräkningsfaktorn för lager bör vara högre än 20 %. |
| --- | --- |

(84)

Framför allt förklarar EKORDA i sin rapport inte hur man fastställt de tre omräkningsfaktorerna. De slovakiska myndigheterna anger att omräkningsfaktorn för lager bör vara högre än 20 %.

| (85) | Kommissionen konstaterade att stödmottagaren under 2004 erhöll [mindre än 150] miljoner SKK från försäljning från lager (se skäl 30). Detta är mer än [40–50] % av lagrens bokföringsvärde som EKORDA baserade sin värdering på. Det visar tydligt att omräkningsfaktorn på 20 % var för låg. Balansräkningens utveckling under 2004 styrker denna slutsats när det gäller lager. Dessutom beräknade stödmottagaren i sin verksamhetsplan intäkterna från försäljning från lager under mars–maj 2004 till [knappt 110] miljoner SKK (se skäl 30). EKORDA tog inte hänsyn till denna beräkning. Avslutningsvis gör stödmottagarens verksamhet att man kan förutsätta att lagren bestod av färdiga produkter, lätta att sälja direkt till distributörer eller konsumenter, och inte av halvfabrikat som kräver ytterligare bearbetning. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen konstaterade att stödmottagaren under 2004 erhöll [mindre än 150] miljoner SKK från försäljning från lager (se skäl 30). Detta är mer än [40–50] % av lagrens bokföringsvärde som EKORDA baserade sin värdering på. Det visar tydligt att omräkningsfaktorn på 20 % var för låg. Balansräkningens utveckling under 2004 styrker denna slutsats när det gäller lager. Dessutom beräknade stödmottagaren i sin verksamhetsplan intäkterna från försäljning från lager under mars–maj 2004 till [knappt 110] miljoner SKK (se skäl 30). EKORDA tog inte hänsyn till denna beräkning. Avslutningsvis gör stödmottagarens verksamhet att man kan förutsätta att lagren bestod av färdiga produkter, lätta att sälja direkt till distributörer eller konsumenter, och inte av halvfabrikat som kräver ytterligare bearbetning.

| (86) | EKORDA tillämpade dessutom dubbel justering i samband med de kortfristiga fordringarna. För det första justerade man deras bokföringsvärde med 40 %, varefter man justerade ytterligare en gång med en låg omräkningsfaktor på 20 % (bokföringsvärdet var 166 miljoner SKK och EKORDA använde 98 miljoner SKK i sina beräkningar). Detta är en tveksam metod. Det kan accepteras att fordringarnas bokföringsvärde justeras för att ange deras faktiska värde vid en viss tidpunkt. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför intäkterna vid en konkurs/likvidation bara skulle bli en femtedel (20 miljoner SKK) av den summa som stödmottagaren själv trodde sig kunna erhålla från sina gäldenärer (98 miljoner SKK). |
| --- | --- |

(86)

EKORDA tillämpade dessutom dubbel justering i samband med de kortfristiga fordringarna. För det första justerade man deras bokföringsvärde med 40 %, varefter man justerade ytterligare en gång med en låg omräkningsfaktor på 20 % (bokföringsvärdet var 166 miljoner SKK och EKORDA använde 98 miljoner SKK i sina beräkningar). Detta är en tveksam metod. Det kan accepteras att fordringarnas bokföringsvärde justeras för att ange deras faktiska värde vid en viss tidpunkt. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför intäkterna vid en konkurs/likvidation bara skulle bli en femtedel (20 miljoner SKK) av den summa som stödmottagaren själv trodde sig kunna erhålla från sina gäldenärer (98 miljoner SKK).

| (87) | Omräkningsfaktorn på 45 % för anläggningstillgångar framstår också som för låg. Enligt stödmottagaren uppgick värdet av dennes tillgångar som lämnats som säkerhet till skattekontoret till 194 miljoner SKK (27). Enligt stödmottagaren baseras detta värde på priser som skattats av oberoende experter kring årsskiftet 2003/2004. Kommissionen anser att ett sådant ”expertpris” normalt bör motsvara tillgångarnas allmänna pris, dvs. uttrycka det pris för vilket man i allmänhet kan sälja dem. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför vid en konkurs intäkterna från en försäljning av anläggningstillgångar bara skulle uppgå till 45 % av bokföringsvärdet på 205 miljoner SKK (28), medan stödmottagaren själv värderade tillgångarna till ett mycket högre belopp. |
| --- | --- |

(87)

Omräkningsfaktorn på 45 % för anläggningstillgångar framstår också som för låg. Enligt stödmottagaren uppgick värdet av dennes tillgångar som lämnats som säkerhet till skattekontoret till 194 miljoner SKK (27). Enligt stödmottagaren baseras detta värde på priser som skattats av oberoende experter kring årsskiftet 2003/2004. Kommissionen anser att ett sådant ”expertpris” normalt bör motsvara tillgångarnas allmänna pris, dvs. uttrycka det pris för vilket man i allmänhet kan sälja dem. EKORDA ger dock ingen förklaring till varför vid en konkurs intäkterna från en försäljning av anläggningstillgångar bara skulle uppgå till 45 % av bokföringsvärdet på 205 miljoner SKK (28), medan stödmottagaren själv värderade tillgångarna till ett mycket högre belopp.

| (88) | Kommissionen har två synpunkter på stödmottagarens påstående att det skulle varit svårt att hitta en köpare, eftersom huvuddelen av maskinerna och utrustningen som ställts som säkerhet bara kunde användas till framställning av sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker eller konserverade produkter. För det första bör det påpekas att ”expertpriset” på den fasta egendom som ställts som säkerhet uppgick till 105 miljoner SKK, som redan det är ett högre belopp än de totala intäkter som EKORDA räknar med (92 miljoner SKK). För det andra visar företagets faktiska utveckling att vissa av dess produktionstillgångar snabbt fann en användare i form av Old Herold s.r.o, när det förlorade sin licens för framställning av sprit och spritbaserade drycker. Det verkar alltså som en konkurrent haft omedelbart intresse av dessa produktionstillgångar. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen har två synpunkter på stödmottagarens påstående att det skulle varit svårt att hitta en köpare, eftersom huvuddelen av maskinerna och utrustningen som ställts som säkerhet bara kunde användas till framställning av sprit och spritbaserade drycker, alkoholfria drycker eller konserverade produkter. För det första bör det påpekas att ”expertpriset” på den fasta egendom som ställts som säkerhet uppgick till 105 miljoner SKK, som redan det är ett högre belopp än de totala intäkter som EKORDA räknar med (92 miljoner SKK). För det andra visar företagets faktiska utveckling att vissa av dess produktionstillgångar snabbt fann en användare i form av Old Herold s.r.o, när det förlorade sin licens för framställning av sprit och spritbaserade drycker. Det verkar alltså som en konkurrent haft omedelbart intresse av dessa produktionstillgångar.

| (89) | EKORDA-rapportens tillförlitlighet beror också på beräkningen av olika avgifter vid ett konkursförfarande. Dessa drogs från de totala intäkterna från en försäljning av tillgångarna. Medan EKORDA drog ifrån avgifter på 45 miljoner SKK, angav stödmottagaren 36 miljoner SKK i sina underlag och revisor Kochová räknade med högst 22 miljoner SKK. Noggrannheten i EKORDA:s beräkningar kan betvivlas med sådana differenser, både när det gäller avgifterna och de möjliga intäkterna från ett konkursförfarande. Det bör dock påpekas att per den 17 juni 2004 skulle i stödmottagarens fall intäkterna från en konkurs bli större än vid det föreslagna ackordsförfarandet, även vid avgifter på 36 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(89)

EKORDA-rapportens tillförlitlighet beror också på beräkningen av olika avgifter vid ett konkursförfarande. Dessa drogs från de totala intäkterna från en försäljning av tillgångarna. Medan EKORDA drog ifrån avgifter på 45 miljoner SKK, angav stödmottagaren 36 miljoner SKK i sina underlag och revisor Kochová räknade med högst 22 miljoner SKK. Noggrannheten i EKORDA:s beräkningar kan betvivlas med sådana differenser, både när det gäller avgifterna och de möjliga intäkterna från ett konkursförfarande. Det bör dock påpekas att per den 17 juni 2004 skulle i stödmottagarens fall intäkterna från en konkurs bli större än vid det föreslagna ackordsförfarandet, även vid avgifter på 36 miljoner SKK.

| (90) | Avslutningsvis konstaterar kommissionen att de slovakiska myndigheterna inte håller med stödmottagaren om att skattekontoret skulle ha haft tillgång till EKORDA-rapporten före mötet med fordringsägarna den 9 juli 2004. |
| --- | --- |

(90)

Avslutningsvis konstaterar kommissionen att de slovakiska myndigheterna inte håller med stödmottagaren om att skattekontoret skulle ha haft tillgång till EKORDA-rapporten före mötet med fordringsägarna den 9 juli 2004.

| (91) | När det gäller Kochovás rapport kan kommissionen inte bedöma denna, då den inte har tillgång till den. Enligt tillgängliga uppgifter är det inte klart när och varför rapporten utarbetades, inte heller vilka förutsättningar och uppgifter den baserar sig på. Kommissionen har dock noterat att denna revisors slutsatser skiljer sig betydligt från EKORDA:s. I konkursförvaltare Holovačovás rapport konstateras det bara allmänt att ett ackordsförfarande är förmånligare för fordringsägare än en konkurs. Kommissionen anser inte att någon av dessa två rapporter styrker stödmottagarens påstående om att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi skulle ha uppfyllts. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller Kochovás rapport kan kommissionen inte bedöma denna, då den inte har tillgång till den. Enligt tillgängliga uppgifter är det inte klart när och varför rapporten utarbetades, inte heller vilka förutsättningar och uppgifter den baserar sig på. Kommissionen har dock noterat att denna revisors slutsatser skiljer sig betydligt från EKORDA:s. I konkursförvaltare Holovačovás rapport konstateras det bara allmänt att ett ackordsförfarande är förmånligare för fordringsägare än en konkurs. Kommissionen anser inte att någon av dessa två rapporter styrker stödmottagarens påstående om att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi skulle ha uppfyllts.

| (92) | På grundval av tillgängligt bevismaterial drar kommissionen därför slutsatsen att en försäljning av tillgångarna genom ett konkursförfarande med största sannolikhet skulle gett stödmottagarens borgenärer större intäkter. Kommissionen anser att nästan hela intäkten från en konkurs skulle tillfallit skattekontoret, eftersom skattekontoret först skulle ha gottgjorts som förmånsberättigad fordringsägare och sedan skulle ha fått merparten av de med övriga fordringsägare delade intäkterna (då dess fordringar var större än övrigas). |
| --- | --- |

(92)

På grundval av tillgängligt bevismaterial drar kommissionen därför slutsatsen att en försäljning av tillgångarna genom ett konkursförfarande med största sannolikhet skulle gett stödmottagarens borgenärer större intäkter. Kommissionen anser att nästan hela intäkten från en konkurs skulle tillfallit skattekontoret, eftersom skattekontoret först skulle ha gottgjorts som förmånsberättigad fordringsägare och sedan skulle ha fått merparten av de med övriga fordringsägare delade intäkterna (då dess fordringar var större än övrigas).

2.2   Ackordsförfarandet jämfört med en skatteindrivning

| (93) | Till skillnad från privata fordringsägare hade skattekontoret rätt att tillgripa skatteindrivning, som skulle ha inneburit en försäljning av fast egendom, maskiner och utrustning eller av hela företaget. Stödmottagarens argument om att ett ackordsförfarandet skyddar företaget från skatteindrivning anser kommissionen inte vara relevant. De slovakiska myndigheterna bekräftade att en skatteindrivning var ett möjligt alternativ för skattekontoret, antingen före ackordsförfarandet eller sedan skattekontoret lagt in veto mot det föreslagna ackordsförfarandet. Denna möjlighet måste därför granskas i samband med kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Stödmottagaren jämför inte det föreslagna ackordsförfarandet med det möjliga resultatet av en skatteindrivning. |
| --- | --- |

(93)

Till skillnad från privata fordringsägare hade skattekontoret rätt att tillgripa skatteindrivning, som skulle ha inneburit en försäljning av fast egendom, maskiner och utrustning eller av hela företaget. Stödmottagarens argument om att ett ackordsförfarandet skyddar företaget från skatteindrivning anser kommissionen inte vara relevant. De slovakiska myndigheterna bekräftade att en skatteindrivning var ett möjligt alternativ för skattekontoret, antingen före ackordsförfarandet eller sedan skattekontoret lagt in veto mot det föreslagna ackordsförfarandet. Denna möjlighet måste därför granskas i samband med kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Stödmottagaren jämför inte det föreslagna ackordsförfarandet med det möjliga resultatet av en skatteindrivning.

| (94) | I sin analys utgår kommissionen från de uppgifter stödmottagaren och de slovakiska myndigheterna lämnat. Det måste här nämnas att de slovakiska myndigheterna bekräftat att den säkerhet som ställdes till skattekontoret uppgick till 397 miljoner SKK, vilket också angavs i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Beloppet sägs ha återfunnits i stödmottagarens bokföring. Stödmottagaren anger å andra sidan att värdet av de tillgångar som ställdes som säkerhet i ”expertpriser” uppgår till 194 miljoner SKK (se skäl 17). Även om kommissionen inte behöver fastställa vilken uppgift som är korrekt, kan följande slutsatser dras. |
| --- | --- |

(94)

I sin analys utgår kommissionen från de uppgifter stödmottagaren och de slovakiska myndigheterna lämnat. Det måste här nämnas att de slovakiska myndigheterna bekräftat att den säkerhet som ställdes till skattekontoret uppgick till 397 miljoner SKK, vilket också angavs i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Beloppet sägs ha återfunnits i stödmottagarens bokföring. Stödmottagaren anger å andra sidan att värdet av de tillgångar som ställdes som säkerhet i ”expertpriser” uppgår till 194 miljoner SKK (se skäl 17). Även om kommissionen inte behöver fastställa vilken uppgift som är korrekt, kan följande slutsatser dras.

| (95) | För det första var säkerheten motvärdet av stödmottagarens skatteskuld vid uppskov, vilket föreskrivs i lagen om skatteförvaltning. I ett expertutlåtande som stödmottagaren lämnat sägs att värdet av stödmottagarens tillgångar i praktiken bara motsvarade hälften av säkerheten, vilket i så fall innebär att de säkerheter staten kräver vid uppskov inte var tillräckliga. Det skatteuppskov som skattekontoret godkände mellan november 2002 och november 2003 och som totalt gällde 477 miljoner SKK uppfyllde alltså med all sannolikhet inte kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Eftersom skatteuppskoven gällde före och inte efter anslutningen, har kommissionen inte befogenhet att bedöma om åtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden. I just detta fall behöver kommissionen inte heller fastställa om åtgärderna innebär ett statligt stöd. Om de föregående skatteuppskoven emellertid innebar ett statligt stöd, kan man inte längre hänvisa till kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi när skulder efter uppskov senare (delvis) skrivs av. |
| --- | --- |

(95)

För det första var säkerheten motvärdet av stödmottagarens skatteskuld vid uppskov, vilket föreskrivs i lagen om skatteförvaltning. I ett expertutlåtande som stödmottagaren lämnat sägs att värdet av stödmottagarens tillgångar i praktiken bara motsvarade hälften av säkerheten, vilket i så fall innebär att de säkerheter staten kräver vid uppskov inte var tillräckliga. Det skatteuppskov som skattekontoret godkände mellan november 2002 och november 2003 och som totalt gällde 477 miljoner SKK uppfyllde alltså med all sannolikhet inte kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi. Eftersom skatteuppskoven gällde före och inte efter anslutningen, har kommissionen inte befogenhet att bedöma om åtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden. I just detta fall behöver kommissionen inte heller fastställa om åtgärderna innebär ett statligt stöd. Om de föregående skatteuppskoven emellertid innebar ett statligt stöd, kan man inte längre hänvisa till kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi när skulder efter uppskov senare (delvis) skrivs av.

| (96) | För det andra skulle en borgenär i en marknadsekonomi om så varit möjligt föredragit en skatteindrivning framför ackordsförfarandet, även om man vid beräkningen av intäkterna från detta förfarande utgått från det av stödmottagaren föreslagna lägre värdet. |
| --- | --- |

(96)

För det andra skulle en borgenär i en marknadsekonomi om så varit möjligt föredragit en skatteindrivning framför ackordsförfarandet, även om man vid beräkningen av intäkterna från detta förfarande utgått från det av stödmottagaren föreslagna lägre värdet.

| (97) | Vid en skatteindrivning kan skattekontoret direkt sälja gäldenärens tillgångar (fordringar och andra omsättningstillgångar, lösöre, fast egendom). När skattekontoret röstade för ett ackordsförfarande, hade stödmottagaren lager på 84 miljoner SKK, indrivningsbara fordringar på 63 miljoner SKK och kassatillgångar på 161 miljoner SKK (se skäl 54). Nämnas bör att bara omsättningstillgångarna (308 miljoner SKK, 8,1 miljoner euro) skulle ha överskridit intäkterna från ackordsförfarandet (225 miljoner SKK, 5,93 miljoner euro). Även om fordringarna räknades bort (29), skulle övriga omsättningstillgångar (245 miljoner SKK, 6,4 miljoner euro) fortfarande överskrida intäkterna från ackordsförfarandet. Utöver omsättningstillgångarna hade stödmottagaren också andra tillgångar, som uppgick till drygt 194 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(97)

Vid en skatteindrivning kan skattekontoret direkt sälja gäldenärens tillgångar (fordringar och andra omsättningstillgångar, lösöre, fast egendom). När skattekontoret röstade för ett ackordsförfarande, hade stödmottagaren lager på 84 miljoner SKK, indrivningsbara fordringar på 63 miljoner SKK och kassatillgångar på 161 miljoner SKK (se skäl 54). Nämnas bör att bara omsättningstillgångarna (308 miljoner SKK, 8,1 miljoner euro) skulle ha överskridit intäkterna från ackordsförfarandet (225 miljoner SKK, 5,93 miljoner euro). Även om fordringarna räknades bort (29), skulle övriga omsättningstillgångar (245 miljoner SKK, 6,4 miljoner euro) fortfarande överskrida intäkterna från ackordsförfarandet. Utöver omsättningstillgångarna hade stödmottagaren också andra tillgångar, som uppgick till drygt 194 miljoner SKK.

| (98) | En skatteindrivning skulle dessutom inte ha inneburit några administrativa avgifter, som däremot krävs vid ett konkursförfarande. Det är ett förfarande som skattekontoret själv inleder och handlägger, varför det kan förutsättas ske snabbt. |
| --- | --- |

(98)

En skatteindrivning skulle dessutom inte ha inneburit några administrativa avgifter, som däremot krävs vid ett konkursförfarande. Det är ett förfarande som skattekontoret själv inleder och handlägger, varför det kan förutsättas ske snabbt.

| (99) | Kommissionen drar därför slutsatsen att en skatteindrivning av stödmottagarens tillgångar skulle lett till större intäkter än uppgörelsen. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen drar därför slutsatsen att en skatteindrivning av stödmottagarens tillgångar skulle lett till större intäkter än uppgörelsen.

2.3   Annan bevisning

| (100) | Kommissionen uppmärksammar särskilt de slovakiska myndigheternas skrivelse som skattedirektören på Slovakiens skattemyndighet skickade till direktören på skattekontoret (se skäl 57). Denna skrivelse är ett klart bevis på att Slovakiens skattemyndighet (som tidigare haft direktkontakter med stödmottagaren) var emot ackordsförslaget och beordrade det lokala skattekontoret att inte rösta för det. Skälet som angavs i skrivelsen var att ackordsförslaget ”inte var förmånligt” för staten. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen uppmärksammar särskilt de slovakiska myndigheternas skrivelse som skattedirektören på Slovakiens skattemyndighet skickade till direktören på skattekontoret (se skäl 57). Denna skrivelse är ett klart bevis på att Slovakiens skattemyndighet (som tidigare haft direktkontakter med stödmottagaren) var emot ackordsförslaget och beordrade det lokala skattekontoret att inte rösta för det. Skälet som angavs i skrivelsen var att ackordsförslaget ”inte var förmånligt” för staten.

| (101) | De slovakiska myndigheterna visar också på att finansministeriet i början av 2004 klart hade instruerat skattekontoren att inte acceptera uppgörelser med förslag om avskrivning av skattekontorens fordringar (30). Denna instruktion utfärdades i samband med den ändring och komplettering av lagen om skatteförvaltning av den 1 januari 2004 som syftade till striktare skatteuppbörd. |
| --- | --- |

(101)

De slovakiska myndigheterna visar också på att finansministeriet i början av 2004 klart hade instruerat skattekontoren att inte acceptera uppgörelser med förslag om avskrivning av skattekontorens fordringar (30). Denna instruktion utfärdades i samband med den ändring och komplettering av lagen om skatteförvaltning av den 1 januari 2004 som syftade till striktare skatteuppbörd.

| (102) | Kommissionen konstaterar vidare att skattekontoret självt överklagade uppgörelsen redan den 2 augusti 2004, dvs. inte ens en månad efter samtycket till denna. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen konstaterar vidare att skattekontoret självt överklagade uppgörelsen redan den 2 augusti 2004, dvs. inte ens en månad efter samtycket till denna.

| (103) | Stödmottagaren har anfört att skattekontoret uttryckligen samtyckte till en uppgörelse innan denne inledde förfarandet. Kommissionen anser att det bevismaterial stödmottagaren lagt fram snarare pekar på motsatsen. I en skrivelse av den 3 februari 2004 skriver direktören på skattekontoret att även om han i princip inte är emot ett ackordsförfarande, kan han inte gå med på stödmottagarens förslag om en uppgörelse om att 35 % av skatteskulden betalas. |
| --- | --- |

(103)

Stödmottagaren har anfört att skattekontoret uttryckligen samtyckte till en uppgörelse innan denne inledde förfarandet. Kommissionen anser att det bevismaterial stödmottagaren lagt fram snarare pekar på motsatsen. I en skrivelse av den 3 februari 2004 skriver direktören på skattekontoret att även om han i princip inte är emot ett ackordsförfarande, kan han inte gå med på stödmottagarens förslag om en uppgörelse om att 35 % av skatteskulden betalas.

| (104) | Därför kan kommissionen bara dra slutsatsen att de slovakiska myndigheterna var emot stödmottagarens förslag till en uppgörelse. De var det redan innan ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004, före fordringsägarnas omröstning den 9 juli 2004 och efter domstolens godkännande av uppgörelsen. |
| --- | --- |

(104)

Därför kan kommissionen bara dra slutsatsen att de slovakiska myndigheterna var emot stödmottagarens förslag till en uppgörelse. De var det redan innan ackordsförfarandet inleddes den 8 mars 2004, före fordringsägarnas omröstning den 9 juli 2004 och efter domstolens godkännande av uppgörelsen.

| (105) | Stödmottagaren har påpekat att långsiktiga aspekter bör beaktas, exempelvis statens framtida skatteintäkter (se skäl 46). |
| --- | --- |

(105)

Stödmottagaren har påpekat att långsiktiga aspekter bör beaktas, exempelvis statens framtida skatteintäkter (se skäl 46).

| (106) | För det första bör det här framhållas att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi skiljer sig från kriteriet på en privat investerare i en marknadsekonomi. En privat investerare i en marknadsekonomi kan besluta om att inleda en affärsrelation med ett företag, och styrs då av det långsiktiga strategiska perspektivet om rimlig avkastning på sin investering (31). En ”borgenär i en marknadsekonomi” har däremot redan en affärsrelation eller offentligrättslig relation till företaget på obestånd och kommer att försöka utverka en återbetalning av skulder (32) med bästa möjliga ränta och betalningsterminer. En hypotetisk borgenär i en marknadsekonomi kommer därför att ha andra motiv än en privat investerare i en marknadsekonomi. I rättspraxisen har därför olika kriterier tagits fram för dessa två situationer. |
| --- | --- |

(106)

För det första bör det här framhållas att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi skiljer sig från kriteriet på en privat investerare i en marknadsekonomi. En privat investerare i en marknadsekonomi kan besluta om att inleda en affärsrelation med ett företag, och styrs då av det långsiktiga strategiska perspektivet om rimlig avkastning på sin investering (31). En ”borgenär i en marknadsekonomi” har däremot redan en affärsrelation eller offentligrättslig relation till företaget på obestånd och kommer att försöka utverka en återbetalning av skulder (32) med bästa möjliga ränta och betalningsterminer. En hypotetisk borgenär i en marknadsekonomi kommer därför att ha andra motiv än en privat investerare i en marknadsekonomi. I rättspraxisen har därför olika kriterier tagits fram för dessa två situationer.

| (107) | När det för det andra gäller analogin med en leverantör, är det viktigt att uppmärksamma att en sådan borgenärs fordringar och statens fordringar är fundamentalt olika. Eftersom en leverantörs relationer till ett företag på obestånd baseras på avtal, kan en leverantör bevisligen drabbas om denne förlorar kunden. Om företaget på obestånd avvecklas eller säljs, kommer leverantören att tvingas hitta en ny kund eller ingå avtal med den nye ägaren. Riskerna är större om leverantören är väsentligt beroende av företaget på obestånd. En sådan leverantör kommer givetvis att tänka på framtida konsekvenser. Däremot kommer statens relationer till ett företag på obestånd att baseras på offentlig rätt och kommer därför inte att vara beroende av parternas vilja. Varje ny ägare av det avvecklade företagets tillgångar blir automatiskt skattskyldig. Dessutom är staten aldrig beroende av en enskild skattebetalare. Avslutningsvis är det viktigaste argumentet att staten vid skatteuppbörd aldrig styrs av vinsthänsyn och inte agerar affärsmässigt eller med affärsmässiga hänsyn. Den anförda analogin är därför inte relevant. |
| --- | --- |

(107)

När det för det andra gäller analogin med en leverantör, är det viktigt att uppmärksamma att en sådan borgenärs fordringar och statens fordringar är fundamentalt olika. Eftersom en leverantörs relationer till ett företag på obestånd baseras på avtal, kan en leverantör bevisligen drabbas om denne förlorar kunden. Om företaget på obestånd avvecklas eller säljs, kommer leverantören att tvingas hitta en ny kund eller ingå avtal med den nye ägaren. Riskerna är större om leverantören är väsentligt beroende av företaget på obestånd. En sådan leverantör kommer givetvis att tänka på framtida konsekvenser. Däremot kommer statens relationer till ett företag på obestånd att baseras på offentlig rätt och kommer därför inte att vara beroende av parternas vilja. Varje ny ägare av det avvecklade företagets tillgångar blir automatiskt skattskyldig. Dessutom är staten aldrig beroende av en enskild skattebetalare. Avslutningsvis är det viktigaste argumentet att staten vid skatteuppbörd aldrig styrs av vinsthänsyn och inte agerar affärsmässigt eller med affärsmässiga hänsyn. Den anförda analogin är därför inte relevant.

| (108) | Kommissionen anser att statens situation i detta fall inte kan jämföras med en hypotetisk privat investerares situation i en marknadsekonomi eller med en hypotetisk beroende borgenärs situation i en marknadsekonomi. Hänsyn kan därför inte tas till förlorade framtida skatteintäkter när kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi tillämpas. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen anser att statens situation i detta fall inte kan jämföras med en hypotetisk privat investerares situation i en marknadsekonomi eller med en hypotetisk beroende borgenärs situation i en marknadsekonomi. Hänsyn kan därför inte tas till förlorade framtida skatteintäkter när kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi tillämpas.

| (109) | Av stödmottagarens lämnade skatteöversikt framgår att huvuddelen av de skatter denne betalade från 1995 var indirekta skatter (punktskatter och mervärdesskatt). Eftersom sådana skatter betalas av slutkonsumenterna, skulle en avveckling av stödmottagaren inte påverka uppbörden, då konsumenterna skulle fortsätta att köpa beskattade produkter från andra producenter (i detta fall främst spritbaserade drycker och sprit). Stödmottagarens argument om betydande förlorade skatteintäkter i framtiden är därför inte trovärdigt. |
| --- | --- |

(109)

Av stödmottagarens lämnade skatteöversikt framgår att huvuddelen av de skatter denne betalade från 1995 var indirekta skatter (punktskatter och mervärdesskatt). Eftersom sådana skatter betalas av slutkonsumenterna, skulle en avveckling av stödmottagaren inte påverka uppbörden, då konsumenterna skulle fortsätta att köpa beskattade produkter från andra producenter (i detta fall främst spritbaserade drycker och sprit). Stödmottagarens argument om betydande förlorade skatteintäkter i framtiden är därför inte trovärdigt.

2.4   Slutsats

| (110) | På grundval av denna bevisning anser kommissionen att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi i detta fall inte har uppfyllts, utan att staten gav stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat erhålla på marknadens villkor. |
| --- | --- |

(110)

På grundval av denna bevisning anser kommissionen att kriteriet på en borgenär i en marknadsekonomi i detta fall inte har uppfyllts, utan att staten gav stödmottagaren en fördel som denne inte kunnat erhålla på marknadens villkor.

| (111) | Kommissionen anser därför att den omtvistade åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen anser därför att den omtvistade åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (112) | Det statliga stöd som stödmottagaren erhållit motsvarar den skuld skattekontoret avskrev vid ackordsförfarandet, dvs. 416 515 990 SKK. |
| --- | --- |

(112)

Det statliga stöd som stödmottagaren erhållit motsvarar den skuld skattekontoret avskrev vid ackordsförfarandet, dvs. 416 515 990 SKK.

3.   Stödets förenlighet: undantag enligt artikel 87.3 i EG-fördraget

| (113) | Åtgärdens huvudsyfte är att stödja ett företag i svårigheter. I sådana fall kan undantaget enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget tillämpas, där statligt stöd tillåts för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och om vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(113)

Åtgärdens huvudsyfte är att stödja ett företag i svårigheter. I sådana fall kan undantaget enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget tillämpas, där statligt stöd tillåts för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och om vissa villkor är uppfyllda.

| (114) | Mot bakgrund av stödmottagarens produktionsprofil granskade kommissionen, om de särskilda reglerna för jordbrukssektorn var tillämpliga i detta fall. Utifrån de slovakiska myndigheternas upplysningar om stödmottagarens omsättning drog kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella förfarandet slutsatsen att flertalet av stödmottagarens produkter inte var förtecknade i bilaga I till EG-fördraget, varför de allmänna reglerna om statligt stöd var tillämpliga på dem. |
| --- | --- |

(114)

Mot bakgrund av stödmottagarens produktionsprofil granskade kommissionen, om de särskilda reglerna för jordbrukssektorn var tillämpliga i detta fall. Utifrån de slovakiska myndigheternas upplysningar om stödmottagarens omsättning drog kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella förfarandet slutsatsen att flertalet av stödmottagarens produkter inte var förtecknade i bilaga I till EG-fördraget, varför de allmänna reglerna om statligt stöd var tillämpliga på dem.

| (115) | I sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella förfarandet invände stödmottagaren mot de slovakiska myndigheternas upplysningar om dennes omsättning (se tabell 1). Denne invände dock inte mot kommissionens beslut om att vid sin bedömning utgå från de allmänna reglerna om statligt stöd. Utan hänsyn till om stödmottagarens uppgifter var korrekta (33), granskade kommissionen huruvida ovannämnda slutsats håller mot bakgrund av nya uppgifter. Kommissionen drog slutsatsen att stödmottagarens omsättning avser produkter som inte är förtecknade i bilaga I till EG-fördraget. Därför omfattas de av de allmänna reglerna om statligt stöd och inte av sektorsreglerna. |
| --- | --- |

(115)

I sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella förfarandet invände stödmottagaren mot de slovakiska myndigheternas upplysningar om dennes omsättning (se tabell 1). Denne invände dock inte mot kommissionens beslut om att vid sin bedömning utgå från de allmänna reglerna om statligt stöd. Utan hänsyn till om stödmottagarens uppgifter var korrekta (33), granskade kommissionen huruvida ovannämnda slutsats håller mot bakgrund av nya uppgifter. Kommissionen drog slutsatsen att stödmottagarens omsättning avser produkter som inte är förtecknade i bilaga I till EG-fördraget. Därför omfattas de av de allmänna reglerna om statligt stöd och inte av sektorsreglerna.

| (116) | Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter regleras av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (34) (nedan kallade ”de nya riktlinjerna”), som ersätter de tidigare riktlinjerna från 1999 (35) (nedan kallade ”riktlinjerna från 1999”). |
| --- | --- |

(116)

Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter regleras av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (34) (nedan kallade ”de nya riktlinjerna”), som ersätter de tidigare riktlinjerna från 1999 (35) (nedan kallade ”riktlinjerna från 1999”).

| (117) | I övergångsreglerna i de nya riktlinjerna föreskrivs att de senare skall tillämpas på granskning av förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande (olagligt stöd). Detta gäller om stödet eller en del av det beviljades efter den 1 oktober 2004, alltså efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (punkt 104). Om det olagliga stödet emellertid beviljades före den 1 oktober 2004, skall granskningen företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades (punkt 104). |
| --- | --- |

(117)

I övergångsreglerna i de nya riktlinjerna föreskrivs att de senare skall tillämpas på granskning av förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande (olagligt stöd). Detta gäller om stödet eller en del av det beviljades efter den 1 oktober 2004, alltså efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (punkt 104). Om det olagliga stödet emellertid beviljades före den 1 oktober 2004, skall granskningen företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades (punkt 104).

| (118) | Kommissionen konstaterar att skattekontoret godkände uppgörelsen den 9 juli 2004, med ikraftträdande den 23 juli 2004. Detta innebär att det olagliga stödet beviljades före den 1 oktober 2004. Därför var riktlinjerna från 1999 tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen konstaterar att skattekontoret godkände uppgörelsen den 9 juli 2004, med ikraftträdande den 23 juli 2004. Detta innebär att det olagliga stödet beviljades före den 1 oktober 2004. Därför var riktlinjerna från 1999 tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades.

| (119) | Kommissionen drar slutsatsen att stödmottagaren är ett medelstort företag enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (36). |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen drar slutsatsen att stödmottagaren är ett medelstort företag enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (36).

3.1   Företagets stödberättigande

| (120) | Enligt punkt 5 c i riktlinjerna från 1999 anses ett företag befinna sig i svårigheter, om det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande. |
| --- | --- |

(120)

Enligt punkt 5 c i riktlinjerna från 1999 anses ett företag befinna sig i svårigheter, om det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande.

| (121) | Stödmottagaren deltog i ett ackordsförfarande, som enligt definitionen i konkurslagen kan tillämpas på insolventa företag. Företaget är alltså berättigat till stöd till undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

(121)

Stödmottagaren deltog i ett ackordsförfarande, som enligt definitionen i konkurslagen kan tillämpas på insolventa företag. Företaget är alltså berättigat till stöd till undsättning och omstrukturering.

3.2   Undsättningsstöd

| (122) | Den omtvistade åtgärden beskrevs av de slovakiska myndigheterna som undsättningsstöd. I enlighet med riktlinjerna från 1999 tvivlade kommissionen på att stödet var förenligt med villkoren för ett undsättningsstöd. Skälen anges i avsnitt III. |
| --- | --- |

(122)

Den omtvistade åtgärden beskrevs av de slovakiska myndigheterna som undsättningsstöd. I enlighet med riktlinjerna från 1999 tvivlade kommissionen på att stödet var förenligt med villkoren för ett undsättningsstöd. Skälen anges i avsnitt III.

| (123) | Varken de slovakiska myndigheterna eller stödmottagaren reste invändningar mot dessa tvivel. Inte heller lämnades någon ny bevisning in till kommissionen. |
| --- | --- |

(123)

Varken de slovakiska myndigheterna eller stödmottagaren reste invändningar mot dessa tvivel. Inte heller lämnades någon ny bevisning in till kommissionen.

| (124) | Eftersom tvivlen inte har undanröjts, drar kommissionen slutsatsen att stödet inte uppfyller villkoren för undsättningsstöd enligt riktlinjerna från 1999. |
| --- | --- |

(124)

Eftersom tvivlen inte har undanröjts, drar kommissionen slutsatsen att stödet inte uppfyller villkoren för undsättningsstöd enligt riktlinjerna från 1999.

3.3   Omstruktureringsstöd

| (125) | Kommissionen uttryckte tvivel om att stödet skulle vara förenligt med omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna från 1999. Skälen anges i avsnitt III. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen uttryckte tvivel om att stödet skulle vara förenligt med omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna från 1999. Skälen anges i avsnitt III.

| (126) | Kommissionen konstaterar att de slovakiska myndigheterna, som skall bevisa att det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, inte lämnat in någon ny bevisning beträffande denna slutsats. Kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till stödmottagarens synpunkter. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen konstaterar att de slovakiska myndigheterna, som skall bevisa att det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, inte lämnat in någon ny bevisning beträffande denna slutsats. Kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till stödmottagarens synpunkter.

3.3.1   Återställande av långsiktig lönsamhet

| (127) | Enligt riktlinjerna från 1999 skall omstruktureringsstöd förutsätta en realistisk och enhetlig omstruktureringsplan som syftar till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Medlemsstaten skall förbinda sig att följa planen, som måste godkännas av kommissionen. Kan företaget inte genomföra planen, betraktas detta som missbruk av stödet. |
| --- | --- |

(127)

Enligt riktlinjerna från 1999 skall omstruktureringsstöd förutsätta en realistisk och enhetlig omstruktureringsplan som syftar till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Medlemsstaten skall förbinda sig att följa planen, som måste godkännas av kommissionen. Kan företaget inte genomföra planen, betraktas detta som missbruk av stödet.

| (128) | Omstruktureringsplanen skall göra det möjligt att återställa den långsiktiga lönsamheten inom rimlig tid och utifrån realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. I omstruktureringsplanen skall de omständigheter beskrivas som ledde till att företaget hamnade i svårigheter och lämpliga åtgärder skall anges för att lösa dessa problem. Omstruktureringen får inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att återbetala lån och överbrygga tidigare förluster, utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds. |
| --- | --- |

(128)

Omstruktureringsplanen skall göra det möjligt att återställa den långsiktiga lönsamheten inom rimlig tid och utifrån realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. I omstruktureringsplanen skall de omständigheter beskrivas som ledde till att företaget hamnade i svårigheter och lämpliga åtgärder skall anges för att lösa dessa problem. Omstruktureringen får inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att återbetala lån och överbrygga tidigare förluster, utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds.

| (129) | För företag i stödområden samt små och medelstora företag föreskrivs i riktlinjerna från 1999 att bidragsvillkoren skall vara mindre strikta i fråga om uppvägande åtgärder och övervakningsrapporter. Dessa omständigheter befriar dock inte sådana företag från kravet på att utarbeta en omstruktureringsplan och medlemsstaterna från förpliktelsen att bara ge stöd till en omstrukturering om en omstruktureringsplan genomförs. |
| --- | --- |

(129)

För företag i stödområden samt små och medelstora företag föreskrivs i riktlinjerna från 1999 att bidragsvillkoren skall vara mindre strikta i fråga om uppvägande åtgärder och övervakningsrapporter. Dessa omständigheter befriar dock inte sådana företag från kravet på att utarbeta en omstruktureringsplan och medlemsstaterna från förpliktelsen att bara ge stöd till en omstrukturering om en omstruktureringsplan genomförs.

| (130) | Sedan det formella granskningsförfarandet inleddes bekräftade de slovakiska myndigheterna att den omstruktureringsplan som stödmottagaren skulle utarbeta för att ackordsförfarandet skulle kunna inledas bara hade granskats av den berörda domstolen, dvs. inte av den myndighet som beviljade stödet. De bekräftade också att skattekontoret inte övervakat genomförandet av planen. |
| --- | --- |

(130)

Sedan det formella granskningsförfarandet inleddes bekräftade de slovakiska myndigheterna att den omstruktureringsplan som stödmottagaren skulle utarbeta för att ackordsförfarandet skulle kunna inledas bara hade granskats av den berörda domstolen, dvs. inte av den myndighet som beviljade stödet. De bekräftade också att skattekontoret inte övervakat genomförandet av planen.

| (131) | I motsats till detta påstående hävdade stödmottagaren att skattekontoret granskat verksamhetsplanens möjligheter att återställa den långsiktiga lönsamheten redan före godkännandet av ackordsuppgörelsen. Detta påstående styrktes dock inte av stödmottagaren. |
| --- | --- |

(131)

I motsats till detta påstående hävdade stödmottagaren att skattekontoret granskat verksamhetsplanens möjligheter att återställa den långsiktiga lönsamheten redan före godkännandet av ackordsuppgörelsen. Detta påstående styrktes dock inte av stödmottagaren.

| (132) | Denne hävdade vidare att avsaknaden av en formell omstruktureringsplan är irrelevant om kommissionen granskar stödet i efterhand, eftersom den då kan bedöma om stödmottagaren verkligen blivit lönsam. Enligt stödmottagaren kan en formell omstruktureringsplan bara krävas i samband med en förhandsbedömning och bara en sådan bedömning omfattas av riktlinjerna från 1999. |
| --- | --- |

(132)

Denne hävdade vidare att avsaknaden av en formell omstruktureringsplan är irrelevant om kommissionen granskar stödet i efterhand, eftersom den då kan bedöma om stödmottagaren verkligen blivit lönsam. Enligt stödmottagaren kan en formell omstruktureringsplan bara krävas i samband med en förhandsbedömning och bara en sådan bedömning omfattas av riktlinjerna från 1999.

| (133) | Denna argumentation är inte korrekt. Riktlinjerna från 1999 omfattar både bedömning av förenlighet och av olagligt stöd. En bedömning förutsätter alltid att omstruktureringsstödet är knutet till en genomförbar omstruktureringsplan. Kommissionen skall göra en bedömning på grundval av uppgifter som är tillgängliga när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(133)

Denna argumentation är inte korrekt. Riktlinjerna från 1999 omfattar både bedömning av förenlighet och av olagligt stöd. En bedömning förutsätter alltid att omstruktureringsstödet är knutet till en genomförbar omstruktureringsplan. Kommissionen skall göra en bedömning på grundval av uppgifter som är tillgängliga när stödet beviljades.

| (134) | Avslutningsvis kan slutsatsen dras att skattekontoret som bidragsgivare inte hade tillfälle att utvärdera en omstruktureringsplan och villkora avskrivningen av sina fordringar till dess genomförande, övervakat i vederbörlig ordning. Därmed uppfylldes inte det första formella villkoret, som är helt tillämpligt även på en bedömning i efterhand. |
| --- | --- |

(134)

Avslutningsvis kan slutsatsen dras att skattekontoret som bidragsgivare inte hade tillfälle att utvärdera en omstruktureringsplan och villkora avskrivningen av sina fordringar till dess genomförande, övervakat i vederbörlig ordning. Därmed uppfylldes inte det första formella villkoret, som är helt tillämpligt även på en bedömning i efterhand.

| (135) | När det gäller verksamhetsplanens innehåll, lämnade de slovakiska myndigheterna inga uppgifter som skulle ha undanröjt kommissionens tvivel om att denna plan faktiskt var en sådan omstruktureringsplan som föreskrivs i riktlinjerna från 1999. |
| --- | --- |

(135)

När det gäller verksamhetsplanens innehåll, lämnade de slovakiska myndigheterna inga uppgifter som skulle ha undanröjt kommissionens tvivel om att denna plan faktiskt var en sådan omstruktureringsplan som föreskrivs i riktlinjerna från 1999.

| (136) | Kommissionen måste vidhålla sin slutsats, som den anförde i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Den inlämnade verksamhetsplanen är en plan som enbart handlar om stödmottagarens akuta problem med den växande skulden till staten. I denna analyseras över huvud taget inte de omständigheter som ledde till stödmottagarens svårigheter, inte heller företagets dåvarande ekonomiska situation eller dess ekonomiska perspektiv. Eftersom en sådan analys saknades, föreslog stödmottagaren inte några konkreta åtgärder för att åtgärda svårigheternas orsaker. Den enda åtgärd som beskrivs närmare är den föreslagna ekonomiska omstruktureringen genom en uppgörelse med fordringsägarna. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen måste vidhålla sin slutsats, som den anförde i beslutet om att inleda det formella förfarandet. Den inlämnade verksamhetsplanen är en plan som enbart handlar om stödmottagarens akuta problem med den växande skulden till staten. I denna analyseras över huvud taget inte de omständigheter som ledde till stödmottagarens svårigheter, inte heller företagets dåvarande ekonomiska situation eller dess ekonomiska perspektiv. Eftersom en sådan analys saknades, föreslog stödmottagaren inte några konkreta åtgärder för att åtgärda svårigheternas orsaker. Den enda åtgärd som beskrivs närmare är den föreslagna ekonomiska omstruktureringen genom en uppgörelse med fordringsägarna.

| (137) | I planen nämns över huvud taget inte det kapitaltillskott som stödmottagaren angivit som en av omstruktureringsåtgärderna. Inga uppgifter i akten tyder på att kapitaltillskottet från företaget Hydree Slovakia skulle uppfattas som en åtgärd för att säkerställa att stödmottagaren på lång sikt inte återgår till sin strategi att finansiera produktionen med sina mervärdes- och punktskatteskulder, vilket till slut ledde till dess svårigheter. De slovakiska myndigheterna bekräftade att kapitaltillskottet inte på något sätt minskar risken för en upprepning av de ekonomiska problemen. Dessa tvivel stärks om man beaktar att kapitaltillskottet uppgick till 21 miljoner SKK och omstruktureringsskulden utgjorde 644 miljoner SKK. |
| --- | --- |

(137)

I planen nämns över huvud taget inte det kapitaltillskott som stödmottagaren angivit som en av omstruktureringsåtgärderna. Inga uppgifter i akten tyder på att kapitaltillskottet från företaget Hydree Slovakia skulle uppfattas som en åtgärd för att säkerställa att stödmottagaren på lång sikt inte återgår till sin strategi att finansiera produktionen med sina mervärdes- och punktskatteskulder, vilket till slut ledde till dess svårigheter. De slovakiska myndigheterna bekräftade att kapitaltillskottet inte på något sätt minskar risken för en upprepning av de ekonomiska problemen. Dessa tvivel stärks om man beaktar att kapitaltillskottet uppgick till 21 miljoner SKK och omstruktureringsskulden utgjorde 644 miljoner SKK.

| (138) | Kapitaltillskottet är i sig inget bevis på att marknaden skulle tro på att stödmottagarens långsiktiga lönsamhet återställs. Kommissionen konstaterar att stödmottagaren trots aktiva ansträngningar inte lyckades utverka något lån från en privatbank. |
| --- | --- |

(138)

Kapitaltillskottet är i sig inget bevis på att marknaden skulle tro på att stödmottagarens långsiktiga lönsamhet återställs. Kommissionen konstaterar att stödmottagaren trots aktiva ansträngningar inte lyckades utverka något lån från en privatbank.

| (139) | Kommissionen konstaterar vidare att stödmottagaren tvingades hyra ut produktionsmedel till konkurrenten Old Herold s. r. o., eftersom stödmottagaren förlorat sin licens för framställning av sprit och spritbaserade drycker. Orsaken var alltså inte att produktionen i fråga skulle gå med förlust och alltså kräva en omstrukturering. Faktum är att stödmottagaren efter förfarandet hade kunnat ansöka om en ny licens men inte gjorde det. Kommissionen konstaterar dock att stödmottagaren fortsätter sälja produkter som företaget Old Herold framställer med dennes utrustning och varumärke. Stödmottagaren planerar till och med att öka denna försäljning, enligt vad som sägs i årsredovisningen för perioden 29 april 2004 till 30 december 2004. Uthyrningen av produktionsmedlen kan därför inte betraktas som en omstruktureringsåtgärd, eftersom alla tillgängliga uppgifter visar att det inte var nödvändigt att omstrukturera denna del av produktionen. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen konstaterar vidare att stödmottagaren tvingades hyra ut produktionsmedel till konkurrenten Old Herold s. r. o., eftersom stödmottagaren förlorat sin licens för framställning av sprit och spritbaserade drycker. Orsaken var alltså inte att produktionen i fråga skulle gå med förlust och alltså kräva en omstrukturering. Faktum är att stödmottagaren efter förfarandet hade kunnat ansöka om en ny licens men inte gjorde det. Kommissionen konstaterar dock att stödmottagaren fortsätter sälja produkter som företaget Old Herold framställer med dennes utrustning och varumärke. Stödmottagaren planerar till och med att öka denna försäljning, enligt vad som sägs i årsredovisningen för perioden 29 april 2004 till 30 december 2004. Uthyrningen av produktionsmedlen kan därför inte betraktas som en omstruktureringsåtgärd, eftersom alla tillgängliga uppgifter visar att det inte var nödvändigt att omstrukturera denna del av produktionen.

| (140) | För övriga föreslagna åtgärder i verksamhetsplanen kvarstår kommissionens tvivel. Dessa åtgärder ingår i normal affärsverksamhet och utgör helt enkelt inte några rationaliseringsåtgärder (försäljning av gammal utrustning eller fordon). De två föreslagna strukturåtgärderna beskrevs mycket vagt, utan närmare uppgifter om konkreta produkter eller tidsramar (nedläggningen av produktionen av olönsamma alkoholfria drycker och försäljningen av vissa fastigheter). De slovakiska myndigheterna bekräftade att de fastigheter som skulle säljas (administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen) ännu inte hade sålts den 10 oktober 2005, dvs. denna planerade åtgärd genomfördes inte som angivits. |
| --- | --- |

(140)

För övriga föreslagna åtgärder i verksamhetsplanen kvarstår kommissionens tvivel. Dessa åtgärder ingår i normal affärsverksamhet och utgör helt enkelt inte några rationaliseringsåtgärder (försäljning av gammal utrustning eller fordon). De två föreslagna strukturåtgärderna beskrevs mycket vagt, utan närmare uppgifter om konkreta produkter eller tidsramar (nedläggningen av produktionen av olönsamma alkoholfria drycker och försäljningen av vissa fastigheter). De slovakiska myndigheterna bekräftade att de fastigheter som skulle säljas (administrationsbyggnaden, försäljningslokalen och rekreationsanläggningen) ännu inte hade sålts den 10 oktober 2005, dvs. denna planerade åtgärd genomfördes inte som angivits.

| (141) | Det saknas en formell omstruktureringsplan och en riktig analys av problemen, av nödvändiga åtgärder för att lösa dessa och av marknadsvillkor och marknadsperspektiv. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödmottagarens framlagda verksamhetsplan inte är en riktig omstruktureringsplan i den mening som avses i riktlinjerna från 1999 (37). Kommissionens tvivel om att stödmottagaren skulle återställa den långsiktiga lönsamheten har därför inte undanröjts. |
| --- | --- |

(141)

Det saknas en formell omstruktureringsplan och en riktig analys av problemen, av nödvändiga åtgärder för att lösa dessa och av marknadsvillkor och marknadsperspektiv. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödmottagarens framlagda verksamhetsplan inte är en riktig omstruktureringsplan i den mening som avses i riktlinjerna från 1999 (37). Kommissionens tvivel om att stödmottagaren skulle återställa den långsiktiga lönsamheten har därför inte undanröjts.

3.3.2   Minsta nödvändiga stöd

| (142) | Kommissionen drar slutsatsen att avsaknaden av en riktig omstruktureringsplan gör att dess tvivel på den långsiktiga lönsamheten kvarstår. Redan avsaknaden av en sådan leder till slutsatsen att stödet inte är förenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen kommer dock också att analysera ett annat centralt kriterium i riktlinjerna från 1999, nämligen att stödet skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen drar slutsatsen att avsaknaden av en riktig omstruktureringsplan gör att dess tvivel på den långsiktiga lönsamheten kvarstår. Redan avsaknaden av en sådan leder till slutsatsen att stödet inte är förenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen kommer dock också att analysera ett annat centralt kriterium i riktlinjerna från 1999, nämligen att stödet skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| (143) | Enligt punkt 40 i dessa riktlinjer skall stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till stödmottagarens finansiella resurser. Stödmottagaren skall i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel. |
| --- | --- |

(143)

Enligt punkt 40 i dessa riktlinjer skall stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till stödmottagarens finansiella resurser. Stödmottagaren skall i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel.

| (144) | Omstruktureringskostnaderna uppgick till 644 591 440 SKK (16,96 miljoner euro), vilket var den totala skuld som omstrukturerades genom uppgörelsen. Stödmottagaren betalade 35 % av denna summa, dvs. 225 607 028 SKK (5,93 miljoner euro). |
| --- | --- |

(144)

Omstruktureringskostnaderna uppgick till 644 591 440 SKK (16,96 miljoner euro), vilket var den totala skuld som omstrukturerades genom uppgörelsen. Stödmottagaren betalade 35 % av denna summa, dvs. 225 607 028 SKK (5,93 miljoner euro).

| (145) | De slovakiska myndigheterna har inte lämnat någon ytterligare förklaring när det gäller de tvivel som kommissionen har framfört på denna punkt. Stödmottagaren har förklarat sin finansiering av betalningen av den skuld som återstod efter uppgörelsen (se skäl 30). Enligt stödmottagaren uppgick dennes egna bidrag här till [mindre än 300] miljoner SKK ([mindre än 7,9] miljoner euro). |
| --- | --- |

(145)

De slovakiska myndigheterna har inte lämnat någon ytterligare förklaring när det gäller de tvivel som kommissionen har framfört på denna punkt. Stödmottagaren har förklarat sin finansiering av betalningen av den skuld som återstod efter uppgörelsen (se skäl 30). Enligt stödmottagaren uppgick dennes egna bidrag här till [mindre än 300] miljoner SKK ([mindre än 7,9] miljoner euro).

| (146) | För det första anser kommissionen att stödmottagarens disponibla medel översteg den utestående skulden efter uppgörelsen. Detta innebär att stödet inte begränsades till vad som var absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(146)

För det första anser kommissionen att stödmottagarens disponibla medel översteg den utestående skulden efter uppgörelsen. Detta innebär att stödet inte begränsades till vad som var absolut nödvändigt.

| (147) | Viktigare är dock kommissionens slutsats att det lån som företaget Old Herold gav inte uppfyllde kravet på eget bidrag i riktlinjerna från 1999. Skuldförbindelser utgör ett löpande sätt att finansiera ett företags verksamhet. De utgör kortfristiga skulder som dock måste återbetalas. Bara om leverantörer tillåter längre betalningsfrister än vad som är praxis, får företaget ytterligare medel för en omstrukturering. Ett sådant uppskov är ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten kan återupprättas. |
| --- | --- |

(147)

Viktigare är dock kommissionens slutsats att det lån som företaget Old Herold gav inte uppfyllde kravet på eget bidrag i riktlinjerna från 1999. Skuldförbindelser utgör ett löpande sätt att finansiera ett företags verksamhet. De utgör kortfristiga skulder som dock måste återbetalas. Bara om leverantörer tillåter längre betalningsfrister än vad som är praxis, får företaget ytterligare medel för en omstrukturering. Ett sådant uppskov är ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten kan återupprättas.

| (148) | Stödmottagaren har aldrig visat att företaget Old Herolds betalningsuppskov skulle avvikit från normal affärspraxis mellan stödmottagaren och dennes leverantörer. En betalningsfrist på 40 dagar kan betraktas som normal affärspraxis, särskilt med tanke på att den beviljades efter uppgörelsen. Stödmottagaren hade då inte längre ekonomiska svårigheter. Huvudsyftet med uppgörelsen var just att hjälpa stödmottagaren ur dennes ekonomiska problem. |
| --- | --- |

(148)

Stödmottagaren har aldrig visat att företaget Old Herolds betalningsuppskov skulle avvikit från normal affärspraxis mellan stödmottagaren och dennes leverantörer. En betalningsfrist på 40 dagar kan betraktas som normal affärspraxis, särskilt med tanke på att den beviljades efter uppgörelsen. Stödmottagaren hade då inte längre ekonomiska svårigheter. Huvudsyftet med uppgörelsen var just att hjälpa stödmottagaren ur dennes ekonomiska problem.

| (149) | Kommissionen drar därför slutsatsen att denna längre betalningsfrist inte kan betraktas som en extern finansiering av omstruktureringen. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen drar därför slutsatsen att denna längre betalningsfrist inte kan betraktas som en extern finansiering av omstruktureringen.

| (150) | Utan detta uppskov skulle stödmottagarens egna bidrag i enlighet med riktlinjerna från 1999 uppgå till [mindre än 170] miljoner SKK ([mindre än 4,5] miljoner euro), dvs. utgöra [mindre än 27] % av omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(150)

Utan detta uppskov skulle stödmottagarens egna bidrag i enlighet med riktlinjerna från 1999 uppgå till [mindre än 170] miljoner SKK ([mindre än 4,5] miljoner euro), dvs. utgöra [mindre än 27] % av omstruktureringskostnaderna.

| (151) | Riktlinjerna från 1999 innehöll inga tröskelvärden för när stödmottagarens egna bidrag skall betraktas som väsentligt. |
| --- | --- |

(151)

Riktlinjerna från 1999 innehöll inga tröskelvärden för när stödmottagarens egna bidrag skall betraktas som väsentligt.

| (152) | Mot bakgrund av kommissionens praxis vid tillämpningen av dessa riktlinjer och att kommissionens politik utmynnade i införandet av tröskelvärden i de nya riktlinjerna (38), anser kommissionen att stödmottagarens bidrag på [mindre än 27] % är ganska lågt. I enlighet med riktlinjerna från 1999 skulle ett sådant bidrag bara kunna godkännas, om alla övriga stödkrav uppfylldes. Kommissionen skulle då tvingas bedöma uppfyllandet av kriterier som huruvida företaget var verksamt i stödområdet, i vilken mån finansieringen avspeglar marknadens tilltro (utöver stödmottagaren och dennes aktieägare), företagets långsiktiga lönsamhet eller andra kännetecken för det konkreta fallet. |
| --- | --- |

(152)

Mot bakgrund av kommissionens praxis vid tillämpningen av dessa riktlinjer och att kommissionens politik utmynnade i införandet av tröskelvärden i de nya riktlinjerna (38), anser kommissionen att stödmottagarens bidrag på [mindre än 27] % är ganska lågt. I enlighet med riktlinjerna från 1999 skulle ett sådant bidrag bara kunna godkännas, om alla övriga stödkrav uppfylldes. Kommissionen skulle då tvingas bedöma uppfyllandet av kriterier som huruvida företaget var verksamt i stödområdet, i vilken mån finansieringen avspeglar marknadens tilltro (utöver stödmottagaren och dennes aktieägare), företagets långsiktiga lönsamhet eller andra kännetecken för det konkreta fallet.

| (153) | Mot bakgrund av ovanstående kan kommissionen i detta fall inte betrakta stödmottagarens eget bidrag som väsentligt. Den drar slutsatsen att dess tvivel på att stödmottagarens egna bidrag skulle vara väsentligt och att stödet skulle begränsats till vad som är nödvändigt inte har undanröjts. |
| --- | --- |

(153)

Mot bakgrund av ovanstående kan kommissionen i detta fall inte betrakta stödmottagarens eget bidrag som väsentligt. Den drar slutsatsen att dess tvivel på att stödmottagarens egna bidrag skulle vara väsentligt och att stödet skulle begränsats till vad som är nödvändigt inte har undanröjts.

3.4   Stödets förenlighet – slutsats

| (154) | Kommissionen drar slutsatsen att stödet inte är förenligt med den gemensamma marknaden, varken som stöd till undsättning eller som stöd till omstrukturering. Dessutom gäller inte något av undantagen i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen drar slutsatsen att stödet inte är förenligt med den gemensamma marknaden, varken som stöd till undsättning eller som stöd till omstrukturering. Dessutom gäller inte något av undantagen i EG-fördraget.

VII.   SLUTSATS

| (155) | Kommissionen konstaterar att Slovakien olagligt beviljat en avskrivning av en skuld till förmån för Frucona Košice a.s., vilket strider mot artikel 87.3 i EG-fördraget. Detta stöd är inte är förenligt med den gemensamma marknaden enligt något av undantagen i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen konstaterar att Slovakien olagligt beviljat en avskrivning av en skuld till förmån för Frucona Košice a.s., vilket strider mot artikel 87.3 i EG-fördraget. Detta stöd är inte är förenligt med den gemensamma marknaden enligt något av undantagen i EG-fördraget.

| (156) | Även om skattekontorets avskrivning uppskjutits tills kommissionens förfarande avslutats, finner kommissionen att stödmottagarens fördel uppstod vid det tillfälle när skattekontoret beslöt att avstå från en del av sina fordringar och därmed ge ett stöd till stödmottagaren. I tiden skedde detta när uppgörelsen med borgenärerna trädde i kraft den 23 juli 2004. Stödmottagarens fördel i förhållande till konkurrenterna är det faktum att skattekontoret inte drev in sina skattekrav. |
| --- | --- |

(156)

Även om skattekontorets avskrivning uppskjutits tills kommissionens förfarande avslutats, finner kommissionen att stödmottagarens fördel uppstod vid det tillfälle när skattekontoret beslöt att avstå från en del av sina fordringar och därmed ge ett stöd till stödmottagaren. I tiden skedde detta när uppgörelsen med borgenärerna trädde i kraft den 23 juli 2004. Stödmottagarens fördel i förhållande till konkurrenterna är det faktum att skattekontoret inte drev in sina skattekrav.

| (157) | För återställande av den föregående situationen skall det statliga stödet återkrävas. |
| --- | --- |

(157)

För återställande av den föregående situationen skall det statliga stödet återkrävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Slovakien genomfört till förmån för Frucona Košice a.s, till ett belopp av 416 515 990 SKK, är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

1.   Slovakien skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

3.   Beloppet som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarens Frucona Košice a.s. förfogande till den dag det har återbetalats.

4.   Räntan skall beräknas i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (39). Räntan skall kapitaliseras under hela perioden enligt punkt 3.

Artikel 3

Slovakien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Uppgifterna skall anges i formuläret i bilaga I till detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 7 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 233, 22.9.2005, s. 47.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Affärshemlighet

3

(4)  Omsättningen uppgavs till 23,6 miljoner euro för 2002, 25,7 miljoner euro för 2003 och 23 miljoner euro för 2004. Den i detta beslut i informationssyfte tillämpade växelkursen är 1 EUR = 38 SKK.

4

(5)  Den totala omsättningen uppgavs till 334 miljoner SKK (8,8 miljoner euro) för 2002, 360 miljoner SKK (9,5 miljoner euro) för 2003 och 720 miljoner SKK (19 miljoner euro) för 2004.

5

(6)  Ett företag är på obestånd om det inte kan upfylla sina förpliktelser mot borgenärerna inom förfallodatum på 30 dagar.

6

(7)  Punktskatten betalas månadsvis.

7

(8)  Belopp som stödmottagaren måste betala borgenärerna.

8

(9)  Den totala skulden före uppgörelsen uppgick till 16,96 miljoner euro och uppgick efter uppgörelsen till 5,93 miljoner euro.

9

(10)  På grund av den förlorade licensen för framställning av sprit och spritbaserade drycker och enligt den klagandes uppgifter gällde försäljningen främst alkohol.

10

(11)  Stödmottagaren exemplifierar med ett företag med liknande tillgångar som är verksamt inom samma sektor och bifogar några andra mer allmänna statistiska exempel på tillämpningen av konkursförfarandet i Slovakien.

11

(12)  I sin rapport anger EKORDA uppgifter för 2004 om att 98 % utgörs av mervärdesskatt och punktskatter.

12

(13)  Stödmottagaren hänvisar till mål C 278–280/92, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I–4103.

13

Spanien mot kommissionen

(14)  Förstainstansrättens dom av den 14 januari 2004 i mål T-109/01, Fleuren Compost mot kommissionen, punkt 74.

14

Fleuren Compost mot kommissionen

(15)  Källa: Balansräkning för perioden 1 januari – 31 december 2003 som lämnats av stödmottagaren. Alla värden är bokföringsvärden.

15

(16)  Källa: Rapport från företaget EKORDA av den 7 juli 2004 som anger bokföringsvärdet, förutom fordringar som justerats till likvidationsvärdet.

16

(17)  Källa: Balansräkning för perioden 1 januari – 28 april 2004 som lämnats av stödmottagaren. Alla värden är bokföringsvärden.

17

(18)  Uppgifter från de slovakiska myndigheterna som bygger på en lokal kontroll som skattekontoret genomförde hos stödmottagaren den 21 juni 2004 (se skäl 54).

18

(19)  Källa: Årsredovisning för 2004 som lämnats av stödmottagaren. Alla värden är bokföringsvärden.

19

(20)  Mark, byggnader, maskiner, immateriella tillgångar, finansiella tillgångar.

20

(21)  Enligt EKORDA måste bokföringsvärdet på kortfristiga fordringar på 166 miljoner SKK justeras till likvidationsvärdet 98 miljoner SKK (se skäl 86).].

21

(22)  Det är inte klart om detta värde utgör bokföringsvärdet eller likvidationsvärdet på kortfristiga fordringar. För säkerhets skull har kommissionen förutsatt att det handlar om bokföringsvärdet.

22

(23)  Detta är bokföringsvärdet (166 miljoner SKK) som EKORDA justerat så att det avspeglar fordringarnas likvidationsvärde.

23

(24)  Detta är ungefärligen likvidationsvärdet, som kommissionen erhållit genom att justera de kortfristiga fordringarnas bokföringsvärde (147 miljoner SKK) på samma sätt som EKORDA gjort i sin analys (se anmärkning i fotnot 19).

24

(25)  Detta är ungefär likvidationsvärdet, som kommissionen erhållit genom justering av de kortfristiga fordringarnas bokföringsvärde (63 miljoner SKK, se anmärkning i fotnot 20), på samma sätt som EKORDA gjort i sin analys (se anmärkning i fotnot 19). Kommissionen konstaterar dock att enligt de slovakiska myndigheternas uppgifter var fordringarna på 63 miljoner SKK indrivningsbara. Det är därför osäkert om deras bokföringsvärde över huvud taget måste justeras. Om fordringarnas likvidationsvärde uppgick till 63 miljoner SKK, skulle de totala intäkterna från ett konkursförfarande den 17 juni 2004 uppgå till 331 miljoner SKK (8,7 miljoner euro).

25

(26)  Både för skattekontoret och de privata borgenärerna.

26

(27)  Denna uppgift ifrågasätts av de slovakiska myndigheterna (se nedan).

27

(28)  Här ingår anläggningstillgångar som ställts och inte ställts som säkerhet.

28

(29)  Det är inte helt klart om värdet 63 miljoner avser de kortfristiga fordringarnas bokföringsvärde eller likvidationsvärde per den 17 juni 2004 (se anmärkningar i fotnot 20 och 23). Det är heller inte klart om dessa fordringars bokföringsvärde motsvarar likvidationsvärdet.

29

(30)  Av skrivelsen framgår att ministeriet godkände uppgörelser som innebar uppskov i högst två månader med betalning av mervärdesskatter och punktskatter samt i högst sex månader för övriga skatter.

30

(31)  Mål T-152/99, Hamsa mot kommissionen, s. 126.

31

Hamsa mot kommissionen

(32)  Se exempelvis mål C-342/96, Spanien mot kommissionen (”Tubacex”), s. 46.

32

Spanien mot kommissionen (”Tubacex”)

(33)  Uppgifterna förefaller inte överensstämma med stödmottagarens lämnade årsredovisning.

33

(34)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

34

(35)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

35

(36)  EUT L 10, 13.1.2001, s. 33. Kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 ändrades genom kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av den 25 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta stöd till forskning och utveckling [EUT L 63, 28.2.2004, s. 22].

36

(37)  Se domen av den 22 mars 2001 i mål C 17/1999, Frankrike mot kommissionen.

37

Frankrike mot kommissionen

(38)  Enligt de nya riktlinjerna är tröskelvärdet för medelstora företag lägst 40 %.

38

(39)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

39

---

BILAGA I

Upplysningar om genomförandet av kommissionens beslut om statligt stöd C 25/2005 (ex NN 21/2005) som Slovakien beviljat företaget Frucona Košice a.s.

1.   Beräkning av det belopp som skall återvinnas

| 1.1 | Fyll vänligen i följande uppgifter om storleken på det olagliga statliga stöd som tillhandahållits stödmottagen:







  Datum (1) | Stödbelopp (2) | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1

Fyll vänligen i följande uppgifter om storleken på det olagliga statliga stöd som tillhandahållits stödmottagen:

Datum (1)

Stödbelopp (2)

Valuta

Anmärkning:

| 1.2 | Ange vänligen i detalj beräkningen av räntan på det stöd som skall återkrävas. |
| --- | --- |

1.2

Ange vänligen i detalj beräkningen av räntan på det stöd som skall återkrävas.

2.   Åtgärder som redan vidtagits eller planeras för att återkräva stödet

| 2.1 | Redogör noggrant för vilka åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också eventuell rättslig grund för de vidtagna eller planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

2.1

Redogör noggrant för vilka åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också eventuell rättslig grund för de vidtagna eller planerade åtgärderna.

| 2.2 | Vilken är återbetalningsplanen för stödet? När kommer stödet att vara helt återbetalt? |
| --- | --- |

2.2

Vilken är återbetalningsplanen för stödet? När kommer stödet att vara helt återbetalt?

3.   Redan återbetalt stöd

| 3.1 | Fyll i följande uppgifter om det stöd som redan återbetalats av stödmottagaren:







  Datum (3) | Belopp | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Fyll i följande uppgifter om det stöd som redan återbetalats av stödmottagaren:

Datum (3)

Belopp

Valuta

| 3.2 | Vänligen styrk uppgift om återbetalning av stöd enligt punkt 3.1 i tabellen. |
| --- | --- |

3.2

Vänligen styrk uppgift om återbetalning av stöd enligt punkt 3.1 i tabellen.

---

(1)

| (o) | Tidpunkt(er) när stödet (i form av enskilda utbetalningar) tillhandahölls stödmottagen. |
| --- | --- |

(o)

Tidpunkt(er) när stödet (i form av enskilda utbetalningar) tillhandahölls stödmottagen.

(2)  Storleken på det stöd som tillhandahållits stödmottagen (i bruttostödsekvivalenter).

(3)

| (o) | Tidpunkt(er) när stödet återbetalades. |
| --- | --- |

(o)

Tidpunkt(er) när stödet återbetalades.

---

| 30.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 112/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 112/32

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2006

om det statliga stöd C 5/2006 (ex N 230/2005) som Tyskland planerar bevilja Rolandwerft

[delgivet med nr K(2006) 5854]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/255/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Enligt artikel 88.3 i EG-fördraget och rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (1) (nedan kallade rambestämmelserna) underrättade Tyskland genom en skrivelse av den 19 oktober 2005 (registrerad av kommissionen samma dag) kommissionen om sin avsikt att bevilja företaget Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG (”Rolandwerft”) regionalstöd. Genom en skrivelse av den 16 november 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Tyskland lämnade genom en skrivelse av den 23 december 2005 (registrerad samma dag). Genom en skrivelse av den 18 januari 2006 (registrerad samma dag) gjorde Tyskland ändringar i det anmälda stödet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 88.3 i EG-fördraget och rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (1) (nedan kallade rambestämmelserna) underrättade Tyskland genom en skrivelse av den 19 oktober 2005 (registrerad av kommissionen samma dag) kommissionen om sin avsikt att bevilja företaget Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG (”Rolandwerft”) regionalstöd. Genom en skrivelse av den 16 november 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Tyskland lämnade genom en skrivelse av den 23 december 2005 (registrerad samma dag). Genom en skrivelse av den 18 januari 2006 (registrerad samma dag) gjorde Tyskland ändringar i det anmälda stödet.

| (2) | Genom en skrivelse av den 22 februari 2006 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med anledning av detta stöd. Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen anmodade Tyskland och övriga berörda parter att inkomma med synpunkter. Verband für Schiffbau und Meerestechnik inkom med sina synpunkter genom en skrivelse av den 28 juni 2006 (registrerad samma dag). Stödmottagarna yttrade sig genom en skrivelse av den 30 juni 2006 (registrerad den 7 juli 2006). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 22 februari 2006 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med anledning av detta stöd. Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen anmodade Tyskland och övriga berörda parter att inkomma med synpunkter. Verband für Schiffbau und Meerestechnik inkom med sina synpunkter genom en skrivelse av den 28 juni 2006 (registrerad samma dag). Stödmottagarna yttrade sig genom en skrivelse av den 30 juni 2006 (registrerad den 7 juli 2006).

| (3) | Synpunkterna skickades till Tyskland genom en skrivelse av den 17 juli 2006. Tysklands svar inkom till kommissionen genom en skrivelse av den 11 augusti 2006 (registrerad samma dag). |
| --- | --- |

(3)

Synpunkterna skickades till Tyskland genom en skrivelse av den 17 juli 2006. Tysklands svar inkom till kommissionen genom en skrivelse av den 11 augusti 2006 (registrerad samma dag).

| (4) | Tyskland skickade sitt svar på inledandet av ett formellt granskningsförfarande genom en skrivelse av den 6 april 2006 (registrerad samma dag). Skrivelsen följdes av bilagor som skickades in genom en skrivelse av den 11 april 2006 (registrerad den 12 april 2006). Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 17 augusti 2006, vilka Tyskland inkom med genom en skrivelse av den 14 september 2006 (registrerad den 15 september 2006). Tyskland lämnade kommissionen ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 20 november 2006 (registrerad samma dag). Ett möte mellan varvet och företrädare för Tyskland ägde rum den 22 november 2006. Efter mötet lämnade Tyskland kommissionen ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 24 november 2006 (registrerad samma dag). |
| --- | --- |

(4)

Tyskland skickade sitt svar på inledandet av ett formellt granskningsförfarande genom en skrivelse av den 6 april 2006 (registrerad samma dag). Skrivelsen följdes av bilagor som skickades in genom en skrivelse av den 11 april 2006 (registrerad den 12 april 2006). Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 17 augusti 2006, vilka Tyskland inkom med genom en skrivelse av den 14 september 2006 (registrerad den 15 september 2006). Tyskland lämnade kommissionen ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 20 november 2006 (registrerad samma dag). Ett möte mellan varvet och företrädare för Tyskland ägde rum den 22 november 2006. Efter mötet lämnade Tyskland kommissionen ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 24 november 2006 (registrerad samma dag).

II.   BESKRIVNING

1.   Stödmottagaren

| (5) | Rolandwerft är mottagare av stödet. Rolandwerft ligger i tyska Niedersachsen, i Berne i Landkreis Wesermarsch, som är ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Varvet ligger vid floden Weser, som utmynnar i Nordsjön. Varvet ingår i Hegemann-koncernen och är ett storföretag, som enligt kommissionens åsikt inte kan klassificeras som ett litet eller medelstort företag enligt definitionen på småföretag respektive små och medelstora företag (2). |
| --- | --- |

(5)

Rolandwerft är mottagare av stödet. Rolandwerft ligger i tyska Niedersachsen, i Berne i Landkreis Wesermarsch, som är ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Varvet ligger vid floden Weser, som utmynnar i Nordsjön. Varvet ingår i Hegemann-koncernen och är ett storföretag, som enligt kommissionens åsikt inte kan klassificeras som ett litet eller medelstort företag enligt definitionen på småföretag respektive små och medelstora företag (2).

| (6) | Rolandwerft bygger havsgående fartyg. Kärnverksamheten är inriktad på nybyggnad av feederfartyg, som är den minsta klassen av containerfartyg. Dessutom bygger varvet specialfartyg som RoRo- och LoLo-fartyg och biltransportfartyg. År 1999 reagerade Rolandwerft på den ändrade efterfrågan på marknaden och började bygga större fartyg med en längd på [...] (3) meter, en vikt på [...] ton och en lastkapacitet på 850 TEU (tjugofotsenheter). För att kunna bygga större fartyg måste varvet genomföra ett investeringsprogram för att anpassa varvet, vilket bl.a. omfattade en utvidgning av fartygshissen. En förlängning av utrustningskajen planerades också, men planerna fick skjutas upp av ekonomiska skäl. Till Rolandwerfts affärsområden hör också reparation av fartyg. Reparationsarbetena utförs såväl till lands som till sjöss. |
| --- | --- |

(6)

Rolandwerft bygger havsgående fartyg. Kärnverksamheten är inriktad på nybyggnad av feederfartyg, som är den minsta klassen av containerfartyg. Dessutom bygger varvet specialfartyg som RoRo- och LoLo-fartyg och biltransportfartyg. År 1999 reagerade Rolandwerft på den ändrade efterfrågan på marknaden och började bygga större fartyg med en längd på [...] (3) meter, en vikt på [...] ton och en lastkapacitet på 850 TEU (tjugofotsenheter). För att kunna bygga större fartyg måste varvet genomföra ett investeringsprogram för att anpassa varvet, vilket bl.a. omfattade en utvidgning av fartygshissen. En förlängning av utrustningskajen planerades också, men planerna fick skjutas upp av ekonomiska skäl. Till Rolandwerfts affärsområden hör också reparation av fartyg. Reparationsarbetena utförs såväl till lands som till sjöss.

| (7) | För närvarande förtillverkas fartygen i sektioner i hall 3 och i större moduler på utebyggplatsen. De förtillverkade fartygsdelarna flyttas över utebyggplatsen till bygghall 1, där de monteras ihop till nya fartyg. De nybyggda fartygen flyttas till fartygshissen och sjösätts. Fartygen fortsätter utrustas vid en utrustningskaj, som är avsedd för fartyg med en längd på högst 140 meter. Utrustningskomponenterna lyfts med en 50-tons kajkran och en 8-tons byggkran, som båda rör sig på kranbanan på kajen. |
| --- | --- |

(7)

För närvarande förtillverkas fartygen i sektioner i hall 3 och i större moduler på utebyggplatsen. De förtillverkade fartygsdelarna flyttas över utebyggplatsen till bygghall 1, där de monteras ihop till nya fartyg. De nybyggda fartygen flyttas till fartygshissen och sjösätts. Fartygen fortsätter utrustas vid en utrustningskaj, som är avsedd för fartyg med en längd på högst 140 meter. Utrustningskomponenterna lyfts med en 50-tons kajkran och en 8-tons byggkran, som båda rör sig på kranbanan på kajen.

| (8) | Sedan början av 1990-talet har Rolandwerft utrustat två fartyg samtidigt (utom under perioder med svag efterfrågan). Båda fartygen (som var kortare på den tiden) kunde förtöjas vid den ursprungliga kajen. När Rolandwerft började bygga större fartyg 1999 blev kajen för kort. Av ekonomiska skäl förlängde Rolandwerft emellertid inte kajen genast, utan införde som tillfällig lösning bruket att förtöja det ena fartyget parallellt med det fartyg som var förtöjt vid kajen (”parallell kajplats”). För varje fartyg som utrustades på den parallella kajplatsen måste Rolandwerft hyra en extra bilkran omkring [...] gånger för en period av [...] och en mindre flytande kran [...] gånger för en period av [...]. |
| --- | --- |

(8)

Sedan början av 1990-talet har Rolandwerft utrustat två fartyg samtidigt (utom under perioder med svag efterfrågan). Båda fartygen (som var kortare på den tiden) kunde förtöjas vid den ursprungliga kajen. När Rolandwerft började bygga större fartyg 1999 blev kajen för kort. Av ekonomiska skäl förlängde Rolandwerft emellertid inte kajen genast, utan införde som tillfällig lösning bruket att förtöja det ena fartyget parallellt med det fartyg som var förtöjt vid kajen (”parallell kajplats”). För varje fartyg som utrustades på den parallella kajplatsen måste Rolandwerft hyra en extra bilkran omkring [...] gånger för en period av [...] och en mindre flytande kran [...] gånger för en period av [...].

| (9) | Att utrusta och reparera fartyg på en parallell kajplats visade sig dock vara omständligt, kostsamt och oekonomiskt. Dessutom var olycksfallsrisken större. |
| --- | --- |

(9)

Att utrusta och reparera fartyg på en parallell kajplats visade sig dock vara omständligt, kostsamt och oekonomiskt. Dessutom var olycksfallsrisken större.

2.   Investeringsprojektet

| (10) | Stödets syfte är att främja investeringar i fem olika delar av varvet: varvshallarna 1 och 3, kajanläggning 1, svetsautomaterna och byggandet av en ny kaj. Största delen av investeringarna har redan genomförts. Det ansöktes om stöd innan investeringarna började. |
| --- | --- |

(10)

Stödets syfte är att främja investeringar i fem olika delar av varvet: varvshallarna 1 och 3, kajanläggning 1, svetsautomaterna och byggandet av en ny kaj. Största delen av investeringarna har redan genomförts. Det ansöktes om stöd innan investeringarna började.

| (11) | Enligt uppgifter från Tyskland leder investeringarna till att 35 nya arbetsplatser skapas vid Rolandwerft. En del av tillverkningen sköttes tidigare på entreprenad av ett stålföretag i [...], som tillverkade förskeppssektioner åt Rolandwerft. Tack vare investeringarna kan Rolandwerft återigen integrera tillverkningen av förskeppssektioner i sin egen produktionsprocess. |
| --- | --- |

(11)

Enligt uppgifter från Tyskland leder investeringarna till att 35 nya arbetsplatser skapas vid Rolandwerft. En del av tillverkningen sköttes tidigare på entreprenad av ett stålföretag i [...], som tillverkade förskeppssektioner åt Rolandwerft. Tack vare investeringarna kan Rolandwerft återigen integrera tillverkningen av förskeppssektioner i sin egen produktionsprocess.

| (12) | Med hjälp av investeringarna skall hall 1 förlängas med 55 meter. Enligt vad som meddelats kommissionen måste en stor del av fartygsbyggandet i dagens läge ske utomhus. När investeringsprojektet har genomförts kommer nästan allt arbete att kunna utföras inne i hallen. |
| --- | --- |

(12)

Med hjälp av investeringarna skall hall 1 förlängas med 55 meter. Enligt vad som meddelats kommissionen måste en stor del av fartygsbyggandet i dagens läge ske utomhus. När investeringsprojektet har genomförts kommer nästan allt arbete att kunna utföras inne i hallen.

| (13) | I hall 3 finns anläggningarna för tillverkning av sektioner. Hallporten var ursprungligen bara 17,4 meter bred, medan de fartyg som byggs vid Rolandwerft vanligen har en bredd på 22,2 meter. Därför kunde sektionerna inte byggas i den riktning som monteringen förutsatte, utan måste byggas på tvären i hallen för att senare kunna transporteras genom porten. Därefter måste sektionerna vändas nittio grader med hjälp av bilkranar för att kunna fogas samman med de angränsande sektionerna. Den här metoden var tidsödande och kostsam. På grund av den smala hallporten var också sektionernas djup begränsat, så att Rolandwerft tvingades tillverka fartygen i fler sektioner än vad som egentligen var nödvändigt. För att avhjälpa problemet måste hallporten breddas. Den delen av projektet genomfördes 2004. |
| --- | --- |

(13)

I hall 3 finns anläggningarna för tillverkning av sektioner. Hallporten var ursprungligen bara 17,4 meter bred, medan de fartyg som byggs vid Rolandwerft vanligen har en bredd på 22,2 meter. Därför kunde sektionerna inte byggas i den riktning som monteringen förutsatte, utan måste byggas på tvären i hallen för att senare kunna transporteras genom porten. Därefter måste sektionerna vändas nittio grader med hjälp av bilkranar för att kunna fogas samman med de angränsande sektionerna. Den här metoden var tidsödande och kostsam. På grund av den smala hallporten var också sektionernas djup begränsat, så att Rolandwerft tvingades tillverka fartygen i fler sektioner än vad som egentligen var nödvändigt. För att avhjälpa problemet måste hallporten breddas. Den delen av projektet genomfördes 2004.

| (14) | År 2004 genomfördes vidare en del av investeringsprojektet som innebar att hallen förlängdes i nordvästlig riktning. I den här delen av hallen svetsas sektionerna ihop till moduler. Tack vare förlängningen av hallen kan svetsarbeten numera utföras inne i hallen, oberoende av vädret. Kranbanorna förlängdes till den nya delen av sektionshallen. |
| --- | --- |

(14)

År 2004 genomfördes vidare en del av investeringsprojektet som innebar att hallen förlängdes i nordvästlig riktning. I den här delen av hallen svetsas sektionerna ihop till moduler. Tack vare förlängningen av hallen kan svetsarbeten numera utföras inne i hallen, oberoende av vädret. Kranbanorna förlängdes till den nya delen av sektionshallen.

| (15) | De enskilda sektionerna byggs ovanpå kölblocken, med vilka sektionerna också transporteras. Eftersom Rolandwerft bygger större fartyg efter de investeringar som gjordes 1999, motsvarade det gamla kölblockssystemet inte längre kraven. Dessutom måste sektionerna passas exakt mot varandra innan de svetsas ihop. Innan investeringarna gjordes använde man en bilkran, vilket var kostsamt och tidskrävande. Därför investerade varvet 2004 i moderna hydrauliska kölblock, varefter det blev mycket enklare att passa in sektionerna i varandra. |
| --- | --- |

(15)

De enskilda sektionerna byggs ovanpå kölblocken, med vilka sektionerna också transporteras. Eftersom Rolandwerft bygger större fartyg efter de investeringar som gjordes 1999, motsvarade det gamla kölblockssystemet inte längre kraven. Dessutom måste sektionerna passas exakt mot varandra innan de svetsas ihop. Innan investeringarna gjordes använde man en bilkran, vilket var kostsamt och tidskrävande. Därför investerade varvet 2004 i moderna hydrauliska kölblock, varefter det blev mycket enklare att passa in sektionerna i varandra.

| (16) | Ett annat investeringsprojekt, som inleddes i augusti 2005, gäller en förlängning av hall 3 i sydöstlig riktning och tjänar också syftet att arbetena inte längre skall behöva utföras utomhus. |
| --- | --- |

(16)

Ett annat investeringsprojekt, som inleddes i augusti 2005, gäller en förlängning av hall 3 i sydöstlig riktning och tjänar också syftet att arbetena inte längre skall behöva utföras utomhus.

| (17) | Till investeringsprojektet hör också att kranbanan vid den ursprungliga kajen förlängs med 96 meter. Kajen är 200 meter lång. Innan kranbanan förlängdes kunde bara omkring hälften av fartygen utrustas med hjälp av kranen. För att utrusta den andra hälften måste Rolandwerft sätta in [...] bilkranar. Kranbanan förlängdes på ett sådant sätt att fartygen nu kan utrustas med kranen i sin fulla längd. Också den här investeringen genomfördes 2004. |
| --- | --- |

(17)

Till investeringsprojektet hör också att kranbanan vid den ursprungliga kajen förlängs med 96 meter. Kajen är 200 meter lång. Innan kranbanan förlängdes kunde bara omkring hälften av fartygen utrustas med hjälp av kranen. För att utrusta den andra hälften måste Rolandwerft sätta in [...] bilkranar. Kranbanan förlängdes på ett sådant sätt att fartygen nu kan utrustas med kranen i sin fulla längd. Också den här investeringen genomfördes 2004.

| (18) | År 2004 investerade varvet också i moderna svetsautomater som gör att förekommande svetsarbeten kan utföras automatiskt och snabbare än tidigare. |
| --- | --- |

(18)

År 2004 investerade varvet också i moderna svetsautomater som gör att förekommande svetsarbeten kan utföras automatiskt och snabbare än tidigare.

| (19) | Investeringsprogrammet för åren 2005 och 2006 omfattar byggandet av en ny, kompletterande utrustningskaj. Meningen är att den ursprungliga kajen skall förlängas med cirka 180 meter för detta ändamål. Byggandet av utrustningskajen kräver bl.a. följande åtgärder: Muddring av flodbottnen, fyllnadsarbeten på landsidan och anslutning till gatu- och vägnätet. Dessutom måste kranbanan förlängas med ytterligare 150 meter, en 35-tons kran måste anskaffas och installeras och underhållet måste säkerställas. Arbetena i anslutning till detta påbörjades i augusti 2005. |
| --- | --- |

(19)

Investeringsprogrammet för åren 2005 och 2006 omfattar byggandet av en ny, kompletterande utrustningskaj. Meningen är att den ursprungliga kajen skall förlängas med cirka 180 meter för detta ändamål. Byggandet av utrustningskajen kräver bl.a. följande åtgärder: Muddring av flodbottnen, fyllnadsarbeten på landsidan och anslutning till gatu- och vägnätet. Dessutom måste kranbanan förlängas med ytterligare 150 meter, en 35-tons kran måste anskaffas och installeras och underhållet måste säkerställas. Arbetena i anslutning till detta påbörjades i augusti 2005.

| (20) | Beslutet att börja bygga större fartyg från och med 1999 gav upphov till dessa investeringsprojekt. Redan då investerade varvet i att förbättra utrustningen av fartygshissen för att anpassa sina anläggningar. Enligt stödmottagarna senarelades investeringarna i kajen huvudsakligen av två skäl: För det första behövdes de disponibla medlen mer akut för Peene-varvet (också en del av Hegemann-koncernen), som vid den tidpunkten genomgick en omfattande omstrukturering. På grund av en konjunktursvacka som varade några år fanns det inga pengar att slutföra investeringsåtgärderna vid Rolandwerft. För det andra var det lättast att skjuta upp investeringarna, eftersom det var fullt möjligt tekniskt sett (om än något oekonomiskt) att utrusta och reparera fartyg som ligger parallellt intill varandra. |
| --- | --- |

(20)

Beslutet att börja bygga större fartyg från och med 1999 gav upphov till dessa investeringsprojekt. Redan då investerade varvet i att förbättra utrustningen av fartygshissen för att anpassa sina anläggningar. Enligt stödmottagarna senarelades investeringarna i kajen huvudsakligen av två skäl: För det första behövdes de disponibla medlen mer akut för Peene-varvet (också en del av Hegemann-koncernen), som vid den tidpunkten genomgick en omfattande omstrukturering. På grund av en konjunktursvacka som varade några år fanns det inga pengar att slutföra investeringsåtgärderna vid Rolandwerft. För det andra var det lättast att skjuta upp investeringarna, eftersom det var fullt möjligt tekniskt sett (om än något oekonomiskt) att utrusta och reparera fartyg som ligger parallellt intill varandra.

| (21) | Investeringsprojektet har dessutom den fördelen att varvet tack vare den nya kajen i fortsättningen kan delta i anbudsförfaranden för nybyggnad och reparation av örlogsfartyg. Med tanke på riskerna med att arbeta med två parallellt liggande fartyg samtidigt hade Rolandwerft ditintills inte fått bygga och reparera fartyg för den tyska flottan. På grund av riskerna vägrade den tyska flottan tilldela Rolandwerft kontrakt, trots att varvet i princip hör till dem som kan konkurrera om sådana kontrakt. |
| --- | --- |

(21)

Investeringsprojektet har dessutom den fördelen att varvet tack vare den nya kajen i fortsättningen kan delta i anbudsförfaranden för nybyggnad och reparation av örlogsfartyg. Med tanke på riskerna med att arbeta med två parallellt liggande fartyg samtidigt hade Rolandwerft ditintills inte fått bygga och reparera fartyg för den tyska flottan. På grund av riskerna vägrade den tyska flottan tilldela Rolandwerft kontrakt, trots att varvet i princip hör till dem som kan konkurrera om sådana kontrakt.

| (22) | Kostnaderna för projektet uppgår till sammanlagt 13 miljoner euro och fördelar sig på följande sätt – Tabell:







  EUR |
| --- | --- |
| 1 | Förlängning av hall 1 | [...] |
| | Hall 3 | |
| 2 | Förlängning mot nordväst, förlängning av kranbanan, breddning av hallporten | [...] |
| 3 | Modernisering av kölblocken i hall 3 | [...] |
| 4 | Förlängning av hall 3 mot sydost | [...] |
| 5 | Förlängning av kranbanan vid kajen | [...] |
| 6 | Anskaffning av svetsautomater | [...] |
| | Byggande av en ny kaj och anskaffning av en ny kran | |
| 7 | Byggande av en kompletterande kajanläggning | [...] |
| 8 | Anskaffning av en ny kran | [...] |
| | TOTALT | 13 000 000 |

(22)

Kostnaderna för projektet uppgår till sammanlagt 13 miljoner euro och fördelar sig på följande sätt – Tabell:

EUR

1

Förlängning av hall 1

[...]

Hall 3

2

Förlängning mot nordväst, förlängning av kranbanan, breddning av hallporten

[...]

3

Modernisering av kölblocken i hall 3

[...]

4

Förlängning av hall 3 mot sydost

[...]

5

Förlängning av kranbanan vid kajen

[...]

6

Anskaffning av svetsautomater

[...]

Byggande av en ny kaj och anskaffning av en ny kran

7

Byggande av en kompletterande kajanläggning

[...]

8

Anskaffning av en ny kran

[...]

TOTALT

13 000 000

3.   Det planerade stödet

| (23) | Tyskland avser att bevilja Rolandwerft ett statligt stöd på 1,56 miljoner euro. De stödberättigande kostnaderna motsvarar de totala kostnaderna på 13 miljoner euro för projektet, och stödnivån blir således 12 %. Stödet beviljas enligt en godkänd regionalstödsordning (4). Det ansöktes om stöd innan investeringarna började. |
| --- | --- |

(23)

Tyskland avser att bevilja Rolandwerft ett statligt stöd på 1,56 miljoner euro. De stödberättigande kostnaderna motsvarar de totala kostnaderna på 13 miljoner euro för projektet, och stödnivån blir således 12 %. Stödet beviljas enligt en godkänd regionalstödsordning (4). Det ansöktes om stöd innan investeringarna började.

| (24) | Stödet beviljas av delstaten Niedersachsen via NBank Hannover. |
| --- | --- |

(24)

Stödet beviljas av delstaten Niedersachsen via NBank Hannover.

III.   SKÄL TILL ATT INLEDA ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE

| (25) | Det formella granskningsförfarandet inleddes eftersom kommissionen hyste tvivel om stödets förenlighet med de tillämpliga rambestämmelserna. Kommissionen tvivlade på att investeringarna i den nya utrustningskajen kunde betraktas som investeringar i befintliga anläggningar. |
| --- | --- |

(25)

Det formella granskningsförfarandet inleddes eftersom kommissionen hyste tvivel om stödets förenlighet med de tillämpliga rambestämmelserna. Kommissionen tvivlade på att investeringarna i den nya utrustningskajen kunde betraktas som investeringar i befintliga anläggningar.

| (26) | Dessutom misstänkte kommissionen att Rolandwerfts investeringar skulle kunna leda till en ökning av varvets produktionskapacitet, vilket vore oförenligt med rambestämmelserna och den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(26)

Dessutom misstänkte kommissionen att Rolandwerfts investeringar skulle kunna leda till en ökning av varvets produktionskapacitet, vilket vore oförenligt med rambestämmelserna och den gemensamma marknaden.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA

| (27) | Kommissionen mottog synpunkter från stödmottagaren Rolandwerft och från Verband für Schiffbau und Meerestechnik. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen mottog synpunkter från stödmottagaren Rolandwerft och från Verband für Schiffbau und Meerestechnik.

1.   Synpunkter från stödmottagaren Rolandwerft

| (28) | Enligt stödmottagaren ökar investeringsprojektet inte varvets kapacitet att bygga fartyg. Stödmottagaren hänvisar till att varje produktionsökning följs av en kapacitetsökning vid de aktuella befintliga anläggningarna. Det behöver dock inte betyda att varvets kapacitet ökar också totalt sett. I fallet Rolandwerft ledde investeringarna visserligen till en produktionsökning, men det betyder inte att varvets totalkapacitet ökar. I stället absorberas produktivitetsökningen av en ökad intern produktionsverksamhet, då varvet självt sköter tillverkning som tidigare lades ut på entreprenad. Därför ökar inte produktionsvolymen mätt i kompenserade bruttoton (compensated gross tonnes, CGT). |
| --- | --- |

(28)

Enligt stödmottagaren ökar investeringsprojektet inte varvets kapacitet att bygga fartyg. Stödmottagaren hänvisar till att varje produktionsökning följs av en kapacitetsökning vid de aktuella befintliga anläggningarna. Det behöver dock inte betyda att varvets kapacitet ökar också totalt sett. I fallet Rolandwerft ledde investeringarna visserligen till en produktionsökning, men det betyder inte att varvets totalkapacitet ökar. I stället absorberas produktivitetsökningen av en ökad intern produktionsverksamhet, då varvet självt sköter tillverkning som tidigare lades ut på entreprenad. Därför ökar inte produktionsvolymen mätt i kompenserade bruttoton (compensated gross tonnes, CGT).

| (29) | Stödmottagaren lägger fram en översikt över de fartyg som tillverkats de senaste åren samt över varvets orderböcker. År 2004 tillverkade Rolandwerft [...] fartyg, vilket motsvarar cirka [...] CGT. År 2006 planerade man bygga [...] fartyg med en kapacitet på [...]. För 2007 och 2008 eftersträvas en årlig produktionsvolym på [...] CGT. |
| --- | --- |

(29)

Stödmottagaren lägger fram en översikt över de fartyg som tillverkats de senaste åren samt över varvets orderböcker. År 2004 tillverkade Rolandwerft [...] fartyg, vilket motsvarar cirka [...] CGT. År 2006 planerade man bygga [...] fartyg med en kapacitet på [...]. För 2007 och 2008 eftersträvas en årlig produktionsvolym på [...] CGT.

| (30) | Stödmottagaren förklarar att varvet tidigare vid enstaka tillfällen köpt sektioner eller kompletta fartygsskrov av andra företag. Rolandwerfts produktionsvolym kan dock inte ökas genom köp av skrov och sektioner från underleverantörer, eftersom det tar en viss tid att utrusta ett fartyg och de befintliga anläggningarna inte gör det möjligt att effektivt utrusta fler fartyg. Det är till exempel bara möjligt att bygga ett fartyg i taget i de nuvarande hallarna. Hopmonteringen i hall 1 tar ungefär [...] veckor per fartyg. |
| --- | --- |

(30)

Stödmottagaren förklarar att varvet tidigare vid enstaka tillfällen köpt sektioner eller kompletta fartygsskrov av andra företag. Rolandwerfts produktionsvolym kan dock inte ökas genom köp av skrov och sektioner från underleverantörer, eftersom det tar en viss tid att utrusta ett fartyg och de befintliga anläggningarna inte gör det möjligt att effektivt utrusta fler fartyg. Det är till exempel bara möjligt att bygga ett fartyg i taget i de nuvarande hallarna. Hopmonteringen i hall 1 tar ungefär [...] veckor per fartyg.

| (31) | Stödmottagaren lade fram information om produktionsgången vid varvet. Enligt uppgifterna har varvet redan full belastning, och det kommer inte att finnas någon möjlighet att tillverka fler fartyg ens efter det att investeringsprojektet har genomförts. Varvsanläggningarnas totalkapacitet är begränsad till omkring [...]–[...] CGT, vilket man kunde ha uppnått redan innan investeringsprojektet genomfördes genom att anlita underleverantörer. |
| --- | --- |

(31)

Stödmottagaren lade fram information om produktionsgången vid varvet. Enligt uppgifterna har varvet redan full belastning, och det kommer inte att finnas någon möjlighet att tillverka fler fartyg ens efter det att investeringsprojektet har genomförts. Varvsanläggningarnas totalkapacitet är begränsad till omkring [...]–[...] CGT, vilket man kunde ha uppnått redan innan investeringsprojektet genomfördes genom att anlita underleverantörer.

| (32) | Stödmottagaren konstaterar att varvet tack vare investeringsprojektet skulle kunna delta i anbudsförfaranden för att bygga, reparera och bygga om örlogsfartyg. Hittills har varvet inte haft den möjligheten, eftersom arbetena krävde en parallell kajplats. Produktionsvolymen i CGT skulle därför minska jämfört med dagens nivå, eftersom örlogsfartyg inte betraktas som handelsfartyg. Slutligen konstaterar stödmottagaren att även om kommissionen inte delar Tysklands uppfattning att rambestämmelserna inte förbjuder investeringsstöd till projekt som är förknippade med en produktionsökning, saknar det relevans för bedömningen av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden, eftersom det inte är fråga om någon kapacitetsökning. |
| --- | --- |

(32)

Stödmottagaren konstaterar att varvet tack vare investeringsprojektet skulle kunna delta i anbudsförfaranden för att bygga, reparera och bygga om örlogsfartyg. Hittills har varvet inte haft den möjligheten, eftersom arbetena krävde en parallell kajplats. Produktionsvolymen i CGT skulle därför minska jämfört med dagens nivå, eftersom örlogsfartyg inte betraktas som handelsfartyg. Slutligen konstaterar stödmottagaren att även om kommissionen inte delar Tysklands uppfattning att rambestämmelserna inte förbjuder investeringsstöd till projekt som är förknippade med en produktionsökning, saknar det relevans för bedömningen av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden, eftersom det inte är fråga om någon kapacitetsökning.

| (33) | Stödmottagaren anför vidare att investeringarna enbart avser befintliga anläggningar. Särskilt investeringarna i en förlängning av kajen för att båda fartygen skall kunna utrustas direkt från kajanläggningen avser inte byggande av en ny anläggning. Varvet har redan nu två parallella kajplatser för utrustning av fartyg. Stödmottagaren betonar att den parallella kajplatsen innebär en förhöjd säkerhetsrisk och att flottan därför vägrar tilldela Rolandwerft kontrakt. Syftet med den planerade investeringen är att bygga om den nuvarande kajen för att höja dess produktivitet. Stödmottagaren lägger fram uppgifter om hur många veckor per år den parallella kajplatsen har använts och hur den skall användas i framtiden. |
| --- | --- |

(33)

Stödmottagaren anför vidare att investeringarna enbart avser befintliga anläggningar. Särskilt investeringarna i en förlängning av kajen för att båda fartygen skall kunna utrustas direkt från kajanläggningen avser inte byggande av en ny anläggning. Varvet har redan nu två parallella kajplatser för utrustning av fartyg. Stödmottagaren betonar att den parallella kajplatsen innebär en förhöjd säkerhetsrisk och att flottan därför vägrar tilldela Rolandwerft kontrakt. Syftet med den planerade investeringen är att bygga om den nuvarande kajen för att höja dess produktivitet. Stödmottagaren lägger fram uppgifter om hur många veckor per år den parallella kajplatsen har använts och hur den skall användas i framtiden.

| (34) | Stödmottagaren uppger vidare att syftet med förlängningen av kranbanan och installeringen av en kran i samband med förlängningen av kajen är att man skall kunna upphöra med den ineffektiva och kostsamma användningen av de bilkranar och flytande kranar som för närvarande används vid utrustning av fartyg på den parallella kajplatsen. Investeringsprojektet skulle göra det möjligt att utrusta det andra fartyget direkt från kajen, vilket skulle öka kostnadseffektiviteten och produktiviteten. |
| --- | --- |

(34)

Stödmottagaren uppger vidare att syftet med förlängningen av kranbanan och installeringen av en kran i samband med förlängningen av kajen är att man skall kunna upphöra med den ineffektiva och kostsamma användningen av de bilkranar och flytande kranar som för närvarande används vid utrustning av fartyg på den parallella kajplatsen. Investeringsprojektet skulle göra det möjligt att utrusta det andra fartyget direkt från kajen, vilket skulle öka kostnadseffektiviteten och produktiviteten.

2.   Synpunkterna från Verband für Schiffbau und Meerestechnik

| (35) | Det tyska Verband für Schiffbau und Meerestechnik (nedan kallat förbundet) anser att kommissionens misstankar om en eventuell kapacitetsökning saknar grund i rambestämmelserna. Det rådande marknadsläget berättigar inte heller till några betänkligheter, och framför allt leder det planerade stödet inte till att konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

(35)

Det tyska Verband für Schiffbau und Meerestechnik (nedan kallat förbundet) anser att kommissionens misstankar om en eventuell kapacitetsökning saknar grund i rambestämmelserna. Det rådande marknadsläget berättigar inte heller till några betänkligheter, och framför allt leder det planerade stödet inte till att konkurrensen snedvrids.

| (36) | Förbundet anser att gemenskapens politik när det gäller statligt stöd till varvsindustrin har ändrat inriktning under årens lopp. Rambestämmelserna innehåller inga klausuler som förbjuder investeringsstöd för att öka kapaciteten. Förbundet utgår från att sådana klausuler inte längre betraktas som ändamålsenliga. Förbundet påpekar vidare att de sektorspecifika bestämmelser som tidigare ingick i rambestämmelserna har frångåtts i mån av möjlighet. Kapacitetsfrågan nämns endast i samband med nedläggningsstöd. Andra typer av stöd, t.ex. stöd till omstrukturering, omfattas av de allmänna bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(36)

Förbundet anser att gemenskapens politik när det gäller statligt stöd till varvsindustrin har ändrat inriktning under årens lopp. Rambestämmelserna innehåller inga klausuler som förbjuder investeringsstöd för att öka kapaciteten. Förbundet utgår från att sådana klausuler inte längre betraktas som ändamålsenliga. Förbundet påpekar vidare att de sektorspecifika bestämmelser som tidigare ingick i rambestämmelserna har frångåtts i mån av möjlighet. Kapacitetsfrågan nämns endast i samband med nedläggningsstöd. Andra typer av stöd, t.ex. stöd till omstrukturering, omfattas av de allmänna bestämmelserna om statligt stöd.

| (37) | Förbundet hävdar vidare att en snäv tolkning av bestämmelserna strider mot initiativet LeaderSHIP 2015, som är ett led i genomförandet av Lissabonstrategin. Det europeiska näringslivets konkurrenskraft och produktivitet skall ökas med hjälp av investeringar i forskning, utveckling och innovation, vilket kräver investeringar i moderna produktionsanläggningar. Om statligt investeringsstöd inte får åtföljas av kapacitetsökningar strider det mot syftet med initiativet LeaderSHIP 2015, särskilt syftet att befästa och stärka positionen inom vissa marknadssegment. Ett av marknadssegmenten är marknaden för små och medelstora containerfartyg, där Europa fortfarande har en utmärkt position i förhållande till Korea och Kina. |
| --- | --- |

(37)

Förbundet hävdar vidare att en snäv tolkning av bestämmelserna strider mot initiativet LeaderSHIP 2015, som är ett led i genomförandet av Lissabonstrategin. Det europeiska näringslivets konkurrenskraft och produktivitet skall ökas med hjälp av investeringar i forskning, utveckling och innovation, vilket kräver investeringar i moderna produktionsanläggningar. Om statligt investeringsstöd inte får åtföljas av kapacitetsökningar strider det mot syftet med initiativet LeaderSHIP 2015, särskilt syftet att befästa och stärka positionen inom vissa marknadssegment. Ett av marknadssegmenten är marknaden för små och medelstora containerfartyg, där Europa fortfarande har en utmärkt position i förhållande till Korea och Kina.

| (38) | Förbundet anser att de planerade investeringarna inte snedvrider konkurrensen. Det finns ingen överkapacitet för närvarande eftersom det råder högkonjunktur på den globala varvsmarknaden. Efterfrågan är fortsatt gynnsam, men väntas minska något 2008 och 2009. Tack vare den kontinuerligt ökande världshandeln ökar också sjötransporterna. Detta gäller särskilt transporten av industrivaror med containerfartyg. Efterfrågan på större fartyg på 5 000–8 000 TEU, som inte kan anlöpa mindre hamnar, ökar. Det leder i sin tur till en större efterfrågan på mindre feederfartyg som används till att fördela containrarna. Rolandwerft kan tillverka fartyg på högst 900 TEU. |
| --- | --- |

(38)

Förbundet anser att de planerade investeringarna inte snedvrider konkurrensen. Det finns ingen överkapacitet för närvarande eftersom det råder högkonjunktur på den globala varvsmarknaden. Efterfrågan är fortsatt gynnsam, men väntas minska något 2008 och 2009. Tack vare den kontinuerligt ökande världshandeln ökar också sjötransporterna. Detta gäller särskilt transporten av industrivaror med containerfartyg. Efterfrågan på större fartyg på 5 000–8 000 TEU, som inte kan anlöpa mindre hamnar, ökar. Det leder i sin tur till en större efterfrågan på mindre feederfartyg som används till att fördela containrarna. Rolandwerft kan tillverka fartyg på högst 900 TEU.

| (39) | Enligt förbundet är feederfartyg ett viktigt segment inom de tyska varvens affärsområde. De viktigaste konkurrenterna är ändå de kinesiska varven, som är klara marknadsledare med 42,5 % av alla kontrakt på världsmarknaden. Tyskland kommer god tvåa med 26,8 % av kontrakten. |
| --- | --- |

(39)

Enligt förbundet är feederfartyg ett viktigt segment inom de tyska varvens affärsområde. De viktigaste konkurrenterna är ändå de kinesiska varven, som är klara marknadsledare med 42,5 % av alla kontrakt på världsmarknaden. Tyskland kommer god tvåa med 26,8 % av kontrakten.

| (40) | Inom segmentet för fartyg på högst 900 TEU finns det bara ett fåtal europeiska konkurrenter, som framför allt är etablerade i Tyskland och Nederländerna. Förbundet ser en stor tillväxtpotential inom det segmentet. Eftersom de kinesiska varven erbjuder sina fartyg till låga priser kan tyska och andra europeiska varv behålla sin marknadsposition endast genom att hålla hög kvalitet och fortlöpande öka sin produktivitet. |
| --- | --- |

(40)

Inom segmentet för fartyg på högst 900 TEU finns det bara ett fåtal europeiska konkurrenter, som framför allt är etablerade i Tyskland och Nederländerna. Förbundet ser en stor tillväxtpotential inom det segmentet. Eftersom de kinesiska varven erbjuder sina fartyg till låga priser kan tyska och andra europeiska varv behålla sin marknadsposition endast genom att hålla hög kvalitet och fortlöpande öka sin produktivitet.

| (41) | Förbundet framhåller vidare att Kina och Vietnam ökar sin kapacitet att bygga nya fartyg och därmed också ökar sina marknadsandelar. Det här visar att konkurrensen inom varvsindustrin är snarare global än europeisk. |
| --- | --- |

(41)

Förbundet framhåller vidare att Kina och Vietnam ökar sin kapacitet att bygga nya fartyg och därmed också ökar sina marknadsandelar. Det här visar att konkurrensen inom varvsindustrin är snarare global än europeisk.

V.   SYNPUNKTER FRÅN TYSKLAND

| (42) | I sina synpunkter på det formella granskningsförfarandet hänvisar Tyskland till att punkt 26 i rambestämmelserna inte innehåller några bestämmelser om kapacitet. Punkt 26 innehåller i synnerhet inga bestämmelser som förbjuder investeringsstöd för projekt som utöver en produktivitetsökning leder till en kapacitetsökning. Tyskland betonar dessutom att en ökning av produktiviteten är ett av de viktigaste målen för gemenskapens politik inom denna sektor av ekonomin. Syftet med initiativet LeaderSHIP 2015 är att förbättra de europeiska varvens konkurrenskraft och att minska de nackdelar den europeiska varvsindustrin har drabbats av på grund av att fartygsbyggandet i Asien subventioneras. Enligt Tyskland kan detta mål endast nås genom en ökad produktivitet. |
| --- | --- |

(42)

I sina synpunkter på det formella granskningsförfarandet hänvisar Tyskland till att punkt 26 i rambestämmelserna inte innehåller några bestämmelser om kapacitet. Punkt 26 innehåller i synnerhet inga bestämmelser som förbjuder investeringsstöd för projekt som utöver en produktivitetsökning leder till en kapacitetsökning. Tyskland betonar dessutom att en ökning av produktiviteten är ett av de viktigaste målen för gemenskapens politik inom denna sektor av ekonomin. Syftet med initiativet LeaderSHIP 2015 är att förbättra de europeiska varvens konkurrenskraft och att minska de nackdelar den europeiska varvsindustrin har drabbats av på grund av att fartygsbyggandet i Asien subventioneras. Enligt Tyskland kan detta mål endast nås genom en ökad produktivitet.

| (43) | Tyskland menar vidare att man utifrån punkt 3 i rambestämmelserna inte kan dra slutsatsen att effekterna av ett investeringsprojekt på kapaciteten måste beaktas när projektets förenlighet med den gemensamma marknaden bedöms. Dessutom anser Tyskland att det inte längre är de faktorer som anges i punkt 3 i rambestämmelserna som präglar varvssektorn, utan kännetecknande för nuläget är framför allt en välfylld orderstock, höga priser och kapacitetsbrist. |
| --- | --- |

(43)

Tyskland menar vidare att man utifrån punkt 3 i rambestämmelserna inte kan dra slutsatsen att effekterna av ett investeringsprojekt på kapaciteten måste beaktas när projektets förenlighet med den gemensamma marknaden bedöms. Dessutom anser Tyskland att det inte längre är de faktorer som anges i punkt 3 i rambestämmelserna som präglar varvssektorn, utan kännetecknande för nuläget är framför allt en välfylld orderstock, höga priser och kapacitetsbrist.

| (44) | Tyskland betonar dessutom att den europeiska varvsindustrins marknadsandel har minskat under de senaste årtiondena och att Japan, Korea och Kina har ökat sina marknadsandelar med hjälp av statligt stöd. Sådant stöd nämns i punkt 3 c i rambestämmelserna som en av de faktorer som skall beaktas. De europeiska varven måste därför göra allt de kan för att öka sin produktivitet. |
| --- | --- |

(44)

Tyskland betonar dessutom att den europeiska varvsindustrins marknadsandel har minskat under de senaste årtiondena och att Japan, Korea och Kina har ökat sina marknadsandelar med hjälp av statligt stöd. Sådant stöd nämns i punkt 3 c i rambestämmelserna som en av de faktorer som skall beaktas. De europeiska varven måste därför göra allt de kan för att öka sin produktivitet.

| (45) | Enligt tysk uppfattning leder en produktivitetsökning automatiskt till en ökad produktion vid anläggningen. En produktivitetsökning enligt rambestämmelserna kan därför inte betyda att samma volym tillverkas med en mindre insats, dvs. med mindre arbete. Tyskland hänvisar därefter till syftet med regionalstöd, som skall främja regional utveckling och skapande av sysselsättning. En produktivitetsökning kan därför inte i det avseendet leda till att antalet arbetsplatser minskar. |
| --- | --- |

(45)

Enligt tysk uppfattning leder en produktivitetsökning automatiskt till en ökad produktion vid anläggningen. En produktivitetsökning enligt rambestämmelserna kan därför inte betyda att samma volym tillverkas med en mindre insats, dvs. med mindre arbete. Tyskland hänvisar därefter till syftet med regionalstöd, som skall främja regional utveckling och skapande av sysselsättning. En produktivitetsökning kan därför inte i det avseendet leda till att antalet arbetsplatser minskar.

| (46) | Tyskland konstaterar om marknadsläget att frakttrafiken håller på att öka och att en tendens mot större fartyg kan skönjas inom segmentet för containerfartyg. Det finns redan fartyg med en lastkapacitet på 5 000 TEU och i de nya prognoserna talas det redan om fartyg med en lastkapacitet på 8 000 TEU. Eftersom sådana större fartyg bara kan anlöpa ett fåtal hamnar, behövs det ändå mindre fartyg för att fördela lasten vidare. Därför kommer den livliga efterfrågan på de feederfartyg på 850 TEU som Rolandwerft tillverkar inte att försvagas. |
| --- | --- |

(46)

Tyskland konstaterar om marknadsläget att frakttrafiken håller på att öka och att en tendens mot större fartyg kan skönjas inom segmentet för containerfartyg. Det finns redan fartyg med en lastkapacitet på 5 000 TEU och i de nya prognoserna talas det redan om fartyg med en lastkapacitet på 8 000 TEU. Eftersom sådana större fartyg bara kan anlöpa ett fåtal hamnar, behövs det ändå mindre fartyg för att fördela lasten vidare. Därför kommer den livliga efterfrågan på de feederfartyg på 850 TEU som Rolandwerft tillverkar inte att försvagas.

| (47) | Dessutom redogör Tyskland närmare för investeringsprojekten och bifogar bilder för att åskådliggöra åtgärderna och situationen vid varvet. |
| --- | --- |

(47)

Dessutom redogör Tyskland närmare för investeringsprojekten och bifogar bilder för att åskådliggöra åtgärderna och situationen vid varvet.

| (48) | Förlängningen av hall 1 gör det möjligt att bygga ett komplett fartyg i hallen, vilket inte är möjligt för närvarande. Arbetet skulle bli produktivare och effektivare om de nuvarande produktionsytorna fick tak över sig. |
| --- | --- |

(48)

Förlängningen av hall 1 gör det möjligt att bygga ett komplett fartyg i hallen, vilket inte är möjligt för närvarande. Arbetet skulle bli produktivare och effektivare om de nuvarande produktionsytorna fick tak över sig.

| (49) | Tyskland förklarar vidare att ett fartyg som ligger vid kaj 1 för närvarande tar upp bara två tredjedelar av kajen. Den södra änden av den oanvända kajen skall förlängas. Detta leder inte till att en ”ny anläggning” byggs i den mening som avses i rambestämmelserna. När kajen har förlängts utrustas den med en kran som ersätter den nuvarande bilkranen. |
| --- | --- |

(49)

Tyskland förklarar vidare att ett fartyg som ligger vid kaj 1 för närvarande tar upp bara två tredjedelar av kajen. Den södra änden av den oanvända kajen skall förlängas. Detta leder inte till att en ”ny anläggning” byggs i den mening som avses i rambestämmelserna. När kajen har förlängts utrustas den med en kran som ersätter den nuvarande bilkranen.

| (50) | Tyskland hänvisar till att den parallella kajplatsen användes [...] gånger per år (inklusive leveranser) under perioden 2003–2005. Tyskland bekräftar återigen att den parallella kajplatsen kommer att flyttas till den nya kajen. Den nya kajen kommer att användas ungefär lika länge under ett år som den parallella kajplatsen har använts under de senaste åren. Tyskland förklarar vidare att utrustandet av ett fartyg på den parallella kajplatsen medför en större risk, eftersom den erforderliga flytande kranen måste placeras mitt i floden Weser. Därför kommer inga fartyg att utrustas på den parallella kajplatsen vid kaj 1 i framtiden. |
| --- | --- |

(50)

Tyskland hänvisar till att den parallella kajplatsen användes [...] gånger per år (inklusive leveranser) under perioden 2003–2005. Tyskland bekräftar återigen att den parallella kajplatsen kommer att flyttas till den nya kajen. Den nya kajen kommer att användas ungefär lika länge under ett år som den parallella kajplatsen har använts under de senaste åren. Tyskland förklarar vidare att utrustandet av ett fartyg på den parallella kajplatsen medför en större risk, eftersom den erforderliga flytande kranen måste placeras mitt i floden Weser. Därför kommer inga fartyg att utrustas på den parallella kajplatsen vid kaj 1 i framtiden.

| (51) | Enligt Tysklands uppfattning kan förlängningen av utrustningskajen, som skall göra det möjligt att utrusta två fartyg från kajen, inte jämföras med byggandet av en ny anläggning. Det rör sig bara om en liten förlängning av den nuvarande kajen. Också utan investeringsprojektet vore kajen längre än ett feederfartyg, så varvet kan i alla händelser utrusta två kortare fartyg samtidigt. |
| --- | --- |

(51)

Enligt Tysklands uppfattning kan förlängningen av utrustningskajen, som skall göra det möjligt att utrusta två fartyg från kajen, inte jämföras med byggandet av en ny anläggning. Det rör sig bara om en liten förlängning av den nuvarande kajen. Också utan investeringsprojektet vore kajen längre än ett feederfartyg, så varvet kan i alla händelser utrusta två kortare fartyg samtidigt.

| (52) | Tyskland anser att Rolandwerft därför redan har två utrustningsplatser, även om den ena av dem ligger i den ”andra raden”. Eftersom det andra fartyget inte ligger inom räckhåll för kajkranen, måste bilkranar eller flytande kranar användas. Efter förlängningen av kajen blir arbetet betydligt effektivare, eftersom fartyget kan utrustas direkt från kajen. Tyskland betonar dessutom att den tyska flottan vägrar tilldela Rolandwerft kontrakt därför att varvet utrustar fartyg i parallella rader. |
| --- | --- |

(52)

Tyskland anser att Rolandwerft därför redan har två utrustningsplatser, även om den ena av dem ligger i den ”andra raden”. Eftersom det andra fartyget inte ligger inom räckhåll för kajkranen, måste bilkranar eller flytande kranar användas. Efter förlängningen av kajen blir arbetet betydligt effektivare, eftersom fartyget kan utrustas direkt från kajen. Tyskland betonar dessutom att den tyska flottan vägrar tilldela Rolandwerft kontrakt därför att varvet utrustar fartyg i parallella rader.

| (53) | Enligt Tyskland är det inte fråga om att bygga en ny anläggning, om den andra kajplatsen placeras vid en förlängd kaj som redan finns, utan snarare en åtgärd för att öka produktiviteten vid båda kajplatserna, då dessa inte längre är parallella utan ligger efter varandra. De nya kranen som skall monteras på den nya kajen ersätter de nuvarande bilkranarna och flytande kranarna. Arbetet blir produktivare när den nya kranen tas i bruk. |
| --- | --- |

(53)

Enligt Tyskland är det inte fråga om att bygga en ny anläggning, om den andra kajplatsen placeras vid en förlängd kaj som redan finns, utan snarare en åtgärd för att öka produktiviteten vid båda kajplatserna, då dessa inte längre är parallella utan ligger efter varandra. De nya kranen som skall monteras på den nya kajen ersätter de nuvarande bilkranarna och flytande kranarna. Arbetet blir produktivare när den nya kranen tas i bruk.

| (54) | Tyskland betonar att åtgärden därför är nödvändig därför att det är tidsödande och ineffektivt att utrusta ett fartyg som ligger intill ett annat. Dessutom ger projektet Rolandwerft en möjlighet att delta i den tyska flottans anbudsförfaranden för reparation och ombyggnad av fartyg. |
| --- | --- |

(54)

Tyskland betonar att åtgärden därför är nödvändig därför att det är tidsödande och ineffektivt att utrusta ett fartyg som ligger intill ett annat. Dessutom ger projektet Rolandwerft en möjlighet att delta i den tyska flottans anbudsförfaranden för reparation och ombyggnad av fartyg.

| (55) | Tyskland förklarar vidare att Rolandwerft ursprungligen byggde mindre feederfartyg, och då var det möjligt att förtöja två fartyg vid kajen samtidigt. Marknadsefterfrågan koncentrerades emellertid alltmer på bredare och längre feederfartyg, så att det inte längre samtidigt fanns plats för två sådana fartyg placerade efter varandra. Varvet började därför tillämpa metoden att i samband med utrustning och reparation av fartyg förtöja ett andra fartyg parallellt med det fartyg som låg direkt vid kajen. Kajförlängningen innebär endast att anläggningarna anpassas till längre fartyg. |
| --- | --- |

(55)

Tyskland förklarar vidare att Rolandwerft ursprungligen byggde mindre feederfartyg, och då var det möjligt att förtöja två fartyg vid kajen samtidigt. Marknadsefterfrågan koncentrerades emellertid alltmer på bredare och längre feederfartyg, så att det inte längre samtidigt fanns plats för två sådana fartyg placerade efter varandra. Varvet började därför tillämpa metoden att i samband med utrustning och reparation av fartyg förtöja ett andra fartyg parallellt med det fartyg som låg direkt vid kajen. Kajförlängningen innebär endast att anläggningarna anpassas till längre fartyg.

| (56) | Tyskland konstaterar att Rolandwerft tidigare vid enstaka tillfällen har samarbetat med Peene-varvet och utrustat fartygsskrov som Peene-varvet har förtillverkat. På senare tid har Rolandwerft dock endast tillverkat fartyg som helt och hållet tillverkats vid det egna varvet. Tyskland förklarar att reparationsverksamheten inte kan utökas så länge som den nuvarande nybyggnadsvolymen bibehålls. En del av reparationsarbetena utförs på land. Därför behövs det en utebyggplats, som dock redan används till att bygga nya fartyg. |
| --- | --- |

(56)

Tyskland konstaterar att Rolandwerft tidigare vid enstaka tillfällen har samarbetat med Peene-varvet och utrustat fartygsskrov som Peene-varvet har förtillverkat. På senare tid har Rolandwerft dock endast tillverkat fartyg som helt och hållet tillverkats vid det egna varvet. Tyskland förklarar att reparationsverksamheten inte kan utökas så länge som den nuvarande nybyggnadsvolymen bibehålls. En del av reparationsarbetena utförs på land. Därför behövs det en utebyggplats, som dock redan används till att bygga nya fartyg.

| (57) | Tyskland förklarar vidare att den nya kranen inte enbart kommer att användas vid den nya kajen, utan att den också leder till en optimering av kapaciteten att lyfta last vid den ursprungliga kajen, eftersom den ökar den maximala lyftkraften vid den ursprungliga kajen. |
| --- | --- |

(57)

Tyskland förklarar vidare att den nya kranen inte enbart kommer att användas vid den nya kajen, utan att den också leder till en optimering av kapaciteten att lyfta last vid den ursprungliga kajen, eftersom den ökar den maximala lyftkraften vid den ursprungliga kajen.

| (58) | Tyskland hänvisar till att förbundet delar denna ståndpunkt. Tyskland anser att förbundets ställningstagande har stor tyngd, eftersom det företräder den tyska sjötransportsektorns, de tyska varvens och deras leverantörers politiska och ekonomiska intressen. Dessutom har förbundet i egenskap av företrädare för olika intressegrupper tillgång till senaste information om marknaden. Om förbundet finner att det planerade stödet till Rolandwerft inte är till nackdel för den tyska varvsindustrin borde kommissionen ta hänsyn till detta. Tyskland framhåller vidare att inga negativa ställningstaganden som riktar sig mot stödet har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(58)

Tyskland hänvisar till att förbundet delar denna ståndpunkt. Tyskland anser att förbundets ställningstagande har stor tyngd, eftersom det företräder den tyska sjötransportsektorns, de tyska varvens och deras leverantörers politiska och ekonomiska intressen. Dessutom har förbundet i egenskap av företrädare för olika intressegrupper tillgång till senaste information om marknaden. Om förbundet finner att det planerade stödet till Rolandwerft inte är till nackdel för den tyska varvsindustrin borde kommissionen ta hänsyn till detta. Tyskland framhåller vidare att inga negativa ställningstaganden som riktar sig mot stödet har inkommit till kommissionen.

| (59) | När det gäller stödmottagarens egna synpunkter betonar Tyskland att Rolandwerft anser att investeringsprojektet inte leder till någon kapacitetsökning. Tyskland bekräftar att man inte anser den här frågan relevant för bedömningen av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(59)

När det gäller stödmottagarens egna synpunkter betonar Tyskland att Rolandwerft anser att investeringsprojektet inte leder till någon kapacitetsökning. Tyskland bekräftar att man inte anser den här frågan relevant för bedömningen av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden.

VI.   BEDÖMNING

1.   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

| (60) | Enligt artikel 87 i EG-fördraget är stöd som lämnas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt EG-domstolens och förstainstansrättens rättspraxis uppfylls villkoret att handeln skall påverkas om det stödmottagande företaget ägnar sig åt ekonomisk verksamhet som omfattar handel mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(60)

Enligt artikel 87 i EG-fördraget är stöd som lämnas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt EG-domstolens och förstainstansrättens rättspraxis uppfylls villkoret att handeln skall påverkas om det stödmottagande företaget ägnar sig åt ekonomisk verksamhet som omfattar handel mellan medlemsstater.

| (61) | Stödet beviljas av delstaten Niedersachsen och skall således betraktas som statligt stöd. Det ger Rolandwerft en fördel som varvet inte hade fått på marknaden. Rolandwerft bygger havsgående fartyg. Eftersom sådana fartyg omfattas av handel hotar åtgärden snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstater. Stödet är följaktligen ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget och skall bedömas därefter. |
| --- | --- |

(61)

Stödet beviljas av delstaten Niedersachsen och skall således betraktas som statligt stöd. Det ger Rolandwerft en fördel som varvet inte hade fått på marknaden. Rolandwerft bygger havsgående fartyg. Eftersom sådana fartyg omfattas av handel hotar åtgärden snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstater. Stödet är följaktligen ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget och skall bedömas därefter.

2.   Undantag enligt artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget

| (62) | I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget anges vilka undantag från det generella stödförbudet i artikel 87.1 som kan komma i fråga. |
| --- | --- |

(62)

I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget anges vilka undantag från det generella stödförbudet i artikel 87.1 som kan komma i fråga.

| (63) | Kommissionen har utfärdat rambestämmelser för bedömning av stöd inom varvssektorn. De innehåller särskilda bestämmelser om stöd till varvsindustrin, i den mån varvssektorns särdrag kräver särbehandling. I rambestämmelserna avser ”nybyggnad av fartyg” nybyggnad inom gemenskapen av havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Med ”reparation av fartyg” avses reparation eller återställande i gott skick inom gemenskapen av havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Rolandwerfts affärsverksamhet omfattas av dessa definitioner, så stödet i fråga skall bedömas mot bakgrund av rambestämmelserna. Rolandwerft tillverkar inga fiskefartyg för gemenskapen. Enligt riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (5) får varv inte beviljas stöd för nybyggnad av fiskefartyg. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen har utfärdat rambestämmelser för bedömning av stöd inom varvssektorn. De innehåller särskilda bestämmelser om stöd till varvsindustrin, i den mån varvssektorns särdrag kräver särbehandling. I rambestämmelserna avser ”nybyggnad av fartyg” nybyggnad inom gemenskapen av havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Med ”reparation av fartyg” avses reparation eller återställande i gott skick inom gemenskapen av havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Rolandwerfts affärsverksamhet omfattas av dessa definitioner, så stödet i fråga skall bedömas mot bakgrund av rambestämmelserna. Rolandwerft tillverkar inga fiskefartyg för gemenskapen. Enligt riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (5) får varv inte beviljas stöd för nybyggnad av fiskefartyg.

| (64) | I punkt 26 i rambestämmelserna heter det att ”Regionalstöd för nybyggnad, reparation eller ombyggnad av fartyg kan betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden bara om det beviljas för investeringar för att förbättra eller modernisera befintliga varv i syfte att öka produktiviteten i befintliga anläggningar och inte är kopplat till en finansiell omstrukturering av varvet/varven i fråga”. |
| --- | --- |

(64)

I punkt 26 i rambestämmelserna heter det att ”Regionalstöd för nybyggnad, reparation eller ombyggnad av fartyg kan betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden bara om det beviljas för investeringar för att förbättra eller modernisera befintliga varv i syfte att öka produktiviteten i befintliga anläggningar och inte är kopplat till en finansiell omstrukturering av varvet/varven i fråga”.

| (65) | Stödnivån får inte överstiga 12,5 % eller det tillämpliga taket för regionalstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, beroende på vilket som är lägre. I det här fallet skall taket på 12,5 % tillämpas. Dessutom skall stödet begränsas till de stödberättigande kostnaderna enligt definitionen i de tillämpliga riktlinjerna för statligt regionalstöd (6). |
| --- | --- |

(65)

Stödnivån får inte överstiga 12,5 % eller det tillämpliga taket för regionalstöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, beroende på vilket som är lägre. I det här fallet skall taket på 12,5 % tillämpas. Dessutom skall stödet begränsas till de stödberättigande kostnaderna enligt definitionen i de tillämpliga riktlinjerna för statligt regionalstöd (6).

| (66) | Syftet med dessa investeringsåtgärder är att rationalisera produktionsprocessen vid Rolandwerft genom att förbättra utrustningen vid anläggningarna och genom att lägga tak över det område som tidigare låg utomhus. Dessa åtgärder kan därför betraktas som investeringar i modernisering eller sanering av ett befintligt varv. |
| --- | --- |

(66)

Syftet med dessa investeringsåtgärder är att rationalisera produktionsprocessen vid Rolandwerft genom att förbättra utrustningen vid anläggningarna och genom att lägga tak över det område som tidigare låg utomhus. Dessa åtgärder kan därför betraktas som investeringar i modernisering eller sanering av ett befintligt varv.

| (67) | En del av projektet avser förlängningen av hall 1 samt förlängningen av hall 3 mot nordväst och sydost. Kommissionen anser att förlängningen av fartygshallarna avser befintliga anläggningar. Projektet leder de facto inte till att det byggs en ny kompletterande fartygshall. Syftet med förlängningen är bara att nybyggnad av fartyg som tidigare skett utomhus nu skall börja utföras inne i hallen. |
| --- | --- |

(67)

En del av projektet avser förlängningen av hall 1 samt förlängningen av hall 3 mot nordväst och sydost. Kommissionen anser att förlängningen av fartygshallarna avser befintliga anläggningar. Projektet leder de facto inte till att det byggs en ny kompletterande fartygshall. Syftet med förlängningen är bara att nybyggnad av fartyg som tidigare skett utomhus nu skall börja utföras inne i hallen.

| (68) | Övriga investeringar i hall 3, som syftar till att förlänga kranbanan och bredda hallporten samt modernisera kölblocken, skall också betraktas som investeringar i befintliga anläggningar. Kommissionen anser vidare att förlängningen av kranbanan på kaj 1 och investeringarna i moderna svetsautomater också är investeringar i befintliga anläggningar. Detta ansåg kommissionen redan i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(68)

Övriga investeringar i hall 3, som syftar till att förlänga kranbanan och bredda hallporten samt modernisera kölblocken, skall också betraktas som investeringar i befintliga anläggningar. Kommissionen anser vidare att förlängningen av kranbanan på kaj 1 och investeringarna i moderna svetsautomater också är investeringar i befintliga anläggningar. Detta ansåg kommissionen redan i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande.

| (69) | Kommissionen utgår från att syftet med investeringarna är att öka produktiviteten vid befintliga anläggningar. Förlängningen av hallarna kommer att leda till ökad produktivitet, eftersom arbetet numera kan utföras oberoende av väderlek. Breddningen av portarna i hall 3 leder till en betydande kostnadssänkning, eftersom sektionerna inte längre måste vändas och eftersom djupare sektioner kan byggas. Detsamma gäller förlängningen av kranbanan i hall 3 och på kaj 1, som avlägsnar behovet av [...] bilkranar, anskaffningen av hydrauliska kölblock, varefter det inte längre är nödvändigt att manuellt rikta enskilda sektioner med hjälp av bilkranar, och anskaffningen av svetsautomater, som sparar tid och pengar jämfört med manuell svetsning. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen utgår från att syftet med investeringarna är att öka produktiviteten vid befintliga anläggningar. Förlängningen av hallarna kommer att leda till ökad produktivitet, eftersom arbetet numera kan utföras oberoende av väderlek. Breddningen av portarna i hall 3 leder till en betydande kostnadssänkning, eftersom sektionerna inte längre måste vändas och eftersom djupare sektioner kan byggas. Detsamma gäller förlängningen av kranbanan i hall 3 och på kaj 1, som avlägsnar behovet av [...] bilkranar, anskaffningen av hydrauliska kölblock, varefter det inte längre är nödvändigt att manuellt rikta enskilda sektioner med hjälp av bilkranar, och anskaffningen av svetsautomater, som sparar tid och pengar jämfört med manuell svetsning.

| (70) | Investeringsprojektet har en tydlig effekt på produktiviteten, men däremot är kapacitetseffekterna obetydliga, eftersom inga nya anläggningar uppstår och eftersom alla kapacitetsökningar bara är en följd av den ökade produktiviteten vid de befintliga anläggningarna. Stödmottagaren hänvisade också till att produktivitetsökningen inte i sig leder till någon ökad kapacitet vid varvet mätt i kompenserade bruttoton, eftersom produktivitetsökningen absorberas av en ökad intern produktion vid anläggningarna, då varvet självt sköter tillverkning som tidigare lades ut på entreprenad. Kommissionen anser därför att det inte är fråga om någon oproportionerlig ökning av kapaciteten. |
| --- | --- |

(70)

Investeringsprojektet har en tydlig effekt på produktiviteten, men däremot är kapacitetseffekterna obetydliga, eftersom inga nya anläggningar uppstår och eftersom alla kapacitetsökningar bara är en följd av den ökade produktiviteten vid de befintliga anläggningarna. Stödmottagaren hänvisade också till att produktivitetsökningen inte i sig leder till någon ökad kapacitet vid varvet mätt i kompenserade bruttoton, eftersom produktivitetsökningen absorberas av en ökad intern produktion vid anläggningarna, då varvet självt sköter tillverkning som tidigare lades ut på entreprenad. Kommissionen anser därför att det inte är fråga om någon oproportionerlig ökning av kapaciteten.

| (71) | Kommissionens slutsats blir därför att åtgärderna 1–6 i tabellen i punkt 22 kan betraktas som investeringar i modernisering eller sanering av ett befintligt varv för att öka produktiviteten vid befintliga anläggningar. Kostnaderna på 8 360 000 euro i samband med detta skall således betraktas som stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionens slutsats blir därför att åtgärderna 1–6 i tabellen i punkt 22 kan betraktas som investeringar i modernisering eller sanering av ett befintligt varv för att öka produktiviteten vid befintliga anläggningar. Kostnaderna på 8 360 000 euro i samband med detta skall således betraktas som stödberättigande kostnader.

| (72) | Åtgärderna 7 och 8 i tabellen i punkt 22 avser byggande av en ny kompletterande kaj och anskaffning av en ny kran. Kommissionen anser att dessa investeringar kan klassificeras som sanerings- och moderniseringsåtgärder av två orsaker. För det första brukade Rolandwerft redan före investeringsprojektet utrusta och reparera två fartyg samtidigt genom att förtöja ett fartyg parallellt intill det fartyg som låg direkt vid kajen. Det var en ineffektiv och kostnadsintensiv metod. Tack vare investeringarna kan två fartyg förtöjas direkt vid kajen vid Rolandwerft och på det sättet kan båda fartygen utrustas under gynnsammare förutsättningar. För det andra är dessa investeringar de sista i en rad investeringar som inleddes 1999 för att anpassa varvet till byggande av större fartyg. Varvet hade ställt om sin produktion eftersom efterfrågan hade förskjutits från betydligt mindre feederfartyg till de feederfartyg som tillverkas vid Rolandwerft i dag. Kommissionen är av den uppfattningen att en anpassning av produktionen till efterfrågan på marknaden kan ses som en modernisering. |
| --- | --- |

(72)

Åtgärderna 7 och 8 i tabellen i punkt 22 avser byggande av en ny kompletterande kaj och anskaffning av en ny kran. Kommissionen anser att dessa investeringar kan klassificeras som sanerings- och moderniseringsåtgärder av två orsaker. För det första brukade Rolandwerft redan före investeringsprojektet utrusta och reparera två fartyg samtidigt genom att förtöja ett fartyg parallellt intill det fartyg som låg direkt vid kajen. Det var en ineffektiv och kostnadsintensiv metod. Tack vare investeringarna kan två fartyg förtöjas direkt vid kajen vid Rolandwerft och på det sättet kan båda fartygen utrustas under gynnsammare förutsättningar. För det andra är dessa investeringar de sista i en rad investeringar som inleddes 1999 för att anpassa varvet till byggande av större fartyg. Varvet hade ställt om sin produktion eftersom efterfrågan hade förskjutits från betydligt mindre feederfartyg till de feederfartyg som tillverkas vid Rolandwerft i dag. Kommissionen är av den uppfattningen att en anpassning av produktionen till efterfrågan på marknaden kan ses som en modernisering.

| (73) | Syftet med investeringarna är också att öka produktiviteten vid de befintliga anläggningarna. Att utrusta fartyg vid den ursprungliga kajen blir mer ekonomiskt, då fartygen inte längre ligger bredvid varandra och då man inte längre behöver gå över det fartyg som ligger vid kajen. Även om det finns fog för antagandet att den nya kajen inte enbart innebär att en redan befintlig anläggning flyttas, anser kommissionen ändå att byggandet av den nya utrustningskajen leder till att produktiviteten ökar vid den ursprungliga kajen. |
| --- | --- |

(73)

Syftet med investeringarna är också att öka produktiviteten vid de befintliga anläggningarna. Att utrusta fartyg vid den ursprungliga kajen blir mer ekonomiskt, då fartygen inte längre ligger bredvid varandra och då man inte längre behöver gå över det fartyg som ligger vid kajen. Även om det finns fog för antagandet att den nya kajen inte enbart innebär att en redan befintlig anläggning flyttas, anser kommissionen ändå att byggandet av den nya utrustningskajen leder till att produktiviteten ökar vid den ursprungliga kajen.

| (74) | Också den andra kranen, som kommer att monteras på den förlängda kajen, leder till en produktivitetsökning vid den ursprungliga kajen. De båda kranarna har tillsammans en lyftkraft på totalt 85 ton, vilket skall jämföras med den tidigare maximala lyftkraften på 50 ton. Det betyder att kajkranarna kommer att kunna lyfta last som tidigare krävde en flytande kran. Efter investeringarna behövs de flytande kranarna bara till att montera in fartygsmotorn. Övrigt lyftarbete kan utföras med de båda kranarna på den förlängda kajen. För det andra kommer den ursprungliga kranen ofta att användas vid arbeten som utförs på en byggplats utomhus strax bakom kajen. Efter investeringarna kan den andra kranen användas när den första kranen behövs för arbeten på denna utebyggplats. På så sätt behöver arbetet med att utrusta fartyg inte avbrytas i sådana faser. |
| --- | --- |

(74)

Också den andra kranen, som kommer att monteras på den förlängda kajen, leder till en produktivitetsökning vid den ursprungliga kajen. De båda kranarna har tillsammans en lyftkraft på totalt 85 ton, vilket skall jämföras med den tidigare maximala lyftkraften på 50 ton. Det betyder att kajkranarna kommer att kunna lyfta last som tidigare krävde en flytande kran. Efter investeringarna behövs de flytande kranarna bara till att montera in fartygsmotorn. Övrigt lyftarbete kan utföras med de båda kranarna på den förlängda kajen. För det andra kommer den ursprungliga kranen ofta att användas vid arbeten som utförs på en byggplats utomhus strax bakom kajen. Efter investeringarna kan den andra kranen användas när den första kranen behövs för arbeten på denna utebyggplats. På så sätt behöver arbetet med att utrusta fartyg inte avbrytas i sådana faser.

| (75) | Kommissionen drar därför slutsatsen att syftet med investeringarna är att öka produktiviteten vid de befintliga anläggningarna. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen drar därför slutsatsen att syftet med investeringarna är att öka produktiviteten vid de befintliga anläggningarna.

| (76) | Kommissionen anser vidare att investeringarna inte kommer att leda till en oproportionerligt stor ökning av kapaciteten. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen anser vidare att investeringarna inte kommer att leda till en oproportionerligt stor ökning av kapaciteten.

| (77) | Kommissionen konstaterar inledningsvis att två fartyg har utrustats samtidigt vid Rolandwerft i 15 års tid. Att utrusta fartyg som ligger parallellt intill varandra var tänkt som en tillfällig lösning i väntan på att investeringarna skulle genomföras. Att den tillfälliga lösningen blev så pass långvarig beror enligt uppgifter från Tyskland på det speciella marknadsläget och de specifika förhållandena vid varvet. Varvets ägare, Hegemann-koncernen, hade beslutat att i första hand investera de disponibla medlen i Peene-varvet. Efter det att omstruktureringen av Peene-varvet slutförts 2005 och marknaden återhämtat sig kunde Hegemann-koncernen nu avsluta projektet med att modernisera Rolandwerft. Eftersom varvet under de senaste 15 åren regelbundet har utrustat två fartyg samtidigt (bortsett från avbrott under perioder av låg efterfrågan), ser kommissionen ingen anledning anta att Rolandwerft skulle ha haft kapacitet att utrusta bara ett fartyg före investeringarna. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen konstaterar inledningsvis att två fartyg har utrustats samtidigt vid Rolandwerft i 15 års tid. Att utrusta fartyg som ligger parallellt intill varandra var tänkt som en tillfällig lösning i väntan på att investeringarna skulle genomföras. Att den tillfälliga lösningen blev så pass långvarig beror enligt uppgifter från Tyskland på det speciella marknadsläget och de specifika förhållandena vid varvet. Varvets ägare, Hegemann-koncernen, hade beslutat att i första hand investera de disponibla medlen i Peene-varvet. Efter det att omstruktureringen av Peene-varvet slutförts 2005 och marknaden återhämtat sig kunde Hegemann-koncernen nu avsluta projektet med att modernisera Rolandwerft. Eftersom varvet under de senaste 15 åren regelbundet har utrustat två fartyg samtidigt (bortsett från avbrott under perioder av låg efterfrågan), ser kommissionen ingen anledning anta att Rolandwerft skulle ha haft kapacitet att utrusta bara ett fartyg före investeringarna.

| (78) | I tekniskt hänseende hindrar flaskhalsar i de tidigare arbetsfaserna, dvs. i varvshallarna och på utebyggplatsen, Rolandwerft från att öka sin produktion av nya fartyg och sin reparationsverksamhet. Hallarna och utebyggplatsen är redan fullt belastade, vilket hindrar en eventuell produktionsökning. När det gäller reparationsverksamheten förklarade Tyskland att cirka 50 % av varje reparationsuppdrag måste utföras på land, dvs. på utebyggplatsen, men att dess kapacitet redan är fullt utnyttjad på grund av nybyggnad av fartyg. Därför är extra reparationsarbeten möjliga bara i stället för och inte utöver nybyggnad av fartyg. Samma argument gäller för ombyggnad av fartyg. Eftersom investeringarna inte avser flaskhalsarna kan kapaciteten att bygga, reparera och bygga om fartyg inte öka. Dessutom måste det framhållas att det skulle kräva stora insatser att arbeta bort dessa flaskhalsar, som är typiska för det här varvet, eftersom det skulle kräva en fördubbling av produktionsprocessen. |
| --- | --- |

(78)

I tekniskt hänseende hindrar flaskhalsar i de tidigare arbetsfaserna, dvs. i varvshallarna och på utebyggplatsen, Rolandwerft från att öka sin produktion av nya fartyg och sin reparationsverksamhet. Hallarna och utebyggplatsen är redan fullt belastade, vilket hindrar en eventuell produktionsökning. När det gäller reparationsverksamheten förklarade Tyskland att cirka 50 % av varje reparationsuppdrag måste utföras på land, dvs. på utebyggplatsen, men att dess kapacitet redan är fullt utnyttjad på grund av nybyggnad av fartyg. Därför är extra reparationsarbeten möjliga bara i stället för och inte utöver nybyggnad av fartyg. Samma argument gäller för ombyggnad av fartyg. Eftersom investeringarna inte avser flaskhalsarna kan kapaciteten att bygga, reparera och bygga om fartyg inte öka. Dessutom måste det framhållas att det skulle kräva stora insatser att arbeta bort dessa flaskhalsar, som är typiska för det här varvet, eftersom det skulle kräva en fördubbling av produktionsprocessen.

| (79) | Kommissionen har vidare undersökt om den nya kajen skulle leda till en ökning av varvets kapacitet när det gäller att utrusta fartygsskrov som tillverkats av något annat företag. Också i det fallet är det varvshallarna som utgör flaskhalsen. Medan de nya fartyg som byggs vid Rolandwerft förutrustas i varvets hallar, är fartygsskrov som tillverkats av något annat företag i regel nästan tomma och kräver omfattande utrustningsarbeten. Att utrusta dessa fartygsskrov kräver tekniska anläggningar på kajen som normalt sett behövs i hallarna för nybyggnad av fartyg. När varvshallarna och de anläggningar som hör till dem är fullt belastade, kan anläggningarna inte samtidigt användas till att utrusta fartygsskrov. Därför kan Rolandwerft inte utvidga sin verksamhet när det gäller att utrusta fartygsskrov som tillverkats av något annat företag och samtidigt bibehålla sin nuvarande höga nivå på området nybyggnad och reparation av fartyg. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen har vidare undersökt om den nya kajen skulle leda till en ökning av varvets kapacitet när det gäller att utrusta fartygsskrov som tillverkats av något annat företag. Också i det fallet är det varvshallarna som utgör flaskhalsen. Medan de nya fartyg som byggs vid Rolandwerft förutrustas i varvets hallar, är fartygsskrov som tillverkats av något annat företag i regel nästan tomma och kräver omfattande utrustningsarbeten. Att utrusta dessa fartygsskrov kräver tekniska anläggningar på kajen som normalt sett behövs i hallarna för nybyggnad av fartyg. När varvshallarna och de anläggningar som hör till dem är fullt belastade, kan anläggningarna inte samtidigt användas till att utrusta fartygsskrov. Därför kan Rolandwerft inte utvidga sin verksamhet när det gäller att utrusta fartygsskrov som tillverkats av något annat företag och samtidigt bibehålla sin nuvarande höga nivå på området nybyggnad och reparation av fartyg.

| (80) | Tyskland har dessutom uppgett att Rolandwerft för närvarande inte utrustar fartygsskrov och inte heller planerar sådan verksamhet. Under år med stark efterfrågan är en sådan verksamhet mycket osannolik, eftersom potentiella leverantörer av fartygsskrov har orderböckerna fyllda för flera år framåt och Rolandwerft därför inte kan skaffa förtillverkade fartygsskrov av erforderlig kvalitet på marknaden. Den affärsverksamhet Rolandwerft faktiskt bedrivit under de senaste åren bekräftar denna uppgift, eftersom inga extra förtillverkade fartygsskrov har utrustats vid varvet, även om det hade varit teoretiskt möjligt att genomföra vid den parallella kajplatsen. Dessutom har Tyskland anfört att det kan antas att också Rolandwerfts orderstock skulle krympa vid en tillbakagång på marknaden, då varvets leverantörer återigen skulle ha ledig kapacitet och de skulle finnas fartygsskrov att tillgå på marknaden, I ett sådant fall skulle Rolandwerft av ekonomiska skäl snarare utnyttja sin egen kapacitet till att bygga egna fartygsskrov än till att utrusta förtillverkade fartygsskrov. Även om varvet utrustade förtillverkade fartygsskrov skulle en sådan verksamhet inte komplettera nybyggnad av fartyg utan ersätta den. |
| --- | --- |

(80)

Tyskland har dessutom uppgett att Rolandwerft för närvarande inte utrustar fartygsskrov och inte heller planerar sådan verksamhet. Under år med stark efterfrågan är en sådan verksamhet mycket osannolik, eftersom potentiella leverantörer av fartygsskrov har orderböckerna fyllda för flera år framåt och Rolandwerft därför inte kan skaffa förtillverkade fartygsskrov av erforderlig kvalitet på marknaden. Den affärsverksamhet Rolandwerft faktiskt bedrivit under de senaste åren bekräftar denna uppgift, eftersom inga extra förtillverkade fartygsskrov har utrustats vid varvet, även om det hade varit teoretiskt möjligt att genomföra vid den parallella kajplatsen. Dessutom har Tyskland anfört att det kan antas att också Rolandwerfts orderstock skulle krympa vid en tillbakagång på marknaden, då varvets leverantörer återigen skulle ha ledig kapacitet och de skulle finnas fartygsskrov att tillgå på marknaden, I ett sådant fall skulle Rolandwerft av ekonomiska skäl snarare utnyttja sin egen kapacitet till att bygga egna fartygsskrov än till att utrusta förtillverkade fartygsskrov. Även om varvet utrustade förtillverkade fartygsskrov skulle en sådan verksamhet inte komplettera nybyggnad av fartyg utan ersätta den.

| (81) | Kommissionen konstaterar att även om investeringarna hypotetiskt ledde till en svag kapacitetsökning när det gäller att utrusta fartygsskrov som tillverkats av något annat företag, skulle en sådan ökning av anförda tekniska skäl i alla händelser vara minimal. Eftersom den uppnådda produktivitetsökningen, främst tack vare kostnadsbesparingarna då hyrkranar inte längre behövs, vore betydande kan en obetydlig kapacitetsökning på grund av ibland förekommande utrustning av fartygsskrov inte betraktas som oproportionerlig. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen konstaterar att även om investeringarna hypotetiskt ledde till en svag kapacitetsökning när det gäller att utrusta fartygsskrov som tillverkats av något annat företag, skulle en sådan ökning av anförda tekniska skäl i alla händelser vara minimal. Eftersom den uppnådda produktivitetsökningen, främst tack vare kostnadsbesparingarna då hyrkranar inte längre behövs, vore betydande kan en obetydlig kapacitetsökning på grund av ibland förekommande utrustning av fartygsskrov inte betraktas som oproportionerlig.

| (82) | Kommissionen konstaterar vidare att Rolandwerft till stöd för sitt påstående att ingen kapacitetsökning eftersträvas har utfäst sig att inte utvidga användningen av den nya kajen under en femårsperiod. Det här frivilliga åtagandet från Tysklands sida innebär att varvet begränsar sin verksamhet på den nya kajen när det gäller nybyggnad av fartyg, utrustande av förtillverkade fartygsskrov samt reparation och ombyggnad av fartyg till [...] per år under fem år efter det att investeringarna i den nya kajen har slutförts. Användningen av den nya kajen under bara [...] motsvarar den verksamhetsplan för de närmaste åren som varvet lagt fram för kommissionen. Dessutom har Rolandwerft förbundit sig att inte bygga två fartyg parallellt under samma period. Kommissionen konstaterar att dessa åtaganden inte kan betraktas som bevis för att investeringarna inte leder till en kapacitetsökning. Kommissionen anser dock att åtagandena är ytterligare ett bevis för att de tekniska, praktiska och ekonomiska skäl som stödmottagaren har åberopat är berättigade och att syftet med investeringarna inte är att öka kapaciteten utan att öka produktiviteten. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen konstaterar vidare att Rolandwerft till stöd för sitt påstående att ingen kapacitetsökning eftersträvas har utfäst sig att inte utvidga användningen av den nya kajen under en femårsperiod. Det här frivilliga åtagandet från Tysklands sida innebär att varvet begränsar sin verksamhet på den nya kajen när det gäller nybyggnad av fartyg, utrustande av förtillverkade fartygsskrov samt reparation och ombyggnad av fartyg till [...] per år under fem år efter det att investeringarna i den nya kajen har slutförts. Användningen av den nya kajen under bara [...] motsvarar den verksamhetsplan för de närmaste åren som varvet lagt fram för kommissionen. Dessutom har Rolandwerft förbundit sig att inte bygga två fartyg parallellt under samma period. Kommissionen konstaterar att dessa åtaganden inte kan betraktas som bevis för att investeringarna inte leder till en kapacitetsökning. Kommissionen anser dock att åtagandena är ytterligare ett bevis för att de tekniska, praktiska och ekonomiska skäl som stödmottagaren har åberopat är berättigade och att syftet med investeringarna inte är att öka kapaciteten utan att öka produktiviteten.

| (83) | Kommissionen anser därför att investeringarna i den nya kajen och anskaffningen av den nya kranen har till syfte att sanera eller modernisera ett befintligt varv för att öka produktiviteten vid de befintliga anläggningarna. Investeringen leder inte till en oproportionerligt stor kapacitetsökning. Kommissionen anser därför att byggandet av en ny kaj och anskaffningen av den nya kranen uppfyller villkoren för regionalt investeringsstöd i rambestämmelserna. Därför är investeringarna på 4 640 000 euro stödberättigande. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen anser därför att investeringarna i den nya kajen och anskaffningen av den nya kranen har till syfte att sanera eller modernisera ett befintligt varv för att öka produktiviteten vid de befintliga anläggningarna. Investeringen leder inte till en oproportionerligt stor kapacitetsökning. Kommissionen anser därför att byggandet av en ny kaj och anskaffningen av den nya kranen uppfyller villkoren för regionalt investeringsstöd i rambestämmelserna. Därför är investeringarna på 4 640 000 euro stödberättigande.

VII.   SLUTSATS

| (84) | Kommissionens slutsats är att det planerade regionalstödet till Rolandwerft, som uppgår till 12 % av 13 000 000 euro, dvs. 1 560 000 euro, uppfyller villkoren för regionalstöd i rambestämmelserna. Det planerade stödet uppfyller därför alla villkor för förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionens slutsats är att det planerade regionalstödet till Rolandwerft, som uppgår till 12 % av 13 000 000 euro, dvs. 1 560 000 euro, uppfyller villkoren för regionalstöd i rambestämmelserna. Det planerade stödet uppfyller därför alla villkor för förenlighet med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 12 % av 13 000 000 euro, dvs. 1 560 000 euro, som Tyskland planerar bevilja Rolandwerft är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 317, 30.12.2003, s. 11.

1

(2)  EUT C 124, 20.5.2003, s. 36.

2

(3)  Affärshemlighet.

3

(4)  Det 34:e ramprogrammet för förbundsstatens och delstaternas gemensamma initiativ för förbättring av den regionala näringsstrukturen (ärende nr N641/2002, kommissionens beslut av den 2 april 2003).

4

(5)  EUT C 229, 14.9.2004, s. 5.

5

(6)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 74.

6

---

| 30.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 112/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 112/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2006

om den stödordning som Frankrike har genomfört enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen – Statligt stöd C46/2004 (f.d. NN65/2004)

[delgivet med nr K(2006) 6629]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/256/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2, första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter,

och av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 19 februari 2004 (D/51178) sände kommissionen en begäran om upplysningar till de franska myndigheterna om den skatteordning för leasing, som omfattar vissa företag som budgetministern godkänt, som infördes genom artikel 77 i lag nr 98–546 av den 2 juli 1998 avseende diverse ekonomiska och finansiella åtgärder (2). Genom en skrivelse av den 18 mars 2004 begärde de franska myndigheterna en förlängning av den tidsfrist som hade fastställts för att lämna de begärda upplysningarna. Kommissionen tog, genom en skrivelse av den 3 maj 2004 (A/33117), emot de upplysningar som begärts från de franska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 6 juli 2004 (D/54933) begärde kommissionen att få kompletterande upplysningar från de franska myndigheterna, som den tog emot den 2 augusti 2004 (A/36007). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 19 februari 2004 (D/51178) sände kommissionen en begäran om upplysningar till de franska myndigheterna om den skatteordning för leasing, som omfattar vissa företag som budgetministern godkänt, som infördes genom artikel 77 i lag nr 98–546 av den 2 juli 1998 avseende diverse ekonomiska och finansiella åtgärder (2). Genom en skrivelse av den 18 mars 2004 begärde de franska myndigheterna en förlängning av den tidsfrist som hade fastställts för att lämna de begärda upplysningarna. Kommissionen tog, genom en skrivelse av den 3 maj 2004 (A/33117), emot de upplysningar som begärts från de franska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 6 juli 2004 (D/54933) begärde kommissionen att få kompletterande upplysningar från de franska myndigheterna, som den tog emot den 2 augusti 2004 (A/36007).

| (2) | Genom en skrivelse av den 14 december 2004 (D/205909) underrättade kommissionen de franska myndigheterna om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet genom tillämpning av artikel 88.2 i fördraget. Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). I detta beslut uppmanade kommissionen Frankrike och berörda tredje parter att lämna sina synpunkter inom en given tidsfrist. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 14 december 2004 (D/205909) underrättade kommissionen de franska myndigheterna om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet genom tillämpning av artikel 88.2 i fördraget. Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). I detta beslut uppmanade kommissionen Frankrike och berörda tredje parter att lämna sina synpunkter inom en given tidsfrist.

| (3) | Genom skrivelser av den 6 januari 2005 (A/30266) och den 4 februari 2005 begärde de franska myndigheterna en förlängning av denna tidsfrist. Kommissionen efterkom denna begäran genom skrivelser av den 11 januari 2005 (D/50220) respektive den 16 februari 2005 (D/51190). |
| --- | --- |

(3)

Genom skrivelser av den 6 januari 2005 (A/30266) och den 4 februari 2005 begärde de franska myndigheterna en förlängning av denna tidsfrist. Kommissionen efterkom denna begäran genom skrivelser av den 11 januari 2005 (D/50220) respektive den 16 februari 2005 (D/51190).

| (4) | Kommissionen tog den 15 mars 2005 (A/32251) emot synpunkter från de franska myndigheterna. Den tog också emot synpunkter från sexton berörda parter inom utsatt tidsfrist, som överlämnades till de franska myndigheterna den 9 juni 2005 (D/54454). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen tog den 15 mars 2005 (A/32251) emot synpunkter från de franska myndigheterna. Den tog också emot synpunkter från sexton berörda parter inom utsatt tidsfrist, som överlämnades till de franska myndigheterna den 9 juni 2005 (D/54454).

| (5) | Genom en skrivelse av den 7 juli 2005 (A/35587) begärde de franska myndigheterna en förlängning av den föreskrivna tidsfristen för att kommentera synpunkterna från de berörda parterna. Kommissionen efterkom denna begäran och de franska myndigheterna lämnade slutligen sina synpunkter genom en skrivelse av den 20 juli 2005 (A/35981). |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 7 juli 2005 (A/35587) begärde de franska myndigheterna en förlängning av den föreskrivna tidsfristen för att kommentera synpunkterna från de berörda parterna. Kommissionen efterkom denna begäran och de franska myndigheterna lämnade slutligen sina synpunkter genom en skrivelse av den 20 juli 2005 (A/35981).

| (6) | Genom ett e-postmeddelande av den 2 mars 2006 (A/31655) sände de franska myndigheterna kompletterande upplysningar om stödordningen i fråga till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Genom ett e-postmeddelande av den 2 mars 2006 (A/31655) sände de franska myndigheterna kompletterande upplysningar om stödordningen i fråga till kommissionen.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDORDNINGEN

| (7) | Enligt artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen (CGI), sprids avskrivningen av tillgångar som hyrs genom leasing eller som på annat sätt ger förfoganderätt över den normala användningsperioden. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen (CGI), sprids avskrivningen av tillgångar som hyrs genom leasing eller som på annat sätt ger förfoganderätt över den normala användningsperioden.

| (8) | I artikel 77 i lag nr 98–546 införs två bestämmelser i den allmänna skattelagstiftningen i avsikt att bekämpa skatteflykt när handelsbolag och ekonomiska intressegrupperingar (4) (EIG) genomför finansiella transaktioner med lös egendom. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 77 i lag nr 98–546 införs två bestämmelser i den allmänna skattelagstiftningen i avsikt att bekämpa skatteflykt när handelsbolag och ekonomiska intressegrupperingar (4) (EIG) genomför finansiella transaktioner med lös egendom.

| (9) | I artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen föreskrivs att avdragsgilla avskrivningar på leasade tillgångar inte får överstiga det hyresbelopp som fastställts av en ekonomisk intressegruppering, med avdrag för andra avgifter i samband med den uthyrda egendomen. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen föreskrivs att avdragsgilla avskrivningar på leasade tillgångar inte får överstiga det hyresbelopp som fastställts av en ekonomisk intressegruppering, med avdrag för andra avgifter i samband med den uthyrda egendomen.

| (10) | Eftersom den degressiva avskrivningen och de finansiella kostnaderna koncentreras till de första åren som tillgången används, uppvisar den ekonomiska intressegrupperingen en förlust under dessa år och resultatet blir positivt först under en senare period, när de insamlade leasingavgifterna överstiger de faktiska kostnaderna (inklusive avskrivningar och finansiella kostnader). Då ekonomiska intressegrupperingar omfattas av handelsbolagslagen kan de skriva av de förluster som uppstår under de första årens verksamhet från de skattepliktiga vinster som dess medlemmar har nått genom nuvarande verksamhet. Den övre gräns för avskrivningar som anges i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen syftar därmed till att bekämpa missbruk av denna form av finansiering för att undslippa skatt. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom den degressiva avskrivningen och de finansiella kostnaderna koncentreras till de första åren som tillgången används, uppvisar den ekonomiska intressegrupperingen en förlust under dessa år och resultatet blir positivt först under en senare period, när de insamlade leasingavgifterna överstiger de faktiska kostnaderna (inklusive avskrivningar och finansiella kostnader). Då ekonomiska intressegrupperingar omfattas av handelsbolagslagen kan de skriva av de förluster som uppstår under de första årens verksamhet från de skattepliktiga vinster som dess medlemmar har nått genom nuvarande verksamhet. Den övre gräns för avskrivningar som anges i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen syftar därmed till att bekämpa missbruk av denna form av finansiering för att undslippa skatt.

| (11) | Ett undantag från denna restriktion har dock införts i den allmänna skattelagstiftningen, genom ett avskrivningssystem som gynnar vissa företag. I artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen anges att den övre gräns som föreskrivs i artikel 39 CA, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen inte är tillämplig för ekonomiska intressegrupperingars finansiering av lös egendom som degressivt får skrivas av under en period på minst 8 år (5), under förutsättning att finansieringen godkänts på förhand av budgetministern. |
| --- | --- |

(11)

Ett undantag från denna restriktion har dock införts i den allmänna skattelagstiftningen, genom ett avskrivningssystem som gynnar vissa företag. I artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen anges att den övre gräns som föreskrivs i artikel 39 CA, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen inte är tillämplig för ekonomiska intressegrupperingars finansiering av lös egendom som degressivt får skrivas av under en period på minst 8 år (5), under förutsättning att finansieringen godkänts på förhand av budgetministern.

| (12) | Detta godkännande omfattar flera villkor. Dessa består i huvudsak av följande:






  — | Inköpspriset för tillgången skall motsvara marknadspriset. |
| --- | --- | --- |

(12)

Detta godkännande omfattar flera villkor. Dessa består i huvudsak av följande:

—

Inköpspriset för tillgången skall motsvara marknadspriset.

| — | Investeringen skall vara av betydande ekonomiskt och socialt intresse, särskilt vad gäller sysselsättningen. |
| --- | --- |

—

Investeringen skall vara av betydande ekonomiskt och socialt intresse, särskilt vad gäller sysselsättningen.

| — | Den som leasar tillgången skall visa att tillgången är nödvändig för dennes verksamhet och att finansieringsvillkoren inte är rent skattemässiga. |
| --- | --- |

—

Den som leasar tillgången skall visa att tillgången är nödvändig för dennes verksamhet och att finansieringsvillkoren inte är rent skattemässiga.

| — | Minst två tredjedelar av den skatteförmån som är ett resultat av godkännandet skall överlåtas till leasingtagaren. |
| --- | --- |

—

Minst två tredjedelar av den skatteförmån som är ett resultat av godkännandet skall överlåtas till leasingtagaren.

| (13) | I allmänhet köper den ekonomiska intressegrupperingen – som i princip består av finansinstitut – den tillgång som skall finansieras till marknadspris och hyr ut den till leasingtagaren. Den leasingavgift som leasingtagaren betalar och priset på köpoptionen när kontraktet löper ut gör det möjligt för den ekonomiska intressegrupperingen att täcka sina egna finansieringskostnader, inklusive kapital och ränta. |
| --- | --- |

(13)

I allmänhet köper den ekonomiska intressegrupperingen – som i princip består av finansinstitut – den tillgång som skall finansieras till marknadspris och hyr ut den till leasingtagaren. Den leasingavgift som leasingtagaren betalar och priset på köpoptionen när kontraktet löper ut gör det möjligt för den ekonomiska intressegrupperingen att täcka sina egna finansieringskostnader, inklusive kapital och ränta.

| (14) | Bortsett från att den övre gränsen för avskrivningen hävdes (6) gör ministeriets godkännande det möjligt att höja den degressiva avskrivningskoefficient, som vanligtvis tillämpas på tillgången i fråga, med en punkt. När den ekonomiska intressegrupperingen, efter att två tredjedelar av den normala användningsperioden har förflutit, säljer tillgången till leasingtagaren undantas realisationsvinsten från skatt. |
| --- | --- |

(14)

Bortsett från att den övre gränsen för avskrivningen hävdes (6) gör ministeriets godkännande det möjligt att höja den degressiva avskrivningskoefficient, som vanligtvis tillämpas på tillgången i fråga, med en punkt. När den ekonomiska intressegrupperingen, efter att två tredjedelar av den normala användningsperioden har förflutit, säljer tillgången till leasingtagaren undantas realisationsvinsten från skatt.

| (15) | Vad gäller villkoret att det skall finnas ett betydande ekonomiskt och socialt intresse (7), har de franska myndigheterna indikerat att det inte finns några riktlinjer för att utvärdera ett sådant intresse och att undersökningen i första hand utförts mot bakgrund av investeringens indirekta resultat på arbetsmarknaden, konkurrensvillkoren och verksamhetens utveckling på det berörda ekonomiska området, men även dess bidrag till utvecklingen eller bildandet av ett produktionscentrum, förvaltningscentrum eller ett beslutscentrum, och i andra hand investeringens bidrag för att förbättra säkerheten och skyddet av miljön. |
| --- | --- |

(15)

Vad gäller villkoret att det skall finnas ett betydande ekonomiskt och socialt intresse (7), har de franska myndigheterna indikerat att det inte finns några riktlinjer för att utvärdera ett sådant intresse och att undersökningen i första hand utförts mot bakgrund av investeringens indirekta resultat på arbetsmarknaden, konkurrensvillkoren och verksamhetens utveckling på det berörda ekonomiska området, men även dess bidrag till utvecklingen eller bildandet av ett produktionscentrum, förvaltningscentrum eller ett beslutscentrum, och i andra hand investeringens bidrag för att förbättra säkerheten och skyddet av miljön.

| (16) | En överlåtelse av tillgången till leasingtagaren av minst två tredjedelar av den skatteförmån som den ekonomiska intressegrupperingen får genom godkännandet (8), skall enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen göras i form av en minskning av leasingavgiften eller av priset på köpoptionen. Dessutom bör det exakta beloppet, som den ekonomiska intressegrupperingen skall överföra till leasingtagaren, fastställas innan godkännandet beviljas. |
| --- | --- |

(16)

En överlåtelse av tillgången till leasingtagaren av minst två tredjedelar av den skatteförmån som den ekonomiska intressegrupperingen får genom godkännandet (8), skall enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen göras i form av en minskning av leasingavgiften eller av priset på köpoptionen. Dessutom bör det exakta beloppet, som den ekonomiska intressegrupperingen skall överföra till leasingtagaren, fastställas innan godkännandet beviljas.

| (17) | På kommissionens begäran lämnade de franska myndigheterna en översikt över samtliga ansökningar om godkännande per verksamhetssektor och de stödmottagare som för närvarande omfattas av stödordningen:







  Verksamhetssektor | Inlämnade ansökningar om godkännande | Beslut om godkännande som beviljats |
| --- | --- | --- | --- |
| Investeringar inom sjöfart | 142 | 110 |
| Investeringar inom luftfart | 32 | 18 |
| Investeringar inom järnvägsnätet | 5 | 2 |
| Investeringar inom industri | 7 | 3 |
| Investeringar inom rymdfart | 3 | 0 |

(17)

På kommissionens begäran lämnade de franska myndigheterna en översikt över samtliga ansökningar om godkännande per verksamhetssektor och de stödmottagare som för närvarande omfattas av stödordningen:

Verksamhetssektor

Inlämnade ansökningar om godkännande

Beslut om godkännande som beviljats

Investeringar inom sjöfart

142

110

Investeringar inom luftfart

32

18

Investeringar inom järnvägsnätet

5

2

Investeringar inom industri

7

3

Investeringar inom rymdfart

3

0

| (18) | De franska myndigheterna har informerat om att av de 56 ansökningar som inte godkändes, drogs 21 ansökningar tillbaka, 13 ansökningar följdes inte upp och 22 ansökningar avslogs. De franska myndigheterna preciserade att av de 22 ansökningar som avslogs rörde 15 finansiering av en tillgång inom sjöfartssektorn och resterande 7 finansiering av en tillgång inom luftfartssektorn. |
| --- | --- |

(18)

De franska myndigheterna har informerat om att av de 56 ansökningar som inte godkändes, drogs 21 ansökningar tillbaka, 13 ansökningar följdes inte upp och 22 ansökningar avslogs. De franska myndigheterna preciserade att av de 22 ansökningar som avslogs rörde 15 finansiering av en tillgång inom sjöfartssektorn och resterande 7 finansiering av en tillgång inom luftfartssektorn.

| (19) | De franska myndigheterna påpekade också att godkännandeprocedurerna enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen upphävdes den 14 december 2004, dvs. den dag när de underrättades om beslutet om att det formella granskningsförfarandet skulle inledas. |
| --- | --- |

(19)

De franska myndigheterna påpekade också att godkännandeprocedurerna enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen upphävdes den 14 december 2004, dvs. den dag när de underrättades om beslutet om att det formella granskningsförfarandet skulle inledas.

III.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (20) | I sitt beslut av den 14 december 2004 ansåg kommissionen att en förmån hade beviljats genom tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen till de investerare som deltog i de skattemässigt gynnade ekonomiska intressegrupperingarna och de leasingtagare av tillgångarna som finansierades av de ekonomiska intressegrupperingarna. Beträffande stödåtgärdens selektivitet noterade kommissionen i första hand att budgetministern föreföll ha befogenhet att göra en skönsmässig bedömning av villkoren för beviljandet av godkännande, vilket gjorde det möjligt för honom att efter subjektiva kriterier välja ut vilka stödmottagare som skulle omfattas av stödordningen. I andra hand ansåg kommissionen att det skattesystem som föreskrivs i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgjorde en stödåtgärd som i huvudsak gynnade transportsektorn. Kommissionen ansåg att stödåtgärden i fråga inte motiveras av det franska skattesystemets art eller funktion. Enligt kommissionens åsikt omfattade förmånerna i fråga också en användning av statliga medel, vilket ledde till en snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

I sitt beslut av den 14 december 2004 ansåg kommissionen att en förmån hade beviljats genom tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen till de investerare som deltog i de skattemässigt gynnade ekonomiska intressegrupperingarna och de leasingtagare av tillgångarna som finansierades av de ekonomiska intressegrupperingarna. Beträffande stödåtgärdens selektivitet noterade kommissionen i första hand att budgetministern föreföll ha befogenhet att göra en skönsmässig bedömning av villkoren för beviljandet av godkännande, vilket gjorde det möjligt för honom att efter subjektiva kriterier välja ut vilka stödmottagare som skulle omfattas av stödordningen. I andra hand ansåg kommissionen att det skattesystem som föreskrivs i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgjorde en stödåtgärd som i huvudsak gynnade transportsektorn. Kommissionen ansåg att stödåtgärden i fråga inte motiveras av det franska skattesystemets art eller funktion. Enligt kommissionens åsikt omfattade förmånerna i fråga också en användning av statliga medel, vilket ledde till en snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln inom gemenskapen.

| (21) | Beträffande bedömningen av stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden ansåg kommissionen att inget av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget i dåvarande skede var tillämpliga. Inte heller föreföll skatteordningen uppfylla villkoren i gemenskapens riktlinjer och rambestämmelser som har antagits på området statligt stöd. Den måste därmed anses vara oförenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(21)

Beträffande bedömningen av stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden ansåg kommissionen att inget av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget i dåvarande skede var tillämpliga. Inte heller föreföll skatteordningen uppfylla villkoren i gemenskapens riktlinjer och rambestämmelser som har antagits på området statligt stöd. Den måste därmed anses vara oförenlig med den gemensamma marknaden.

| (22) | Kommissionen beslutade sig följaktligen för att inleda det formella granskningsförfarandet för att undanröja tvivlen om stödordningen utgör statligt stöd och om den är förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen beslutade sig följaktligen för att inleda det formella granskningsförfarandet för att undanröja tvivlen om stödordningen utgör statligt stöd och om den är förenlig med den gemensamma marknaden.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN DE FRANSKA MYNDIGHETERNA

| (23) | I sina synpunkter hävdade de franska myndigheterna att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte utgör statligt stöd. Den är bara en teknisk metod för att tillämpa den allmänna lag som gör det möjligt för offentliga myndigheter att övervaka finansieringsmetoden, och inte ett undantag från den allmänna lagstiftningen. Begränsningen av den avdragsgilla avskrivningen i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen utgår från en förmodan om skatteflykt, och syftet var att hindra att denna finansieringsmekanism användes för att undslippa skatt. Skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen syftade även till att bekämpa skatteflykt. Då de stora kapitalvaror som omfattas av denna stödordning karaktäriseras av en relativt lång räntabilitet, motiverades användningen av leasing inte bara som ett försök att undslippa skatt, utan också som en ekonomisk nödvändighet. |
| --- | --- |

(23)

I sina synpunkter hävdade de franska myndigheterna att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte utgör statligt stöd. Den är bara en teknisk metod för att tillämpa den allmänna lag som gör det möjligt för offentliga myndigheter att övervaka finansieringsmetoden, och inte ett undantag från den allmänna lagstiftningen. Begränsningen av den avdragsgilla avskrivningen i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen utgår från en förmodan om skatteflykt, och syftet var att hindra att denna finansieringsmekanism användes för att undslippa skatt. Skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen syftade även till att bekämpa skatteflykt. Då de stora kapitalvaror som omfattas av denna stödordning karaktäriseras av en relativt lång räntabilitet, motiverades användningen av leasing inte bara som ett försök att undslippa skatt, utan också som en ekonomisk nödvändighet.

| (24) | De franska myndigheterna hävdade att de villkor för godkännande som skall vara uppfyllda gör det möjligt att genomföra kontroller på förhand av finansieringen av kapitalvaror som leasas med köpoption, så att all finansiering som i första hand görs för att undslippa skatt inte omfattas av skatteordningen i fråga. |
| --- | --- |

(24)

De franska myndigheterna hävdade att de villkor för godkännande som skall vara uppfyllda gör det möjligt att genomföra kontroller på förhand av finansieringen av kapitalvaror som leasas med köpoption, så att all finansiering som i första hand görs för att undslippa skatt inte omfattas av skatteordningen i fråga.

| (25) | Det påstods vara fallet när det gäller villkoret att investeringen måste vara av betydande ekonomiskt och socialt intresse, särskilt vad gäller sysselsättning, som för att uppfyllas kräver att ansökan om godkännande backas upp av åtaganden om att anställa personal. De franska myndigheterna preciserade att de arbetstillfällen som skapas måste bevaras under minst den period som tillgången används, dvs. så länge som leasingavtalen eller förfoganderätten gäller, vilket är minst åtta år. De framhöll också att de arbetstillfällen som skapas måste leda till en nettoökning av antalet anställda i det företag som ansöker om godkännande och att dessa måste vara direkt relaterade till investeringen. |
| --- | --- |

(25)

Det påstods vara fallet när det gäller villkoret att investeringen måste vara av betydande ekonomiskt och socialt intresse, särskilt vad gäller sysselsättning, som för att uppfyllas kräver att ansökan om godkännande backas upp av åtaganden om att anställa personal. De franska myndigheterna preciserade att de arbetstillfällen som skapas måste bevaras under minst den period som tillgången används, dvs. så länge som leasingavtalen eller förfoganderätten gäller, vilket är minst åtta år. De framhöll också att de arbetstillfällen som skapas måste leda till en nettoökning av antalet anställda i det företag som ansöker om godkännande och att dessa måste vara direkt relaterade till investeringen.

| (26) | De franska myndigheterna påpekade att vissa ansökningar om godkännande hade avslagits på grund av finansieringsprojektets avsaknad av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse. Två slags situationer utmärks vid en sådan avsaknad av intresse. I första hand avsaknaden av rekrytering eller otillräcklig rekrytering, såväl kvantitativt som kvalitativt, för att förstärka eller möjliggöra etablerandet av ett förvaltningscentrum eller beslutscentrum. I andra hand en situation där sökandens finansiella ställning gör det möjligt för denne att få tillgång till andra finansieringsmetoder, som inte kräver inslag av incitament. |
| --- | --- |

(26)

De franska myndigheterna påpekade att vissa ansökningar om godkännande hade avslagits på grund av finansieringsprojektets avsaknad av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse. Två slags situationer utmärks vid en sådan avsaknad av intresse. I första hand avsaknaden av rekrytering eller otillräcklig rekrytering, såväl kvantitativt som kvalitativt, för att förstärka eller möjliggöra etablerandet av ett förvaltningscentrum eller beslutscentrum. I andra hand en situation där sökandens finansiella ställning gör det möjligt för denne att få tillgång till andra finansieringsmetoder, som inte kräver inslag av incitament.

| (27) | Villkoret kopplat till att merparten av den skatteförmån som medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen gynnas av genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen överlåts till leasingtagaren gjorde det också möjligt att bekämpa undslippandet av skatt genom att utesluta transaktioner som bara var avsedda att generera ett ökat kassaflöde från att omfattas av skatteordningen. |
| --- | --- |

(27)

Villkoret kopplat till att merparten av den skatteförmån som medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen gynnas av genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen överlåts till leasingtagaren gjorde det också möjligt att bekämpa undslippandet av skatt genom att utesluta transaktioner som bara var avsedda att generera ett ökat kassaflöde från att omfattas av skatteordningen.

| (28) | De franska myndigheterna hävdade att de kontroller som har införts inte var skönsmässiga. De hänvisade till rättspraxis i det franska författningsrådet enligt vilken ett godkännande, som det som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, inte var av skönsmässig art, utan bara gav budgetministern befogenhet att säkerställa att transaktionen i fråga uppfyllde de villkor som fastställs i lag (9). |
| --- | --- |

(28)

De franska myndigheterna hävdade att de kontroller som har införts inte var skönsmässiga. De hänvisade till rättspraxis i det franska författningsrådet enligt vilken ett godkännande, som det som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, inte var av skönsmässig art, utan bara gav budgetministern befogenhet att säkerställa att transaktionen i fråga uppfyllde de villkor som fastställs i lag (9).

| (29) | De franska myndigheterna hävdade att den skatteförmån som var kopplad till avdraget av avskrivningsbeloppet inte ledde till en förlust av skatteintäkter, utan till en annorlunda fördelning över tiden av beskattningsunderlaget. Dessutom var fastställandet av den exakta delen av den förmån som förbehölls de investerare som var medlemmar i den ekonomiska intressegrupperingen av sådan art att den påminde om en ersättning vars belopp var ett resultat av marknadsvillkoren och resultatet av en klassisk affärsmässig förhandling. |
| --- | --- |

(29)

De franska myndigheterna hävdade att den skatteförmån som var kopplad till avdraget av avskrivningsbeloppet inte ledde till en förlust av skatteintäkter, utan till en annorlunda fördelning över tiden av beskattningsunderlaget. Dessutom var fastställandet av den exakta delen av den förmån som förbehölls de investerare som var medlemmar i den ekonomiska intressegrupperingen av sådan art att den påminde om en ersättning vars belopp var ett resultat av marknadsvillkoren och resultatet av en klassisk affärsmässig förhandling.

| (30) | De franska myndigheterna lade fram flera argument som svar på kommissionens påståenden om stödordningens selektivitet. |
| --- | --- |

(30)

De franska myndigheterna lade fram flera argument som svar på kommissionens påståenden om stödordningens selektivitet.

| (31) | I första hand påstod de att stödordningen var en allmän åtgärd som var tillämplig på både industri- och transportsektorn. Som exempel på detta hänvisade de till maskiner för pappersmassaindustrin, förvaringsanläggningar för kolväte, tryckpressar och kylanläggningar, som alla är industriella tillgångar som kan skrivas av enligt en degressiv metod under en period på minst åtta år. Vidare påpekade de franska myndigheterna att vissa transportmedel inte omfattas av stödordningen, såsom lastbilar och bussar, på grund av att dessa har en kortare avskrivningsperiod. Avskrivningsperioden i fråga tillämpas därmed på alla tillgångar som behöver en relativt lång period för att nå räntabilitet på kapitalet. |
| --- | --- |

(31)

I första hand påstod de att stödordningen var en allmän åtgärd som var tillämplig på både industri- och transportsektorn. Som exempel på detta hänvisade de till maskiner för pappersmassaindustrin, förvaringsanläggningar för kolväte, tryckpressar och kylanläggningar, som alla är industriella tillgångar som kan skrivas av enligt en degressiv metod under en period på minst åtta år. Vidare påpekade de franska myndigheterna att vissa transportmedel inte omfattas av stödordningen, såsom lastbilar och bussar, på grund av att dessa har en kortare avskrivningsperiod. Avskrivningsperioden i fråga tillämpas därmed på alla tillgångar som behöver en relativt lång period för att nå räntabilitet på kapitalet.

| (32) | I andra hand påstods den förmån i stödordningen som koncentreras till transportmedel i själva verket bero på en utveckling som ligger utanför de franska myndigheternas kontroll, dvs. dels utvecklingen i industriföretagens finansiella situation, dels hur attraktiva transportmedlen är för investerarna. Dessa tillgångar är mycket attraktiva för investerarna, som för att begränsa sina risker väljer tillgångar som det är lätt att förhandla om, utifall operatören skulle stöta på svårigheter. |
| --- | --- |

(32)

I andra hand påstods den förmån i stödordningen som koncentreras till transportmedel i själva verket bero på en utveckling som ligger utanför de franska myndigheternas kontroll, dvs. dels utvecklingen i industriföretagens finansiella situation, dels hur attraktiva transportmedlen är för investerarna. Dessa tillgångar är mycket attraktiva för investerarna, som för att begränsa sina risker väljer tillgångar som det är lätt att förhandla om, utifall operatören skulle stöta på svårigheter.

| (33) | I tredje hand gynnade inte stödordningen franska företag, då nationaliteten inte är ett kriterium för att bli medlem i en ekonomisk intressegruppering. En utländsk investerare, särskilt ett finansinstitut, kan därmed omfattas av stödordningen och gynnas av ett ökat kassaflöde, oberoende av var denne har sin skatterättsliga hemvist. |
| --- | --- |

(33)

I tredje hand gynnade inte stödordningen franska företag, då nationaliteten inte är ett kriterium för att bli medlem i en ekonomisk intressegruppering. En utländsk investerare, särskilt ett finansinstitut, kan därmed omfattas av stödordningen och gynnas av ett ökat kassaflöde, oberoende av var denne har sin skatterättsliga hemvist.

| (34) | Även om man antar att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör ett undantag från allmän lagstiftning, har den ett obegränsat tillämpningsområde, obegränsad varaktighet och baseras på objektiva och horisontella kriterier för att bekämpa skatteflykt. Den kan därför inte klassificeras som statligt stöd, på samma sätt som stödordningen i kommissionens beslut 96/369/EG av den 13 mars 1996 om skattemässigt stöd i form av avskrivning till förmån för tyska flygbolag (10). |
| --- | --- |

(34)

Även om man antar att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör ett undantag från allmän lagstiftning, har den ett obegränsat tillämpningsområde, obegränsad varaktighet och baseras på objektiva och horisontella kriterier för att bekämpa skatteflykt. Den kan därför inte klassificeras som statligt stöd, på samma sätt som stödordningen i kommissionens beslut 96/369/EG av den 13 mars 1996 om skattemässigt stöd i form av avskrivning till förmån för tyska flygbolag (10).

| (35) | Beträffande undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse av tillgången, påpekade de franska myndigheterna att den förmån som medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen får vid ett sådant undantag också måste överlåtas med minst två tredjedelar till leasingtagaren av tillgången. De vidhåller att detta undantag, som omfattas av vissa villkor, motiveras av det franska skattesystemets art och funktion. Det var nödvändigt för att, vid en tidigare överföring än väntat, garantera att man behöll den skatteförmån som var ett resultat av avdraget av avskrivningarna enligt villkoren i den allmänna lagstiftningen. Vidare påpekade de franska myndigheterna att detta undantag skulle komma att omfattas av den allmänna lagstiftningen från och med den 1 januari 2007. Från detta datum undantas varje realisationsvinst på aktier och andelar som innehas sedan minst två år från skatt, med förbehåll för en del av kostnaderna och avgifterna motsvarande 5 % av resultatet netto av den realisationsvinst från transaktionen som tas med i beräkningen av det skattepliktiga beloppet. Med hänsyn till det datum då avtalet om förfoganderätten över tillgångarna ingicks mellan de ekonomiska intressegrupperingarna och leasingtagarna, måste det datum då en för tidig överlåtelse av dessa tillgångar var möjlig ligga efter den 1 januari 2007, då en sådan överlåtelse inte kunde äga rum förrän efter två tredjedelar av avtalens löptid genomförts. Medlemmarna i den ekonomiska intresseföreningen gynnades då av detta undantag genom tillämpning av den allmänna lagstiftningen. |
| --- | --- |

(35)

Beträffande undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse av tillgången, påpekade de franska myndigheterna att den förmån som medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen får vid ett sådant undantag också måste överlåtas med minst två tredjedelar till leasingtagaren av tillgången. De vidhåller att detta undantag, som omfattas av vissa villkor, motiveras av det franska skattesystemets art och funktion. Det var nödvändigt för att, vid en tidigare överföring än väntat, garantera att man behöll den skatteförmån som var ett resultat av avdraget av avskrivningarna enligt villkoren i den allmänna lagstiftningen. Vidare påpekade de franska myndigheterna att detta undantag skulle komma att omfattas av den allmänna lagstiftningen från och med den 1 januari 2007. Från detta datum undantas varje realisationsvinst på aktier och andelar som innehas sedan minst två år från skatt, med förbehåll för en del av kostnaderna och avgifterna motsvarande 5 % av resultatet netto av den realisationsvinst från transaktionen som tas med i beräkningen av det skattepliktiga beloppet. Med hänsyn till det datum då avtalet om förfoganderätten över tillgångarna ingicks mellan de ekonomiska intressegrupperingarna och leasingtagarna, måste det datum då en för tidig överlåtelse av dessa tillgångar var möjlig ligga efter den 1 januari 2007, då en sådan överlåtelse inte kunde äga rum förrän efter två tredjedelar av avtalens löptid genomförts. Medlemmarna i den ekonomiska intresseföreningen gynnades då av detta undantag genom tillämpning av den allmänna lagstiftningen.

| (36) | De franska myndigheterna hävdade också att undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse inte är automatisk. Ett av villkoren för detta undantag är att den faktiska leasingtagaren av tillgången kan påvisa att denne, med tanke på tillgångens kostnad, inte kunde förvärva tillgången direkt utan att riskera sin finansiella jämvikt. Enligt rapporten från rapportören i nationalförsamlingens finansutskott av den 25 mars 1998, skall detta villkor ses mot bakgrund av införandet av alternativa mekanismer till skatteavdraget vid teckning av andelar i fartyg (nedan kallat delägarsystemet), som upphävdes genom 1998 års finanslag. |
| --- | --- |

(36)

De franska myndigheterna hävdade också att undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse inte är automatisk. Ett av villkoren för detta undantag är att den faktiska leasingtagaren av tillgången kan påvisa att denne, med tanke på tillgångens kostnad, inte kunde förvärva tillgången direkt utan att riskera sin finansiella jämvikt. Enligt rapporten från rapportören i nationalförsamlingens finansutskott av den 25 mars 1998, skall detta villkor ses mot bakgrund av införandet av alternativa mekanismer till skatteavdraget vid teckning av andelar i fartyg (nedan kallat delägarsystemet), som upphävdes genom 1998 års finanslag.

| (37) | Beträffande skatteordningens förenlighet med den gemensamma marknaden hävdar de franska myndigheterna att även under antagandet att stödordningen utgör statligt stöd är den förenlig med artikel 87.3 i fördraget, eftersom den underlättar utvecklingen av vissa verksamheter, utan att snedvrida handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I själva verket gynnar inte artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen de nationella ekonomiska operatörerna framför operatörer i andra medlemsstater och den är inte mer fördelaktig än gällande stödordningar i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(37)

Beträffande skatteordningens förenlighet med den gemensamma marknaden hävdar de franska myndigheterna att även under antagandet att stödordningen utgör statligt stöd är den förenlig med artikel 87.3 i fördraget, eftersom den underlättar utvecklingen av vissa verksamheter, utan att snedvrida handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I själva verket gynnar inte artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen de nationella ekonomiska operatörerna framför operatörer i andra medlemsstater och den är inte mer fördelaktig än gällande stödordningar i andra medlemsstater.

| (38) | De franska myndigheterna hänvisade till den särskilda situationen för sjötransport, där det är operatörerna som i huvudsak använder stödordningen. De konstaterade att stödordningen har samma effekt som delägarsystemet – en stödordning för att finansiera fartyg som är registrerade i Frankrike – som tidigare har anmälts till och godkänts av kommissionen på grundval av artikel 87.3 i fördraget (11). Delägarsystemet upphävdes 1998 på grund av dess överdrivet stora budgetkostnader. De franska myndigheterna påpekar också att lagstiftaren har beslutat att anpassa skatteleasingen vid en tidpunkt när antalet handelsfartyg registrerade i Frankrike stagnerar och det finns en vilja att begränsa skattekostnaderna. Ikraftträdandet av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen har inte lett till en expandering av den franska sjöfartssektorn, utan en konsolidering och förnyelse av de fartyg som seglar under fransk flagg. Under samma period har dock fartygsflottan i andra medlemsstater expanderat, både i antal och tonnage. Ikraftträdandet av stödordningen har därför inte haft en negativ påverkan på utvecklingen av sjötransportsektorn i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(38)

De franska myndigheterna hänvisade till den särskilda situationen för sjötransport, där det är operatörerna som i huvudsak använder stödordningen. De konstaterade att stödordningen har samma effekt som delägarsystemet – en stödordning för att finansiera fartyg som är registrerade i Frankrike – som tidigare har anmälts till och godkänts av kommissionen på grundval av artikel 87.3 i fördraget (11). Delägarsystemet upphävdes 1998 på grund av dess överdrivet stora budgetkostnader. De franska myndigheterna påpekar också att lagstiftaren har beslutat att anpassa skatteleasingen vid en tidpunkt när antalet handelsfartyg registrerade i Frankrike stagnerar och det finns en vilja att begränsa skattekostnaderna. Ikraftträdandet av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen har inte lett till en expandering av den franska sjöfartssektorn, utan en konsolidering och förnyelse av de fartyg som seglar under fransk flagg. Under samma period har dock fartygsflottan i andra medlemsstater expanderat, både i antal och tonnage. Ikraftträdandet av stödordningen har därför inte haft en negativ påverkan på utvecklingen av sjötransportsektorn i andra medlemsstater.

| (39) | Vidare passar stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen perfekt ihop med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (nedan kallade riktlinjerna från 1997) och meddelande C (2004) 43 från kommissionen – gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (nedan kallade riktlinjerna från 2004) (12). Den bidrar särskilt till att öka gemenskapens fartygsflottas konkurrenskraft på världsmarknaden för sjötransporter, att bevara sysselsättningen inom gemenskapen, såväl på land som till sjöss, att bevara sjöfartskunnandet inom gemenskapen och utveckla sakkunskapen i fråga om sjöfart (punkt 2.2. i riktlinjerna). Dessutom bidrar den till att effektivt förbättra säkerheten och skyddet av miljön genom att möjliggöra en förnyelse av fartygsflottan. Beträffande bevarandet av sysselsättningen för sjöfolk och högkvalitativa anställningar på land, påpekade de franska myndigheterna att, bland de motprestationer som krävdes för ett godkännande ingick kravet att på unionens territorium ha ett strategiskt beslutscentrum för förvaltningen av sjöfartsverksamheten och fartygen. Inte bara anställningar kopplade till den direkta förvaltningen av sjötransport, utan också de som är kopplade till därtill hörande aktiviteter som försäkrings-, mäklar- och finansieringsverksamhet gynnas därmed indirekt av stödordningen. |
| --- | --- |

(39)

Vidare passar stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen perfekt ihop med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (nedan kallade riktlinjerna från 1997) och meddelande C (2004) 43 från kommissionen – gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (nedan kallade riktlinjerna från 2004) (12). Den bidrar särskilt till att öka gemenskapens fartygsflottas konkurrenskraft på världsmarknaden för sjötransporter, att bevara sysselsättningen inom gemenskapen, såväl på land som till sjöss, att bevara sjöfartskunnandet inom gemenskapen och utveckla sakkunskapen i fråga om sjöfart (punkt 2.2. i riktlinjerna). Dessutom bidrar den till att effektivt förbättra säkerheten och skyddet av miljön genom att möjliggöra en förnyelse av fartygsflottan. Beträffande bevarandet av sysselsättningen för sjöfolk och högkvalitativa anställningar på land, påpekade de franska myndigheterna att, bland de motprestationer som krävdes för ett godkännande ingick kravet att på unionens territorium ha ett strategiskt beslutscentrum för förvaltningen av sjöfartsverksamheten och fartygen. Inte bara anställningar kopplade till den direkta förvaltningen av sjötransport, utan också de som är kopplade till därtill hörande aktiviteter som försäkrings-, mäklar- och finansieringsverksamhet gynnas därmed indirekt av stödordningen.

| (40) | De franska myndigheterna påpekade dock att det varken i riktlinjerna från 1997 (13) eller i riktlinjerna från 2004 (14) fastställs ett direkt förhållande mellan det stöd som är nödvändigt för att bevara och utveckla sjöfarten och hur många arbetstillfällen som skall skapas. Det anges dessutom i riktlinjerna från 2004 att ”för närvarande finns det inga belägg för att någon stödordning skulle snedvrida konkurrensen i handeln mellan medlemsstaterna i en utsträckning som skulle strida mot det gemensamma intresset”, och att ”det har visat sig att sådana åtgärder garanterar högkvalitativ sysselsättning [...]” (punkt 3.1). |
| --- | --- |

(40)

De franska myndigheterna påpekade dock att det varken i riktlinjerna från 1997 (13) eller i riktlinjerna från 2004 (14) fastställs ett direkt förhållande mellan det stöd som är nödvändigt för att bevara och utveckla sjöfarten och hur många arbetstillfällen som skall skapas. Det anges dessutom i riktlinjerna från 2004 att ”för närvarande finns det inga belägg för att någon stödordning skulle snedvrida konkurrensen i handeln mellan medlemsstaterna i en utsträckning som skulle strida mot det gemensamma intresset”, och att ”det har visat sig att sådana åtgärder garanterar högkvalitativ sysselsättning [...]” (punkt 3.1).

| (41) | Slutligen, vad gäller tillämpningen av principen om berättigade förväntningar, hänvisar de franska myndigheterna till kommissionens beslut 2002/15/EG av den 8 maj 2001 om statligt stöd som Frankrike genomfört till förmån för företaget Bretagne Angleterre Irlande (BAI eller Brittany Ferries) (15), där stödordningen i fråga undersöktes. |
| --- | --- |

(41)

Slutligen, vad gäller tillämpningen av principen om berättigade förväntningar, hänvisar de franska myndigheterna till kommissionens beslut 2002/15/EG av den 8 maj 2001 om statligt stöd som Frankrike genomfört till förmån för företaget Bretagne Angleterre Irlande (BAI eller Brittany Ferries) (15), där stödordningen i fråga undersöktes.

| (42) | De franska myndigheterna hänvisar också till sin skrivelse till kommissionen av den 17 mars 1998 (A/32232) där den nämner införandet av artikel 39 C, andra stycket, och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. De anser att, trots denna skrivelse och de olika ärenden som kommissionen undersökt (16), som nämns i artikel 39 i den allmänna skattelagstiftningen, har inga förfaranden inletts avseende denna stödordning under de sex år som följde på dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

(42)

De franska myndigheterna hänvisar också till sin skrivelse till kommissionen av den 17 mars 1998 (A/32232) där den nämner införandet av artikel 39 C, andra stycket, och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. De anser att, trots denna skrivelse och de olika ärenden som kommissionen undersökt (16), som nämns i artikel 39 i den allmänna skattelagstiftningen, har inga förfaranden inletts avseende denna stödordning under de sex år som följde på dess ikraftträdande.

| (43) | Mot denna bakgrund skulle kommissionens tystnad ha skapat en berättigad förväntning om att artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är förenlig med den gemensamma marknaden, vilket utesluter varje eventuellt återkrav från de berörda företagen. |
| --- | --- |

(43)

Mot denna bakgrund skulle kommissionens tystnad ha skapat en berättigad förväntning om att artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är förenlig med den gemensamma marknaden, vilket utesluter varje eventuellt återkrav från de berörda företagen.

V.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA TREDJE PARTER

| (44) | Sexton berörda parter har, inom utsatt tidsfrist, sänt sina synpunkter till kommissionen i enlighet med artikel 88.2 i fördraget. En förteckning över dessa berörda parter bifogas detta beslut. |
| --- | --- |

(44)

Sexton berörda parter har, inom utsatt tidsfrist, sänt sina synpunkter till kommissionen i enlighet med artikel 88.2 i fördraget. En förteckning över dessa berörda parter bifogas detta beslut.

| (45) | Beträffande frågan om stödordningen kan klassificeras som stöd, motsatte sig majoriteten av de berörda parterna kommissionens ståndpunkt i detta avseende. |
| --- | --- |

(45)

Beträffande frågan om stödordningen kan klassificeras som stöd, motsatte sig majoriteten av de berörda parterna kommissionens ståndpunkt i detta avseende.

| (46) | Enligt bland andra Caisse Nationale des Caisses d’Epargne et de Prévoyance (nedan kallad CNCE), Calyon Corporate and Investement Bank (nedan kallad Calyon) samt BNP Paribas (nedan kallad BNP) utgör inte bestämmelsen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen statligt stöd, utan skapar ett kontrollsystem för tillämpning av den allmänna lagstiftningen i relation till avskrivningarna av vissa tillgångar. Kombinationen av artiklarna 39 C, andra stycket, och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen har som syfte att bekämpa alltför stora förluster av skatteinkomster, vilket arbetet i parlamentet innan antagandet av lag nr 98–546 vittnar om (rapport från finansutskottet till nationalförsamlingen av den 25 mars 1998). |
| --- | --- |

(46)

Enligt bland andra Caisse Nationale des Caisses d’Epargne et de Prévoyance (nedan kallad CNCE), Calyon Corporate and Investement Bank (nedan kallad Calyon) samt BNP Paribas (nedan kallad BNP) utgör inte bestämmelsen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen statligt stöd, utan skapar ett kontrollsystem för tillämpning av den allmänna lagstiftningen i relation till avskrivningarna av vissa tillgångar. Kombinationen av artiklarna 39 C, andra stycket, och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen har som syfte att bekämpa alltför stora förluster av skatteinkomster, vilket arbetet i parlamentet innan antagandet av lag nr 98–546 vittnar om (rapport från finansutskottet till nationalförsamlingen av den 25 mars 1998).

| (47) | Société Générale (SG), BNP och Brittany Ferries hävdar för sin del att artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte skapar något skatteområde som undantas från den allmänna lagstiftningen, utan en återgång till allmän lagstiftning vad gäller avskrivningar. Stödordningen är därmed av allmänt slag. Enligt SG skall den ekonomiska förmån som är en följd av skatteuppskovet genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen jämföras med den allmänna lagstiftningen för avskrivningar och inte den restriktiva undantagsordningen i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. Vidare är stödordningen öppen för alla ekonomiska aktörer med verksamhet på det franska territoriet, och artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen hänvisar inte till någon särskild tillgång eller ekonomisk sektor. Beviljandet av förmåner till följd av tillämpningen av denna artikel är varken förbehållen den franska handelsflottan eller franska finansinstitut. |
| --- | --- |

(47)

Société Générale (SG), BNP och Brittany Ferries hävdar för sin del att artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte skapar något skatteområde som undantas från den allmänna lagstiftningen, utan en återgång till allmän lagstiftning vad gäller avskrivningar. Stödordningen är därmed av allmänt slag. Enligt SG skall den ekonomiska förmån som är en följd av skatteuppskovet genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen jämföras med den allmänna lagstiftningen för avskrivningar och inte den restriktiva undantagsordningen i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. Vidare är stödordningen öppen för alla ekonomiska aktörer med verksamhet på det franska territoriet, och artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen hänvisar inte till någon särskild tillgång eller ekonomisk sektor. Beviljandet av förmåner till följd av tillämpningen av denna artikel är varken förbehållen den franska handelsflottan eller franska finansinstitut.

| (48) | Identiteten på medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen är inget kriterium för beviljande av godkännande och stödordningen innehåller inga restriktioner vad gäller medlemmarna i ekonomiska intresseföreningar, som är de som tillför finansiella medel. Enligt dessa berörda parter är det därför inte rimligt att anta att de kombinerade bestämmelserna i artiklarna 39 C och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen skulle ge medlemmarna i ekonomiska intresseföreningar en selektiv skatteförmån. |
| --- | --- |

(48)

Identiteten på medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen är inget kriterium för beviljande av godkännande och stödordningen innehåller inga restriktioner vad gäller medlemmarna i ekonomiska intresseföreningar, som är de som tillför finansiella medel. Enligt dessa berörda parter är det därför inte rimligt att anta att de kombinerade bestämmelserna i artiklarna 39 C och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen skulle ge medlemmarna i ekonomiska intresseföreningar en selektiv skatteförmån.

| (49) | Det godkännande som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen beviljas inte skönsmässigt. Tvärtom omfattas, enligt Gaz de France och BNP, godkännandet från ministeriet av objektiva och icke-diskriminerande villkor. BNP påminde om att det, enligt domstolens rättspraxis (17), åligger kommissionen att påvisa att de ekonomiska aktörerna behandlats skönsmässsigt inom ramen för enskilda åtgärder, då administrationens utrymme för skönsmässig bedömning kunde leda till att en stödåtgärd betraktas som selektiv bara när det är fråga om en enskild åtgärd och inte den allmänna stödordning på vilken denna stödåtgärd baserar sig. BNP påpekade att skatteförvaltningen inte kan införa villkor som inte föreskrivs i lag. I detta ärende anger lagen uttryckligen vilka kriterier som är tillämpliga för att bedöma förekomsten av ”ett betydande ekonomiskt och socialt intresse”. BNP, CNCE och Calyon hänvisade i detta sammanhang till författningsrådets beslut (18), som de franska myndigheterna nämner. Alla beslut om att inte bevilja godkännande kan på grund av ett överskridande av befogenheter överklagas inför förvaltningsdomstol, vilken kan avkunna en dom om orsakerna till ett sådant avslag. |
| --- | --- |

(49)

Det godkännande som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen beviljas inte skönsmässigt. Tvärtom omfattas, enligt Gaz de France och BNP, godkännandet från ministeriet av objektiva och icke-diskriminerande villkor. BNP påminde om att det, enligt domstolens rättspraxis (17), åligger kommissionen att påvisa att de ekonomiska aktörerna behandlats skönsmässsigt inom ramen för enskilda åtgärder, då administrationens utrymme för skönsmässig bedömning kunde leda till att en stödåtgärd betraktas som selektiv bara när det är fråga om en enskild åtgärd och inte den allmänna stödordning på vilken denna stödåtgärd baserar sig. BNP påpekade att skatteförvaltningen inte kan införa villkor som inte föreskrivs i lag. I detta ärende anger lagen uttryckligen vilka kriterier som är tillämpliga för att bedöma förekomsten av ”ett betydande ekonomiskt och socialt intresse”. BNP, CNCE och Calyon hänvisade i detta sammanhang till författningsrådets beslut (18), som de franska myndigheterna nämner. Alla beslut om att inte bevilja godkännande kan på grund av ett överskridande av befogenheter överklagas inför förvaltningsdomstol, vilken kan avkunna en dom om orsakerna till ett sådant avslag.

| (50) | Enligt bland annat Calyon och BNP beror stödordningens selektivitet på marknadens praxis och transportmedlens egenskaper (vissa återvinnings- och likviditetsgarantier på lång sikt) och inte ordalydelsen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. Transporttillgångarna ansågs ha egenskaper som gjorde dem lämpliga för långsiktig finansiering. Även om artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte kräver ett godkännande på förhand av budgetministern, skulle stödordningens mottagare ha varit desamma som de nuvarande mottagarna. |
| --- | --- |

(50)

Enligt bland annat Calyon och BNP beror stödordningens selektivitet på marknadens praxis och transportmedlens egenskaper (vissa återvinnings- och likviditetsgarantier på lång sikt) och inte ordalydelsen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. Transporttillgångarna ansågs ha egenskaper som gjorde dem lämpliga för långsiktig finansiering. Även om artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte kräver ett godkännande på förhand av budgetministern, skulle stödordningens mottagare ha varit desamma som de nuvarande mottagarna.

| (51) | Enligt BNP motiverades villkoren för tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen av det franska skattesystemets art och funktion, där vissa verksamhetssektorer behövde betydande investeringar. |
| --- | --- |

(51)

Enligt BNP motiverades villkoren för tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen av det franska skattesystemets art och funktion, där vissa verksamhetssektorer behövde betydande investeringar.

| (52) | CNCE hävdar också att finansiella förmåner liknande dem som är ett resultat av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen kan uppnås genom att tillämpa bestämmelserna i den allmänna lagstiftningen. I själva verket gav inte egenskaperna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen upphov till någon verklig differentiering i förhållande till den allmänna lagstiftningen om avskrivning om man jämför de skattemässiga följdernas omfattning. Enligt CNCE utgörs dessa egenskaper dels av vinsten från höjningen med en punkt av den degressiva avskrivningskoefficienten och dels av möjligheten att gynnas av undantaget från realisationsvinsten. BNP medger dock att staten beräknar budgetkostnaden för tillämpningen av artikel 39 CA genom att utgå från artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

(52)

CNCE hävdar också att finansiella förmåner liknande dem som är ett resultat av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen kan uppnås genom att tillämpa bestämmelserna i den allmänna lagstiftningen. I själva verket gav inte egenskaperna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen upphov till någon verklig differentiering i förhållande till den allmänna lagstiftningen om avskrivning om man jämför de skattemässiga följdernas omfattning. Enligt CNCE utgörs dessa egenskaper dels av vinsten från höjningen med en punkt av den degressiva avskrivningskoefficienten och dels av möjligheten att gynnas av undantaget från realisationsvinsten. BNP medger dock att staten beräknar budgetkostnaden för tillämpningen av artikel 39 CA genom att utgå från artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen.

| (53) | Beträffande höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten påstods det att förmånen kompenserades av det faktum att de bokförda förlusterna var avdragsgilla, genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, bara i storleksordningen en fjärdedel av den vinst som omfattas av företagsskatt enligt allmän lagstiftning som varje medlem i den ekonomiska intressegrupperingen tjänade från sin verksamhet. Vidare syftade denna skatteförmån till att kompensera de särskilda begränsningar eller restriktioner som ålagts för att kunna bevilja godkännandet. BNP preciserade att den vinst som ekonomiska intressegrupperingar får från höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten omfattas av villkor och är relativt blygsam. Den kan därför inte ge någon konkurrensfördel. Air France påpekade i detta sammanhang att en finansiering som genomförs genom tillämpning av stödordningen, jämfört med en finansiering som omfattar ett direkt lån, ger en besparing på mellan 6 och 10 % av priset för ett flygplan. Det hävdar också att den besparing som leasingtagaren gör kan jämföras med den potentiella finansiella vinst som kan fås från andra stödordningar. |
| --- | --- |

(53)

Beträffande höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten påstods det att förmånen kompenserades av det faktum att de bokförda förlusterna var avdragsgilla, genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, bara i storleksordningen en fjärdedel av den vinst som omfattas av företagsskatt enligt allmän lagstiftning som varje medlem i den ekonomiska intressegrupperingen tjänade från sin verksamhet. Vidare syftade denna skatteförmån till att kompensera de särskilda begränsningar eller restriktioner som ålagts för att kunna bevilja godkännandet. BNP preciserade att den vinst som ekonomiska intressegrupperingar får från höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten omfattas av villkor och är relativt blygsam. Den kan därför inte ge någon konkurrensfördel. Air France påpekade i detta sammanhang att en finansiering som genomförs genom tillämpning av stödordningen, jämfört med en finansiering som omfattar ett direkt lån, ger en besparing på mellan 6 och 10 % av priset för ett flygplan. Det hävdar också att den besparing som leasingtagaren gör kan jämföras med den potentiella finansiella vinst som kan fås från andra stödordningar.

| (54) | Beträffande, i första hand, undantaget från skatt på realisationsvinst påpekade CNCE att det bara kunde begäras genom det franska skattesystemet och därför inte kunde klassificeras som statligt stöd. Dess ekonomiska rationalitet gjorde det nödvändigt eller funktionellt i förhållande till systemets effektivitet. Undantaget från skatt på realisationsvinst berättigades av behovet av att bevara de likviditetsfördelar som följer av den första delen i bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. Enligt Calyon gör undantaget det möjligt att, i det specifika fallet med fartyg, försätta redaren i en situation som är jämförbar med den han skulle ha haft om han hade köpt fartyget direkt och om han hade haft tillräcklig finansiell kapacitet att dra av avskrivningarna för skatteändamål. Enligt BNP var undantaget från skatt på realisationsvinst utformat så att man inte skulle ifrågasätta den förmån som var kopplad till uppskovet med skatt om leasingtagaren löste in köpoptionen tidigare än väntat. SG påpekade för sin del att undantaget från skatt på realisationsvinst bara var avsett att uppväga de särskilda begränsningar som var kopplade till stödordningen i fråga, som bland annat omfattar ett förbud mot att överlåta leasingtagarens andelar, utom om leasingtagaren redan från början uttryckligen begärt detta. Detta undantag skulle därmed kompensera de höjda driftskostnaderna för leasingtagaren. |
| --- | --- |

(54)

Beträffande, i första hand, undantaget från skatt på realisationsvinst påpekade CNCE att det bara kunde begäras genom det franska skattesystemet och därför inte kunde klassificeras som statligt stöd. Dess ekonomiska rationalitet gjorde det nödvändigt eller funktionellt i förhållande till systemets effektivitet. Undantaget från skatt på realisationsvinst berättigades av behovet av att bevara de likviditetsfördelar som följer av den första delen i bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. Enligt Calyon gör undantaget det möjligt att, i det specifika fallet med fartyg, försätta redaren i en situation som är jämförbar med den han skulle ha haft om han hade köpt fartyget direkt och om han hade haft tillräcklig finansiell kapacitet att dra av avskrivningarna för skatteändamål. Enligt BNP var undantaget från skatt på realisationsvinst utformat så att man inte skulle ifrågasätta den förmån som var kopplad till uppskovet med skatt om leasingtagaren löste in köpoptionen tidigare än väntat. SG påpekade för sin del att undantaget från skatt på realisationsvinst bara var avsett att uppväga de särskilda begränsningar som var kopplade till stödordningen i fråga, som bland annat omfattar ett förbud mot att överlåta leasingtagarens andelar, utom om leasingtagaren redan från början uttryckligen begärt detta. Detta undantag skulle därmed kompensera de höjda driftskostnaderna för leasingtagaren.

| (55) | Enligt Brittany Ferries var inte det undantag från skatt på realisationsvinst som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen mer förmånlig än det som var ett resultat av bestämmelserna i den allmänna lagstiftningen (med förbehåll för 5 % för kostnader och avgifter) som tillämpas från år 2007. |
| --- | --- |

(55)

Enligt Brittany Ferries var inte det undantag från skatt på realisationsvinst som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen mer förmånlig än det som var ett resultat av bestämmelserna i den allmänna lagstiftningen (med förbehåll för 5 % för kostnader och avgifter) som tillämpas från år 2007.

| (56) | Air France gör gällande att skattebesparingarna från skattesystemet kan jämföras med dem som uppnås genom andra former av finansiering med skattereglering i världen. De transaktioner som finansieras genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen åtföljs av motprestationer som förmånerna i stödordningen skall ställas i relation till. Air France påpekade för övrigt att, i vissa fall, kan ekonomiska intressegrupperingar genom avtal överföra de skattemässiga riskerna och därtill hörande kostnader på leasingtagaren, vilket får till följd att man kraftigt minskar de potentiella besparingar som leasingtagarna kan göra. |
| --- | --- |

(56)

Air France gör gällande att skattebesparingarna från skattesystemet kan jämföras med dem som uppnås genom andra former av finansiering med skattereglering i världen. De transaktioner som finansieras genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen åtföljs av motprestationer som förmånerna i stödordningen skall ställas i relation till. Air France påpekade för övrigt att, i vissa fall, kan ekonomiska intressegrupperingar genom avtal överföra de skattemässiga riskerna och därtill hörande kostnader på leasingtagaren, vilket får till följd att man kraftigt minskar de potentiella besparingar som leasingtagarna kan göra.

| (57) | Slutligen hävdar flera berörda parter, bland annat Compagnie Méridionale de navigation, att stödordningen leder till att redarna utsätts för många krav som staten kräver som motprestation för att bevilja godkännande. Förmånerna från stödordningen kompenserade bara merkostnaderna för att segla fartyg under fransk flagg, vilket egentligen berodde på att kostnaderna för en fransk besättning är en av de högsta i Europa. Fouquet Sacop underströk att stödordningen hade lett till att det hade valt en snabb utveckling av fartyg som seglar under fransk flagg, då kraven och merkostnaderna kopplade till denna flagg uppvägdes av stödordningen i fråga. CMA CGM, Broström Tankers, Pétro Marine och Louis Dreyfus Armateurs hävdar att, utan förmånen i stödordningen skulle de inte ha kunnat investera i fartyg som seglar under fransk flagg och inte kunnat delta i utvecklingen av gemenskapens flotta. Bourbon Maritime påpekar att bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen gör det möjligt att bevara högkvalitativa arbetstillfällen i samband med den direkta förvaltningen av sjötransporter samt därtill hörande verksamhet och att de effektivt bidrar till att förbättra säkerheten och skyddet av miljön. |
| --- | --- |

(57)

Slutligen hävdar flera berörda parter, bland annat Compagnie Méridionale de navigation, att stödordningen leder till att redarna utsätts för många krav som staten kräver som motprestation för att bevilja godkännande. Förmånerna från stödordningen kompenserade bara merkostnaderna för att segla fartyg under fransk flagg, vilket egentligen berodde på att kostnaderna för en fransk besättning är en av de högsta i Europa. Fouquet Sacop underströk att stödordningen hade lett till att det hade valt en snabb utveckling av fartyg som seglar under fransk flagg, då kraven och merkostnaderna kopplade till denna flagg uppvägdes av stödordningen i fråga. CMA CGM, Broström Tankers, Pétro Marine och Louis Dreyfus Armateurs hävdar att, utan förmånen i stödordningen skulle de inte ha kunnat investera i fartyg som seglar under fransk flagg och inte kunnat delta i utvecklingen av gemenskapens flotta. Bourbon Maritime påpekar att bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen gör det möjligt att bevara högkvalitativa arbetstillfällen i samband med den direkta förvaltningen av sjötransporter samt därtill hörande verksamhet och att de effektivt bidrar till att förbättra säkerheten och skyddet av miljön.

| (58) | Beträffande, i andra hand, villkoret i artikel 87.1 i fördraget om påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, påpekade flera berörda parter att medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagarna av de berörda tillgångarna kunde vara utländska operatörer eller deras franska dotterbolag. Vidare ansågs inte stödordningen vara mer förmånlig än de stödordningar som tillämpas i andra medlemsstater. SG preciserade att de av deras kunder som berördes av godkännandena och som var franska var i minoritet. |
| --- | --- |

(58)

Beträffande, i andra hand, villkoret i artikel 87.1 i fördraget om påverkan på handeln mellan medlemsstaterna, påpekade flera berörda parter att medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagarna av de berörda tillgångarna kunde vara utländska operatörer eller deras franska dotterbolag. Vidare ansågs inte stödordningen vara mer förmånlig än de stödordningar som tillämpas i andra medlemsstater. SG preciserade att de av deras kunder som berördes av godkännandena och som var franska var i minoritet.

| (59) | Beträffande, i tredje hand, stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden, ansåg CNCE att de godkännanden som beviljats fartygsredare följde innehållet i gemenskapens riktlinjer från 1997 och 2004 (19). Stödåtgärden i fråga skulle därmed vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget, tolkad mot bakgrund av principerna i gemenskapens riktlinjer. |
| --- | --- |

(59)

Beträffande, i tredje hand, stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden, ansåg CNCE att de godkännanden som beviljats fartygsredare följde innehållet i gemenskapens riktlinjer från 1997 och 2004 (19). Stödåtgärden i fråga skulle därmed vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget, tolkad mot bakgrund av principerna i gemenskapens riktlinjer.

| (60) | Brittany Ferries vidhåller att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget i den omfattning denna bestämmelse bara avser att kompensera ”marknadsmisslyckanden” på området finansiering av investeringar i tunga kapitalvaror. Majoriteten av de berörda parterna understryker vidare att de andra medlemsstaterna har agerat på samma sätt och har infört liknande stödåtgärder. |
| --- | --- |

(60)

Brittany Ferries vidhåller att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget i den omfattning denna bestämmelse bara avser att kompensera ”marknadsmisslyckanden” på området finansiering av investeringar i tunga kapitalvaror. Majoriteten av de berörda parterna understryker vidare att de andra medlemsstaterna har agerat på samma sätt och har infört liknande stödåtgärder.

| (61) | Beträffande, i fjärde hand, tillämpningen av principen om berättigade förväntningar, vidhöll majoriteten av de berörda parterna – som tog emot stöd från stödordningen – att de alltid varit övertygade om att stödåtgärden inte var ett statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. Tillämpningen av ovannämnda princip i detta ärende skulle därmed utesluta ett eventuellt återkrav. |
| --- | --- |

(61)

Beträffande, i fjärde hand, tillämpningen av principen om berättigade förväntningar, vidhöll majoriteten av de berörda parterna – som tog emot stöd från stödordningen – att de alltid varit övertygade om att stödåtgärden inte var ett statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. Tillämpningen av ovannämnda princip i detta ärende skulle därmed utesluta ett eventuellt återkrav.

| (62) | SG påpekade att enligt den stödordning som föregick den nuvarande, kunde underskott i handelsbolag som genererades av avskrivningar i sin helhet balanseras gentemot medlemmarnas skattepliktiga resultat i handelsbolaget. Kommissionen har dock aldrig bedömt en stödordning enligt allmän lagstiftning som statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

SG påpekade att enligt den stödordning som föregick den nuvarande, kunde underskott i handelsbolag som genererades av avskrivningar i sin helhet balanseras gentemot medlemmarnas skattepliktiga resultat i handelsbolaget. Kommissionen har dock aldrig bedömt en stödordning enligt allmän lagstiftning som statligt stöd.

| (63) | Det framhölls också att kommissionen hade avstått från att agera under sex års tid. Enligt Calyon förefaller det som om kommissionen hade känt till flera finansieringstransaktioner genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utan att ha tagit upp frågan om deras giltighet i enlighet med artikel 87 i fördraget (20). CNCE hävdar att den period som förlöpte mellan det datum då kommissionen fick kännedom om stödet och det datum då det formella granskningsförfarandet inleddes var överdrivet lång och Calyon ansåg perioden vara orimligt lång. Kommissionen skulle för övrigt redan undantagsvis ha fastställt förekomsten av en berättigad förväntning från stödmottagaren som uteslöt en återbetalning av stödet, eftersom en period på ungefär tre år hade förflutit mellan det att kommissionen fick kännedom om åtgärden och till dess att den antog sitt slutliga beslut (21). |
| --- | --- |

(63)

Det framhölls också att kommissionen hade avstått från att agera under sex års tid. Enligt Calyon förefaller det som om kommissionen hade känt till flera finansieringstransaktioner genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utan att ha tagit upp frågan om deras giltighet i enlighet med artikel 87 i fördraget (20). CNCE hävdar att den period som förlöpte mellan det datum då kommissionen fick kännedom om stödet och det datum då det formella granskningsförfarandet inleddes var överdrivet lång och Calyon ansåg perioden vara orimligt lång. Kommissionen skulle för övrigt redan undantagsvis ha fastställt förekomsten av en berättigad förväntning från stödmottagaren som uteslöt en återbetalning av stödet, eftersom en period på ungefär tre år hade förflutit mellan det att kommissionen fick kännedom om åtgärden och till dess att den antog sitt slutliga beslut (21).

| (64) | Vissa berörda parter betonade också att kommissionen tidigare hade godkänt delägarsystemet – en stödordning som skattemässigt var mer förmånlig än stödordningen i detta ärende – och att detta faktum hade gett upphov till deras berättigade förväntningar om att stödordningen var lagenlig. Enligt CNCE förutsätter inte skapandet av en berättigad förväntan hos stödmottagarna att kommissionen har uttalat sig om en identisk stödordning. Enbart godkännandet av en jämförbar stödordning skulle kunna ge upphov till en sådan förväntan. I sitt beslut av den 8 maj 2001 (22) godkände kommissionen en liknande stödordning. CNCE och SG hänvisar också till flera liknande stödordningar som godkänts av kommissionen (23) och till domstolens dom i målet RSV mot kommissionen (24). |
| --- | --- |

(64)

Vissa berörda parter betonade också att kommissionen tidigare hade godkänt delägarsystemet – en stödordning som skattemässigt var mer förmånlig än stödordningen i detta ärende – och att detta faktum hade gett upphov till deras berättigade förväntningar om att stödordningen var lagenlig. Enligt CNCE förutsätter inte skapandet av en berättigad förväntan hos stödmottagarna att kommissionen har uttalat sig om en identisk stödordning. Enbart godkännandet av en jämförbar stödordning skulle kunna ge upphov till en sådan förväntan. I sitt beslut av den 8 maj 2001 (22) godkände kommissionen en liknande stödordning. CNCE och SG hänvisar också till flera liknande stödordningar som godkänts av kommissionen (23) och till domstolens dom i målet RSV mot kommissionen (24).

| (65) | Brittany Ferries anser att kommissionens beslut av den 8 maj 2001 (25) för företagets del hade gett upphov till en berättigad förväntan om att stödordningen i fråga inte omfattade statligt stöd. |
| --- | --- |

(65)

Brittany Ferries anser att kommissionens beslut av den 8 maj 2001 (25) för företagets del hade gett upphov till en berättigad förväntan om att stödordningen i fråga inte omfattade statligt stöd.

| (66) | CNCE betonade också att Frankrike hade antagit lag nr 98–546 ungefär tre månader efter att ha informerat kommissionen om den i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Då kommissionen inte lämnade något svar inom två månader efter anmälan, omfattades stödåtgärden av gällande stödordningar i enlighet med rättspraxis i målet Lorenz (26). |
| --- | --- |

(66)

CNCE betonade också att Frankrike hade antagit lag nr 98–546 ungefär tre månader efter att ha informerat kommissionen om den i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Då kommissionen inte lämnade något svar inom två månader efter anmälan, omfattades stödåtgärden av gällande stödordningar i enlighet med rättspraxis i målet Lorenz (26).

| (67) | Två av de berörda parterna, som begärde att deras identitet inte skulle avslöjas, lämnade sina synpunkter till kommissionen inom ramen för det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(67)

Två av de berörda parterna, som begärde att deras identitet inte skulle avslöjas, lämnade sina synpunkter till kommissionen inom ramen för det formella granskningsförfarandet.

| (68) | I synpunkterna som den lämnade till kommissionen inom angiven tidsfrist, vidhöll den första av dessa parter att stödordningen i fråga var olaglig. Parten begärde att kommissionen skulle utvidga nuvarande administrativa förfarande till att omfatta delägarsystemet. Denna part anser, i likhet med kommissionen i dess beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet, dels att stödordningen är selektiv då den gynnar franska rederier, dels att den påverkar handeln mellan medlemsstaterna, särskilt på marknaden för trafik över Engelska kanalen. Parten påpekar i detta sammanhang, vilket framgick i budgetutskottets rapport av den 25 mars 1998, att stödordningen i detta ärende, som ersätter delägarsystemet, har införts för att tillmötesgå den franska sjöfartsindustrin. |
| --- | --- |

(68)

I synpunkterna som den lämnade till kommissionen inom angiven tidsfrist, vidhöll den första av dessa parter att stödordningen i fråga var olaglig. Parten begärde att kommissionen skulle utvidga nuvarande administrativa förfarande till att omfatta delägarsystemet. Denna part anser, i likhet med kommissionen i dess beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet, dels att stödordningen är selektiv då den gynnar franska rederier, dels att den påverkar handeln mellan medlemsstaterna, särskilt på marknaden för trafik över Engelska kanalen. Parten påpekar i detta sammanhang, vilket framgick i budgetutskottets rapport av den 25 mars 1998, att stödordningen i detta ärende, som ersätter delägarsystemet, har införts för att tillmötesgå den franska sjöfartsindustrin.

| (69) | Dessutom bidrog skattebestämmelserna i fråga genom att främja de franska operatörerna till att öka överkapaciteten på marknaden för trafik över Engelska kanalen genom att ge de operatörer inom sektorn som inte hade finansiella resusrser möjlighet att förvärva nya fartyg. Den snedvridning av konkurrensen som följer av tillämpningen av stödordningen illustreras dessutom av företagen Seafrance och Brittany Ferries förvärv av fartyg genom denna skattemekanism. Dessa företags kapacitet ökade betydligt efter förvärven av nya fartyg. |
| --- | --- |

(69)

Dessutom bidrog skattebestämmelserna i fråga genom att främja de franska operatörerna till att öka överkapaciteten på marknaden för trafik över Engelska kanalen genom att ge de operatörer inom sektorn som inte hade finansiella resusrser möjlighet att förvärva nya fartyg. Den snedvridning av konkurrensen som följer av tillämpningen av stödordningen illustreras dessutom av företagen Seafrance och Brittany Ferries förvärv av fartyg genom denna skattemekanism. Dessa företags kapacitet ökade betydligt efter förvärven av nya fartyg.

| (70) | Den andra berörda parten, som begärde att dess identitet inte skulle avslöjas, hänvisar i sina synpunkter till de franska operatörernas förmånliga konkurrenssituation, främst vad gäller Brittany Ferries, då deras fartyg finansieras genom stödordningen. Den hänvisar till Brittany Ferries fortsatta närvaro på förbindelsen över Engelska kanalen och förbindelsen mellan Frankrike och Irland, trots de ogynnsamma konkurrensvillkoren på dessa förbindelser, vilka för övrigt har lett till att P&O försvunnit från marknaden. |
| --- | --- |

(70)

Den andra berörda parten, som begärde att dess identitet inte skulle avslöjas, hänvisar i sina synpunkter till de franska operatörernas förmånliga konkurrenssituation, främst vad gäller Brittany Ferries, då deras fartyg finansieras genom stödordningen. Den hänvisar till Brittany Ferries fortsatta närvaro på förbindelsen över Engelska kanalen och förbindelsen mellan Frankrike och Irland, trots de ogynnsamma konkurrensvillkoren på dessa förbindelser, vilka för övrigt har lett till att P&O försvunnit från marknaden.

VI.   KOMMENTARER FRÅN DE FRANSKA MYNDIGHETERNA OM SYNPUNKTERNA FRÅN DE BERÖRDA TREDJE PARTERNA

| (71) | Enligt de franska myndigheterna bekräftar synpunkterna från flertalet berörda tredje parter deras inställning vad gäller bedömningen av stödordningen, som är följande:






  — | Artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är en allmän stödåtgärd, som särskilt, men inte enbart används för finansiering av handelsfartyg. |
| --- | --- | --- |

(71)

Enligt de franska myndigheterna bekräftar synpunkterna från flertalet berörda tredje parter deras inställning vad gäller bedömningen av stödordningen, som är följande:

—

Artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är en allmän stödåtgärd, som särskilt, men inte enbart används för finansiering av handelsfartyg.

| — | Stödordningen ger upphov till effekter som kan jämföras med nationella lagstiftningsåtgärder eller med bestämmelser i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Stödordningen ger upphov till effekter som kan jämföras med nationella lagstiftningsåtgärder eller med bestämmelser i andra medlemsstater.

| — | Godkännandet är inte skönsmässigt och beviljas bara om vissa objektiva kriterier uppfylls. |
| --- | --- |

—

Godkännandet är inte skönsmässigt och beviljas bara om vissa objektiva kriterier uppfylls.

| — | Skatteordningen i fråga har stor betydelse för gemenskapens ekonomi, särskilt för att lokalisera och bevara arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Skatteordningen i fråga har stor betydelse för gemenskapens ekonomi, särskilt för att lokalisera och bevara arbetstillfällen.

| — | Slutligen hänvisar majoriteten av de berörda tredje parterna till sina berättigade förväntningar om stödordningens förenlighet med gemenskapens bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Slutligen hänvisar majoriteten av de berörda tredje parterna till sina berättigade förväntningar om stödordningens förenlighet med gemenskapens bestämmelser.

| (72) | Beträffande synpunkterna från de två berörda parter vars identitet är konfidentiell hävdar de franska myndigheterna att de baseras på felaktiga eller oklara uppgifter. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande synpunkterna från de två berörda parter vars identitet är konfidentiell hävdar de franska myndigheterna att de baseras på felaktiga eller oklara uppgifter.

| (73) | Beträffande argumentet om att Brittany Ferries stödberättigande i skatteordningen för ekonomiska intressegrupperingar indirekt hade lett till att P&O dragit sig ur västra och centrala Engelska kanalen, svarade de franska myndigheterna att bara två fartyg i Brittany Ferries omfattades av stödordningen och att finansieringen av dess fartyg Mont St Michel genom denna mekanism hade godkänts av kommissionen den 8 maj 2001 (27). |
| --- | --- |

(73)

Beträffande argumentet om att Brittany Ferries stödberättigande i skatteordningen för ekonomiska intressegrupperingar indirekt hade lett till att P&O dragit sig ur västra och centrala Engelska kanalen, svarade de franska myndigheterna att bara två fartyg i Brittany Ferries omfattades av stödordningen och att finansieringen av dess fartyg Mont St Michel genom denna mekanism hade godkänts av kommissionen den 8 maj 2001 (27).

| (74) | De franska myndigheterna framhåller att en grundlig undersökning skulle ha utförts av de brittiska konkurrensmyndigheterna när ovannämnda operatör drog sig ur marknaden. Ingen snedvridning av konkurrensen ansågs då vara orsak till utträdet. Vissa operatörers minskade omsättning berodde på den ständigt ökade konkurrensen från lågprisflygen och inte på att nya fartyg togs i bruk av andra redare. |
| --- | --- |

(74)

De franska myndigheterna framhåller att en grundlig undersökning skulle ha utförts av de brittiska konkurrensmyndigheterna när ovannämnda operatör drog sig ur marknaden. Ingen snedvridning av konkurrensen ansågs då vara orsak till utträdet. Vissa operatörers minskade omsättning berodde på den ständigt ökade konkurrensen från lågprisflygen och inte på att nya fartyg togs i bruk av andra redare.

| (75) | Beträffande en av de berörda parternas önskan om att kommissionen skulle utvidga undersökningen till att omfatta delägarsystemet, påminner de franska myndigheterna om att denna stödordning har förklarats vara oförenlig med bestämmelserna i fördraget i kommissionens beslut av den 3 maj 1996. |
| --- | --- |

(75)

Beträffande en av de berörda parternas önskan om att kommissionen skulle utvidga undersökningen till att omfatta delägarsystemet, påminner de franska myndigheterna om att denna stödordning har förklarats vara oförenlig med bestämmelserna i fördraget i kommissionens beslut av den 3 maj 1996.

| (76) | Slutligen skulle inte ökningen av kapaciteten i trafiken över Engelska kanalen bero på de företag som gynnats av skatteordningen för ekonomiska intressegrupperingar. Hänsyn bör dock tas till nya operatörer på de rutter på vilka de tidigare operatörerna bedrev sin verksamhet. De franska myndigheterna påpekar i detta sammanhang att Eurotunnel dubblerade fraktkapaciteten mellan 2000 och 2003 och att P&O har köpt Stena Lines andel av deras gemensamma företag och att det har moderniserat sin fartygsflotta. |
| --- | --- |

(76)

Slutligen skulle inte ökningen av kapaciteten i trafiken över Engelska kanalen bero på de företag som gynnats av skatteordningen för ekonomiska intressegrupperingar. Hänsyn bör dock tas till nya operatörer på de rutter på vilka de tidigare operatörerna bedrev sin verksamhet. De franska myndigheterna påpekar i detta sammanhang att Eurotunnel dubblerade fraktkapaciteten mellan 2000 och 2003 och att P&O har köpt Stena Lines andel av deras gemensamma företag och att det har moderniserat sin fartygsflotta.

VII.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (77) | Till följd av det formella granskningsförfarande som inleddes på grundval av artikel 88.2 i fördraget och med hänsyn till de argument som de franska myndigheterna och de berörda parterna lagt fram i detta sammanhang anser kommissionen att skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(77)

Till följd av det formella granskningsförfarande som inleddes på grundval av artikel 88.2 i fördraget och med hänsyn till de argument som de franska myndigheterna och de berörda parterna lagt fram i detta sammanhang anser kommissionen att skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget.

1.   Förekomst av statligt stöd

| (78) | Enligt artikel 87.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(78)

Enligt artikel 87.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (79) | Klassificeringen av en nationell stödåtgärd som statligt stöd förutsätter att följande kumulativa villkor är uppfyllda: 1) åtgärden ger en förmån genom statliga medel, 2) förmånen är selektiv, och 3) åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (28). |
| --- | --- |

(79)

Klassificeringen av en nationell stödåtgärd som statligt stöd förutsätter att följande kumulativa villkor är uppfyllda: 1) åtgärden ger en förmån genom statliga medel, 2) förmånen är selektiv, och 3) åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (28).

| (80) | Det är lämpligt att ange skälen till varför kommissionen anser att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, som beskrivs ovan, uppfyller dessa kumulativa villkor. |
| --- | --- |

(80)

Det är lämpligt att ange skälen till varför kommissionen anser att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, som beskrivs ovan, uppfyller dessa kumulativa villkor.

| (81) | Det bör påminnas om att det i artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen föreskrivs att avskrivningen av den tillgång som leasas ut eller som i annan form ger förfoganderätt sprids över den normala användningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Det bör påminnas om att det i artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen föreskrivs att avskrivningen av den tillgång som leasas ut eller som i annan form ger förfoganderätt sprids över den normala användningsperioden.

| (82) | Artikel 39 C, andra stycket, och artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen avser avskrivningsregler som är tillämpliga på finansiering, särskilt av ekonomiska intressegrupperingar, av tillgångar som leasas ut eller som i annan form ger förfoganderätt. Enligt de franska myndigheterna har dessa två bestämmelser införts för att hindra att denna finansieringsmetod missbrukas. |
| --- | --- |

(82)

Artikel 39 C, andra stycket, och artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen avser avskrivningsregler som är tillämpliga på finansiering, särskilt av ekonomiska intressegrupperingar, av tillgångar som leasas ut eller som i annan form ger förfoganderätt. Enligt de franska myndigheterna har dessa två bestämmelser införts för att hindra att denna finansieringsmetod missbrukas.

| (83) | De franska myndigheterna och de berörda parterna hävdar att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen motsvarar en återgång till allmän lagstiftning vad gäller avdrag av avskrivningar, det vill säga bestämmelserna i artikel 39.1, andra stycket, och artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, och därför inte utgör statligt stöd. De anser dock att artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen utgör ett undantag från bestämmelserna i dessa artiklar. |
| --- | --- |

(83)

De franska myndigheterna och de berörda parterna hävdar att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen motsvarar en återgång till allmän lagstiftning vad gäller avdrag av avskrivningar, det vill säga bestämmelserna i artikel 39.1, andra stycket, och artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, och därför inte utgör statligt stöd. De anser dock att artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen utgör ett undantag från bestämmelserna i dessa artiklar.

| (84) | Enligt fast rättspraxis kräver tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget att det fastställs om en statlig åtgärd, inom ramen för en given rättslig ordning, är av ett sådant slag att den gynnar vissa företag eller viss produktion framför andra, vilka befinner sig i en rättslig och faktisk situation som är jämförbar med det mål som eftersträvas i stödordningen (29). |
| --- | --- |

(84)

Enligt fast rättspraxis kräver tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget att det fastställs om en statlig åtgärd, inom ramen för en given rättslig ordning, är av ett sådant slag att den gynnar vissa företag eller viss produktion framför andra, vilka befinner sig i en rättslig och faktisk situation som är jämförbar med det mål som eftersträvas i stödordningen (29).

| (85) | För att fastställa vad som utgör en förmån i enlighet med rättspraxis för statligt stöd, är det absolut nödvändigt att bestämma en referenspunkt eller det gemensamma system som är tillämpligt, inom ramen för en given rättslig ordning, gentemot vilken förmånen skall jämföras (30). EG-domstolen har för övrigt fastställt att det är av avgörande betydelse att bestämma en referenspunkt då det gäller skatteåtgärder, eftersom förekomsten av en förmån bara kan avgöras när den jämförs med en normal beskattning, dvs. den skattesats som gäller i det geografiska område som utgör referensram (31). |
| --- | --- |

(85)

För att fastställa vad som utgör en förmån i enlighet med rättspraxis för statligt stöd, är det absolut nödvändigt att bestämma en referenspunkt eller det gemensamma system som är tillämpligt, inom ramen för en given rättslig ordning, gentemot vilken förmånen skall jämföras (30). EG-domstolen har för övrigt fastställt att det är av avgörande betydelse att bestämma en referenspunkt då det gäller skatteåtgärder, eftersom förekomsten av en förmån bara kan avgöras när den jämförs med en normal beskattning, dvs. den skattesats som gäller i det geografiska område som utgör referensram (31).

| (86) | För att bestämma referenspunkten inom ramen för stödordningen med avskrivningar av tillgångar som leasas ut eller som på annat sätt ger förfoganderätt, skall bara hänsyn tas till bestämmelser som avser finansieringen av dessa tillgångar genom handelsbolag, såsom ekonomiska intressegrupperingar. I annat fall är inte de faktiska och rättsliga situationer som har bedömts för att fastställa förmånen jämförbara, varken för medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen eller för leasingtagarna av tillgångarna i fråga. |
| --- | --- |

(86)

För att bestämma referenspunkten inom ramen för stödordningen med avskrivningar av tillgångar som leasas ut eller som på annat sätt ger förfoganderätt, skall bara hänsyn tas till bestämmelser som avser finansieringen av dessa tillgångar genom handelsbolag, såsom ekonomiska intressegrupperingar. I annat fall är inte de faktiska och rättsliga situationer som har bedömts för att fastställa förmånen jämförbara, varken för medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen eller för leasingtagarna av tillgångarna i fråga.

| (87) | Den referenspunkt som är tillämplig i detta ärende för att fastställa den avdragsgilla avskrivningen utgör i princip begränsning för en sådan avskrivning för tillgångar som finansieras av ekonomiska intressegrupperingar, som föreskrivs i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen (32). Kriteriet kan inte vara artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, då denna bestämmelse inte är tillämplig på en finansieringstransaktion som genomförs av ekonomiska intressegrupperingar, det vill säga genom strukturer som grupperar flera juridiska enheter, generellt finansinstitut, som delar de risker som ingår i en transaktion mellan sig, i motsats till en finansieringstransaktion som genomförs av ett enda finansinstitut som självt bär de risker som ingår. Det bör vidare påpekas att, i motsats till de finansieringsmetoder som inte leder till att man använder en ekonomisk intressegruppering, gör en finansieringstransaktion genom en sådan öppen och genomblickar skattestruktur det möjligt att nå skatteoptimering, då eventuella förluster som registreras av en ekonomisk intressegruppering under de första åren av dess verksamhet kan dras av från den beskattningsbara vinst som dess medlemmar tjänar genom sin nuvarande verksamhet. |
| --- | --- |

(87)

Den referenspunkt som är tillämplig i detta ärende för att fastställa den avdragsgilla avskrivningen utgör i princip begränsning för en sådan avskrivning för tillgångar som finansieras av ekonomiska intressegrupperingar, som föreskrivs i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen (32). Kriteriet kan inte vara artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, då denna bestämmelse inte är tillämplig på en finansieringstransaktion som genomförs av ekonomiska intressegrupperingar, det vill säga genom strukturer som grupperar flera juridiska enheter, generellt finansinstitut, som delar de risker som ingår i en transaktion mellan sig, i motsats till en finansieringstransaktion som genomförs av ett enda finansinstitut som självt bär de risker som ingår. Det bör vidare påpekas att, i motsats till de finansieringsmetoder som inte leder till att man använder en ekonomisk intressegruppering, gör en finansieringstransaktion genom en sådan öppen och genomblickar skattestruktur det möjligt att nå skatteoptimering, då eventuella förluster som registreras av en ekonomisk intressegruppering under de första åren av dess verksamhet kan dras av från den beskattningsbara vinst som dess medlemmar tjänar genom sin nuvarande verksamhet.

| (88) | Kommissionen anser därför inte att de franska myndigheternas och vissa av de berörda parternas påståenden är motiverade vad gäller att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör en återgång till allmän lagstiftning om avskrivningar och att artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen utgör en referenspunkt gentemot vilken skatteförmånen till följd av tillämpningen av artikel 39 CA skall bedömas. Det bör vidare noteras att artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen uttryckligen anger att skatteförmånen skall beräknas utifrån saldot av de positiva eller negativa diskonterade värdena som är relaterade till skatteminskningar eller ytterligare skattepåslag, jämfört med de värden som är ett resultat av tillämpningen av andra stycket i den artikeln. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen anser därför inte att de franska myndigheternas och vissa av de berörda parternas påståenden är motiverade vad gäller att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör en återgång till allmän lagstiftning om avskrivningar och att artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen utgör en referenspunkt gentemot vilken skatteförmånen till följd av tillämpningen av artikel 39 CA skall bedömas. Det bör vidare noteras att artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen uttryckligen anger att skatteförmånen skall beräknas utifrån saldot av de positiva eller negativa diskonterade värdena som är relaterade till skatteminskningar eller ytterligare skattepåslag, jämfört med de värden som är ett resultat av tillämpningen av andra stycket i den artikeln.

| (89) | Det bör påpekas att bara medlemmar i ekonomiska intressegrupperingar (33), som finansierar lös egendom vars avskrivningsperiod uppgår till minst åtta år uppfyller kraven för skatteförmånerna till följd av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, nämligen 1) ett undantag från den övre principiella gränsen för avdragsgilla avskrivningar, 2) en ökning med en punkt av avskrivningskoefficienten och 3) ett eventuellt undantag från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse. |
| --- | --- |

(89)

Det bör påpekas att bara medlemmar i ekonomiska intressegrupperingar (33), som finansierar lös egendom vars avskrivningsperiod uppgår till minst åtta år uppfyller kraven för skatteförmånerna till följd av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, nämligen 1) ett undantag från den övre principiella gränsen för avdragsgilla avskrivningar, 2) en ökning med en punkt av avskrivningskoefficienten och 3) ett eventuellt undantag från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse.

| (90) | Beträffande borttagandet av den övre gränsen för avdragsgilla avskrivningar genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen bör det påminnas om att varje medlem i ekonomiska intressegrupperingar, under den period som tillgången får skrivas av, dvs. under den period de ekonomiska intressegrupperingarna uppvisar förlust, kan dra av dessa förluster från sina egna skattepliktiga vinster i förhållande till sina rättigheter. Ingen hänsyn tas i detta sammanhang till den övre gränsen för avskrivning i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

(90)

Beträffande borttagandet av den övre gränsen för avdragsgilla avskrivningar genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen bör det påminnas om att varje medlem i ekonomiska intressegrupperingar, under den period som tillgången får skrivas av, dvs. under den period de ekonomiska intressegrupperingarna uppvisar förlust, kan dra av dessa förluster från sina egna skattepliktiga vinster i förhållande till sina rättigheter. Ingen hänsyn tas i detta sammanhang till den övre gränsen för avskrivning i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen.

| (91) | Följaktligen möjliggör tillämpningen av undantaget i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen en minskning under förlustperioden för var och en av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar av det underlag som normalt skulle ha varit beskattningsbart enligt artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. Det faktum att avskrivningsbeloppet inte begränsas till det betalda leasingbeloppet, med avdrag för andra avgifter för den leasade tillgången, gör det möjligt att öka avskrivningsbeloppet under de första räkenskapsåren med förlust. Det förhållande att dessa förluster, enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, bara får dras av i storleksordningen en fjärdedel av den beskattningsbara vinsten till den normala företagsskattesats som varje medlem i den ekonomiska intressegrupperingen tjänar från sina övriga verksamheter, kan begränsa förmånen, men inte ifrågasätta dess förekomst. |
| --- | --- |

(91)

Följaktligen möjliggör tillämpningen av undantaget i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen en minskning under förlustperioden för var och en av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar av det underlag som normalt skulle ha varit beskattningsbart enligt artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. Det faktum att avskrivningsbeloppet inte begränsas till det betalda leasingbeloppet, med avdrag för andra avgifter för den leasade tillgången, gör det möjligt att öka avskrivningsbeloppet under de första räkenskapsåren med förlust. Det förhållande att dessa förluster, enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, bara får dras av i storleksordningen en fjärdedel av den beskattningsbara vinsten till den normala företagsskattesats som varje medlem i den ekonomiska intressegrupperingen tjänar från sina övriga verksamheter, kan begränsa förmånen, men inte ifrågasätta dess förekomst.

| (92) | De franska myndigheterna hävdar i detta sammanhang att de skattebesparingar som därmed uppnås under de första åren av finansieringen neutraliseras av de ytterligare skatter som skall betalas så snart de ekonomiska intressegrupperingarna börjar göra vinster, då hyresavgifterna för leasingen överstiger avskrivningarna. Kommissionen anser dock att förmånen uppstår genom den försenade skatteinbetalningen och motsvarar saldot av de diskonterade värdena av de skatter som betalats under hela avskrivningsperioden med hänsyn tagen till de räntesatser som tillämpas. |
| --- | --- |

(92)

De franska myndigheterna hävdar i detta sammanhang att de skattebesparingar som därmed uppnås under de första åren av finansieringen neutraliseras av de ytterligare skatter som skall betalas så snart de ekonomiska intressegrupperingarna börjar göra vinster, då hyresavgifterna för leasingen överstiger avskrivningarna. Kommissionen anser dock att förmånen uppstår genom den försenade skatteinbetalningen och motsvarar saldot av de diskonterade värdena av de skatter som betalats under hela avskrivningsperioden med hänsyn tagen till de räntesatser som tillämpas.

| (93) | I den franska senatens rapport nr 413 (34) bekräftas för övrigt denna bedömning då den anger att ”de skattebesparingar som medlemmarna uppnår under de första verksamhetsåren uppvägs av den merskatt som senare skall betalas när finansieringsformen ger vinst”. Denna tidsförskjutning gör det möjligt, enligt rapporten, att uppnå ett förbättrat kassaflöde som motsvarar skillnaden mellan de diskonterade värdena på skattebesparingarna under de första verksamhetsåren och de ytterligare skatteinbetalningarna under de påföljande åren. Kommissionen påpekar också att det, i skatteinstruktion nr 120, av den 17 juni 1999 (35), anges att skatteförmånen till följd av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen gör det möjligt att uppnå skattebesparingar. |
| --- | --- |

(93)

I den franska senatens rapport nr 413 (34) bekräftas för övrigt denna bedömning då den anger att ”de skattebesparingar som medlemmarna uppnår under de första verksamhetsåren uppvägs av den merskatt som senare skall betalas när finansieringsformen ger vinst”. Denna tidsförskjutning gör det möjligt, enligt rapporten, att uppnå ett förbättrat kassaflöde som motsvarar skillnaden mellan de diskonterade värdena på skattebesparingarna under de första verksamhetsåren och de ytterligare skatteinbetalningarna under de påföljande åren. Kommissionen påpekar också att det, i skatteinstruktion nr 120, av den 17 juni 1999 (35), anges att skatteförmånen till följd av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen gör det möjligt att uppnå skattebesparingar.

| (94) | Det förefaller därför som om den stödordning som införs genom artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen syftar till att göra det möjligt för medlemmarna i de ekonomiska intressegrupperingarna att gynnas av en förmån i form av uppskov med skatteinbetalning. |
| --- | --- |

(94)

Det förefaller därför som om den stödordning som införs genom artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen syftar till att göra det möjligt för medlemmarna i de ekonomiska intressegrupperingarna att gynnas av en förmån i form av uppskov med skatteinbetalning.

| (95) | Inget stöd kan därmed ges argumentet om att leasingtagare för vilka ekonomiska intressegrupperingar inte får godkännande för, enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, kan använda sig av andra finansieringsmetoder för att undslippa den övre gränsen för avdragsgilla avskrivningar enligt artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, och att dessa inte befinner sig i en missgynnad ställning jämfört med de leasingtagare som ekonomiska intressegrupperingar får godkänt för. Det skall dock först och främst påpekas att när det gäller en stödordning kan kommissionen begränsa sig till att undersöka stödordningens allmänna egenskaper, utan att behöva undersöka varje fall som det kan tillämpas på (36). Ett sådant argument innebär att man måste beakta enskilda situationers faktiska och rättsliga omständigheter (37), vilka dessutom är hypotetiska. |
| --- | --- |

(95)

Inget stöd kan därmed ges argumentet om att leasingtagare för vilka ekonomiska intressegrupperingar inte får godkännande för, enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, kan använda sig av andra finansieringsmetoder för att undslippa den övre gränsen för avdragsgilla avskrivningar enligt artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, och att dessa inte befinner sig i en missgynnad ställning jämfört med de leasingtagare som ekonomiska intressegrupperingar får godkänt för. Det skall dock först och främst påpekas att när det gäller en stödordning kan kommissionen begränsa sig till att undersöka stödordningens allmänna egenskaper, utan att behöva undersöka varje fall som det kan tillämpas på (36). Ett sådant argument innebär att man måste beakta enskilda situationers faktiska och rättsliga omständigheter (37), vilka dessutom är hypotetiska.

| (96) | Slutligen kan man inte utesluta att leasingtagare som inte omfattas av bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är oförmögna att använda alternativa finansieringsmetoder. Det skulle dock kunna vara fallet om en bank, på grund av det berörda företagets finansiella situation, beslutade att inte själv åta sig riskerna för finansieringen (själva leasingen) eller om, av orsaker som har att göra med balansräkningsstrukturen eller leasingtagarnas finansieringsförmåga, andra finansieringsmetoder visade sig vara omöjliga (direkt investering genom lån eller egna medel). Även under antagandet att dessa leasingtagare faktiskt kunde använda alternativa finansieringsmetoder och därigenom undvika den övre gränsen för avskrivningar, kvarstår faktum att den mest fördelaktiga lösning som från början valdes måste överges till förmån för ett mindre gynnsamt andra val och att de inte gynnades av den särskilda skattebehandlingen för leasing från ekonomiska intressgrupperingar (den skyldighet som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen om att en del av skatteförmånen skall överlåtas på leasingtagaren). |
| --- | --- |

(96)

Slutligen kan man inte utesluta att leasingtagare som inte omfattas av bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är oförmögna att använda alternativa finansieringsmetoder. Det skulle dock kunna vara fallet om en bank, på grund av det berörda företagets finansiella situation, beslutade att inte själv åta sig riskerna för finansieringen (själva leasingen) eller om, av orsaker som har att göra med balansräkningsstrukturen eller leasingtagarnas finansieringsförmåga, andra finansieringsmetoder visade sig vara omöjliga (direkt investering genom lån eller egna medel). Även under antagandet att dessa leasingtagare faktiskt kunde använda alternativa finansieringsmetoder och därigenom undvika den övre gränsen för avskrivningar, kvarstår faktum att den mest fördelaktiga lösning som från början valdes måste överges till förmån för ett mindre gynnsamt andra val och att de inte gynnades av den särskilda skattebehandlingen för leasing från ekonomiska intressgrupperingar (den skyldighet som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen om att en del av skatteförmånen skall överlåtas på leasingtagaren).

| (97) | Bortsett från att den övre gränsen för beloppet för den avdragsgilla avskrivningen tas bort gynnas medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar av en ökning med en punkt av den degressiva avskrivningskoefficienten och, under antagandet att tillgången överförs tidigare än väntat till leasingtagaren och vissa villkor är uppfyllda, ett undantag från skatt på realisationsvinst (38). |
| --- | --- |

(97)

Bortsett från att den övre gränsen för beloppet för den avdragsgilla avskrivningen tas bort gynnas medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar av en ökning med en punkt av den degressiva avskrivningskoefficienten och, under antagandet att tillgången överförs tidigare än väntat till leasingtagaren och vissa villkor är uppfyllda, ett undantag från skatt på realisationsvinst (38).

| (98) | Den höjda koefficienten och det eventuella undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse utgör förmåner som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av genom tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, men som de inte gynnas av genom tillämpning av den skatteram som det hänvisas till, dvs. artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. Tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen kan, vad gäller dessa två förmåner, inte utgöra en återgång till allmän lagstiftning om avskrivningar, som de franska myndigheterna påstår, eftersom sådana skatteförmåner inte alls föreskrivs i artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

(98)

Den höjda koefficienten och det eventuella undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse utgör förmåner som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av genom tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, men som de inte gynnas av genom tillämpning av den skatteram som det hänvisas till, dvs. artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen. Tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen kan, vad gäller dessa två förmåner, inte utgöra en återgång till allmän lagstiftning om avskrivningar, som de franska myndigheterna påstår, eftersom sådana skatteförmåner inte alls föreskrivs i artikel 39 C, första stycket, i den allmänna skattelagstiftningen.

| (99) | Argumentet om att undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse, räknat från år 2007, skulle komma att omfattas av allmän lagstiftning är irrelevant då förekomsten av förmånen måste bedömas mot bakgrund av den rättsliga ram som gäller och inte en framtida rättslig situation (39). Parterna påstår inte heller att en ändring av den gällande rättsliga ramen skulle leda till att den förmån som tidigare beviljades försvann. |
| --- | --- |

(99)

Argumentet om att undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse, räknat från år 2007, skulle komma att omfattas av allmän lagstiftning är irrelevant då förekomsten av förmånen måste bedömas mot bakgrund av den rättsliga ram som gäller och inte en framtida rättslig situation (39). Parterna påstår inte heller att en ändring av den gällande rättsliga ramen skulle leda till att den förmån som tidigare beviljades försvann.

| (100) | Vad gäller det statliga ursprunget på den förmån som är ett resultat av tillämpningen av stödordningen, bör det påminnas att stödbegreppet är mer allmänt än det i en subvention för det omfattar inte bara positiva förmåner, såsom själva subventionerna, utan också interventioner som, i varierande former, mildrar de avgifter som normalt ingår i ett företags budget och som därför, utan att vara subventioner i strikt mening, är av samma slag och har samma effekt (40). Därav följer att en åtgärd genom vilken de offentliga myndigheterna beviljar vissa företag ett undantag, en minskning av eller ett uppskov med skatteinbetalning som, även om det inte omfattar en överföring av statliga medel, placerar stödmottagarna i en mer gynnsam finansiell situation än andra skattebetalare utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget (41). Även om de åtgärder som är ett resultat av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte omfattar någon överföring av statliga medel, kan det inte förnekas att de leder till en förlust av skatteintäkter och därmed utgör en statlig finansiering. |
| --- | --- |

(100)

Vad gäller det statliga ursprunget på den förmån som är ett resultat av tillämpningen av stödordningen, bör det påminnas att stödbegreppet är mer allmänt än det i en subvention för det omfattar inte bara positiva förmåner, såsom själva subventionerna, utan också interventioner som, i varierande former, mildrar de avgifter som normalt ingår i ett företags budget och som därför, utan att vara subventioner i strikt mening, är av samma slag och har samma effekt (40). Därav följer att en åtgärd genom vilken de offentliga myndigheterna beviljar vissa företag ett undantag, en minskning av eller ett uppskov med skatteinbetalning som, även om det inte omfattar en överföring av statliga medel, placerar stödmottagarna i en mer gynnsam finansiell situation än andra skattebetalare utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget (41). Även om de åtgärder som är ett resultat av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte omfattar någon överföring av statliga medel, kan det inte förnekas att de leder till en förlust av skatteintäkter och därmed utgör en statlig finansiering.

| (101) | Under dessa omständigheter anser kommissionen att medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av förmåner i form av skattebesparingar (avlägsnande av den övre gränsen för avskrivningar och en ökning av avskrivningskoefficienten) och, i händelse av att tillgången på vissa villkor överlåts tidigare än väntat, ett undantag från skatt, som båda utgör en kostnad för den franska statens budget. |
| --- | --- |

(101)

Under dessa omständigheter anser kommissionen att medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av förmåner i form av skattebesparingar (avlägsnande av den övre gränsen för avskrivningar och en ökning av avskrivningskoefficienten) och, i händelse av att tillgången på vissa villkor överlåts tidigare än väntat, ett undantag från skatt, som båda utgör en kostnad för den franska statens budget.

| (102) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att den förmån som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av, eftersom de måste överlåta minst två tredjedelar av den totala skatteförmånen till följd av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen till leasingtagaren av tillgången, utgör högst en tredjedel av den totala förmånen. Kommissionen påminner om att medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar huvudsakligen består av finansinstitut. |
| --- | --- |

(102)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att den förmån som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av, eftersom de måste överlåta minst två tredjedelar av den totala skatteförmånen till följd av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen till leasingtagaren av tillgången, utgör högst en tredjedel av den totala förmånen. Kommissionen påminner om att medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar huvudsakligen består av finansinstitut.

| (103) | Beträffande leasingtagarna konkretiseras överlåtandet av en del av den totala skatteförmån som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av, enligt den omtvistade bestämmelsen, i form av en minskning av leasingbeloppet eller en minskning av priset på köpoptionen. Den förmån som överlåts på leasingtagarna minskar därmed de avgifter som normalt belastar deras budget inom ramen för leasingverksamheten. Då överlåtelsen motsvarar minst två tredjedelar av den förmån som beviljas medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar, måste leasingtagarna genom denna åtgärd anses ha beviljats en statlig förmån i enlighet med artikel 87 i fördraget, som uppgår till minst två tredjedelar av den totala förmånen. |
| --- | --- |

(103)

Beträffande leasingtagarna konkretiseras överlåtandet av en del av den totala skatteförmån som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar gynnas av, enligt den omtvistade bestämmelsen, i form av en minskning av leasingbeloppet eller en minskning av priset på köpoptionen. Den förmån som överlåts på leasingtagarna minskar därmed de avgifter som normalt belastar deras budget inom ramen för leasingverksamheten. Då överlåtelsen motsvarar minst två tredjedelar av den förmån som beviljas medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar, måste leasingtagarna genom denna åtgärd anses ha beviljats en statlig förmån i enlighet med artikel 87 i fördraget, som uppgår till minst två tredjedelar av den totala förmånen.

| (104) | De franska myndigheterna och vissa berörda parter hävdar dock att den skatteordning som införts i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör en allmän åtgärd enligt fransk skattelagstiftning. Det är därför lämpligt att undersöka om den totala förmån som gynnar medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagare är av selektivt slag. |
| --- | --- |

(104)

De franska myndigheterna och vissa berörda parter hävdar dock att den skatteordning som införts i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör en allmän åtgärd enligt fransk skattelagstiftning. Det är därför lämpligt att undersöka om den totala förmån som gynnar medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagare är av selektivt slag.

| (105) | Det bör påpekas att en statlig åtgärds särskilda egenskaper, dvs. dess selektiva egenskaper, utgör en av egenskaperna i begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. Det är nödvändigt att kontrollera om skatteordningen ger förmåner som bara gynnar vissa företag eller vissa verksamhetssektorer (42). |
| --- | --- |

(105)

Det bör påpekas att en statlig åtgärds särskilda egenskaper, dvs. dess selektiva egenskaper, utgör en av egenskaperna i begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. Det är nödvändigt att kontrollera om skatteordningen ger förmåner som bara gynnar vissa företag eller vissa verksamhetssektorer (42).

| (106) | I princip skiljer sig en skatteåtgärd som sannolikt kan klassificeras som statligt stöd från en allmän skatteåtgärd genom att antalet stödmottagare, rättsligt eller i praktiken, tenderar att begränsas. För att en stödåtgärd skall klassificeras som statligt stöd, skall de företag som gynnas av denna tillhöra en särskild kategori genom tillämpning, rättsligt eller i praktiken, av det kriterium som införts genom åtgärden i fråga (43). |
| --- | --- |

(106)

I princip skiljer sig en skatteåtgärd som sannolikt kan klassificeras som statligt stöd från en allmän skatteåtgärd genom att antalet stödmottagare, rättsligt eller i praktiken, tenderar att begränsas. För att en stödåtgärd skall klassificeras som statligt stöd, skall de företag som gynnas av denna tillhöra en särskild kategori genom tillämpning, rättsligt eller i praktiken, av det kriterium som införts genom åtgärden i fråga (43).

| (107) | I detta ärende tillämpas artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen bara på rörliga tillgångar som degressivt kan skrivas av under en period på minst åtta år och som är nya när de förvärvas, med undantag för fartyg som kan förvärvas i andra hand. Det anges för övrigt i den franska senatens rapport nr 413 (44) att ”skatteordningen har för avsikt att uppmuntra investeringar i stora kapitalvaror genom en mycket förmånlig beskattning”. |
| --- | --- |

(107)

I detta ärende tillämpas artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen bara på rörliga tillgångar som degressivt kan skrivas av under en period på minst åtta år och som är nya när de förvärvas, med undantag för fartyg som kan förvärvas i andra hand. Det anges för övrigt i den franska senatens rapport nr 413 (44) att ”skatteordningen har för avsikt att uppmuntra investeringar i stora kapitalvaror genom en mycket förmånlig beskattning”.

| (108) | Den lägre skattenivå som är ett resultat av tillämpningen av denna bestämmelse gynnar därför rättsligt bara medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar som finansierar sådana tillgångar (45) och leasingtagare av dessa tillgångar, genom skyldigheten att överlåta minst två tredjedelar av den totala skatteförmån som gynnar medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar. De investerare – medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar – som inte finansierar de tillgångar som avses i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen och de leasingtagare som har en avskrivningsperiod som understiger åtta år kan däremot inte kräva att omfattas av skatteförmånen. |
| --- | --- |

(108)

Den lägre skattenivå som är ett resultat av tillämpningen av denna bestämmelse gynnar därför rättsligt bara medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar som finansierar sådana tillgångar (45) och leasingtagare av dessa tillgångar, genom skyldigheten att överlåta minst två tredjedelar av den totala skatteförmån som gynnar medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar. De investerare – medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar – som inte finansierar de tillgångar som avses i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen och de leasingtagare som har en avskrivningsperiod som understiger åtta år kan däremot inte kräva att omfattas av skatteförmånen.

| (109) | Även om de leasingtagare som inte omfattas av stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen kan ha intresse av att använda en annan finansieringsform än den skattemässiga för ekonomiska intressegrupperingar, omfattas de inte av denna finansieringsform. |
| --- | --- |

(109)

Även om de leasingtagare som inte omfattas av stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen kan ha intresse av att använda en annan finansieringsform än den skattemässiga för ekonomiska intressegrupperingar, omfattas de inte av denna finansieringsform.

| (110) | Med tanke på varaktigheten på avskrivningen av tillgångarna, som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, gynnar denna skatteordning huvudsakligen de företag som bedriver verksamhet inom transportsektorn, särskilt sjöfart och luftfart samt ekonomiska intressegrupperingar som finansierar tillgångar inom denna sektor. |
| --- | --- |

(110)

Med tanke på varaktigheten på avskrivningen av tillgångarna, som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, gynnar denna skatteordning huvudsakligen de företag som bedriver verksamhet inom transportsektorn, särskilt sjöfart och luftfart samt ekonomiska intressegrupperingar som finansierar tillgångar inom denna sektor.

| (111) | Det framgår av de uppgifter som de franska myndigheterna lämnat att 182 av de 189 ansökningar om godkännande som lämnats genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen rör transportsektorn. Dessutom representerar sjöfartssektorn, enligt dessa uppgifter, 75 % av de ansökningar om godkännande som lämnats in och 82 % av de godkännanden som beviljats (se tabellen i skäl 17). |
| --- | --- |

(111)

Det framgår av de uppgifter som de franska myndigheterna lämnat att 182 av de 189 ansökningar om godkännande som lämnats genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen rör transportsektorn. Dessutom representerar sjöfartssektorn, enligt dessa uppgifter, 75 % av de ansökningar om godkännande som lämnats in och 82 % av de godkännanden som beviljats (se tabellen i skäl 17).

| (112) | Å andra sidan motiverades inrättandet av denna undantagsordning av en övre gräns för avskrivningar av tillgångar som finansieras av ekonomiska intressegrupperingar, huvudsakligen genom lagstiftarens avsikt att främja transportsektorn, och särskilt sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

(112)

Å andra sidan motiverades inrättandet av denna undantagsordning av en övre gräns för avskrivningar av tillgångar som finansieras av ekonomiska intressegrupperingar, huvudsakligen genom lagstiftarens avsikt att främja transportsektorn, och särskilt sjöfartssektorn.

| (113) | Detta faktum framgår av flera omständigheter. |
| --- | --- |

(113)

Detta faktum framgår av flera omständigheter.

| (114) | I första hand är det bara fartyg bland de tillgångar som är stödberättigande enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen som uttryckligen anges i skatteinstruktion nr 120 (46). Det anges sålunda att de enda begagnade tillgångar som får omfattas av skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är fartyg. Beträffande förfarandet för att bevilja godkännande anges också att ansökningar om godkännande för fartyg skall lämnas innan dessa beställs, eftersom de börjar skrivas av så snart de lagts i dockning (47). |
| --- | --- |

(114)

I första hand är det bara fartyg bland de tillgångar som är stödberättigande enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen som uttryckligen anges i skatteinstruktion nr 120 (46). Det anges sålunda att de enda begagnade tillgångar som får omfattas av skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är fartyg. Beträffande förfarandet för att bevilja godkännande anges också att ansökningar om godkännande för fartyg skall lämnas innan dessa beställs, eftersom de börjar skrivas av så snart de lagts i dockning (47).

| (115) | I andra hand framgår det av det förberedande arbetet inför antagandet av lag nr 98–546 och särskilt av den franska senatens rapport nr 413 (48) att den tidigare skatteordningen tillämpades på samtliga näringslivssektorer medan artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen enbart tillämpas på ”stora kapitalvaror (flygplan, höghastighetståg, fartyg, osv.)”. Vad gäller sjöfartssektorn kritiseras i senatens rapport att skatteordningen inte är tillräckligt förmånlig jämfört med delägarsystemet för att öka investeringarna i denna sektor. Det anges också att införandet i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen av en bestämmelse som föreskriver undantag från skatt på realisationsvinst vid tidigare överlåtelse än väntat av tillgången till leasingtagaren, motiverades av att skatteordningen i fråga var mindre gynnsam för sjöfartsinvesteringar. De franska myndigheterna hävdar i detta avseende, på samma sätt som i sina synpunkter av den 3 maj 2004, att det var mot bakgrund av oron för det stagnerande antalet handelsfartyg registrerade i Frankrike och viljan att minska skattekostnaderna, som möjligheten infördes för ekonomiska intressegrupperingar att, på vissa villkor, omfattas av undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse av tillgången utöver uppskovet av skatteinbetalningen i samband med avskrivningen. |
| --- | --- |

(115)

I andra hand framgår det av det förberedande arbetet inför antagandet av lag nr 98–546 och särskilt av den franska senatens rapport nr 413 (48) att den tidigare skatteordningen tillämpades på samtliga näringslivssektorer medan artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen enbart tillämpas på ”stora kapitalvaror (flygplan, höghastighetståg, fartyg, osv.)”. Vad gäller sjöfartssektorn kritiseras i senatens rapport att skatteordningen inte är tillräckligt förmånlig jämfört med delägarsystemet för att öka investeringarna i denna sektor. Det anges också att införandet i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen av en bestämmelse som föreskriver undantag från skatt på realisationsvinst vid tidigare överlåtelse än väntat av tillgången till leasingtagaren, motiverades av att skatteordningen i fråga var mindre gynnsam för sjöfartsinvesteringar. De franska myndigheterna hävdar i detta avseende, på samma sätt som i sina synpunkter av den 3 maj 2004, att det var mot bakgrund av oron för det stagnerande antalet handelsfartyg registrerade i Frankrike och viljan att minska skattekostnaderna, som möjligheten infördes för ekonomiska intressegrupperingar att, på vissa villkor, omfattas av undantaget från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse av tillgången utöver uppskovet av skatteinbetalningen i samband med avskrivningen.

| (116) | I tredje hand bekräftas i den allmänna rapporten nr 66 om utkastet till finanslag från 1999 (49), att ”lag nr 98–546 [...] har gjort det möjligt att inrätta en ny skatteordning till förmån för sjöfartsinvestering”. I den anges också att, även om den priviligierade finansieringsordning för leasing som införs genom artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte bara gäller fartyg, har den i huvudsak utformats för denna sektor. |
| --- | --- |

(116)

I tredje hand bekräftas i den allmänna rapporten nr 66 om utkastet till finanslag från 1999 (49), att ”lag nr 98–546 [...] har gjort det möjligt att inrätta en ny skatteordning till förmån för sjöfartsinvestering”. I den anges också att, även om den priviligierade finansieringsordning för leasing som införs genom artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte bara gäller fartyg, har den i huvudsak utformats för denna sektor.

| (117) | Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden anser kommissionen att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen har en selektiv karaktär, då den gynnar vissa ekonomiska operatörer som är verksamma inom transportsektorn samt i finanssektorn. Då denna ordning inte är tillämplig på alla ekonomiska operatörer, kan den inte anses vara en allmän skattepolitisk åtgärd. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden anser kommissionen att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen har en selektiv karaktär, då den gynnar vissa ekonomiska operatörer som är verksamma inom transportsektorn samt i finanssektorn. Då denna ordning inte är tillämplig på alla ekonomiska operatörer, kan den inte anses vara en allmän skattepolitisk åtgärd.

| (118) | Denna bedömning kan inte ifrågasättas genom de argument som de franska myndigheterna anför. |
| --- | --- |

(118)

Denna bedömning kan inte ifrågasättas genom de argument som de franska myndigheterna anför.

| (119) | I första hand kan inte de franska myndigheternas argument, som baseras på den mångfald sektorer som potentiellt omfattas av skatteåtgärden, godtas. Bortsett från det faktum att bara vissa tillgångar omfattas av skatteordningen, kan inte det mycket marginella antalet ansökningar om godkännande för finansiering av tillgångar från andra sektorer än transport (50) anses vara sådana att stödordningens särart kan ifrågasättas på grundval av dem. Det faktum att det antal företag som får omfattas av en åtgärd är mycket stort, eller att dessa företag tillhör olika verksamhetssektorer, räcker inte för att ifrågasätta dess selektiva karaktär (51). |
| --- | --- |

(119)

I första hand kan inte de franska myndigheternas argument, som baseras på den mångfald sektorer som potentiellt omfattas av skatteåtgärden, godtas. Bortsett från det faktum att bara vissa tillgångar omfattas av skatteordningen, kan inte det mycket marginella antalet ansökningar om godkännande för finansiering av tillgångar från andra sektorer än transport (50) anses vara sådana att stödordningens särart kan ifrågasättas på grundval av dem. Det faktum att det antal företag som får omfattas av en åtgärd är mycket stort, eller att dessa företag tillhör olika verksamhetssektorer, räcker inte för att ifrågasätta dess selektiva karaktär (51).

| (120) | I andra hand, tvärtemot vad de franska myndigheterna påstår, är det argument enligt vilket motsvarande skatteåtgärder förekommer i övriga medlemsstater inte relevant för att motivera skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. En jämförelse mellan de skatteregler som är tillämpliga i samtliga medlemsstater eller i vissa medlemsstater, skulle oundvikligen snedvrida syftet med bestämmelserna om kontroll av statligt stöd. I avsaknad av harmonisering på gemenskapsnivå av medlemsstaternas skattebestämmelser skulle en sådan bedömning innebära en jämförelse mellan olika faktiska och rättsliga situationer som beror på skillnader i medlemsstaternas lagar eller andra författningar (52). Det har också framhållits att det faktum att en medlemsstat, som genom unilaterala åtgärder försöker närma de befintliga konkurrensvillkoren i en viss ekonomisk sektor till dem som gäller i andra medlemsstater, inte kan ta bort åtgärdernas inslag av statligt stöd (53). På samma sätt påverkar inte den omständigheten att konkurrenter i andra medlemsstater gynnas av jämförbara skatteåtgärder, även olagliga, ordningens klassificering som stöd (54). |
| --- | --- |

(120)

I andra hand, tvärtemot vad de franska myndigheterna påstår, är det argument enligt vilket motsvarande skatteåtgärder förekommer i övriga medlemsstater inte relevant för att motivera skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. En jämförelse mellan de skatteregler som är tillämpliga i samtliga medlemsstater eller i vissa medlemsstater, skulle oundvikligen snedvrida syftet med bestämmelserna om kontroll av statligt stöd. I avsaknad av harmonisering på gemenskapsnivå av medlemsstaternas skattebestämmelser skulle en sådan bedömning innebära en jämförelse mellan olika faktiska och rättsliga situationer som beror på skillnader i medlemsstaternas lagar eller andra författningar (52). Det har också framhållits att det faktum att en medlemsstat, som genom unilaterala åtgärder försöker närma de befintliga konkurrensvillkoren i en viss ekonomisk sektor till dem som gäller i andra medlemsstater, inte kan ta bort åtgärdernas inslag av statligt stöd (53). På samma sätt påverkar inte den omständigheten att konkurrenter i andra medlemsstater gynnas av jämförbara skatteåtgärder, även olagliga, ordningens klassificering som stöd (54).

| (121) | I tredje hand, påstår Frankrike och de berörda parterna att stödordningens icke selektiva karaktär har fastställts på grundval av avsaknaden av skönsmässig bedömning från de franska myndigheternas sida när det gäller att bevilja godkännanden. |
| --- | --- |

(121)

I tredje hand, påstår Frankrike och de berörda parterna att stödordningens icke selektiva karaktär har fastställts på grundval av avsaknaden av skönsmässig bedömning från de franska myndigheternas sida när det gäller att bevilja godkännanden.

| (122) | Kommissionen påminner om att även interventioner som vid en första anblick är allmänt tillämpliga på företag enligt rättspraxis kan innehålla en viss selektivitet och därför betraktas som åtgärder avsedda att främja vissa företag eller viss produktion. Det är fallet när den administration som skall tillämpa en allmän regel förfogar över en viss befogenhet att göra en skönsmässig bedömning vid tillämpningen av åtgärden (55). |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen påminner om att även interventioner som vid en första anblick är allmänt tillämpliga på företag enligt rättspraxis kan innehålla en viss selektivitet och därför betraktas som åtgärder avsedda att främja vissa företag eller viss produktion. Det är fallet när den administration som skall tillämpa en allmän regel förfogar över en viss befogenhet att göra en skönsmässig bedömning vid tillämpningen av åtgärden (55).

| (123) | I detta ärende skall det påpekas att eftersom skatteordningen bara omfattar leasingtagare av vissa tillgångar och de medlemmar i ekonomiska intressegrupperingar som finansierar dessa och huvudsakligen omfattar transport- och finanssektorn, är specificitetskriteriet redan uppfyllt. Andra finansieringsprojekt som rör tillgångar från andra sektorer än transport eller som har en avskrivningsperiod som understiger åtta år, skulle kunna inkludera säkerheter av sådant slag att de utesluter skatteoptimering. Med tanke på denna skatteordnings begränsade tillämpningsområde är det, för att fastställa den omtvistade stödåtgärdens selektiva karaktär, inte nödvändigt att fastställa att de behöriga nationella myndigheterna förfogar över ett utrymme för eget skön vid tillämpningen av stödåtgärden (56). |
| --- | --- |

(123)

I detta ärende skall det påpekas att eftersom skatteordningen bara omfattar leasingtagare av vissa tillgångar och de medlemmar i ekonomiska intressegrupperingar som finansierar dessa och huvudsakligen omfattar transport- och finanssektorn, är specificitetskriteriet redan uppfyllt. Andra finansieringsprojekt som rör tillgångar från andra sektorer än transport eller som har en avskrivningsperiod som understiger åtta år, skulle kunna inkludera säkerheter av sådant slag att de utesluter skatteoptimering. Med tanke på denna skatteordnings begränsade tillämpningsområde är det, för att fastställa den omtvistade stödåtgärdens selektiva karaktär, inte nödvändigt att fastställa att de behöriga nationella myndigheterna förfogar över ett utrymme för eget skön vid tillämpningen av stödåtgärden (56).

| (124) | När de franska myndigheterna utfrågades om omfattningen på den undersökning de genomför för att fastställa om investeringen ur allmän synvinkel och särskilt ur en sysselsättningssynvinkel är av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse (57), påpekade de franska myndigheterna att detta intresse bedömdes efter sex kriterier, inklusive investeringens effekter på näringslivet i det område i vilket den genomförs och i vilket leasingtagaren bedriver verksamhet. Kommissionen anser att bedömningen av detta villkor måste inbegripa en skönsmässig bedömning från de nationella myndigheternas sida. |
| --- | --- |

(124)

När de franska myndigheterna utfrågades om omfattningen på den undersökning de genomför för att fastställa om investeringen ur allmän synvinkel och särskilt ur en sysselsättningssynvinkel är av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse (57), påpekade de franska myndigheterna att detta intresse bedömdes efter sex kriterier, inklusive investeringens effekter på näringslivet i det område i vilket den genomförs och i vilket leasingtagaren bedriver verksamhet. Kommissionen anser att bedömningen av detta villkor måste inbegripa en skönsmässig bedömning från de nationella myndigheternas sida.

| (125) | Även om en sådan målsättning är legitim, finns det ingen koppling mellan detta villkor att investeringen skall vara av ekonomiskt intresse och det syfte som lagstiftaren vill uppnå genom att kräva ett godkännande på förhand från ministeriet för genomförandet av investeringen. Det villkor som styr godkännandet är avsett att göra det möjligt att hindra att den finansieringsmetod som de ekonomiska intressegrupperingarna använder inte har som målsättning att undvika skatt. Det villkor som är kopplat till investeringens ekonomiska intresse är inte av sådant slag att det förhindrar ett undvikande av skatt. Det är inte alls säkert att finansieringstransaktionerna, oavsett avskrivningsperioden för tillgångarna i fråga, har som målsätttning att undvika skatt och inte heller att de är av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse, särskilt vad gäller sysselsättning. |
| --- | --- |

(125)

Även om en sådan målsättning är legitim, finns det ingen koppling mellan detta villkor att investeringen skall vara av ekonomiskt intresse och det syfte som lagstiftaren vill uppnå genom att kräva ett godkännande på förhand från ministeriet för genomförandet av investeringen. Det villkor som styr godkännandet är avsett att göra det möjligt att hindra att den finansieringsmetod som de ekonomiska intressegrupperingarna använder inte har som målsättning att undvika skatt. Det villkor som är kopplat till investeringens ekonomiska intresse är inte av sådant slag att det förhindrar ett undvikande av skatt. Det är inte alls säkert att finansieringstransaktionerna, oavsett avskrivningsperioden för tillgångarna i fråga, har som målsätttning att undvika skatt och inte heller att de är av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse, särskilt vad gäller sysselsättning.

| (126) | Det är i detta sammanhang lämpligt att på nytt hänvisa till den franska senatens rapport nr 413 (58), där det framgår att villkoret om ett betydande ekonomiskt och socialt intresse är ”ett sätt att främja de tillgångar som produceras på det nationella territoriet eller de finansieringar som genomförs till förmån för en fransk leasingtagare”. Mer generellt anges för övrigt också i rapporten att godkännandeförfarandet ger myndigheterna en alltför stor handlingsfrihet. |
| --- | --- |

(126)

Det är i detta sammanhang lämpligt att på nytt hänvisa till den franska senatens rapport nr 413 (58), där det framgår att villkoret om ett betydande ekonomiskt och socialt intresse är ”ett sätt att främja de tillgångar som produceras på det nationella territoriet eller de finansieringar som genomförs till förmån för en fransk leasingtagare”. Mer generellt anges för övrigt också i rapporten att godkännandeförfarandet ger myndigheterna en alltför stor handlingsfrihet.

| (127) | Det olämpliga villkor som är kopplat till investeringens ekonomiska intresse mot bakgrund av det mål som eftersträvas ökar därför, enligt kommissionen, det utrymme för skönsmässig bedömning som de nationella myndigheterna förfogar över vid sin tillämpning. |
| --- | --- |

(127)

Det olämpliga villkor som är kopplat till investeringens ekonomiska intresse mot bakgrund av det mål som eftersträvas ökar därför, enligt kommissionen, det utrymme för skönsmässig bedömning som de nationella myndigheterna förfogar över vid sin tillämpning.

| (128) | Vad gäller det utrymme för skönsmässig bedömning som de franska myndigheterna förfogar över för att bevilja godkännanden, skall det påpekas att det franska författningsrådets beslut av den 30 december 1987 (59), som de franska myndigheterna och vissa berörda parter hänvisade till, är irrelevant i detta sammanhang. Det ärendet rörde en skatteåtgärd som föreskrev att en ny juridisk person som var ett resultat av en sammanslagning av två företag, under en begränsad tidsperiod, kunde ta över samtliga eller delar av de sammanslagna företagens förluster och att, om en del av tillgångarna överläts till ett företag i koncernen kunde eventuella förluster som ännu inte dragits av innan sammanslagningen, med godkännande från budgetministern och inom gränserna för detta godkännande, dras av gentemot framtida vinster. Det franska författningsrådet uppmanades att yttra sig om godkännandeförfarandets förenlighet med artikel 34 i författningen, som anförtror lagstiftaren uppgiften att fastställa tillämpningsområdet för en skatteförmån. Det framhöll att stödordningen inte gav lagstiftaren möjlighet att vidaredelegera sina befogenheter på skatteområdet till ministern och att den sistnämnda bara anförtroddes befogenheter att, i enlighet med lagstiftarens målsättning att förhindra skatteflykt, försäkra sig om att de villkor som fastställdes i lag uppfylldes. I det beslutet uppmanades det franska författningsrådet att yttra sig om efterlevnaden av lagstiftnings- och tillsynsmyndigheternas befogenheter på skatteområdet och inte alls om huruvida ministern hade befogenheter att anta de enskilda åtgärder som är nödvändiga för tillämpning av lagen. |
| --- | --- |

(128)

Vad gäller det utrymme för skönsmässig bedömning som de franska myndigheterna förfogar över för att bevilja godkännanden, skall det påpekas att det franska författningsrådets beslut av den 30 december 1987 (59), som de franska myndigheterna och vissa berörda parter hänvisade till, är irrelevant i detta sammanhang. Det ärendet rörde en skatteåtgärd som föreskrev att en ny juridisk person som var ett resultat av en sammanslagning av två företag, under en begränsad tidsperiod, kunde ta över samtliga eller delar av de sammanslagna företagens förluster och att, om en del av tillgångarna överläts till ett företag i koncernen kunde eventuella förluster som ännu inte dragits av innan sammanslagningen, med godkännande från budgetministern och inom gränserna för detta godkännande, dras av gentemot framtida vinster. Det franska författningsrådet uppmanades att yttra sig om godkännandeförfarandets förenlighet med artikel 34 i författningen, som anförtror lagstiftaren uppgiften att fastställa tillämpningsområdet för en skatteförmån. Det framhöll att stödordningen inte gav lagstiftaren möjlighet att vidaredelegera sina befogenheter på skatteområdet till ministern och att den sistnämnda bara anförtroddes befogenheter att, i enlighet med lagstiftarens målsättning att förhindra skatteflykt, försäkra sig om att de villkor som fastställdes i lag uppfylldes. I det beslutet uppmanades det franska författningsrådet att yttra sig om efterlevnaden av lagstiftnings- och tillsynsmyndigheternas befogenheter på skatteområdet och inte alls om huruvida ministern hade befogenheter att anta de enskilda åtgärder som är nödvändiga för tillämpning av lagen.

| (129) | Kommissionen anser att villkoren i artikel 87.1 i fördraget inte kan ifrågasättas genom rättspraxis i nationella domstolar. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen anser att villkoren i artikel 87.1 i fördraget inte kan ifrågasättas genom rättspraxis i nationella domstolar.

| (130) | I fjärde hand, som svar på argumentet om att de nationella myndigheterna inte hade skönsmässiga befogenheter, eftersom deras beslut kunde leda till att talan väcktes vid nationella domstolar för att ifrågasätta motiven för avslag om godkännande, skall det påpekas att för att undvika klassificeringen som en allmän åtgärd är det inte nödvändigt att kontrollera om skattemyndighetens agerande är godtyckligt. Det räcker med att konstatera att skattemyndigheten har skönsmässiga befogenheter som gör det möjligt för den att variera villkoren för beviljande av skatteförmånen i fråga i förhållande till egenskaperna på de investeringsprojekt som den skall bedöma (60). Det har vidare framhållits att de avskrivningar av skulder som beviljats inom ramen för rättsliga förfaranden och i överensstämmelse med gällande nationell lag var av selektivt slag då de inte automatiskt härrörde från tillämpningen av lagen, utan från skönsmässiga beslut som fattats av de offentliga organen. EG-domstolen påpekar att artikel 87.1 i fördraget inte skiljer mellan statliga interventionsåtgärder efter orsak eller syften, utan definierar dem i förhållande till deras effekter (61). I detta ärende kan inte det faktum att beslut om att avslå godkännanden kan leda till att åtal väcks i en nationell domstol ifrågasätta att de nationella myndigheterna förfogade över ett utrymme för skönsmässig bedömning inom ramen för tillämpningen av villkoren för beviljande av ministeriets godkännande. |
| --- | --- |

(130)

I fjärde hand, som svar på argumentet om att de nationella myndigheterna inte hade skönsmässiga befogenheter, eftersom deras beslut kunde leda till att talan väcktes vid nationella domstolar för att ifrågasätta motiven för avslag om godkännande, skall det påpekas att för att undvika klassificeringen som en allmän åtgärd är det inte nödvändigt att kontrollera om skattemyndighetens agerande är godtyckligt. Det räcker med att konstatera att skattemyndigheten har skönsmässiga befogenheter som gör det möjligt för den att variera villkoren för beviljande av skatteförmånen i fråga i förhållande till egenskaperna på de investeringsprojekt som den skall bedöma (60). Det har vidare framhållits att de avskrivningar av skulder som beviljats inom ramen för rättsliga förfaranden och i överensstämmelse med gällande nationell lag var av selektivt slag då de inte automatiskt härrörde från tillämpningen av lagen, utan från skönsmässiga beslut som fattats av de offentliga organen. EG-domstolen påpekar att artikel 87.1 i fördraget inte skiljer mellan statliga interventionsåtgärder efter orsak eller syften, utan definierar dem i förhållande till deras effekter (61). I detta ärende kan inte det faktum att beslut om att avslå godkännanden kan leda till att åtal väcks i en nationell domstol ifrågasätta att de nationella myndigheterna förfogade över ett utrymme för skönsmässig bedömning inom ramen för tillämpningen av villkoren för beviljande av ministeriets godkännande.

| (131) | Slutligen anser kommissionen att de franska myndigheternas påstående om att det inte gjordes någon åtskillnad i fråga om nationaliteten på medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagare inte kan ifrågasätta den selektiva arten på stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen (62), särskilt då det i den franska senatens rapport nr 413 (63) anges att villkoret kopplat till att investeringen är av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse är ett sätt att främja produktionen av varor i Frankrike eller finansieringstransaktioner som genomförs till förmån för en fransk leasingtagare. |
| --- | --- |

(131)

Slutligen anser kommissionen att de franska myndigheternas påstående om att det inte gjordes någon åtskillnad i fråga om nationaliteten på medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagare inte kan ifrågasätta den selektiva arten på stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen (62), särskilt då det i den franska senatens rapport nr 413 (63) anges att villkoret kopplat till att investeringen är av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse är ett sätt att främja produktionen av varor i Frankrike eller finansieringstransaktioner som genomförs till förmån för en fransk leasingtagare.

| (132) | Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är av selektivt slag. |
| --- | --- |

(132)

Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är av selektivt slag.

| (133) | De franska myndigheterna hävdar att de kombinerade bestämmelserna i artiklarna 39 C, andra stycket, och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är ett sätt att utföra förhandskontroller som skattemyndigheterna förfogar över för att bekämpa skatteflykt genom missbruk av finansieringstransaktioner av rörliga tillgångar av skattemässigt transparenta strukturer, som ekonomiska intressegrupperingar. De anser att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen därmed berättigas genom skattesystemets art och funktion. De preciserar att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen baseras på objektiva och horisontella kriterier för bekämpning av skatteflykt. |
| --- | --- |

(133)

De franska myndigheterna hävdar att de kombinerade bestämmelserna i artiklarna 39 C, andra stycket, och 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är ett sätt att utföra förhandskontroller som skattemyndigheterna förfogar över för att bekämpa skatteflykt genom missbruk av finansieringstransaktioner av rörliga tillgångar av skattemässigt transparenta strukturer, som ekonomiska intressegrupperingar. De anser att den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen därmed berättigas genom skattesystemets art och funktion. De preciserar att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen baseras på objektiva och horisontella kriterier för bekämpning av skatteflykt.

| (134) | Det är korrekt att begreppet statligt stöd inte omfattar statliga åtgärder som inför en differentiering mellan företag när denna differentiering härrör från arten och funktionen på det avgiftssystem som den utgör en del av. Detta berättigande, som grundas på skattesystemets art och funktion, återspeglar en specifik skatteåtgärds samstämmighet med den interna logiken i skattesystemet i allmänhet. Skattedifferentieringar kan inte bara dikteras av allmänna syften och målsättningar som staten följer genom att anta stödåtgärderna i fråga (64). |
| --- | --- |

(134)

Det är korrekt att begreppet statligt stöd inte omfattar statliga åtgärder som inför en differentiering mellan företag när denna differentiering härrör från arten och funktionen på det avgiftssystem som den utgör en del av. Detta berättigande, som grundas på skattesystemets art och funktion, återspeglar en specifik skatteåtgärds samstämmighet med den interna logiken i skattesystemet i allmänhet. Skattedifferentieringar kan inte bara dikteras av allmänna syften och målsättningar som staten följer genom att anta stödåtgärderna i fråga (64).

| (135) | I detta ärende anser kommissionen att man, genom att begränsa beloppet för de avdragsgilla avskrivningarna, genom artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen faktiskt försöker bekämpa missbruket av skattemässigt transparenta strukturer i avsikt att uppnå skattebesparingar som ett led i finansieringen av tillgångar som leasas ut eller som på annat sätt ger förfoganderätt. Denna målsättning är klart nödvändig och rationell för att garantera effektiviteten i skattesystemet med avskrivningar av tillgångar som leasas ut eller som på annat sätt ger förfoganderätt och måste därför betraktas som en integrerad del i stödordningen (65). |
| --- | --- |

(135)

I detta ärende anser kommissionen att man, genom att begränsa beloppet för de avdragsgilla avskrivningarna, genom artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen faktiskt försöker bekämpa missbruket av skattemässigt transparenta strukturer i avsikt att uppnå skattebesparingar som ett led i finansieringen av tillgångar som leasas ut eller som på annat sätt ger förfoganderätt. Denna målsättning är klart nödvändig och rationell för att garantera effektiviteten i skattesystemet med avskrivningar av tillgångar som leasas ut eller som på annat sätt ger förfoganderätt och måste därför betraktas som en integrerad del i stödordningen (65).

| (136) | Den stödordning som införs genom artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen berättigas inte av arten och funktionen på det franska systemet för avskrivning av tillgångar som leasas ut eller på annat sätt ger förfoganderätt. Även om undantag tillåts från den övre principiella gränsen för avskrivningar som anges i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, får dessa undantag enbart baseras på villkor som är av sådant slag att de hindrar att skattemässigt transparenta strukturer som ekonomiska intressegrupperingar använder finansiering av tillgångar för att undvika skatt. |
| --- | --- |

(136)

Den stödordning som införs genom artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen berättigas inte av arten och funktionen på det franska systemet för avskrivning av tillgångar som leasas ut eller på annat sätt ger förfoganderätt. Även om undantag tillåts från den övre principiella gränsen för avskrivningar som anges i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, får dessa undantag enbart baseras på villkor som är av sådant slag att de hindrar att skattemässigt transparenta strukturer som ekonomiska intressegrupperingar använder finansiering av tillgångar för att undvika skatt.

| (137) | Begränsningen av tillämpningsområdet för finansiering av avskrivningsbara tillgångar under en period på minst åtta år kan inte berättigas, vare sig i sig självt eller i kombination med övriga villkor för beviljande av godkännande, mot bakgrund av det mål som de franska myndigheterna eftersträvar. De har för övrigt, inom ramen för nuvarande administrativa förfarande, inte lämnat någon förklaring beträffande valet att, mot bakgrund av det syfte som fullföljs för att bekämpa skatteflykt, begränsa detta undantag till tillgångar med denna avskrivningsperiod. |
| --- | --- |

(137)

Begränsningen av tillämpningsområdet för finansiering av avskrivningsbara tillgångar under en period på minst åtta år kan inte berättigas, vare sig i sig självt eller i kombination med övriga villkor för beviljande av godkännande, mot bakgrund av det mål som de franska myndigheterna eftersträvar. De har för övrigt, inom ramen för nuvarande administrativa förfarande, inte lämnat någon förklaring beträffande valet att, mot bakgrund av det syfte som fullföljs för att bekämpa skatteflykt, begränsa detta undantag till tillgångar med denna avskrivningsperiod.

| (138) | Såsom redan har konstaterats lämnar villkoret om ett ekonomiskt och socialt intresse, särskilt på sysselsättningsområdet, ett utrymme för skönsmässig bedömning till de nationella myndigheterna. Detta villkor har för övrigt ingen koppling till den målsättning som Frankrike fullföljer för att bekämpa skatteflykt. Denna sociala målsättning är i sig inte av ett sådant slag att den utesluter att stödordningen klassificeras som statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget, då denna artikel inte skiljer mellan statliga interventioners orsaker eller syften, utan definierar dem i förhållande till deras effekter (66). Det har nyligen fastställts att artikel 87.1 i fördraget inte skulle vara effektiv om särskilda åtgärder uteslöts från klassificeringen som statligt stöd av orsaker relaterade till skapande eller bevarande av sysselsättning, eftersom majoriteten av stödåtgärderna beviljas för att skapa eller bevara sysselsättning (67). |
| --- | --- |

(138)

Såsom redan har konstaterats lämnar villkoret om ett ekonomiskt och socialt intresse, särskilt på sysselsättningsområdet, ett utrymme för skönsmässig bedömning till de nationella myndigheterna. Detta villkor har för övrigt ingen koppling till den målsättning som Frankrike fullföljer för att bekämpa skatteflykt. Denna sociala målsättning är i sig inte av ett sådant slag att den utesluter att stödordningen klassificeras som statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget, då denna artikel inte skiljer mellan statliga interventioners orsaker eller syften, utan definierar dem i förhållande till deras effekter (66). Det har nyligen fastställts att artikel 87.1 i fördraget inte skulle vara effektiv om särskilda åtgärder uteslöts från klassificeringen som statligt stöd av orsaker relaterade till skapande eller bevarande av sysselsättning, eftersom majoriteten av stödåtgärderna beviljas för att skapa eller bevara sysselsättning (67).

| (139) | De franska myndigheterna gör också gällande att skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen möjliggjort ett förnyande och en konsolidering av handelsflottan. På samma sätt påpekar Air France att stödordningen främjar förnyandet av dess flygplansflotta, vilket blivit nödvändigt genom ändrade miljönormer. Bortsett från det faktum att sådana påståenden bekräftar kommissionens bedömning vad gäller stödordningens selektiva karaktär, kan inte fullföljandet av ekonomiskpolitiska eller industripolitiska målsättningar anses utesluta en selektiv åtgärd från tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget (68). Det framhölls i ett liknande sammanhang att en stödordning som föreskriver en räntesubvention på lån till fysiska personer, små och medelstora företag, lokala och regionala offentliga organ och organ som tillhandahåller offentliga tjänster för att köpa eller leasa fordon, med köpoption, var en stödåtgärd och inte kunde berättigas av det faktum att den var avsedd att förnya Spaniens industriella fordonspark för att skydda miljön och förbättra vägsäkerheten (69). |
| --- | --- |

(139)

De franska myndigheterna gör också gällande att skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen möjliggjort ett förnyande och en konsolidering av handelsflottan. På samma sätt påpekar Air France att stödordningen främjar förnyandet av dess flygplansflotta, vilket blivit nödvändigt genom ändrade miljönormer. Bortsett från det faktum att sådana påståenden bekräftar kommissionens bedömning vad gäller stödordningens selektiva karaktär, kan inte fullföljandet av ekonomiskpolitiska eller industripolitiska målsättningar anses utesluta en selektiv åtgärd från tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget (68). Det framhölls i ett liknande sammanhang att en stödordning som föreskriver en räntesubvention på lån till fysiska personer, små och medelstora företag, lokala och regionala offentliga organ och organ som tillhandahåller offentliga tjänster för att köpa eller leasa fordon, med köpoption, var en stödåtgärd och inte kunde berättigas av det faktum att den var avsedd att förnya Spaniens industriella fordonspark för att skydda miljön och förbättra vägsäkerheten (69).

| (140) | Samtliga grunder av allmänt intresse som stödordningen har som målsättning eller effekt att bidra till, nämligen sysselsättning, förnyelse eller konsolidering av de fartyg eller flygplan som berörs, berättigas inte av arten och funktionen på skattesystemet i fråga, oavsett hur välgrundade dessa är, och är till och med irrelevanta när det gäller att klassificera en åtgärd som statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(140)

Samtliga grunder av allmänt intresse som stödordningen har som målsättning eller effekt att bidra till, nämligen sysselsättning, förnyelse eller konsolidering av de fartyg eller flygplan som berörs, berättigas inte av arten och funktionen på skattesystemet i fråga, oavsett hur välgrundade dessa är, och är till och med irrelevanta när det gäller att klassificera en åtgärd som statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget.

| (141) | Kommissionen anser också att det är irrelevant för tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är mindre gynnsam för sina stödmottagare än delägarsystemet, då stödordningen i detta ärende bedöms av kommissionen vid den tidpunkt då den genomförs (70). |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen anser också att det är irrelevant för tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är mindre gynnsam för sina stödmottagare än delägarsystemet, då stödordningen i detta ärende bedöms av kommissionen vid den tidpunkt då den genomförs (70).

| (142) | Mot bakgrund av vad som anges ovan anser kommissionen att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte berättigas av arten och funktionen på skattesystemet i fråga och att dess selektiva karaktär därför inte kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

(142)

Mot bakgrund av vad som anges ovan anser kommissionen att stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen inte berättigas av arten och funktionen på skattesystemet i fråga och att dess selektiva karaktär därför inte kan ifrågasättas.

| (143) | Det har tidigare konstaterats att mottagarna av skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen dels består av ekonomiska operatörer verksamma inom sektorerna transport och industri och dels av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar som finansierar tillgångar inom dessa sektorer, som huvudsakligen består av finansinstitut. Samtliga dessa operatörer är verksamma på gemenskapsmarknaderna i ovannämnda sektorer. |
| --- | --- |

(143)

Det har tidigare konstaterats att mottagarna av skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen dels består av ekonomiska operatörer verksamma inom sektorerna transport och industri och dels av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar som finansierar tillgångar inom dessa sektorer, som huvudsakligen består av finansinstitut. Samtliga dessa operatörer är verksamma på gemenskapsmarknaderna i ovannämnda sektorer.

| (144) | I princip snedvrids konkurrensvillkoren av stöd avsett att befria ett företag från kostnader som det normalt hade fått bära inom ramen för sin dagliga förvaltning eller normala verksamhet (71). Det har framhållits att varje beviljande av stöd till ett företag som utövar sin verksamhet på gemenskapsmarknaden kan förorsaka snedvridningar av konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (72). |
| --- | --- |

(144)

I princip snedvrids konkurrensvillkoren av stöd avsett att befria ett företag från kostnader som det normalt hade fått bära inom ramen för sin dagliga förvaltning eller normala verksamhet (71). Det har framhållits att varje beviljande av stöd till ett företag som utövar sin verksamhet på gemenskapsmarknaden kan förorsaka snedvridningar av konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (72).

| (145) | Mot bakgrund av arten och den internationella dimensionen av sektorerna i fråga anser kommissionen att stödet i fråga förstärker operatörernas ställning i de sektorer som deltar i den nationella handeln och handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(145)

Mot bakgrund av arten och den internationella dimensionen av sektorerna i fråga anser kommissionen att stödet i fråga förstärker operatörernas ställning i de sektorer som deltar i den nationella handeln och handeln inom gemenskapen.

| (146) | Mottagarna av stödordningen i fråga befinner sig i en privilegierad ställning i förhållande till sina nationella konkurrenter (73) och de konkurrenter i andra medlemsstater som inte främjas av denna stödordning, endera för att de inte finansierar eller använder tillgångar som är berättigade till att omfattas av stödordningen eller för att de inte är skattskyldiga i Frankrike. |
| --- | --- |

(146)

Mottagarna av stödordningen i fråga befinner sig i en privilegierad ställning i förhållande till sina nationella konkurrenter (73) och de konkurrenter i andra medlemsstater som inte främjas av denna stödordning, endera för att de inte finansierar eller använder tillgångar som är berättigade till att omfattas av stödordningen eller för att de inte är skattskyldiga i Frankrike.

| (147) | Även om det ur formell synvinkel är korrekt att det inte finns något rättsligt hinder för ekonomiska operatörer från andra medlemsstater än Frankrike att finansiera eller använda de tillgångar som avses i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, kan det inte förnekas att skatteordningen i praktiken gynnar de operatörer som har sin beskattningsort i Frankrike. Det bör noteras att samtliga berörda parter som omfattas av stödordningen och som lämnat synpunkter inom ramen för det formella granskningsförfarandet är företag etablerade enligt fransk lag. Det är också värt att notera att vad gäller den sektor som i huvudsak berörs av skattebestämmelserna, nämligen sjöfart, har de franska myndigheterna själva hävdat att antagandet av bestämmelserna var avsedda att minska det stagnerade antalet handelsfartyg som är registrerade i Frankrike och minska skattekostnaderna. Slutligen skall det påminnas om att det i den franska senatens rapport nr 143 (74) anges att denna skatteordning är ett sätt att främja tillgångar som produceras på det nationella territoriet eller finansieringar som genomförs till förmån för en fransk leasingtagare. |
| --- | --- |

(147)

Även om det ur formell synvinkel är korrekt att det inte finns något rättsligt hinder för ekonomiska operatörer från andra medlemsstater än Frankrike att finansiera eller använda de tillgångar som avses i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, kan det inte förnekas att skatteordningen i praktiken gynnar de operatörer som har sin beskattningsort i Frankrike. Det bör noteras att samtliga berörda parter som omfattas av stödordningen och som lämnat synpunkter inom ramen för det formella granskningsförfarandet är företag etablerade enligt fransk lag. Det är också värt att notera att vad gäller den sektor som i huvudsak berörs av skattebestämmelserna, nämligen sjöfart, har de franska myndigheterna själva hävdat att antagandet av bestämmelserna var avsedda att minska det stagnerade antalet handelsfartyg som är registrerade i Frankrike och minska skattekostnaderna. Slutligen skall det påminnas om att det i den franska senatens rapport nr 143 (74) anges att denna skatteordning är ett sätt att främja tillgångar som produceras på det nationella territoriet eller finansieringar som genomförs till förmån för en fransk leasingtagare.

| (148) | Följaktligen, utan att det är nödvändigt att genomföra en ekonomisk analys av den faktiska situationen på de berörda marknaderna (75) och mot bakgrund av det faktum att den skatteordning som Frankrike infört för att förstärka ställningen för de ekonomiska operatörer som omfattas av den jämfört med andra operatörer som konkurrerar om handeln inom gemenskapen, anser kommissionen att denna skatteordning påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen mellan dessa operatörer. |
| --- | --- |

(148)

Följaktligen, utan att det är nödvändigt att genomföra en ekonomisk analys av den faktiska situationen på de berörda marknaderna (75) och mot bakgrund av det faktum att den skatteordning som Frankrike infört för att förstärka ställningen för de ekonomiska operatörer som omfattas av den jämfört med andra operatörer som konkurrerar om handeln inom gemenskapen, anser kommissionen att denna skatteordning påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen mellan dessa operatörer.

| (149) | Mot bakgrund av vad som anges ovan anser kommissionen att skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(149)

Mot bakgrund av vad som anges ovan anser kommissionen att skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen utgör stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget.

2.   Stödbelopp och fördelning av stöd mellan stödmottagare

| (150) | Det har redan konstaterats att de skatteförmåner som följer av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen dels utgörs av att den övre gränsen för avdragsgilla avskrivningar tas bort, dels höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten och, slutligen, ett eventuellt undantag från skatt på realisationsvinst vid överlåtelser. |
| --- | --- |

(150)

Det har redan konstaterats att de skatteförmåner som följer av tillämpningen av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen dels utgörs av att den övre gränsen för avdragsgilla avskrivningar tas bort, dels höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten och, slutligen, ett eventuellt undantag från skatt på realisationsvinst vid överlåtelser.

| (151) | Stödbeloppet motsvarar, för varje leasingtransaktion, skillnaden mellan nuvärdet på skatteinbetalningarna under den totala avskrivningsperioden, med hänsyn till höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten, och de som skulle ha varit ett resultat av bestämmelserna i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, till vilka skall läggas eventuella undantag från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse (76). Detta belopp fastställs, för varje leasingtransaktion, i enlighet med de bestämmelser som anges i punkterna 46 och 47 i skatteinstruktion nr 120 (77) för att överlåta en del av den totala förmånen till lesingtagaren. |
| --- | --- |

(151)

Stödbeloppet motsvarar, för varje leasingtransaktion, skillnaden mellan nuvärdet på skatteinbetalningarna under den totala avskrivningsperioden, med hänsyn till höjningen med en punkt av avskrivningskoefficienten, och de som skulle ha varit ett resultat av bestämmelserna i artikel 39 C, andra stycket, i den allmänna skattelagstiftningen, till vilka skall läggas eventuella undantag från skatt på realisationsvinst vid överlåtelse (76). Detta belopp fastställs, för varje leasingtransaktion, i enlighet med de bestämmelser som anges i punkterna 46 och 47 i skatteinstruktion nr 120 (77) för att överlåta en del av den totala förmånen till lesingtagaren.

| (152) | Beträffande den exakta fördelningen av den totala förmån som uppstår genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, krävs att medlemmarna i en ekonomisk intressegruppering – som direkta stödmottagare – skall överlåta minst två tredjedelar av denna förmån till leasingtagaren av tillgången i fråga. Inom ramen för varje leasingtransaktion fastställs det exakta beloppet för den förmån som skall överlåtas till leasingtagaren, i enlighet med bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, när godkännandet beviljas. |
| --- | --- |

(152)

Beträffande den exakta fördelningen av den totala förmån som uppstår genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, krävs att medlemmarna i en ekonomisk intressegruppering – som direkta stödmottagare – skall överlåta minst två tredjedelar av denna förmån till leasingtagaren av tillgången i fråga. Inom ramen för varje leasingtransaktion fastställs det exakta beloppet för den förmån som skall överlåtas till leasingtagaren, i enlighet med bestämmelserna i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, när godkännandet beviljas.

3.   Klassificering av stödet som olagligt stöd

| (153) | I enlighet med artikel 88.3 i fördraget måste medlemsstaterna anmäla alla planer på att bevilja eller ändra stöd. De kan inte genomföra de föreslagna åtgärderna innan detta förfarande har resulterat i ett slutligt beslut. |
| --- | --- |

(153)

I enlighet med artikel 88.3 i fördraget måste medlemsstaterna anmäla alla planer på att bevilja eller ändra stöd. De kan inte genomföra de föreslagna åtgärderna innan detta förfarande har resulterat i ett slutligt beslut.

| (154) | I detta ärende har de franska myndigheterna genom en skrivelse av den 17 mars 1998 (A/32232) informerat kommissionen om införandet av bestämmelserna om att begränsa avskrivningen av de tillgångar som leasas ut för att hindra att denna mekanism bara används för att undvika skatt och föreskriva ett undantag till denna begränsning. I denna skrivelse framhöll de franska myndigheterna att denna skatteordning inte verkade utgöra statligt stöd som skall förhandsanmälas till kommissionen genom tillämpning av artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(154)

I detta ärende har de franska myndigheterna genom en skrivelse av den 17 mars 1998 (A/32232) informerat kommissionen om införandet av bestämmelserna om att begränsa avskrivningen av de tillgångar som leasas ut för att hindra att denna mekanism bara används för att undvika skatt och föreskriva ett undantag till denna begränsning. I denna skrivelse framhöll de franska myndigheterna att denna skatteordning inte verkade utgöra statligt stöd som skall förhandsanmälas till kommissionen genom tillämpning av artikel 88.3 i fördraget.

| (155) | Kommissionen anser att skrivelsen under dessa omständigheter inte kan betraktas som en anmälan i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Kommissionen understryker att skrivelsen i fråga inte överensstämde med de formella regler som nämns i kommissionens skrivelse till medlemsstaterna SG (81) 12740, av den 2 oktober 1981, som gällde vid tidpunkten för händelserna. Frankrike agerade därmed olagligt när det genomförde stödordningen i strid med artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen anser att skrivelsen under dessa omständigheter inte kan betraktas som en anmälan i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Kommissionen understryker att skrivelsen i fråga inte överensstämde med de formella regler som nämns i kommissionens skrivelse till medlemsstaterna SG (81) 12740, av den 2 oktober 1981, som gällde vid tidpunkten för händelserna. Frankrike agerade därmed olagligt när det genomförde stödordningen i strid med artikel 88.3 i fördraget.

4.   Stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden

| (156) | I den utsträckning stödordningen utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget måste dess eventuella förenlighet bedömas mot bakgrund av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3. Det skall påpekas att de faktiska stödmottagarna av stödordningen, enligt uppgifter från de franska myndigheterna, är verksamma inom transportsektorerna sjöfart, luftfart och järnväg samt, marginellt, inom industrisektorn (78). Stödmottagarna återfinns också inom finanssektorn, då medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar huvudsakligen är finansinstitut. |
| --- | --- |

(156)

I den utsträckning stödordningen utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget måste dess eventuella förenlighet bedömas mot bakgrund av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3. Det skall påpekas att de faktiska stödmottagarna av stödordningen, enligt uppgifter från de franska myndigheterna, är verksamma inom transportsektorerna sjöfart, luftfart och järnväg samt, marginellt, inom industrisektorn (78). Stödmottagarna återfinns också inom finanssektorn, då medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar huvudsakligen är finansinstitut.

| (157) | Undantagen i artikel 87.2 i fördraget, som avser stöd av social karaktär som beviljas enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och andra exceptionella händelser samt stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är inte relevanta i detta sammanhang, oavsett vilka stödmottagarna av stödordningen i fråga är. |
| --- | --- |

(157)

Undantagen i artikel 87.2 i fördraget, som avser stöd av social karaktär som beviljas enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och andra exceptionella händelser samt stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är inte relevanta i detta sammanhang, oavsett vilka stödmottagarna av stödordningen i fråga är.

| (158) | Beträffande undantaget i artikel 87.3 b i fördraget räcker det att notera att skatteordningen i fråga inte är ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse och inte avser att avhjälpa en allvarlig störning i den franska ekonomin. Den syftar inte heller till att främja kultur och bevara kulturarvet i enlighet med undantaget i artikel 87.3 d i fördraget. |
| --- | --- |

(158)

Beträffande undantaget i artikel 87.3 b i fördraget räcker det att notera att skatteordningen i fråga inte är ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse och inte avser att avhjälpa en allvarlig störning i den franska ekonomin. Den syftar inte heller till att främja kultur och bevara kulturarvet i enlighet med undantaget i artikel 87.3 d i fördraget.

| (159) | Kommissionen påpekar i detta avseende att varken de franska myndigheterna eller de berörda parterna nämnde ovannämnda undantag under det administrativa förfarandet. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen påpekar i detta avseende att varken de franska myndigheterna eller de berörda parterna nämnde ovannämnda undantag under det administrativa förfarandet.

| (160) | Undersökningen av undantagen i artikel 87.3 a och 87.3 c i fördraget kommer att genomföras sektor per sektor. |
| --- | --- |

(160)

Undersökningen av undantagen i artikel 87.3 a och 87.3 c i fördraget kommer att genomföras sektor per sektor.

| (161) | Kommissionen anser att det i fallet med undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, som medger stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, inte finns någon grund att anse att det stöd som beviljats luftfartssektorn genom tillämpning av stödordningen skulle vara förenligt med den gemensamma marknaden. Inga av de undantag som anges i kommissionens riktlinjer om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget och artikel 61 i EES-avtalet på statligt stöd i luftfartssektorn (79) är tillämpliga i detta ärende. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen anser att det i fallet med undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, som medger stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, inte finns någon grund att anse att det stöd som beviljats luftfartssektorn genom tillämpning av stödordningen skulle vara förenligt med den gemensamma marknaden. Inga av de undantag som anges i kommissionens riktlinjer om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget och artikel 61 i EES-avtalet på statligt stöd i luftfartssektorn (79) är tillämpliga i detta ärende.

| (162) | Det skall dock noteras att kommissionen, undantagsvis, godkänner vissa driftstöd inom luftfartssektorn:






  a) | På grundval av riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål från 1998, som ändrades 2000 (80), för flygbolag med verksamhet i de yttersta randområdena, i syfte att uppväga merkostnaderna på grund av dessa regioners varaktiga nackdelar i enlighet med artikel 299.2 i fördraget. |
| --- | --- | --- |

(162)

Det skall dock noteras att kommissionen, undantagsvis, godkänner vissa driftstöd inom luftfartssektorn:

a)

På grundval av riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål från 1998, som ändrades 2000 (80), för flygbolag med verksamhet i de yttersta randområdena, i syfte att uppväga merkostnaderna på grund av dessa regioners varaktiga nackdelar i enlighet med artikel 299.2 i fördraget.

| b) | På grundval av riktlinjerna för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (81), för nya flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser med en årlig passagerarvolym på mindre än fem miljoner, upp till 30 % av de kostnader som är strikt kopplade till deras igångsättning under de tre första åren (40 % av nämnda kostnader under de tre första åren för regionala flygplatser belägna i en mindre gynnad region i enlighet med riktlinjerna). |
| --- | --- |

b)

På grundval av riktlinjerna för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (81), för nya flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser med en årlig passagerarvolym på mindre än fem miljoner, upp till 30 % av de kostnader som är strikt kopplade till deras igångsättning under de tre första åren (40 % av nämnda kostnader under de tre första åren för regionala flygplatser belägna i en mindre gynnad region i enlighet med riktlinjerna).

| (163) | Kommissionen godtar att Frankrike i de beräkningar av stöd som skall återkrävas inte tar med stödbelopp som avser:






  a) | Luftfartyg som permanent drivs av flygbolag med verksamhet i de yttersta randområdena, under förutsättning att det kan bevisas att underhållet av flygplanen genomfördes i denna region och att stöden understiger de konstaterade merkostnaderna. |
| --- | --- | --- |

(163)

Kommissionen godtar att Frankrike i de beräkningar av stöd som skall återkrävas inte tar med stödbelopp som avser:

a)

Luftfartyg som permanent drivs av flygbolag med verksamhet i de yttersta randområdena, under förutsättning att det kan bevisas att underhållet av flygplanen genomfördes i denna region och att stöden understiger de konstaterade merkostnaderna.

| b) | Luftfartyg som drivs av nya flygbolag med verksamhet på en regional flygplats upp till ovannämnda del av de stödberättigande kostnaderna, under förutsättning att flyglinjerna under den berörda perioden inte omfattas av ett avtal om allmänna tjänster med ekonomisk ersättning i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (82). |
| --- | --- |

b)

Luftfartyg som drivs av nya flygbolag med verksamhet på en regional flygplats upp till ovannämnda del av de stödberättigande kostnaderna, under förutsättning att flyglinjerna under den berörda perioden inte omfattas av ett avtal om allmänna tjänster med ekonomisk ersättning i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (82).

| (164) | I alla andra fall är stöd som beviljas lufttransportbolag genom tillämpning av stödordningen oförenliga med fördraget. |
| --- | --- |

(164)

I alla andra fall är stöd som beviljas lufttransportbolag genom tillämpning av stödordningen oförenliga med fördraget.

| (165) | I enlighet med artikel 87.3 c i fördraget anges i gemenskapens riktlinjer från 1997, och sedan i dem från 2004 (83), de statliga stödordningar som kan beviljas för att främja intressena i gemenskapens sjöfartsföretag gentemot konkurrensen från tredje länder vid fullföljandet av allmänna målsättningar såsom att:






  — | Bevara sysselsättningen inom gemenskapen (till sjöss och på land). |
| --- | --- | --- |

(165)

I enlighet med artikel 87.3 c i fördraget anges i gemenskapens riktlinjer från 1997, och sedan i dem från 2004 (83), de statliga stödordningar som kan beviljas för att främja intressena i gemenskapens sjöfartsföretag gentemot konkurrensen från tredje länder vid fullföljandet av allmänna målsättningar såsom att:

—

Bevara sysselsättningen inom gemenskapen (till sjöss och på land).

| — | Förbättra säkerheten. |
| --- | --- |

—

Förbättra säkerheten.

| — | Bevara sjöfartskunnandet inom gemenskapen och utveckla detta kunnande. |
| --- | --- |

—

Bevara sjöfartskunnandet inom gemenskapen och utveckla detta kunnande.

| (166) | Mot bakgrund av ovannämnda målsättningar godkänns i gemenskapens riktlinjer från 1997 och 2004 vissa skatteåtgärder till förmån för rederier för att förbättra deras konkurrenskraft (punkt 3.1). |
| --- | --- |

(166)

Mot bakgrund av ovannämnda målsättningar godkänns i gemenskapens riktlinjer från 1997 och 2004 vissa skatteåtgärder till förmån för rederier för att förbättra deras konkurrenskraft (punkt 3.1).

| (167) | Syftet med statligt stöd inom ramen för den gemensamma sjöfartspolitiken är att främja konkurrenskraften i gemenskapens flotta på världsmarknaden. Följaktligen, bör det i skatteordningar generellt krävas en koppling till en gemenskapsflagga. |
| --- | --- |

(167)

Syftet med statligt stöd inom ramen för den gemensamma sjöfartspolitiken är att främja konkurrenskraften i gemenskapens flotta på världsmarknaden. Följaktligen, bör det i skatteordningar generellt krävas en koppling till en gemenskapsflagga.

| (168) | De förmåner som dessa stödordningar ger bör underlätta utvecklingen av sjöfartssektorn och sysselsättningen inom denna sektor av intresse för gemenskapen. Ovannämnda skatteförmåner bör strikt begränsas till sjöfartsverksamhet. Om ett sjöfartsföretag också utövar annan kommersiell verksamhet, måste det finnas en strikt åtskillnad i bokföringen mellan de två verksamheterna för att förhindra eventuella ”spillover-effekter” till andra verksamheter. |
| --- | --- |

(168)

De förmåner som dessa stödordningar ger bör underlätta utvecklingen av sjöfartssektorn och sysselsättningen inom denna sektor av intresse för gemenskapen. Ovannämnda skatteförmåner bör strikt begränsas till sjöfartsverksamhet. Om ett sjöfartsföretag också utövar annan kommersiell verksamhet, måste det finnas en strikt åtskillnad i bokföringen mellan de två verksamheterna för att förhindra eventuella ”spillover-effekter” till andra verksamheter.

| (169) | Det kan inte förnekas att stödordningen syftar till att främja finansieringen av fartyg som seglar under fransk flagg och att utveckla sjöfartssektorn och sysselsättningen inom denna. |
| --- | --- |

(169)

Det kan inte förnekas att stödordningen syftar till att främja finansieringen av fartyg som seglar under fransk flagg och att utveckla sjöfartssektorn och sysselsättningen inom denna.

| (170) | Dessutom underlättar stöd som beviljats genom tillämpning av stödordningen finansieringen av fartyg och bidrar därmed till förnyandet av gemenskapens flotta. I detta avseende delar kommissionen de franska myndigheternas åsikt om att stöden bidrar till att konsolidera och föryngra den fartygsflotta som seglar under fransk flagg (84). Den ansluter sig särskilt till argumentet om att stödordningen, på grund av den godkännandemekanism som gör att tillämpningen av stödordningen åläggs skyldigheten att på gemenskapens territorium förfoga över ett strategiskt beslutscentrum för att förvalta sjöfartsverksamhet och fartyg och som beaktar sysselsättningsrelaterade överväganden, bidrar till att bevara sysselsättningen till sjöss och på land inom gemenskapen (85). Detta har också bekräftats av flertalet redare, som är berörda parter, som understryker den viktiga uppgift stödordningen har för att uppväga merkostnaderna för den personalstyrka som seglar under fransk flagg, bevara arbetstillfällen av hög kvalitet inom sjöfartssektorn och bidra till underhåll, eller utveckling av, en flotta under en medlemsstats flagga (86). Kommissionen påpekar dock att de stöd som beviljas, vid tillämpning av gemenskapens riktlinjer från 2004, om fartygen är bogserbåtar eller mudderverk, bara kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden om åtminstone 50 % av deras årliga verksamhet motsvarar definitionen på sjötransport (87). |
| --- | --- |

(170)

Dessutom underlättar stöd som beviljats genom tillämpning av stödordningen finansieringen av fartyg och bidrar därmed till förnyandet av gemenskapens flotta. I detta avseende delar kommissionen de franska myndigheternas åsikt om att stöden bidrar till att konsolidera och föryngra den fartygsflotta som seglar under fransk flagg (84). Den ansluter sig särskilt till argumentet om att stödordningen, på grund av den godkännandemekanism som gör att tillämpningen av stödordningen åläggs skyldigheten att på gemenskapens territorium förfoga över ett strategiskt beslutscentrum för att förvalta sjöfartsverksamhet och fartyg och som beaktar sysselsättningsrelaterade överväganden, bidrar till att bevara sysselsättningen till sjöss och på land inom gemenskapen (85). Detta har också bekräftats av flertalet redare, som är berörda parter, som understryker den viktiga uppgift stödordningen har för att uppväga merkostnaderna för den personalstyrka som seglar under fransk flagg, bevara arbetstillfällen av hög kvalitet inom sjöfartssektorn och bidra till underhåll, eller utveckling av, en flotta under en medlemsstats flagga (86). Kommissionen påpekar dock att de stöd som beviljas, vid tillämpning av gemenskapens riktlinjer från 2004, om fartygen är bogserbåtar eller mudderverk, bara kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden om åtminstone 50 % av deras årliga verksamhet motsvarar definitionen på sjötransport (87).

| (171) | Mot bakgrund av vad som anges ovan kan skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, i den utsträckning den överensstämmer med punkt 3.1 i gemenskapens riktlinjer från 2004, anses gynna sjöfartssektorn och överensstämma med de målsättningar som anges i gemenskapens tillämpliga riktlinjer. |
| --- | --- |

(171)

Mot bakgrund av vad som anges ovan kan skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, i den utsträckning den överensstämmer med punkt 3.1 i gemenskapens riktlinjer från 2004, anses gynna sjöfartssektorn och överensstämma med de målsättningar som anges i gemenskapens tillämpliga riktlinjer.

| (172) | För att kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, måste stöd som beviljas genom stödordningen vara strikt proportionerligt i förhållande till den målsättning som följs och inte påverka handeln i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(172)

För att kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, måste stöd som beviljas genom stödordningen vara strikt proportionerligt i förhållande till den målsättning som följs och inte påverka handeln i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset.

| (173) | De franska myndigheterna har i detta avseende uppmärksammat regeln om begränsning av stöd som anges i kapitel 11 i gemenskapens riktlinjer från 2004 som föreskriver följande: ”Den högsta stödnivå som kan tillåtas är en sänkning till noll av inkomstskatt och sociala avgifter för sjöfolk samt en sänkning av företagsskatten på sjöfartsverksamhet i enlighet med punkt 3.1 näst sista stycket. Större bidrag än så får inte heller andra stödordningar leda till, eftersom en snedvridning av konkurrensen måste undvikas. Varje stödordning som anmäls av en medlemsstat granskas visserligen individuellt, men summan av stöd som beviljas enligt kapitlen 3 till 6 får inte överskrida totalbeloppet av inbetalade skatter och socialförsäkringsavgifter för sjöfartsverksamhet och sjöfolk”. För att genomföra denna bestämmelse måste de franska myndigheterna kontrollera det årliga stöd som en given redare tar emot från denna stödordning, tillsammans med det som beviljas genom alla stödordningar som berörs av avsnitten 3 till 6 i gemenskapens riktlinjer från 1997 och 2004, inklusive systemet för schablonbeskattning av tonnaget för sjötransportföretag (88) och undantag från sociala avgifter och betalningen av sjötransportdelen av näringsskatten, som för samma redare inte får överstiga det totala belopp för skatter och sociala avgifter som normalt skulle ha ålagts sjötransportverksamhet och sjöfolk. Varje belopp som eventuellt överstiger ovannämnda belopp är oförenligt med den gemensamma marknaden och skall återkrävas. |
| --- | --- |

(173)

De franska myndigheterna har i detta avseende uppmärksammat regeln om begränsning av stöd som anges i kapitel 11 i gemenskapens riktlinjer från 2004 som föreskriver följande: ”Den högsta stödnivå som kan tillåtas är en sänkning till noll av inkomstskatt och sociala avgifter för sjöfolk samt en sänkning av företagsskatten på sjöfartsverksamhet i enlighet med punkt 3.1 näst sista stycket. Större bidrag än så får inte heller andra stödordningar leda till, eftersom en snedvridning av konkurrensen måste undvikas. Varje stödordning som anmäls av en medlemsstat granskas visserligen individuellt, men summan av stöd som beviljas enligt kapitlen 3 till 6 får inte överskrida totalbeloppet av inbetalade skatter och socialförsäkringsavgifter för sjöfartsverksamhet och sjöfolk”. För att genomföra denna bestämmelse måste de franska myndigheterna kontrollera det årliga stöd som en given redare tar emot från denna stödordning, tillsammans med det som beviljas genom alla stödordningar som berörs av avsnitten 3 till 6 i gemenskapens riktlinjer från 1997 och 2004, inklusive systemet för schablonbeskattning av tonnaget för sjötransportföretag (88) och undantag från sociala avgifter och betalningen av sjötransportdelen av näringsskatten, som för samma redare inte får överstiga det totala belopp för skatter och sociala avgifter som normalt skulle ha ålagts sjötransportverksamhet och sjöfolk. Varje belopp som eventuellt överstiger ovannämnda belopp är oförenligt med den gemensamma marknaden och skall återkrävas.

| (174) | Kommissionen anser följaktligen att det stöd som beviljats rederierna, genom tillämpningen av den stödordning som införts i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, med förbehåll för de villkor som anges i skälen 172 och 173. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen anser följaktligen att det stöd som beviljats rederierna, genom tillämpningen av den stödordning som införts i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, med förbehåll för de villkor som anges i skälen 172 och 173.

| (175) | Kommissionen anser att de undantag som föreskrivs i artikel 87.3 a i fördraget avseende stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner, inte är tillämpligt på stödordningen i fråga i den mån den används för att finansiera tillgångar inom järnvägstransportsektorn. Kommissionen har däremot undersökt stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen anser att de undantag som föreskrivs i artikel 87.3 a i fördraget avseende stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner, inte är tillämpligt på stödordningen i fråga i den mån den används för att finansiera tillgångar inom järnvägstransportsektorn. Kommissionen har däremot undersökt stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i fördraget.

| (176) | Med hänsyn till järnvägsföretagens villkor och minskningen av marknaden för järnvägstransporter, måste processen med att byta ut det rullande järnvägsmaterialet påskyndas för att kunna konkurrera med andra transportmedel. En mer omfattande och snabbare insats för att föryngra eller förnya det rullande materialet behövs för att undvika ytterligare minskningar av marknadsandelen för järnvägstransporter i förhållande till andra transportmedel som inte är lika hållbara och mer skadliga för miljön. |
| --- | --- |

(176)

Med hänsyn till järnvägsföretagens villkor och minskningen av marknaden för järnvägstransporter, måste processen med att byta ut det rullande järnvägsmaterialet påskyndas för att kunna konkurrera med andra transportmedel. En mer omfattande och snabbare insats för att föryngra eller förnya det rullande materialet behövs för att undvika ytterligare minskningar av marknadsandelen för järnvägstransporter i förhållande till andra transportmedel som inte är lika hållbara och mer skadliga för miljön.

| (177) | Kommissionen anser att ett utbyte av det rullande materialet är förenligt med den gemensamma politiken för utveckling av driftskompatibiliteten. Den bidrar dessutom till säkerhet och modernisering av tjänsterna när det gäller punktlighet, tillförlitlighet och snabbhet. Eftersom utbytet av det rullande materialet är ett väsentligt inslag i politiken för att förstärka utvecklingen av järnvägssektorn, anser kommissionen att de föreslagna åtgärderna inte strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen anser att ett utbyte av det rullande materialet är förenligt med den gemensamma politiken för utveckling av driftskompatibiliteten. Den bidrar dessutom till säkerhet och modernisering av tjänsterna när det gäller punktlighet, tillförlitlighet och snabbhet. Eftersom utbytet av det rullande materialet är ett väsentligt inslag i politiken för att förstärka utvecklingen av järnvägssektorn, anser kommissionen att de föreslagna åtgärderna inte strider mot det gemensamma intresset.

| (178) | Kommissionen anser därför att stöd som beviljats järnvägsföretag, genom tillämpning av den stödordning som genomförts enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen anser därför att stöd som beviljats järnvägsföretag, genom tillämpning av den stödordning som genomförts enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget.

| (179) | Beträffande undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, som godkänner stöd som underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter när det inte påverkar handeln i en negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, finns inga inslag i stödordningen som tyder på att det stöd som beviljats genom den till industrisektorn skulle vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(179)

Beträffande undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, som godkänner stöd som underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter när det inte påverkar handeln i en negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, finns inga inslag i stödordningen som tyder på att det stöd som beviljats genom den till industrisektorn skulle vara förenligt med den gemensamma marknaden.

| (180) | Kommissionen kan inte utesluta möjligheten att vissa tillgångar inom industrisektorn har finansierats genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen i enlighet med de villkor som anges i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (89), inklusive villkoret att investeringen genomförs i ett område som är stödberättigat enligt artikel 88.3 a eller 88.3 c i fördraget och villkoret att stödmottagarnas bidrag till finansieringen av investeringen uppgår till minst 25 %. De övre gränserna för de regionala stödnivåerna måste iakttas om ett företag gynnats av en kumulering av stödet i fråga och av godkända stöd för regionala ändamål. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen kan inte utesluta möjligheten att vissa tillgångar inom industrisektorn har finansierats genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen i enlighet med de villkor som anges i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (89), inklusive villkoret att investeringen genomförs i ett område som är stödberättigat enligt artikel 88.3 a eller 88.3 c i fördraget och villkoret att stödmottagarnas bidrag till finansieringen av investeringen uppgår till minst 25 %. De övre gränserna för de regionala stödnivåerna måste iakttas om ett företag gynnats av en kumulering av stödet i fråga och av godkända stöd för regionala ändamål.

| (181) | Med förbehåll för dessa villkor, anser kommissionen att de stödåtgärder som beviljats sektorn är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(181)

Med förbehåll för dessa villkor, anser kommissionen att de stödåtgärder som beviljats sektorn är förenliga med den gemensamma marknaden.

| (182) | När det gäller finanssektorn anser kommissionen att de icke-sektorsindelade undantag som det hänvisas till ovan inte är relevanta för ändamålet att bedöma förenligheten vad gäller det stöd som gynnat medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(182)

När det gäller finanssektorn anser kommissionen att de icke-sektorsindelade undantag som det hänvisas till ovan inte är relevanta för ändamålet att bedöma förenligheten vad gäller det stöd som gynnat medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar med den gemensamma marknaden.

| (183) | Mot bakgrund av leasingtransaktionernas allmänna karaktär anser kommissionen att stödåtgärderna för sjötransport-, luftfarts- och järnvägssektorn samt industrisektorn kan förklaras vara förenliga med den gemensamma marknaden, inte bara vad gäller leasingtagarna av tillgångarna i fråga, utan också vad gäller de medlemmar i ekonomiska intressegrupperingar som berörs. Medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar skall inte straffas för att de inte tillhör ovannämnda sektorer, då deras förmedling varit nödvändig för att genomföra finansieringen i fråga, så att leasingtagarna kunnat gynnas av ovannämnda undantag. Kommissionen anser att denna bedömning stöds av det faktum att den del av den totala förmån som skall överlåtas till leasingtagaren, som motsvarar minst två tredjedelar av den totala förmånen i enlighet med artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, är, såsom de franska myndigheterna gör gällande, resultatet av en kommersiell förhandling mellan medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagarna. Denna omständighet bekräftar i sjäva verket att bara den del av den totala förmån som är oundgänglig för genomförandet av de målsättningar som fullföljs, i enlighet med reglerna för bedömningen av stödåtgärdernas förenlighet, bevaras av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar. |
| --- | --- |

(183)

Mot bakgrund av leasingtransaktionernas allmänna karaktär anser kommissionen att stödåtgärderna för sjötransport-, luftfarts- och järnvägssektorn samt industrisektorn kan förklaras vara förenliga med den gemensamma marknaden, inte bara vad gäller leasingtagarna av tillgångarna i fråga, utan också vad gäller de medlemmar i ekonomiska intressegrupperingar som berörs. Medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar skall inte straffas för att de inte tillhör ovannämnda sektorer, då deras förmedling varit nödvändig för att genomföra finansieringen i fråga, så att leasingtagarna kunnat gynnas av ovannämnda undantag. Kommissionen anser att denna bedömning stöds av det faktum att den del av den totala förmån som skall överlåtas till leasingtagaren, som motsvarar minst två tredjedelar av den totala förmånen i enlighet med artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, är, såsom de franska myndigheterna gör gällande, resultatet av en kommersiell förhandling mellan medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar och leasingtagarna. Denna omständighet bekräftar i sjäva verket att bara den del av den totala förmån som är oundgänglig för genomförandet av de målsättningar som fullföljs, i enlighet med reglerna för bedömningen av stödåtgärdernas förenlighet, bevaras av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar.

5.   Återkrav

| (184) | Kommissionen påminner om att allt stöd som anses vara oförenligt med den gemensamma marknaden och som beviljas i enlighet med stödordningen i fråga skall återkrävas genom tillämpning av artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget [numera artikel 88 i fördraget] (90). |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen påminner om att allt stöd som anses vara oförenligt med den gemensamma marknaden och som beviljas i enlighet med stödordningen i fråga skall återkrävas genom tillämpning av artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget [numera artikel 88 i fördraget] (90).

| (185) | I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 anges att ”kommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”. I detta avseende anses det att kommissionen på eget initiativ måste överväga de exceptionella omständigheter som, i enlighet med artikel 14.1, berättigar att den avstår från att yrka återbetalning av de stöd som olagligt beviljats när detta återkrav strider mot en allmän princip i gemenskapsrätten (91). |
| --- | --- |

(185)

I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 anges att ”kommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”. I detta avseende anses det att kommissionen på eget initiativ måste överväga de exceptionella omständigheter som, i enlighet med artikel 14.1, berättigar att den avstår från att yrka återbetalning av de stöd som olagligt beviljats när detta återkrav strider mot en allmän princip i gemenskapsrätten (91).

| (186) | Det grundläggande kravet på rättssäkerhet syftar till att säkerställa förutsägbarheten i rättsliga situationer och förhållanden som styrs av gemenskapsrätten och som hindrar att kommissionen på obestämd tid dröjer med utövandet av sin behörighet (92). |
| --- | --- |

(186)

Det grundläggande kravet på rättssäkerhet syftar till att säkerställa förutsägbarheten i rättsliga situationer och förhållanden som styrs av gemenskapsrätten och som hindrar att kommissionen på obestämd tid dröjer med utövandet av sin behörighet (92).

| (187) | Även om man i detta ärende inte kan anse att det förekommit någon överträdelse av principen om berättigade förväntningar (93), anser kommissionen att, mot bakgrund av de mycket specifika omständigheterna i ärendet, principen om rättssäkerhet inte har beaktats gentemot stödmottagarna av stödordningen i fråga. |
| --- | --- |

(187)

Även om man i detta ärende inte kan anse att det förekommit någon överträdelse av principen om berättigade förväntningar (93), anser kommissionen att, mot bakgrund av de mycket specifika omständigheterna i ärendet, principen om rättssäkerhet inte har beaktats gentemot stödmottagarna av stödordningen i fråga.

| (188) | Kommissionen anser att det finns en rad exceptionella indicier som dels tyder på att kommissionen dröjt med utövandet av sin behörighet vad gäller att undersöka stödordningen, dels att stödmottagarna avsiktligt vilseletts att tro att stödordningen var laglig. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen anser att det finns en rad exceptionella indicier som dels tyder på att kommissionen dröjt med utövandet av sin behörighet vad gäller att undersöka stödordningen, dels att stödmottagarna avsiktligt vilseletts att tro att stödordningen var laglig.

| (189) | Det bör påpekas att de franska myndigheterna, genom sin skrivelse av den 17 mars 1998, informerade kommissionen om förekomsten av mekanismen i artikel 39 C, andra stycket, och artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. Det är korrekt att denna skrivelse inte utgör en anmälan i enlighet med artikel 88.3 i fördraget (94) och att det faktum att kommissionen inte reagerade på skrivelsen inte i sig själv utgör en överträdelse av principen om rättssäkerhet, då bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget annars skulle bli utan verkan. Faktum kvarstår dock att kommissionen vid denna tidpunkt uppmärksammade stödordningen i fråga (95). |
| --- | --- |

(189)

Det bör påpekas att de franska myndigheterna, genom sin skrivelse av den 17 mars 1998, informerade kommissionen om förekomsten av mekanismen i artikel 39 C, andra stycket, och artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen. Det är korrekt att denna skrivelse inte utgör en anmälan i enlighet med artikel 88.3 i fördraget (94) och att det faktum att kommissionen inte reagerade på skrivelsen inte i sig själv utgör en överträdelse av principen om rättssäkerhet, då bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget annars skulle bli utan verkan. Faktum kvarstår dock att kommissionen vid denna tidpunkt uppmärksammade stödordningen i fråga (95).

| (190) | Dessutom, frågade kommissionen under undersökningen av de två klagomål som lämnades in till den om påstådda stödåtgärder som skulle ha beviljats rederierna Sea France respektive BAI, vid två tillfällen de franska myndigheterna om hur vissa av deras fartyg hade finansierats. I sina svar av den 10 juli 2000 och den 2 april 2003, klargjorde de franska myndigheterna för den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen (96), och beskrev tydligt dess innehåll. |
| --- | --- |

(190)

Dessutom, frågade kommissionen under undersökningen av de två klagomål som lämnades in till den om påstådda stödåtgärder som skulle ha beviljats rederierna Sea France respektive BAI, vid två tillfällen de franska myndigheterna om hur vissa av deras fartyg hade finansierats. I sina svar av den 10 juli 2000 och den 2 april 2003, klargjorde de franska myndigheterna för den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen (96), och beskrev tydligt dess innehåll.

| (191) | Då kommissionen inte följde upp dessa skrivelser, i vilka stödordningen i fråga beskrevs, och som de franska myndigheterna lämnat på dess begäran, kan kommissionen anses ha dröjt med utövandet av sin behörighet på obestämd tid, eftersom det formella granskningsförfarandet inte inleddes förrän den 14 december 2004 och därmed lämnade utrymme för tvivel på om stödordningen var laglig. |
| --- | --- |

(191)

Då kommissionen inte följde upp dessa skrivelser, i vilka stödordningen i fråga beskrevs, och som de franska myndigheterna lämnat på dess begäran, kan kommissionen anses ha dröjt med utövandet av sin behörighet på obestämd tid, eftersom det formella granskningsförfarandet inte inleddes förrän den 14 december 2004 och därmed lämnade utrymme för tvivel på om stödordningen var laglig.

| (192) | Beträffande de franska myndigheternas hänvisning till kommissionens beslut av den 8 maj 2001 om statligt stöd som Frankrike har genomfört till förmån för Brittany Ferries (97), skall det påpekas att kommissionen konstaterade att den stödordning som då gällde var en allmän stödåtgärd då den var öppen för alla näringslivssektorer och omfattades av den allmänna lagstiftningen. Det är korrekt att stödordningen i detta ärende var den som gällde före 1998, men det skall påpekas att detta faktum inte förtydligades i grunderna till detta beslut och att denna omständighet kan ha bidragit till att avsiktligt vilseleda stödmottagarna av stödordningen i fråga. |
| --- | --- |

(192)

Beträffande de franska myndigheternas hänvisning till kommissionens beslut av den 8 maj 2001 om statligt stöd som Frankrike har genomfört till förmån för Brittany Ferries (97), skall det påpekas att kommissionen konstaterade att den stödordning som då gällde var en allmän stödåtgärd då den var öppen för alla näringslivssektorer och omfattades av den allmänna lagstiftningen. Det är korrekt att stödordningen i detta ärende var den som gällde före 1998, men det skall påpekas att detta faktum inte förtydligades i grunderna till detta beslut och att denna omständighet kan ha bidragit till att avsiktligt vilseleda stödmottagarna av stödordningen i fråga.

| (193) | Samtliga faktorer som nämns ovan illustrerar tillsammans detta ärendes exceptionella karaktär och berättigar, i avsikt att respektera efterlevnaden av principen om rättssäkerhet gentemot stömottagarna av stödordningen, en begränsning av återkravet av stöd genom att en åtskillnad göra efter det datum när det beviljades. |
| --- | --- |

(193)

Samtliga faktorer som nämns ovan illustrerar tillsammans detta ärendes exceptionella karaktär och berättigar, i avsikt att respektera efterlevnaden av principen om rättssäkerhet gentemot stömottagarna av stödordningen, en begränsning av återkravet av stöd genom att en åtskillnad göra efter det datum när det beviljades.

| (194) | Kommissionen anser därför att Frankrike inte skall återkräva det oförenliga stöd som olagligt beviljats efter ikraftträdandet under 1998 av lag nr 98–546 inom ramen för den finansiering beträffande vilken de behöriga nationella myndigheterna har åtagit sig att bevilja förmånen i stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen genom en juridiskt bindande rättsakt (98) som föregick offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av den 13 april 2005 och kommissionens beslut av den 14 december 2004 om att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen anser därför att Frankrike inte skall återkräva det oförenliga stöd som olagligt beviljats efter ikraftträdandet under 1998 av lag nr 98–546 inom ramen för den finansiering beträffande vilken de behöriga nationella myndigheterna har åtagit sig att bevilja förmånen i stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen genom en juridiskt bindande rättsakt (98) som föregick offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av den 13 april 2005 och kommissionens beslut av den 14 december 2004 om att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i fördraget.

| (195) | Vad gäller de finansieringstransaktioner där de behöriga nationella myndigheterna bara har åtagit sig att bevilja förmånen i stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen genom en juridiskt bindande rättsakt innan ovannämnda offentliggörande, kommer det oförenliga stödet att återkrävas av stödmottagarna. Hänsyn kommer att tas till beloppet på de eventuella förmåner som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar har behållit och det belopp som överlåtits till leasingtagaren (99). I det fall stödet delvis är förenligt med den gemensamma marknaden när det gäller leasingtagaren av den berörda tillgången, fastställs det belopp som skall återkrävas av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar i samma proportion som den som tillämpas på den del av förmånen som överlåts till leasingtagaren av tillgången. |
| --- | --- |

(195)

Vad gäller de finansieringstransaktioner där de behöriga nationella myndigheterna bara har åtagit sig att bevilja förmånen i stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen genom en juridiskt bindande rättsakt innan ovannämnda offentliggörande, kommer det oförenliga stödet att återkrävas av stödmottagarna. Hänsyn kommer att tas till beloppet på de eventuella förmåner som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar har behållit och det belopp som överlåtits till leasingtagaren (99). I det fall stödet delvis är förenligt med den gemensamma marknaden när det gäller leasingtagaren av den berörda tillgången, fastställs det belopp som skall återkrävas av medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar i samma proportion som den som tillämpas på den del av förmånen som överlåts till leasingtagaren av tillgången.

| (196) | Kommissionen anser det lämpligt att i detta sammanhang precisera att det faktum att de skatterelaterade och rättsliga risker som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar utsätter sig för i vissa fall kan ha påverkats av leasingtagarnas avtal inte kan omintetgöra principen om att kommissionens avsikt när den vid behov återkräver olagligt stöd är att beröva de olika stödmottagarna den förmån de gynnats av på sina respektive marknader jämfört med sina konkurrenter och återställa situationen som den var innan stödet utbetalades. Lika lite som genomförandet av detta syfte är beroende av i vilken form stödet har beviljats, lika lite beror genomförandet på vad stödmottagarna har kommit överens om i avtalet (100). |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen anser det lämpligt att i detta sammanhang precisera att det faktum att de skatterelaterade och rättsliga risker som medlemmarna i ekonomiska intressegrupperingar utsätter sig för i vissa fall kan ha påverkats av leasingtagarnas avtal inte kan omintetgöra principen om att kommissionens avsikt när den vid behov återkräver olagligt stöd är att beröva de olika stödmottagarna den förmån de gynnats av på sina respektive marknader jämfört med sina konkurrenter och återställa situationen som den var innan stödet utbetalades. Lika lite som genomförandet av detta syfte är beroende av i vilken form stödet har beviljats, lika lite beror genomförandet på vad stödmottagarna har kommit överens om i avtalet (100).

VIII.   SLUTSATS

| (197) | Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligt genomfört stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, i strid med artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligt genomfört stödordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, i strid med artikel 88.3 i fördraget.

| (198) | Frankrike måste därför vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet, med undantag för det stöd som de behöriga nationella myndigheterna åtagit sig att bevilja genom en juridiskt bindande rättsakt som föregick offentliggörandet av Europeiska unionens officiella tidning den 13 april 2005, beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, med undantag för det som avser tillgångar inom järnvägssektorn och, för övriga transaktioner, efter avdrag av högsta tillåtna stödbelopp enligt de särregler som är tillämpliga på statligt stöd och med hänsyn till stöd som redan beviljats på andra grunder. Dessa särregler består av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport från 1997 och från 2004, riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål från 1998, ändrade 2000, och riktlinjerna för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser från 2005 och, slutligen, för finansiering av tillgångar inom industrisektorn, riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål. |
| --- | --- |

(198)

Frankrike måste därför vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet, med undantag för det stöd som de behöriga nationella myndigheterna åtagit sig att bevilja genom en juridiskt bindande rättsakt som föregick offentliggörandet av Europeiska unionens officiella tidning den 13 april 2005, beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, med undantag för det som avser tillgångar inom järnvägssektorn och, för övriga transaktioner, efter avdrag av högsta tillåtna stödbelopp enligt de särregler som är tillämpliga på statligt stöd och med hänsyn till stöd som redan beviljats på andra grunder. Dessa särregler består av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport från 1997 och från 2004, riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål från 1998, ändrade 2000, och riktlinjerna för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser från 2005 och, slutligen, för finansiering av tillgångar inom industrisektorn, riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål.

| (199) | Det oförenliga stöd som de behöriga nationella myndigheterna har åtagit sig att bevilja genom en juridiskt bindande rättsakt innan ovannämnda offentliggörande skall återkrävas från stödmottagarna i enlighet med skälen 151, 152 och 194–196. |
| --- | --- |

(199)

Det oförenliga stöd som de behöriga nationella myndigheterna har åtagit sig att bevilja genom en juridiskt bindande rättsakt innan ovannämnda offentliggörande skall återkrävas från stödmottagarna i enlighet med skälen 151, 152 och 194–196.

| (200) | Beträffande detta stöd uppmanar kommissionen Frankrike att till den översända bifogade formulär om hur förfarandena för återkrav framskrider samt en fullständig förteckning över de stödmottagare som omfattas av återkravet. |
| --- | --- |

(200)

Beträffande detta stöd uppmanar kommissionen Frankrike att till den översända bifogade formulär om hur förfarandena för återkrav framskrider samt en fullständig förteckning över de stödmottagare som omfattas av återkravet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den stödordning som anges i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, som Frankrike har genomfört i strid med artikel 88.3 i fördraget är, med undantag för de stödåtgärder som det hänvisas till i artikel 2, oförenlig med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Beviljande av stödet genom den stödordning som avses i artikel 1 är förenligt med den gemensamma marknaden när det beviljas inom

| 1. | sjötransportsektorn och luftfartssektorn, till högsta tillåtna belopp enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport eller motsvarande riktlinjer för statligt stöd till luftfart, med hänsyn till eventuellt stöd som redan beviljats under den berörda perioden, |
| --- | --- |

1.

sjötransportsektorn och luftfartssektorn, till högsta tillåtna belopp enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport eller motsvarande riktlinjer för statligt stöd till luftfart, med hänsyn till eventuellt stöd som redan beviljats under den berörda perioden,

| 2. | järnvägssektorn, |
| --- | --- |

2.

järnvägssektorn,

| 3. | industrisektorn, till högsta tillåtna stöd enligt riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål. |
| --- | --- |

3.

industrisektorn, till högsta tillåtna stöd enligt riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål.

Med hänsyn till leasingtransaktionernas allmänna karaktär enligt stödordningen, kan stödet till sjötransport-, luftfarts-, järnvägs- och industrisektorn anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, inte bara vad gäller leasingtagarna av tillgångarna i fråga, utan också vad gäller de operatörer i finanssektorn som är medlemmar i de berörda ekonomiska intressegrupperingarna.

Artikel 3

Frankrike skall avsluta den stödordning som avses i artikel 1 i den mån den är oförenlig med den gemensamma marknaden och inte godkänna något nytt stöd inom ramen för denna.

Artikel 4

1.   Frankrike skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att från stödmottagarna återkräva stöd som olagligt beviljats på grundval av den stödordning som avses i artikel 1, med undantag för stöd som beviljats inom ramen för finansieringstransaktioner för vilka de behöriga nationella myndigheterna åtagit sig att bevilja förmåner enligt nämnda stödordning genom en juridiskt bindande rättsakt som antogs före den 13 april 2005 och det stöd som det hänvisas till i artikel 2.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarnas förfogande till den dag det faktiskt har återbetalats. Räntorna beräknas i enlighet med bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning nr 749/2004 (101).

Artikel 5

Frankrike skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Frankrike skall lämna dessa uppgifter till kommissionen genom formuläret i bilaga II och skall upprätta en uttömmande förteckning över de företag som tagit emot stöd från den stödordning som det hänvisas till i artikel 1 och som beviljats enligt villkoren i artikel 4.1, för de rörliga transporttillgångar som avses och de belopp som utbetalats i varje ärende.

Frankrike skall också upprätta en förteckning över de företag som har tagit emot stöd som det hänvisas till i artikel 4.1, och ange det stödbelopp som varje företag har tagit emot. För detta ändamål skall Frankrike använda formulären i bilaga III.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 89, 13.4.2005, s. 15.

1

(2)  Frankrikes officiella tidning nr 152, 3.7.1998, s. 10127.

2

(3)  EUT C 89, 13.4.2005, s. 15.

3

(4)  Se artiklarna L 251–1 till L 251–23 i handelsförfattningen och artikel 239 c i den allmänna skattelagstiftningen. Enligt dessa artiklar består en ekonomisk intressegruppering, som är en juridisk person, av två eller flera fysiska och juridiska personer. Syftet är att underlätta eller utveckla medlemmarnas ekonomiska verksamhet, och förbättra eller öka inkomsterna från denna verksamhet. Verksamheten måste vara relaterad till medlemmarnas ekonomiska verksamhet och måste vara underordnad denna. Den ekonomiska intressegrupperingen omfattas i princip inte av företagsskatt. Varje medlem i grupperingen är dock skyldig att betala inkomstskatt eller bolagsskatt för den del av vinsten som motsvarar medlemmens rättigheter. Medlemmarna i den ekonomiska intressegrupperingen (EIG) är solidariskt ansvariga för att från sina egna tillgångar betala för grupperingens skulder.

4

(5)  De tillgångar som är stödberättigande skall vara nya, med undantag för fartyg som kan vara begagnade.

5

(6)  Enligt artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen är underskotten i intressegrupperingarna, vars resultat påverkas av de avskrivningar som förs in i bokföringen under de tolv första månaderna som tillgången skrivs av, bara avdragsgilla upp till en fjärdedel av de vinster som beskattas till den normala skattesats som gäller för företag, som varje medlem i ekonomiska intressegrupperingar tjänar på resten av sin verksamhet.

6

(7)  Se skäl 12.

7

(8)  Se skäl 12.

8

(9)  Det franska författningsrådets beslut nr 87–237 DC av den 30 december 1987.

9

(10)  EGT L 146, 20.6.1996, s. 42.

10

(11)  Kommissionens beslut av den 3 maj 1996, statligt stöd nr N 85/96 – Frankrike – skatteåtgärd inom sjöfartssektorn, SG (96) D/4527.

11

(12)  EGT C 205, 5.7.1997, s. 5 respektive EUT C 13, 17.1.2004, s. 3.

12

(13)  Se fotnot12.

13

(14)  Se fotnot 12.

14

(15)  EGT L 12, 15.1.2002, s. 33.

15

(16)  Kommissionens skrivelse D/7119 av den 18 maj 2000 till de franska myndigheterna om eventuella stödåtgärder som skulle ha gynnat rederiet Sea France och dessa myndigheters svar till kommissionen av den 10 juli 2000. Skrivelse D (2003) 288 av den 15 januari 2003 från kommissionen till de franska myndigheterna om eventuella stödåtgärder som skulle ha gynnat rederiet BAI och dessa myndigheters svar till kommissionen av den 2 april 2003.

16

(17)  Domstolens dom av den 26 september 1996, Frankrike mot kommissionen (C-241/94, REG 1996, s. I-4551) och av den 1 december 1998, Ecotrade mot Altiforni e Ferriere di Servola (C-200/97, REG. 1998, s. I-7907) samt förstainstansrättens beslut av den 6 mars 2002, Diputación Foral de Álava mot kommissionen (T-92/00 och T-103/00, REG. 2002, s. II-1385).

17

(18)  Se fotnot 9.

18

(19)  Se fotnot 12.

19

(20)  Artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen skall ha nämnts i de franska myndigheternas skrivelser av den 10 juli 2000 och den 2 april 2003 (se fotnot 16) som svar på kommissionens skrivelser D/7719 av den 18 maj 2000 och D (2003) 288 av den 15 januari 2003. Kommissionen skall också ha bedömt stödordningen i fråga i ärendena C 03/03 (f.d. NN 42/02) – Undsättnings- och omstruktureringsstöd till företaget Air Lib (EUT C 88, 11.4.2003, s. 2) och C 58/03 (f.d. NN 70/03) – Stöd till förmån för Alstom (EUT C 269, 8.11.2003, s. 2).

20

(21)  Se kommissionens beslut 92/329/EEG av den 25 juli 1990 om stöd som den italienska regeringen beviljat en tillverkare av oftalmologiska produkter (Industrie ottiche riunite – IOR) (EGT L 183, 3.7.1992, s. 30).

21

(22)  Se skäl 41 och fotnot 15.

22

(23)  Se kommissionens beslut 2001/168/EKSG av den 31 oktober 2000 om den spanska lagstiftningen om företagsbeskattning (EGT L 60, 1.3.2001, s. 57, punkt 25, in fine). Se även kommissionens beslut 2004/76/EG av den 13 maj 2003 om den stödordning som Frankrike genomfört till förmån för samordningscentraler och logistikcentrum (EUT L 23, 28.1.2004, s. 1), kommissionens beslut 2003/515/EG av den 17 februari 2003 om den stödåtgärd som Nederländerna har genomfört till förmån för internationell finansieringsverksamhet (EUT L 180, 18.7.2003, s. 52, särskilt punkt 39 och därpå följande punkter), kommissionens beslut 2003/601/EG av den 17 februari 2003 om stödordning C54/2001 (f.d. NN 55/2000) Irland – Inkomster från utlandet (EUT L 204, 13.8.2003, s. 51, särskilt punkt 59 och därpå följande punkter).

23

in fine)

(24)  Domstolens dom av den 24 november 1987, RSV mot kommissionen (223/85, REG. 1987, s. 4617).

24

(25)  Se fotnot 15.

25

(26)  Domstolens dom av den 11 december 1973, Lorenz GmbH mot Bundesrepublik Deutschland m.fl. (120/73, REG 1973, s. 1471).

26

(27)  Se fotnot 15.

27

(28)  Se exempelvis domstolens dom av den 10 januari 2006, Ministero dell’Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze (C-222/04, REG. 2006, s. I-289, punkt 129).

28

(29)  Första instansrättens beslut av den 1 juli 2004, Salzgitter mot kommissionen (T-308/00, REG. 2004, s. II-1933, punkt 79) och nämnda rättspraxis.

29

(30)  Första instansrättens beslut i målet Salzgitter mot kommissionen, se fotnot 29, punkt 81. Se även kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3, punkt 16).

30

(31)  Domstolens dom av den 6 september 2006, Portugal mot kommissionen (C-88/03, ännu inte offentliggjord i rättsfallssamlingen, punkt 56).

31

(32)  Enligt denna artikel kan inte avskrivningsbeloppet för de tillgångar som får dras av från skatteunderlaget, under samma budgetår, överskrida hyresbeloppet för leasingen, minskat med avgifterna för dessa tillgångar.

32

(33)  En ekonomisk intressegruppering, med en öppen och genomblickbar skattestruktur, är inte skattskyldig och kan därför inte betraktas som mottagare av stöd enligt skatteordningen i artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen.

33

(34)  Den franska senatens rapport nr 413 om utkastet till lag om olika ekonomiska och finansiella bestämmelser, på uppdrag av kommissionen för finanser, budgetkontroll och nationalräkenskaper, utarbetad av Alain Lambert, huvudföredragande, och Philippe Marini, på uppdrag av finansutskottet (allmän session 1997–1998).

34

(35)  Skatteinstruktion 4D-3–99 nr 120 av den 29 juni 1999, punkt 47 (som de franska myndigheterna överlämnat som bilaga till sina synpunkter av den 3 maj 2004).

35

(36)  Se, exempelvis, domstolens dom av den 29 april 2004, Grekland mot kommissionen (C-278/00, REG. 2004, s. I-3997, punkt 24).

36

(37)  Se skälen 86 och 87.

37

(38)  Det skall påpekas att det framgår av den franska senatens rapport nr 413 (se fotnot 34), att undantaget från skatt för realisationsvinst vid överlåtelse får till effekt en multiplikation med två på den skatteförmån som är en följd av den första delen i skatteordningen (ingen övre gräns av det avdragsgilla avskrivningsbeloppet och höjning av avskrivningskoefficienten).

38

(39)  Det skall i detta sammanhang påpekas att lagligheten i kommissionens beslut skall bedömas i förhållande till de sakliga och rättsliga inslag som förekommer vid den tidpunkt när rättsakten antogs och beror inte på en bedömning i efterhand (se särskilt förstainstansrättens beslut av den 25 juni 1998, British Airways m.fl. och British Midland Airways mot kommissionen, T-371/94, REG 1998, s. II-2405, punkt 81).

39

(40)  Se särskilt domstolens dom av den 8 november 2001, Adria-Wien Pipeline och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (C-143/99, REG. 2001, s. I-8365, punkt 38), domstolens dom av den 15 juli 2004, Spanien mot kommissionen (C-501/00, REG. 2004, s. I-6717, punkt 90), och nämnda rättspraxis. Domstolens dom av den 15 december 2005, Italien mot kommissionen (C-66/02, REG. 2005, s. I-10901, punkt 77) och av den 10 januari 2006, Ministero dell’Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze, se fotnot 28, punkt 131 och nämnda rättspraxis.

40

(41)  Se, exempelvis, domstolens dom av den 15 mars 1994, Banco Exterior de España (C-387/92, REG 1994, s. I-877, punkt 14).

41

(42)  Se domarna i målet Frankrike mot kommissionen, fotnot 17, punkt 24, målet Ecotrade mot Altiforni e Ferriere di Servola, som nämns i fotnot 17, punkterna 40 och 41 och förstainstansrättens beslut av den 29 september 2000, CETM mot kommissionen (T-55/99, REG. 2000, s. II-3207, punkt 39). Se också kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, fotnot 30, punkt 18.

42

(43)  Se domen i målet Salzgitter mot kommissionen, fotnot 29, punkt 38.

43

(44)  Se fotnot 34.

44

(45)  Se domstolens dom av den 15 december 2005, Unicredito Italiano (C-148/04, REG. 2005, I-11137, punkterna 45–47) om en skatteåtgärd som bara gynnar företag som bedriver en viss sorts verksamhet.

45

(46)  Se fotnot 35.

46

(47)  Se punkt 70 i skatteinstruktion nr 120, som nämns i fotnot 35.

47

(48)  Se fotnot 34.

48

(49)  Rapport nr 66 – session 1998–1999, huvudföredragande: M. P. Marini, senator/volym III.

49

(50)  På grundval av uppgifter från de franska myndigheterna konstateras att mindre än 4 % av ansökningarna om godkännande och mindre än 3 % av de godkännanden som beviljas rör en annan sektor än transportsektorn (se tabellen i skäl 17).

50

(51)  Se domstolens dom av den 13 februari 2003, Spanien mot kommissionen (C-409/00, REG. 2003, s. I-1487, punkt 48) och nämnda rättspraxis.

51

(52)  Se förstainstansrättens beslut i målet Salzgitter mot kommissionen, som nämns i fotnot 29, punkt 81.

52

(53)  Se särskilt domstolens dom av den 29 april 2004, Italien mot kommissionen (C-372/97, REG. 2004, s. I-3679, punkt 67) och den rättspraxis som nämns samt domstolens dom av den 3 mars 2005, Heiser mot Finanzamt Innsbruck (C-172/03, REG. 2005, s. I-1627, punkt 54).

53

(54)  Se domstolens dom av den 22 mars 1977, Steinike & Weinlig (78/76, REG 1977, s. 595, punkt 24, svensk specialutgåva) och förstainstansrättens dom av den 30 april 1998, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen (T-214/95, REG 1998, II-717, punkt 54).

54

(55)  Domstolens dom av den 17 juni 1999, Piaggio (C-295/97, REG. 1999, s. I-3735, punkt 39) och den rättspraxis som nämns där och domstolens dom av den 6 mars 2002, Diputación Foral de Álava mot kommissionen, fotnot 17, punkt 31.

55

(56)  Se domstolens dom av den 15 juli 2004, Spanien mot kommissionen, fotnot 40, punkterna 120 och 121, och nämnda rättspraxis.

56

(57)  Det skall påpekas att av de 22 besluten om att avslå ett godkännande berodde sju av dessa, enligt de franska myndigheterna, på avsaknaden av ett betydande ekonomiskt och socialt intresse.

57

(58)  Se fotnot 34.

58

(59)  Se fotnot 9.

59

(60)  Förstainstansrättens beslut av den 6 mars 2002, Diputación Foral de Álava mot kommissionen, fotnot 17, punkt 35, och förstainstansrättens beslut av den 21 oktober 2004, Lenzing mot kommissionen (T-36/99, REG. 2004, s. II-3597, punkt 132).

60

(61)  Förstainstansrättens beslut av den 11 juli 2002, HAMSA mot kommissionen (T-152/99, REG. 2002, s. II-3049, punkt 158).

61

(62)  Förstainstansrättens beslut av den 29 september 2000, CETM mot kommissionen, fotnot 42, punkt 49.

62

(63)  Se fotnot 34.

63

(64)  Domstolens dom av den 13 februari 2003, Spanien mot kommissionen, fotnot 51, punkterna 52 och 53, samt förstainstansrättens beslut av den 6 mars 2002, Diputación Foral de Álava mot kommissionen, fotnot 17, punkt 60, och nämnda rättspraxis. Denna rättspraxis har tagits upp i kommissionens meddelande av den 10 december 1998 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (se fotnot 30).

64

(65)  Kommissionen anser det lämpligt att, analogt, hänvisa till domstolens dom av den 29 april 2004, Gil Insurance m.fl. (C-308/01, REG. 2004, s. I-4777, punkterna 74 och följande punkter), i vilken domstolen ansett en åtgärd vara berättigad genom arten och funktionen på det nationella systemet för beskattning av försäkringar vars målsättning var att bekämpa beteenden som syftade till att dra fördel av skillnaden mellan den normala skattesatsen på skatt på premieförsäkringar och den för mervärdesskattesatsen genom att manipulera priset för att hyra eller sälja apparater och försäkringarna kopplade till dessa.

65

(66)  Domstolens dom av den 29 april 2004, Nederländerna mot kommissionen (C-159/01, REG. 2004, s. I-4461, punkt 51) och nämnda rättspraxis.

66

(67)  Se, vad gäller selsektiva undantag från sociala avgifter, domstolens dom av den 2 juli 1974, Italien mot kommissionen (173/73, REG s. 709, punkterna 27 och 28). Se också förstainstansrättens beslut av den 29 september 2000, CETM mot kommissionen, fotnot 42, punkt 53, och av den 6 mars 2002, Diputación Foral de Álava m.fl. mot kommissionen (T-127/99, REG. 2002, s. II-1275, punkt 168).

67

(68)  Se exempelvis förstainstansrättens beslut av den 6 mars 2002, Diputación Foral de Álava mot kommissionen, fotnot 17, punkt 51.

68

(69)  Målet CETM mot kommissionen, fotnot 42, punkt 53 och domstolens dom av den 26 september 2002, Spanien mot kommissionen (C-351/98, REG. 2002, s. I-8031).

69

(70)  Se, i detta avseende domstolens domar av den 7 juni 1988, Grekland mot kommissionen (57/86, REG 1998, s. 2855, punkt 10) och av den 8 november 2001, Adria-Wien Pipeline och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, fotnot 40, punkt 41) och nämnda rättspraxis.

70

(71)  Se domstolens dom av den 19 september 2000, Tyskland mot kommissionen (C-156/98, REG. 2000, s. I-6857, punkt 30) och nämnda rättspraxis.

71

(72)  Se särskilt domstolens dom av den 17 september 1980, Philip Morris mot kommissionen (730/79, REG 1980, s. 2671, punkterna 11 och 12, svensk specialutgåva) och förstainstansrättens dom av den 30 april 1998, Vlaams Gewest mot kommissionen, fotnot 54, punkterna 48–50).

72

(73)  Det skall påpekas att det inte är nödvändigt att det stödmottagande företaget självt deltar i handelsutbytet inom gemenskapen. När en medlemsstat beviljar stöd till ett företag kan den interna verksamheten bevaras eller ökas, vilket får till följd att chanserna för företag etablerade i andra medlemsstater att komma in på denna medlemsstats marknad minskar. Dessutom kan förstärkningen av ett företag som hittills inte deltog i handeln inom gemenskapen försätta det i en situation som gör det möjligt för det att komma in på en annan medlemsstats marknad (se särskilt domstolens dom av den 7 mars 2002, Italien mot kommissionen, REG. s. I-2289, punkt 84).

73

(74)  Se fotnot 34.

74

(75)  Domstolens dom av den 29 april 2004, Italien mot kommissionen (C-372/97, REG. 2004, s. I-3679, punkterna 44 och 45) och, vad gäller skatteordningens olagliga karaktär, punkterna 153–155.

75

(76)  Se kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (fotnot 30, punkt 35).

76

(77)  Se fotnot 35.

77

(78)  Se tabellen i skäl 17.

78

(79)  EGT C 350, 10.12.1994, s. 5.

79

(80)  EGT C 258, 9.9.2000, s. 5.

80

(81)  EUT C 312, 9.12.2005, s. 1.

81

(82)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8.

82

(83)  Se fotnot 12. Kommissionen påpekar att bokföringen av stöd som olagligt beviljats skall bedömas mot bakgrund av de materiella regler som fastställs i varje instrument som gäller vid den tidpunkt då stödet beviljades (se kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt, EGT C 119, 22.5.2002, s. 22). Om man antar att stödåtgärder har beviljats, genom tillämpning av artikel 39 CA i den allmänna skattelagstiftningen, efter det att gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport från 2004 trädde i kraft, är det bara dessa riktlinjer som är tillämpliga. De relevanta reglerna har inte ändrats, utom vad gäller bogserbåtar och mudderverk (se skäl 170).

83

(84)  Se skäl 38.

84

(85)  Se skälen 25 och 26.

85

(86)  Se skäl 57.

86

(87)  Se punkt 3.1, tolfte till sextonde stycket, i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport från 2004, som nämns i fotnot 12.

87

(88)  Kommissionens beslut C (2003) 1476 FIN av den 13 maj 2003 – Statligt stöd N 737/2002.

88

(89)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

89

(90)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

90

(91)  Se domstolens dom av den 24 november 1987, RSV mot kommissionen, som nämns i fotnot 24.

91

(92)  Se domstolens dom av den 24 september 2002, Falck et Acciaierie di Bolzano mot kommissionen (C-74/00 P och C-75/00 P, REG. 2002, s. I-7869, punkt 140).

92

(93)  Kommissionen har inte lämnat några tydliga, ovillkorliga och samstämmiga försäkranden av sådant slag att de kan ha gett upphov till berättigade förhoppningar från de franska myndigheternas sida eller från stödmottagarna om att stödordningen i fråga var laglig (se definitionen av principen om berättigade förväntningar, domstolens dom av den 11 mars 1987, Van den Bergh en Jurgens mot kommissionen, 265/85, REG 1987, s. 1155, punkt 44, och av den 26 juni 1990, Sofrimport mot kommissionen, C-152/88, REG 1992, s. I-2477, punkt 26, förstainstansrättens dom av den 18 januari 2000, Mehibas Dordtselaan mot kommissionen, T-290/97, REG. 2000, s. II-15, punkt 59, samt av den 9 juli 2003, Kyowa Hakko Kogyo mot kommissionen, T-223/00, REG. 2003, s. II-2553, punkt 51, se med avseende på stödmottagarnas avsaknad av berättigade förväntningar avseende ett stöd som olagligt beviljats, domstolens dom av den 11 november 2004, Demesa et Territorio Histórico de Álava mot kommissionen, C-183/02 P och C-187/02 P, REG. 2004, s. I-10609, punkterna 44 och 45 och nämnda rättspraxis).

93

(94)  Se skälen 153–155.

94

(95)  Kommissionen påpekar dock att denna omständighet inte kan upprepas efter ikraftträdandet av förordning nr 659/99 (fotnot 90) och kommissionens förordning (EG) nr 784/2004 av den 21 april 2004 om dess genomförande (EGT L 40, 30.4.2004, s. 1). Båda förordningarna påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att på förhand anmäla varje förslag om beviljande av nytt stöd. Det praktiska tillvägagångssättet för att göra sådana anmälningar, som användningen av standardformulär, anges tydligt.

95

(96)  Se fotnot 16.

96

(97)  Se fotnot 15.

97

(98)  Se, förstainstansrättens beslut av den 14 januari 2004, Fleuren Compost mot kommissionen, T-109/01, REG. 2004, s. II-127, punkt 74 och efterföljande punkter.

98

(99)  Se skälen 150–152.

99

(100)  Se domstolens dom av den 10 juni 1993, kommissionen mot Grekland (C-183/91, REG 1993, s. I-3131, punkt 16 i slutet).

100

(101)  EUT L 140, 30.4.2005, s. 1.

101

---

BILAGA I

Förteckning över berörda parter som lämnat sina synpunkter till kommissionen genom tillämpning av artikel 88.2 i fördraget

| 1. | Méridionale de Navigation |
| --- | --- |
| 2. | Caisse d'Epargne |
| 3. | Broström |
| 4. | Calyon |
| 5. | BNP Paribas |
| 6. | Brittany Ferries |
| 7. | CMA CGM |
| 8. | Bourbon Maritime |
| 9. | Société Générale Corporate and Investment Banking |
| 10. | Gaz de France |
| 11. | Louis Dreyfus Armateurs |
| 12. | Anonym |
| 13. | Fouquet Sacop |
| 14. | Pétro Marine |
| 15. | Air France |
| 16. | Anonym |

1.

Méridionale de Navigation

2.

Caisse d'Epargne

3.

Broström

4.

Calyon

5.

BNP Paribas

6.

Brittany Ferries

7.

CMA CGM

8.

Bourbon Maritime

9.

Société Générale Corporate and Investment Banking

10.

Gaz de France

11.

Louis Dreyfus Armateurs

12.

Anonym

13.

Fouquet Sacop

14.

Pétro Marine

15.

Air France

16.

Anonym

---

BILAGA II

Uppgifter om genomförandet av kommissionens beslut 2007/[...]/EG

(skall översändas till generaldirektoratet för konkurrens för projekt inom industrisektorn och till generaldirektoratet för energi och transport för projekt inom transportsektorn)

1.   Totalt antal stödmottagare och totalt stödbelopp som skall återkrävas i enlighet med artikel 4.1 i detta beslut

| 1.1 | Ange utförligt hur det stödbelopp som skall återkrävas från de enskilda stödmottagarna skall beräknas, fördelat på






  — | kapital, och |
| --- | --- | --- |

1.1

Ange utförligt hur det stödbelopp som skall återkrävas från de enskilda stödmottagarna skall beräknas, fördelat på

—

kapital, och

| — | ränta. |
| --- | --- |

—

ränta.

| 1.2 | Ange det totala stödbelopp som olagligen beviljats inom ramen för den berörda ordningen och som skall återkrävas (i bruttobidragsekvivalent och i... års priser). |
| --- | --- |

1.2

Ange det totala stödbelopp som olagligen beviljats inom ramen för den berörda ordningen och som skall återkrävas (i bruttobidragsekvivalent och i... års priser).

| 1.3 | Ange det totala antalet stödmottagare från vilka de olagliga stöden, som beviljats inom ramen för den berörda stödordningen, skall återkrävas. |
| --- | --- |

1.3

Ange det totala antalet stödmottagare från vilka de olagliga stöden, som beviljats inom ramen för den berörda stödordningen, skall återkrävas.

2.   Åtgärder som planeras eller som redan har vidtagits för att återkräva stödet

| 2.1 | Ange utförligt vilka åtgärder som planeras och vilka åtgärder som redan har vidtagits för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange den rättsliga grunden för åtgärderna. |
| --- | --- |

2.1

Ange utförligt vilka åtgärder som planeras och vilka åtgärder som redan har vidtagits för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange den rättsliga grunden för åtgärderna.

| 2.2 | När kommer stöden att ha återbetalats helt? |
| --- | --- |

2.2

När kommer stöden att ha återbetalats helt?

3.   Uppgifter om de enskilda stödmottagarna

Lämna i nedanstående tabell följande detaljerade uppgifter för varje stödmottagare som skall betala tillbaka olagligt stöd som beviljats inom ramen för stödordningen:

| Stödmottagarens namn | Olagligt beviljat stödbelopp (1)

  Valuta:.... | (2)Återbetalt stödbelopp
  Valuta:... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Stödmottagarens namn

Olagligt beviljat stödbelopp (1)

Valuta:....

(2)Återbetalt stödbelopp

Valuta:...

---

(1)  Belopp som har betalats ut till stödmottagaren (i bruttobidragsekvivalent och i ... års priser).

(2)

| (o) | Återbetalda bruttobelopp (inklusive ränta). |
| --- | --- |

(o)

Återbetalda bruttobelopp (inklusive ränta).

---

BILAGA III

A –   SJÖTRANSPORT OCH LUFTTRANSPORT

(skall översändas till generaldirektoratet för energi och transport)

FÖR VARJE SJÖTRANSPORT- ELLER LUFTTRANSPORTFÖRETAG

| A. | Investeringens art och berättigande enligt tillämpliga riktlinjer. För lufttransport: lokalisering i de yttersta randområdena, merkostnader för drift, högsta stödberättigande kostnader som tillåts enligt riktlinjerna, osv. |
| --- | --- |

A.

Investeringens art och berättigande enligt tillämpliga riktlinjer. För lufttransport: lokalisering i de yttersta randområdena, merkostnader för drift, högsta stödberättigande kostnader som tillåts enligt riktlinjerna, osv.

| B. | Beräkning av det stöd som skall återbetalas | (1) Andel av förmånen som ekonomiska intressegrupperingar överlåter till företaget. |
| --- | --- | --- |

B.

Beräkning av det stöd som skall återbetalas

(1) Andel av förmånen som ekonomiska intressegrupperingar överlåter till företaget.

| | (2) Belopp för den förmån som företaget tar emot enligt artikel 39 CA för hela sin luftfartsflotta eller sjöfartsflotta under den berörda perioden. |
| --- | --- |

(2) Belopp för den förmån som företaget tar emot enligt artikel 39 CA för hela sin luftfartsflotta eller sjöfartsflotta under den berörda perioden.

| | (3) Belopp för andra stöd som beviljats företaget genom tillämpning av de riktlinjer som gäller under den berörda perioden. |
| --- | --- |

(3) Belopp för andra stöd som beviljats företaget genom tillämpning av de riktlinjer som gäller under den berörda perioden.

| | (4) Högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas företaget genom tillämpning av gällande riktlinjer. |
| --- | --- |

(4) Högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas företaget genom tillämpning av gällande riktlinjer.

| | (5) = (2) + (3) – (4) är beloppet för eventuellt oförenligt stöd som skall återbetalas |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) är beloppet för eventuellt oförenligt stöd som skall återbetalas

Om (5) är positiv, måste den berörda ekonomiska intressegrupperingen återbetala: (5) * [1- (1)]

och företaget måste återbetala: (5) * (1)

B –   INDUSTRIINVESTERINGAR OCH MOTSVARANDE EKONOMISKA INTRESSEGRUPPERINGAR

(skall översändas till generaldirektoratet för konkurrens)

| A. | Investeringsbelopp, region i vilken den genomförs och betalning av stödmottagarens bidrag på 25 % |
| --- | --- |

A.

Investeringsbelopp, region i vilken den genomförs och betalning av stödmottagarens bidrag på 25 %

| B. | Övre gräns för stöd för regionala ändamål för den berörda regionen |
| --- | --- |

B.

Övre gräns för stöd för regionala ändamål för den berörda regionen

| C. | Beräkning av det stöd som skall återbetalas | (1) Beloppet på förmånen enligt ministeriets instruktion |
| --- | --- | --- |

C.

Beräkning av det stöd som skall återbetalas

(1) Beloppet på förmånen enligt ministeriets instruktion

| | (2) Beloppet på företagets del av förmånen enligt artikel 39 CA |
| --- | --- |

(2) Beloppet på företagets del av förmånen enligt artikel 39 CA

| | (2) = (1) x del somekonomiska intressegrupperingar överlåter till företaget i enlighet med godkännandet |
| --- | --- |

(2) = (1) x del somekonomiska intressegrupperingar överlåter till företaget i enlighet med godkännandet

| | (3) Belopp för andra stöd för regionala ändamål som erhållits för samma investering |
| --- | --- |

(3) Belopp för andra stöd för regionala ändamål som erhållits för samma investering

| | (4) Högsta tillåtna belopp för stöd för regionala ändamål enligt den övre gränsen för B |
| --- | --- |

(4) Högsta tillåtna belopp för stöd för regionala ändamål enligt den övre gränsen för B

| | (5) = (2) + (3) – (4) är det belopp för eventuellt oförenligt stöd som skall återbetalas |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) är det belopp för eventuellt oförenligt stöd som skall återbetalas

Om (5) är positiv, måste den berörda ekonomiska intressegrupperingen återbetala: [(1) – (2)] x (5)/(1).

och företaget måste återbetala: (5) * (2)/(1)

---

| 30.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 112/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 112/67

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2006

om statligt stöd C 44/05 (ex NN 79/05, N 439/04) som Polen delvis genomfört till förmån för Huta Stalowa Wola S.A.

[delgivet med nr K(2006) 6730]

(Endast den polska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/257/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 8 oktober 2004 anmälde Polen till kommissionen de stödåtgärder som beviljats för omstruktureringen av företaget Huta Stalowa Wola (nedan kallat ”HSW” eller ”stödmottagaren”), i syfte att uppnå rättslig klarhet om att åtgärderna beviljats före Polens EU-anslutning och inte var tillämpliga efter anslutningen och att de därför inte utgjorde nytt stöd, som skulle kunna bli föremål för granskning av kommissionen i enlighet med artikel 88 i EG-fördraget. För den händelse att kommissionen skulle anse att dessa åtgärder utgör nytt stöd begärde Polen att de skulle godkännas som omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 8 oktober 2004 anmälde Polen till kommissionen de stödåtgärder som beviljats för omstruktureringen av företaget Huta Stalowa Wola (nedan kallat ”HSW” eller ”stödmottagaren”), i syfte att uppnå rättslig klarhet om att åtgärderna beviljats före Polens EU-anslutning och inte var tillämpliga efter anslutningen och att de därför inte utgjorde nytt stöd, som skulle kunna bli föremål för granskning av kommissionen i enlighet med artikel 88 i EG-fördraget. För den händelse att kommissionen skulle anse att dessa åtgärder utgör nytt stöd begärde Polen att de skulle godkännas som omstruktureringsstöd.

| (2) | Kommissionen begärde att Polen skulle lägga fram ytterligare uppgifter, genom skrivelser av den 11 november 2004, den 1 mars 2005, den 27 april 2005 och den 26 juli 2005. Polen svarade med en skrivelse av den 31 januari 2005, som registrerades den 2 februari 2005, en skrivelse av den 4 april 2005, som registrerades den 8 april 2005, en skrivelse av den 7 juni 2005, som registrerades den 9 juni 2005 respektive en skrivelse av den 2 september 2005, som registrerades den 6 september 2005. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen begärde att Polen skulle lägga fram ytterligare uppgifter, genom skrivelser av den 11 november 2004, den 1 mars 2005, den 27 april 2005 och den 26 juli 2005. Polen svarade med en skrivelse av den 31 januari 2005, som registrerades den 2 februari 2005, en skrivelse av den 4 april 2005, som registrerades den 8 april 2005, en skrivelse av den 7 juni 2005, som registrerades den 9 juni 2005 respektive en skrivelse av den 2 september 2005, som registrerades den 6 september 2005.

| (3) | Under loppet av informationsutbytet framkom det att en del av de anmälda åtgärderna hade genomförts i strid mot bestämmelserna i artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet konstaterades utgöra olagligt stöd och ärendet registrerades om som nr NN 79/2005. |
| --- | --- |

(3)

Under loppet av informationsutbytet framkom det att en del av de anmälda åtgärderna hade genomförts i strid mot bestämmelserna i artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet konstaterades utgöra olagligt stöd och ärendet registrerades om som nr NN 79/2005.

| (4) | Genom en skrivelse av den 23 november 2005 underrättade kommissionen Polen om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende de ovan nämnda stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 23 november 2005 underrättade kommissionen Polen om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende de ovan nämnda stödåtgärderna.

| (5) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärden i fråga.

| (6) | De polska myndigheterna framförde sina synpunkter i en skrivelse av den 7 mars 2006, som registrerades den 9 mars 2006. Inga synpunkter har lämnats av tredje part. |
| --- | --- |

(6)

De polska myndigheterna framförde sina synpunkter i en skrivelse av den 7 mars 2006, som registrerades den 9 mars 2006. Inga synpunkter har lämnats av tredje part.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

2.1   Företaget

| (7) | Stödmottagaren HSW är moderbolag i HSW Capital Group, och har sitt säte i Stalowa Wola i vojvodskapet Podkarpackie. Den berörda regionen är berättigad till stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. I februari 2006 bestod koncernen av 8 företag, i vilka HSW ägde minst 51 % av aktierna (och därmed kontrollerade dessa företag), och 10 företag i vilka HSW ägde mindre än 51 % av aktierna. De företag som ingår i HSW Capital Group fungerar som leverantörer av material och tjänster för varandra. Bortsett från moderbolaget är de företag i koncernen som har det största aktiekapitalet följande: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. och HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Försäljningen till företagen inom koncernen utgör 20–30 % av HSW:s totala försäljning. |
| --- | --- |

(7)

Stödmottagaren HSW är moderbolag i HSW Capital Group, och har sitt säte i Stalowa Wola i vojvodskapet Podkarpackie. Den berörda regionen är berättigad till stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. I februari 2006 bestod koncernen av 8 företag, i vilka HSW ägde minst 51 % av aktierna (och därmed kontrollerade dessa företag), och 10 företag i vilka HSW ägde mindre än 51 % av aktierna. De företag som ingår i HSW Capital Group fungerar som leverantörer av material och tjänster för varandra. Bortsett från moderbolaget är de företag i koncernen som har det största aktiekapitalet följande: HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o. och HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Försäljningen till företagen inom koncernen utgör 20–30 % av HSW:s totala försäljning.

| (8) | HSW grundades 1937 och tillverkade till en början kanoner och rostfritt stål. I motsats till dotterbolaget HSW-Zakład Metalurgiczny är företaget inte en stålproducent. Under 1991 blev det ett aktiebolag. 76 % av aktierna ägs fortfarande av staten, 9 % av arbetstagarna, och återstoden innehas av aktieägare, såväl statliga som offentliga, av vilka ingen äger mer än 5 % av aktierna. Företaget tillverkar utrustning och maskiner för byggnadssektorn samt militär utrustning (kanoner, haubitsar osv.). |
| --- | --- |

(8)

HSW grundades 1937 och tillverkade till en början kanoner och rostfritt stål. I motsats till dotterbolaget HSW-Zakład Metalurgiczny är företaget inte en stålproducent. Under 1991 blev det ett aktiebolag. 76 % av aktierna ägs fortfarande av staten, 9 % av arbetstagarna, och återstoden innehas av aktieägare, såväl statliga som offentliga, av vilka ingen äger mer än 5 % av aktierna. Företaget tillverkar utrustning och maskiner för byggnadssektorn samt militär utrustning (kanoner, haubitsar osv.).

| (9) | År 2005 hade HSW ca 2 400 anställda, medan deras antal 2002 var hela 3 173. |
| --- | --- |

(9)

År 2005 hade HSW ca 2 400 anställda, medan deras antal 2002 var hela 3 173.

| (10) | Ett av HSW:s dotterbolag är försäljningsbolaget Dressta Sp. Z o.o. (nedan kallat ”Dressta”). Sedan september 2006 står det helt under HSW:s kontroll. Tidigare innehade dock det konkurrerande företaget Komatsu American International Company Förenta staterna (nedan kallat ”KAIC”) 51 % av aktierna i företaget. År 1995 överförde HSW de till utrikesförsäljningen knutna licenserna och tillgångarna till Dressta för en period av 12 år. |
| --- | --- |

(10)

Ett av HSW:s dotterbolag är försäljningsbolaget Dressta Sp. Z o.o. (nedan kallat ”Dressta”). Sedan september 2006 står det helt under HSW:s kontroll. Tidigare innehade dock det konkurrerande företaget Komatsu American International Company Förenta staterna (nedan kallat ”KAIC”) 51 % av aktierna i företaget. År 1995 överförde HSW de till utrikesförsäljningen knutna licenserna och tillgångarna till Dressta för en period av 12 år.

2.2   Företagets svårigheter

| (11) | Stödmottagarens svårigheter började 2002, då företagets omsättning föll från 494,9 miljoner zloty (130,2 miljoner euro (3) år 2000 till 352,6 miljoner zloty (92,7 miljoner euro), dvs. med 29 %. Exporten minskade från 505 miljoner zloty (132,8 miljoner euro) till 279 miljoner zloty (73,4 miljoner euro). Den minskade omsättningen på utrikesmarknaden berodde främst på recessionen och det faktum att Dressta under inflytande av sin största aktieägare, en allvarlig konkurrent till HSW, kännbart minskade försäljningen av HSW:s produkter på den nordamerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(11)

Stödmottagarens svårigheter började 2002, då företagets omsättning föll från 494,9 miljoner zloty (130,2 miljoner euro (3) år 2000 till 352,6 miljoner zloty (92,7 miljoner euro), dvs. med 29 %. Exporten minskade från 505 miljoner zloty (132,8 miljoner euro) till 279 miljoner zloty (73,4 miljoner euro). Den minskade omsättningen på utrikesmarknaden berodde främst på recessionen och det faktum att Dressta under inflytande av sin största aktieägare, en allvarlig konkurrent till HSW, kännbart minskade försäljningen av HSW:s produkter på den nordamerikanska marknaden.

| (12) | År 2002 noterade stödmottagaren en rörelseförlust på 44,2 miljoner zloty (11,6 miljoner euro), som framför allt berodde på en låg utnyttjandegrad av företagets produktionskapacitet. Eftersom största delen av försäljningstransaktionerna på utrikesmarknaden skedde i US-dollar, medan största delen av företagets kostnader anges i zloty, fick apprecieringen av zlotyn negativa konsekvenser för försäljningen och stödmottagarens lönsamhet. |
| --- | --- |

(12)

År 2002 noterade stödmottagaren en rörelseförlust på 44,2 miljoner zloty (11,6 miljoner euro), som framför allt berodde på en låg utnyttjandegrad av företagets produktionskapacitet. Eftersom största delen av försäljningstransaktionerna på utrikesmarknaden skedde i US-dollar, medan största delen av företagets kostnader anges i zloty, fick apprecieringen av zlotyn negativa konsekvenser för försäljningen och stödmottagarens lönsamhet.

| (13) | HSW var kraftigt skuldsatt. Under 2000–2002 uppgick företagets skulder i genomsnitt till 169,1 miljoner zloty (44,5 miljoner euro). |
| --- | --- |

(13)

HSW var kraftigt skuldsatt. Under 2000–2002 uppgick företagets skulder i genomsnitt till 169,1 miljoner zloty (44,5 miljoner euro).

| (14) | Inte heller företagets operativa verksamhet var lönsam: Försäljningsförlusterna ökade från 6,4 miljoner zloty (1,68 miljoner euro) 2000 till 33,9 miljoner zloty (8,60 miljoner euro) 2002. |
| --- | --- |

(14)

Inte heller företagets operativa verksamhet var lönsam: Försäljningsförlusterna ökade från 6,4 miljoner zloty (1,68 miljoner euro) 2000 till 33,9 miljoner zloty (8,60 miljoner euro) 2002.

| (15) | År 2002 var HSW Capital Group:s nettoförlust 137,7 miljoner zloty (36,2 miljoner euro) och år 2003 uppgick nettoförlusten till 123,9 miljoner zloty (32,5 miljoner euro). |
| --- | --- |

(15)

År 2002 var HSW Capital Group:s nettoförlust 137,7 miljoner zloty (36,2 miljoner euro) och år 2003 uppgick nettoförlusten till 123,9 miljoner zloty (32,5 miljoner euro).

2.3   Omstruktureringen

| (16) | I syfte att komma tillrätta med svårigheterna utarbetade stödmottagaren en omstruktureringsplan för åren 2003–2007. Planen ändrades i februari 2006. |
| --- | --- |

(16)

I syfte att komma tillrätta med svårigheterna utarbetade stödmottagaren en omstruktureringsplan för åren 2003–2007. Planen ändrades i februari 2006.

| (17) | En av de viktigaste åtgärderna i omstruktureringsplanen var en ändring av stödmottagarens organisationsstruktur. Den bärande tanken bakom omstruktureringen av HSW var att avskilja de delar av företaget som var direkt knutna till produktionen från de tillgångar som skulle bli föremål för omstrukturering. För detta ändamål grundade polska staten, i egenskap av majoritetsägare i HSW, det oberoende företaget HSW-Trading Sp. z o.o. (nedan kallat ”HSW-Trading”). HSW-Trading fick av staten ett kapitaltillskott på 40 miljoner zloty (10,5 miljoner euro), vilket anmäldes av de polska myndigheterna som en av de stödåtgärder som beviljats HSW (se tabell 1). |
| --- | --- |

(17)

En av de viktigaste åtgärderna i omstruktureringsplanen var en ändring av stödmottagarens organisationsstruktur. Den bärande tanken bakom omstruktureringen av HSW var att avskilja de delar av företaget som var direkt knutna till produktionen från de tillgångar som skulle bli föremål för omstrukturering. För detta ändamål grundade polska staten, i egenskap av majoritetsägare i HSW, det oberoende företaget HSW-Trading Sp. z o.o. (nedan kallat ”HSW-Trading”). HSW-Trading fick av staten ett kapitaltillskott på 40 miljoner zloty (10,5 miljoner euro), vilket anmäldes av de polska myndigheterna som en av de stödåtgärder som beviljats HSW (se tabell 1).

| (18) | Medan HSW-Trading svarade för produktion och försäljning av industrimaskiner, logistik, kvalitetsstyrning och leveranser av material för produktionen av maskiner, behöll HSW ansvaret för forsknings- och utvecklingsverksamhet, finansiering av produktionstillgångar, strategisk marknadsföring, försäljning av reservdelar, service samt produktion och försäljning av militär utrustning, och svarade för omstruktureringen av organisationen. För att kunna driva verksamheten hyrde HSW-Trading av HSW de tillgångar som var direkt knutna till produktionen. Den arbetskraft som behövdes överfördes likaså temporärt till HSW-Trading. |
| --- | --- |

(18)

Medan HSW-Trading svarade för produktion och försäljning av industrimaskiner, logistik, kvalitetsstyrning och leveranser av material för produktionen av maskiner, behöll HSW ansvaret för forsknings- och utvecklingsverksamhet, finansiering av produktionstillgångar, strategisk marknadsföring, försäljning av reservdelar, service samt produktion och försäljning av militär utrustning, och svarade för omstruktureringen av organisationen. För att kunna driva verksamheten hyrde HSW-Trading av HSW de tillgångar som var direkt knutna till produktionen. Den arbetskraft som behövdes överfördes likaså temporärt till HSW-Trading.

| (19) | Avsikten var att denna uppdelning skulle gälla 2004–2005, dvs. under hela tiden för omstruktureringen av HSW. I slutet av 2006 skulle HSW-Trading slås samman med HSW. |
| --- | --- |

(19)

Avsikten var att denna uppdelning skulle gälla 2004–2005, dvs. under hela tiden för omstruktureringen av HSW. I slutet av 2006 skulle HSW-Trading slås samman med HSW.

| (20) | Enligt planen bör en omfattande omstrukturering av personalen äga rum. När omstruktureringen avslutas 2007 är det tänkt att HSW skall ha 2 100 anställda, mot 3 173 anställda i slutet av 2002. |
| --- | --- |

(20)

Enligt planen bör en omfattande omstrukturering av personalen äga rum. När omstruktureringen avslutas 2007 är det tänkt att HSW skall ha 2 100 anställda, mot 3 173 anställda i slutet av 2002.

| (21) | Ett annat område som är föremål för omstrukturering är organisationen av de världsomfattande distributionsnäten för byggmaskiner och reservdelar, med målet att stödmottagaren skall kunna erövra nya marknader. |
| --- | --- |

(21)

Ett annat område som är föremål för omstrukturering är organisationen av de världsomfattande distributionsnäten för byggmaskiner och reservdelar, med målet att stödmottagaren skall kunna erövra nya marknader.

| (22) | Omstruktureringen av HSW inbegriper också en försäljning av dotterbolagen och en privatisering av de avdelningar som tillhandahållit tjänster. Fram till 2006 hade HSW sålt HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. för [...] (4) miljoner zloty ([...] miljoner euro). För de två dotterbolagen HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. och HSW-Huta Stali Jakościowych) kunde man finna en privat investerare. HSW:s sammanlagda intäkter från privatiseringen uppgick till 112,2 miljoner zloty (29,5 miljoner euro). Enligt planen skulle försäljningen av de två dotterbolagen HSW-Zakład Sprężynownia och HSW-Tlenownia slutföras under 2006. |
| --- | --- |

(22)

Omstruktureringen av HSW inbegriper också en försäljning av dotterbolagen och en privatisering av de avdelningar som tillhandahållit tjänster. Fram till 2006 hade HSW sålt HSW-Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o. för [...] (4) miljoner zloty ([...] miljoner euro). För de två dotterbolagen HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. och HSW-Huta Stali Jakościowych) kunde man finna en privat investerare. HSW:s sammanlagda intäkter från privatiseringen uppgick till 112,2 miljoner zloty (29,5 miljoner euro). Enligt planen skulle försäljningen av de två dotterbolagen HSW-Zakład Sprężynownia och HSW-Tlenownia slutföras under 2006.

| (23) | Omstruktureringen av tillgångarna förutsätter att produktionskapaciteten minskas från 1 500 till 1 200 byggmaskiner per år. Storleken på HSW:s tillgångar ansågs klart överstiga företagets behov. Eftersom HSW hade för avsikt att koncentrera sig på produktion av byggmaskiner måste en betydande del av företagets tillgångar säljas. Den faktiska försäljningen av tillgångarna under perioden januari 2003–december 2005 genererade intäkter på 52,1 miljoner zloty (13,7 miljoner euro), vilket klart översteg de förväntade intäkterna (10,3 miljoner zloty, dvs.2,7 miljoner euro). Försäljningen omfattade följande tillgångar: markområden på ca 248,4 hektar (inklusive 153 hektar skog), fastigheter med en bruksyta på ca 76 000 m2 samt 94 maskiner och anläggningar. |
| --- | --- |

(23)

Omstruktureringen av tillgångarna förutsätter att produktionskapaciteten minskas från 1 500 till 1 200 byggmaskiner per år. Storleken på HSW:s tillgångar ansågs klart överstiga företagets behov. Eftersom HSW hade för avsikt att koncentrera sig på produktion av byggmaskiner måste en betydande del av företagets tillgångar säljas. Den faktiska försäljningen av tillgångarna under perioden januari 2003–december 2005 genererade intäkter på 52,1 miljoner zloty (13,7 miljoner euro), vilket klart översteg de förväntade intäkterna (10,3 miljoner zloty, dvs.2,7 miljoner euro). Försäljningen omfattade följande tillgångar: markområden på ca 248,4 hektar (inklusive 153 hektar skog), fastigheter med en bruksyta på ca 76 000 m2 samt 94 maskiner och anläggningar.

| (24) | De totala kostnaderna för omstruktureringen, inbegripet de kostnader som uppkommit före anslutningen, uppgår till 450,3 miljoner zloty (118,5 miljoner euro). Fördelningen av kostnaderna anges i tabell 1.
  Tabell 1:
  Kostnader för omstrukturering (i tusen zloty)






  Omstruktureringsåtgärd | Kostnader |
| --- | --- | --- |
| Omstrukturering av civilrättsliga skulder | 95 648 |
| Omstrukturering av offentligrättsliga skulder | 113 213 |
| Organisering av leverans- och distributionssystemet | 151 241 |
| Säkerställande av kontinuerlig tillgång till material, reservdelar och komponenter | 40 000 |
| Omstrukturering av produktsortimentet | 11 666 |
| Omstrukturering av tillgångar | 871 |
| Omstrukturering av personalen | 5 170 |
| Omstrukturering av organisationen | 2 013 |
| Modernisering av produktionstillgångarna | 30 524 |
| Totalt | 450 346 |

(24)

De totala kostnaderna för omstruktureringen, inbegripet de kostnader som uppkommit före anslutningen, uppgår till 450,3 miljoner zloty (118,5 miljoner euro). Fördelningen av kostnaderna anges i tabell 1.

Tabell 1:

Kostnader för omstrukturering (i tusen zloty)

Omstruktureringsåtgärd

Kostnader

Omstrukturering av civilrättsliga skulder

95 648

Omstrukturering av offentligrättsliga skulder

113 213

Organisering av leverans- och distributionssystemet

151 241

Säkerställande av kontinuerlig tillgång till material, reservdelar och komponenter

40 000

Omstrukturering av produktsortimentet

11 666

Omstrukturering av tillgångar

871

Omstrukturering av personalen

5 170

Omstrukturering av organisationen

2 013

Modernisering av produktionstillgångarna

30 524

Totalt

450 346

2.4   Stödåtgärderna

| (25) | Statligt stöd beviljas av finansministeriet, ministeriet för vetenskap och informationsteknik, skattemyndigheter, lokala myndigheter, socialförsäkringsinstitutionen, ZUS, den statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade, PFRON, stadsförvaltningar och byrån för utveckling av industrin, ARP. |
| --- | --- |

(25)

Statligt stöd beviljas av finansministeriet, ministeriet för vetenskap och informationsteknik, skattemyndigheter, lokala myndigheter, socialförsäkringsinstitutionen, ZUS, den statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade, PFRON, stadsförvaltningar och byrån för utveckling av industrin, ARP.

| (26) | Polen hävdade att en del av det stöd som beviljats HSW hörde samman med skyddet av väsentliga nationella säkerhetsintressen. Värdet av dessa åtgärder uppgår till ca 19 miljoner zloty (5 miljoner euro), som beviljats både före och efter Polens EU-anslutning. Med åberopande av artikel 296 i EG-fördraget hävdar de polska myndigheterna att bestämmelserna i EG-fördraget inte utesluter att en medlemsstat beviljar stödåtgärder som den anser nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

(26)

Polen hävdade att en del av det stöd som beviljats HSW hörde samman med skyddet av väsentliga nationella säkerhetsintressen. Värdet av dessa åtgärder uppgår till ca 19 miljoner zloty (5 miljoner euro), som beviljats både före och efter Polens EU-anslutning. Med åberopande av artikel 296 i EG-fördraget hävdar de polska myndigheterna att bestämmelserna i EG-fördraget inte utesluter att en medlemsstat beviljar stödåtgärder som den anser nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen.

| (27) | De viktigaste åtgärder som före anslutningen beviljades till förmån för den icke-militära delen av HSW var två lån från byrån för utveckling av industrin på sammanlagt 75 miljoner zloty (19,7 miljoner euro). En annan betydande åtgärd var ett kapitaltillskott från finansministeriet till förmån för dotterbolaget HSW-Trading Sp. z o.o. på 40 miljoner zloty (10,5 miljoner euro). |
| --- | --- |

(27)

De viktigaste åtgärder som före anslutningen beviljades till förmån för den icke-militära delen av HSW var två lån från byrån för utveckling av industrin på sammanlagt 75 miljoner zloty (19,7 miljoner euro). En annan betydande åtgärd var ett kapitaltillskott från finansministeriet till förmån för dotterbolaget HSW-Trading Sp. z o.o. på 40 miljoner zloty (10,5 miljoner euro).

| (28) | Inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) beviljades 27,9 miljoner zloty (7,3 miljoner euro) till stöd för avskrivning av skulder. Omstruktureringen i enlighet med denna lag skedde under överinseende av direktören för byrån för utveckling av industrin och grundade sig på ett beslut om omstrukturering i den mening som avses i artikel 10 första stycket punkt 4 och artikel 19 i lagen (nedan kallat ”beslutet om omstrukturering”). Beslutet om omstrukturering, som inbegriper en omstruktureringsplan och medger en omstrukturering av offentligrättsliga skulder, antogs den 29 april 2005 och ändrades den 17 juni 2005. |
| --- | --- |

(28)

Inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) beviljades 27,9 miljoner zloty (7,3 miljoner euro) till stöd för avskrivning av skulder. Omstruktureringen i enlighet med denna lag skedde under överinseende av direktören för byrån för utveckling av industrin och grundade sig på ett beslut om omstrukturering i den mening som avses i artikel 10 första stycket punkt 4 och artikel 19 i lagen (nedan kallat ”beslutet om omstrukturering”). Beslutet om omstrukturering, som inbegriper en omstruktureringsplan och medger en omstrukturering av offentligrättsliga skulder, antogs den 29 april 2005 och ändrades den 17 juni 2005.

| (29) | I följande tabell sammanfattas de olika stödåtgärderna enligt den ursprungliga version av beslutet som anmäldes till kommissionen.
  Tabell 2:
  Beviljade och planerade åtgärder (i tusen zloty), i enlighet med anmälan | Typ av stödåtgärd | Nominellt belopp | Stödbelopp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | Omstruktureringsstöd som beviljats före den 30 april 2004 | 145 785,5 | 129 309,1 |
| II | Omstruktureringsstöd som beviljats inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III | Omstruktureringsstöd som beviljas efter den 30 april 2004 | 43 456,9 | 13 562,9 |
| Totalt | 217 139,5 | 162 165,7 |

(29)

I följande tabell sammanfattas de olika stödåtgärderna enligt den ursprungliga version av beslutet som anmäldes till kommissionen.

Tabell 2:

Beviljade och planerade åtgärder (i tusen zloty), i enlighet med anmälan

Typ av stödåtgärd

Nominellt belopp

Stödbelopp

I

Omstruktureringsstöd som beviljats före den 30 april 2004

145 785,5

129 309,1

II

Omstruktureringsstöd som beviljats inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse)

27 897,1

19 293,7

III

Omstruktureringsstöd som beviljas efter den 30 april 2004

43 456,9

13 562,9

Totalt

217 139,5

162 165,7

3.   BESLUT ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE ENLIGT ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET

| (30) | Kommissionen beslöt inleda ett formellt granskningsförfarande av två orsaker. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen beslöt inleda ett formellt granskningsförfarande av två orsaker.

| (31) | För det första hyste kommissionen tvivel om att omstruktureringsstödet var förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(31)

För det första hyste kommissionen tvivel om att omstruktureringsstödet var förenligt med den gemensamma marknaden.

| (32) | Kommissionen betvivlade att de åtgärder som anges i omstruktureringsplanen skulle räcka till för att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet, eftersom planen föreföll att vara inriktad på betalning av räntor och amorteringar och täckande av driftskostnader. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen betvivlade att de åtgärder som anges i omstruktureringsplanen skulle räcka till för att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet, eftersom planen föreföll att vara inriktad på betalning av räntor och amorteringar och täckande av driftskostnader.

| (33) | Dessutom hyste kommissionen tvivel på att tillräckliga kompensationsåtgärder skulle tillämpas. Enligt de polska myndigheterna planerade HSW en sänkning av produktionskapaciteten med 20 %, medan det i omstruktureringsplanen förutsågs en höjning av kapacitetsutnyttjandet från 27,7 % år 2002 till 66 % år 2007. Kommissionen betvivlade nettoeffekten av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(33)

Dessutom hyste kommissionen tvivel på att tillräckliga kompensationsåtgärder skulle tillämpas. Enligt de polska myndigheterna planerade HSW en sänkning av produktionskapaciteten med 20 %, medan det i omstruktureringsplanen förutsågs en höjning av kapacitetsutnyttjandet från 27,7 % år 2002 till 66 % år 2007. Kommissionen betvivlade nettoeffekten av dessa åtgärder.

| (34) | Kommissionen betvivlade också att stödet begränsade sig till vad som är absolut nödvändigt och att stödmottagarens eget bidrag var tillräckligt stort. De polska myndigheterna hade nämligen inte gjort en tillräckligt tydlig skillnad mellan stödmottagarens egna bidrag till omstruktureringen och den andel som finansieras med statligt stöd. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen betvivlade också att stödet begränsade sig till vad som är absolut nödvändigt och att stödmottagarens eget bidrag var tillräckligt stort. De polska myndigheterna hade nämligen inte gjort en tillräckligt tydlig skillnad mellan stödmottagarens egna bidrag till omstruktureringen och den andel som finansieras med statligt stöd.

| (35) | Kommissionen betvivlade dessutom att engångsvillkoret, dvs. principen att stöd bara får beviljas en gång, hade uppfyllts. Ett dotterbolag till HSW, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, hade före Polens EU-anslutning erhållit omstruktureringsstöd för 2003–2007, och det måste påvisas att detta stöd inte medfört fördelar för moderbolaget HSW. Likaså ombads de polska myndigheterna påvisa för kommissionen att omstruktureringsstödet till HSW, såvitt det beviljades, inte skulle medföra fördelar för HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen betvivlade dessutom att engångsvillkoret, dvs. principen att stöd bara får beviljas en gång, hade uppfyllts. Ett dotterbolag till HSW, HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych, hade före Polens EU-anslutning erhållit omstruktureringsstöd för 2003–2007, och det måste påvisas att detta stöd inte medfört fördelar för moderbolaget HSW. Likaså ombads de polska myndigheterna påvisa för kommissionen att omstruktureringsstödet till HSW, såvitt det beviljades, inte skulle medföra fördelar för HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (36) | Den andra orsaken till att det formella granskningsförfarandet inleddes var kommissionens tvivel på att det hade gjorts tillräcklig åtskillnad mellan den stödmottagande särskilda militära produktionen (kanoner) och den civila produktionen av byggmaskiner. I skrivelser av den 7 juni 2005 och den 2 september 2005 försäkrade de polska myndigheterna för kommissionen att korssubventionering inte var möjlig. Kommissionen noterade att det stöd som var avsett för den militära produktionen var tämligen litet i förhållande till det totala stödet, med beaktande av den militära produktionens andel av den totala produktionen. Kommissionen inbegärde dock närmare upplysningar om den separata bokföringen. |
| --- | --- |

(36)

Den andra orsaken till att det formella granskningsförfarandet inleddes var kommissionens tvivel på att det hade gjorts tillräcklig åtskillnad mellan den stödmottagande särskilda militära produktionen (kanoner) och den civila produktionen av byggmaskiner. I skrivelser av den 7 juni 2005 och den 2 september 2005 försäkrade de polska myndigheterna för kommissionen att korssubventionering inte var möjlig. Kommissionen noterade att det stöd som var avsett för den militära produktionen var tämligen litet i förhållande till det totala stödet, med beaktande av den militära produktionens andel av den totala produktionen. Kommissionen inbegärde dock närmare upplysningar om den separata bokföringen.

4.   DE POLSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER

| (37) | För det första ifrågasatte de polska myndigheterna kommissionens konstaterande i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet, att det stöd som beviljats inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) (se tabell 2, punkt II) inte hade beviljats före EU-anslutningen. De polska myndigheterna upprepade de upplysningar som de tidigare hade lämnat, att den avgörande tidpunkten för beviljandet av statligt stöd inom ramen för den nämnda lagen är när stödmottagarens offentliga fordringsägare ger sitt samtycke till detta (s.k. administrativ försäkran), och inte det beslut om omstrukturering som fattats av direktören för byrån för utveckling av industrin. Eftersom HSW:s offentliga fordringsägare, vilkas fordringar hade blivit föremål för omstrukturering på grundval av den nämnda lagen, dagen före anslutningen givit HSW sitt samtycke till omstruktureringen, hävdade de polska myndigheterna att stödet hade beviljats dagen före anslutningen, och att kommissionen därför inte har behörighet att bedöma huruvida det är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(37)

För det första ifrågasatte de polska myndigheterna kommissionens konstaterande i beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet, att det stöd som beviljats inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) (se tabell 2, punkt II) inte hade beviljats före EU-anslutningen. De polska myndigheterna upprepade de upplysningar som de tidigare hade lämnat, att den avgörande tidpunkten för beviljandet av statligt stöd inom ramen för den nämnda lagen är när stödmottagarens offentliga fordringsägare ger sitt samtycke till detta (s.k. administrativ försäkran), och inte det beslut om omstrukturering som fattats av direktören för byrån för utveckling av industrin. Eftersom HSW:s offentliga fordringsägare, vilkas fordringar hade blivit föremål för omstrukturering på grundval av den nämnda lagen, dagen före anslutningen givit HSW sitt samtycke till omstruktureringen, hävdade de polska myndigheterna att stödet hade beviljats dagen före anslutningen, och att kommissionen därför inte har behörighet att bedöma huruvida det är förenligt med den gemensamma marknaden.

| (38) | För det andra meddelade de polska myndigheterna att två ändringar hade gjorts i fråga om det ursprungligen anmälda stödet. Den första och viktigaste ändringen bestod i att det planerade statliga stöd som anges i punkt II i tabell 2 delvis återkallats och ersatts med två stödåtgärder, vilka konstaterades inte utgöra statligt stöd. Den andra ändringen var av faktisk natur och bestod i en precisering av stödbeloppen för tre åtgärder som anges i tabell 3. I tabellerna nedan anges samtliga stödåtgärder som beviljats eller kommer att beviljas till förmån för HSW under hela omstruktureringsperioden. I tabellen beaktas de ändringar som gjorts efter beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet.
  Tabell 3:
  Stöd som beviljats före den 30 april 2004 (i tusen zloty)










  Nr | Förmodad dag för överenskommelse eller beslut | Stödbeviljande myndighet | Stödform | Nominellt belopp | Stödbelopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2003–12–12 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Avskrivning av mervärdesskatt för september 2002 | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av mervärdesskatt för december 2002 | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av mervärdesskatt för mars 2003 | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av mervärdesskatt för maj 2003 | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av inkomstskatt för mars 2003 | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av inkomstskatt för maj 2003 | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 2003–2–04 | Socialförsäkringsinstitutionen, byrån i Rzeszów | Delbetalning av socialförsäkringsavgifter för juni–oktober 2002 | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 2003–8–28 | Byrån för utveckling av industrin | Lån | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av mervärdesskatt för juni 2002 | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Uppskov med delbetalningen av inkomstskatt för juli 2002 | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 2003–9–15 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Ändring av datum för delbetalningen av inkomstskatt för augusti 2002 | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2003–12–02 | Skattemyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av mervärdesskatt för augusti 2002 | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 2003–9–05 | Distriktsmyndigheten i Stalowa Wola | Delbetalning av avgifterna för permanent nyttjanderätt | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 2003–3–21 | Distriktsmyndigheten i Nisko | Delbetalning av avgifterna för permanent nyttjanderätt | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 2004–4–30 | Byrån för utveckling av industrin | Lån | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 2004–4–30 | Finansministeriet | Ökning av aktiekapitalet | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 2003–11–07 | Ministeriet för vetenskap och informationsteknik | Bidrag | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 2003–5–20 | Distriktsmyndigheten i Stalowa Wola | Ersättning för utgifter | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 2003–5–20 | Distriktsmyndigheten i Stalowa Wola | Ersättning för utgifter | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 2002–12–06 | Direktören för Podkarpackieregionens skattemyndighet, Rzeszów | Avskrivning av mervärdesskatteskuld | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 2002–12–06 | Stalowa Wolas stadsförvaltning | Avskrivning av fastighetsskatteskuld | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 2002–12–11 | Socialförsäkringsinstitutionen, byrån i Rzeszów | Avskrivning av obetalade avgifter och räntor | 11 088,1 | 11 088,1 |
| Totalt 1 | 147 482,6 | 131 006,2 |

(38)

För det andra meddelade de polska myndigheterna att två ändringar hade gjorts i fråga om det ursprungligen anmälda stödet. Den första och viktigaste ändringen bestod i att det planerade statliga stöd som anges i punkt II i tabell 2 delvis återkallats och ersatts med två stödåtgärder, vilka konstaterades inte utgöra statligt stöd. Den andra ändringen var av faktisk natur och bestod i en precisering av stödbeloppen för tre åtgärder som anges i tabell 3. I tabellerna nedan anges samtliga stödåtgärder som beviljats eller kommer att beviljas till förmån för HSW under hela omstruktureringsperioden. I tabellen beaktas de ändringar som gjorts efter beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet.

Tabell 3:

Stöd som beviljats före den 30 april 2004 (i tusen zloty)

Nr

Förmodad dag för överenskommelse eller beslut

Stödbeviljande myndighet

Stödform

Nominellt belopp

Stödbelopp

1.

2003–12–12

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Avskrivning av mervärdesskatt för september 2002

1 047,5

1 047,5

2.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av mervärdesskatt för december 2002

4 769,8

155,0

3.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av mervärdesskatt för mars 2003

1 771,8

52,2

4.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av mervärdesskatt för maj 2003

2 175,2

77,4

5.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av inkomstskatt för mars 2003

623,3

16,0

6.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av inkomstskatt för maj 2003

463,4

5,0

7.

2003–2–04

Socialförsäkringsinstitutionen, byrån i Rzeszów

Delbetalning av socialförsäkringsavgifter för juni–oktober 2002

6 252,1

1 211,6

8.

2003–8–28

Byrån för utveckling av industrin

Lån

40 000,0

40 000,0

9.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av mervärdesskatt för juni 2002

696,9

77,1

10.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Uppskov med delbetalningen av inkomstskatt för juli 2002

183,9

15,3

11.

2003–9–15

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Ändring av datum för delbetalningen av inkomstskatt för augusti 2002

211,5

26,8

12.

2003–12–02

Skattemyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av mervärdesskatt för augusti 2002

655,5

49,3

13.

2003–9–05

Distriktsmyndigheten i Stalowa Wola

Delbetalning av avgifterna för permanent nyttjanderätt

172,7

8,0

14.

2003–3–21

Distriktsmyndigheten i Nisko

Delbetalning av avgifterna för permanent nyttjanderätt

20,5

0,3

15.

2004–4–30

Byrån för utveckling av industrin

Lån

35 000,0

35 000,0

16.

2004–4–30

Finansministeriet

Ökning av aktiekapitalet

40 000,0

40 000,0

17.

2003–11–07

Ministeriet för vetenskap och informationsteknik

Bidrag

637,0

465,0

18.

2003–5–20

Distriktsmyndigheten i Stalowa Wola

Ersättning för utgifter

3,3

2,4

19.

2003–5–20

Distriktsmyndigheten i Stalowa Wola

Ersättning för utgifter

3,3

2,4

20.

2002–12–06

Direktören för Podkarpackieregionens skattemyndighet, Rzeszów

Avskrivning av mervärdesskatteskuld

1 210

1 210

21.

2002–12–06

Stalowa Wolas stadsförvaltning

Avskrivning av fastighetsskatteskuld

496,8

496,8

22.

2002–12–11

Socialförsäkringsinstitutionen, byrån i Rzeszów

Avskrivning av obetalade avgifter och räntor

11 088,1

11 088,1

Totalt 1

147 482,6

131 006,2

Tabell 4:

Stöd som beviljats inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) (i tusen zloty)

| Nr | Datum för överföring av fordringar till aktören | Typ av omstrukturerade fordringar | Nominellt belopp | Stödbelopp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. | 2005–6–20 | Omstrukturering av mervärdesskatt och inkomstskatt | 10 696,6 | Stödbeloppet har ej uppgivits av de polska myndigheterna |
| 24. | 2005–6–20 | Omstrukturering av miljöskatter | 5 826,5 | Idem |
| 25. | 2005–6–20 | Omstrukturering av socialförsäkringsavgifter (socialförsäkringsinstitutionen) med räntor och avgifter för uppskov med betalningen | 7 333,2 | Idem |
| 26. | 2005–6–20 | Omstrukturering av skulder inklusive räntor till den statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade | 996,5 | Idem |
| 27. | 2005–6–20 | Omstrukturering av fastighetsskatt till Stalowa Wolas stadsförvaltning för september 2002–juni 2003 | 3 044,3 | Idem |
| Totalt 2 | 27 897,1 | 19 293,7 (5) |

Nr

Datum för överföring av fordringar till aktören

Typ av omstrukturerade fordringar

Nominellt belopp

Stödbelopp

23.

2005–6–20

Omstrukturering av mervärdesskatt och inkomstskatt

10 696,6

Stödbeloppet har ej uppgivits av de polska myndigheterna

24.

2005–6–20

Omstrukturering av miljöskatter

5 826,5

Idem

25.

2005–6–20

Omstrukturering av socialförsäkringsavgifter (socialförsäkringsinstitutionen) med räntor och avgifter för uppskov med betalningen

7 333,2

Idem

26.

2005–6–20

Omstrukturering av skulder inklusive räntor till den statliga fonden för rehabilitering av funktionshindrade

996,5

Idem

27.

2005–6–20

Omstrukturering av fastighetsskatt till Stalowa Wolas stadsförvaltning för september 2002–juni 2003

3 044,3

Idem

Totalt 2

27 897,1

19 293,7 (5)

Tabell 5:

Stöd som beviljats efter den 30 april 2004 (i tusen zloty)

| Nr | Planerad tidpunkt för utbetalning av medlen | Stödbeviljande myndighet | Stödform | Nominellt belopp | Stödbelopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. | 2004–12–21 – 2005–10–19 | Offentliga förvaltningsorgan | Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 2005–4–25 | Socialförsäkringsinstitutionen, byrån i Rzeszów | Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder | 16 386,2 | 0,0 |
| Totalt 3 | 38 480,6 | 0,259 |

Nr

Planerad tidpunkt för utbetalning av medlen

Stödbeviljande myndighet

Stödform

Nominellt belopp

Stödbelopp

28.

2004–12–21 – 2005–10–19

Offentliga förvaltningsorgan

Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder

22 094,4

0,259

29.

2005–4–25

Socialförsäkringsinstitutionen, byrån i Rzeszów

Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder

16 386,2

0,0

Totalt 3

38 480,6

0,259

Tabell 6:

Beviljade och planerade åtgärder (i tusen zloty), uppdaterade på grundval av de anmärkningar som de polska myndigheterna lagt fram efter inledandet av det formella granskningsförfarandet (uppdatering av tabell 2)

| | Typ av stödåtgärd | Nominellt belopp | Stödbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Omstruktureringsstöd som beviljats före den 30 april 2004 | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II. | Omstruktureringsstöd som beviljats inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder – åtgärder som Polen beviljat på grundval av bestämmelserna om stöd av mindre betydelse (6) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV. | Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder till socialförsäkringsinstitutionen (ZUS) (7) | 16 386,2 | 0,0 |
| Totalt | 213 860,3 | 150 300,2 |

Typ av stödåtgärd

Nominellt belopp

Stödbelopp

I.

Omstruktureringsstöd som beviljats före den 30 april 2004

147 482,6

131 006,2

II.

Omstruktureringsstöd som beviljats inom ramen för lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse)

27 897,1

19 293,7

III.

Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder – åtgärder som Polen beviljat på grundval av bestämmelserna om stöd av mindre betydelse (6)

22 094,4

0,259

IV.

Uppskov med betalningen av offentligrättsliga skulder till socialförsäkringsinstitutionen (ZUS) (7)

16 386,2

0,0

Totalt

213 860,3

150 300,2

| (39) | De polska myndigheterna hävdade att uppskovet med betalningen och delbetalningen av de offentligrättsliga skulderna på 22,1 miljoner zloty (5,8 miljoner euro) som anges i punkt III i tabell 6 (se punkt II i tabell 2) bör betraktas som stöd av mindre betydelse. Av detta belopp har 19 miljoner zloty (5,0 miljoner euro) redan beviljats. De polska myndigheterna beräknade stödbeloppet genom att jämföra den räntesats som tillämpas på uppskovet med betalningen med kommissionens referensränta. När den tillämpliga räntesatsen var högre än referensräntan konstaterade de polska myndigheterna att åtgärden inte utgjorde stöd. Enligt de polska myndigheterna är detta fallet i fråga om de stödåtgärder som anges i punkt IV i tabell 6. |
| --- | --- |

(39)

De polska myndigheterna hävdade att uppskovet med betalningen och delbetalningen av de offentligrättsliga skulderna på 22,1 miljoner zloty (5,8 miljoner euro) som anges i punkt III i tabell 6 (se punkt II i tabell 2) bör betraktas som stöd av mindre betydelse. Av detta belopp har 19 miljoner zloty (5,0 miljoner euro) redan beviljats. De polska myndigheterna beräknade stödbeloppet genom att jämföra den räntesats som tillämpas på uppskovet med betalningen med kommissionens referensränta. När den tillämpliga räntesatsen var högre än referensräntan konstaterade de polska myndigheterna att åtgärden inte utgjorde stöd. Enligt de polska myndigheterna är detta fallet i fråga om de stödåtgärder som anges i punkt IV i tabell 6.

| (40) | För det tredje hävdade de polska myndigheterna beträffande företagets lönsamhet att omstruktureringen av organisationen blev en framgång, eftersom HSW återfått kontrollen över HSW-Dressta och därför kan utveckla sin verksamhet på den lönsamma nordamerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(40)

För det tredje hävdade de polska myndigheterna beträffande företagets lönsamhet att omstruktureringen av organisationen blev en framgång, eftersom HSW återfått kontrollen över HSW-Dressta och därför kan utveckla sin verksamhet på den lönsamma nordamerikanska marknaden.

| (41) | När det gäller kravet på att begränsa snedvridning av konkurrensen vidhöll de polska myndigheterna att minskningen av produktionskapaciteten från 1 500 till 1 200 maskiner var en viktig kompensationsåtgärd. De ansåg vidare att även försäljningen av HSW:s dotterbolag utgjorde en kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller kravet på att begränsa snedvridning av konkurrensen vidhöll de polska myndigheterna att minskningen av produktionskapaciteten från 1 500 till 1 200 maskiner var en viktig kompensationsåtgärd. De ansåg vidare att även försäljningen av HSW:s dotterbolag utgjorde en kompensationsåtgärd.

| (42) | Enligt de polska myndigheterna har stödet begränsats till vad som är absolut nödvändigt, och de lade fram närmare uppgifter om de belopp som kan betraktas som stödmottagarens eget bidrag. |
| --- | --- |

(42)

Enligt de polska myndigheterna har stödet begränsats till vad som är absolut nödvändigt, och de lade fram närmare uppgifter om de belopp som kan betraktas som stödmottagarens eget bidrag.

| (43) | Sammanfattningsvis kan det konstateras att de polska myndigheterna i sina synpunkter hävdade att inget statligt stöd har beviljats efter anslutningen och inte heller planerats. Om kommissionen skulle komma till någon annan slutsats kommer de att lägga fram ytterligare argument till stöd för sin uppfattning att det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(43)

Sammanfattningsvis kan det konstateras att de polska myndigheterna i sina synpunkter hävdade att inget statligt stöd har beviljats efter anslutningen och inte heller planerats. Om kommissionen skulle komma till någon annan slutsats kommer de att lägga fram ytterligare argument till stöd för sin uppfattning att det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden.

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

5.1   Kommissionens behörighet

| (44) | Eftersom en del av de händelser som är relevanta för ärendet ägde rum före Polens EU-anslutning den 1 maj 2004 måste kommissionen först fastställa om den är behörig att granska de berörda stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom en del av de händelser som är relevanta för ärendet ägde rum före Polens EU-anslutning den 1 maj 2004 måste kommissionen först fastställa om den är behörig att granska de berörda stödåtgärderna.

| (45) | Stödåtgärder som genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga därefter, får inte granskas av kommissionen vare sig på grundval av övergångsordningen enligt bilaga IV.3 till anslutningsfördraget eller de förfaranden som avses i artikel 88 i EG-fördraget. Varken i anslutningsfördraget eller i EU-fördraget krävs det att kommissionen skall granska dessa åtgärder, och kommissionen bemyndigas inte heller genom dessa fördrag att granska dem. |
| --- | --- |

(45)

Stödåtgärder som genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga därefter, får inte granskas av kommissionen vare sig på grundval av övergångsordningen enligt bilaga IV.3 till anslutningsfördraget eller de förfaranden som avses i artikel 88 i EG-fördraget. Varken i anslutningsfördraget eller i EU-fördraget krävs det att kommissionen skall granska dessa åtgärder, och kommissionen bemyndigas inte heller genom dessa fördrag att granska dem.

| (46) | Däremot skulle åtgärder som genomförts efter anslutningen utgöra nytt stöd och falla under kommissionens behörighet enligt det förfarande som fastställs i artikel 88 i EG-fördraget. Kriteriet för fastställandet av den tidpunkt då en viss stödåtgärd genomförts är den juridiskt bindande rättsakt genom vilken den behöriga nationella instansen utlovar stöd (8). |
| --- | --- |

(46)

Däremot skulle åtgärder som genomförts efter anslutningen utgöra nytt stöd och falla under kommissionens behörighet enligt det förfarande som fastställs i artikel 88 i EG-fördraget. Kriteriet för fastställandet av den tidpunkt då en viss stödåtgärd genomförts är den juridiskt bindande rättsakt genom vilken den behöriga nationella instansen utlovar stöd (8).

| (47) | Enskilda stödåtgärder är inte tillämpliga efter anslutningen, om det exakta beloppet för statens finansiella åtagande var känt dagen för beviljandet av stödet. |
| --- | --- |

(47)

Enskilda stödåtgärder är inte tillämpliga efter anslutningen, om det exakta beloppet för statens finansiella åtagande var känt dagen för beviljandet av stödet.

| (48) | På grundval av de synpunkter som lagts fram av Polen kunde kommissionen konstatera att de åtgärder som anges i tabell 3 hade beviljats före anslutningen och inte var tillämpliga därefter. Kommissionen har därför inte behörighet att bedöma deras förenlighet med den gemensamma marknaden. Åtgärderna måste dock beaktas vid bedömningen av om stödåtgärder som beviljats eller beviljas efter anslutningen är förenliga med den gemensamma marknaden. Dessa åtgärder uppgår till 147 miljoner zloty (38 miljoner euro). |
| --- | --- |

(48)

På grundval av de synpunkter som lagts fram av Polen kunde kommissionen konstatera att de åtgärder som anges i tabell 3 hade beviljats före anslutningen och inte var tillämpliga därefter. Kommissionen har därför inte behörighet att bedöma deras förenlighet med den gemensamma marknaden. Åtgärderna måste dock beaktas vid bedömningen av om stödåtgärder som beviljats eller beviljas efter anslutningen är förenliga med den gemensamma marknaden. Dessa åtgärder uppgår till 147 miljoner zloty (38 miljoner euro).

| (49) | När det gäller de åtgärder som beviljats på grundval av lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) och som anges i tabell 4 har kommissionens tvivel rörande dagen för beviljandet inte skingrats. De polska myndigheterna har härvidlag inte lagt fram några nya argument i sina synpunkter rörande beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet. Enskilda stödbeviljande organ måste ge sitt samtycke till att deras fordringar blir föremål för omstrukturering på grundval av denna lag, men detta samtycke räcker i sig inte till för att omstruktureringen skall kunna genomföras. Enligt lagen är det beslutet om omstrukturering som är avgörande för förfarandet. Detta beslut fattades av direktören för byrån för utveckling av industrin den 29 april 2005, dvs. efter anslutningen. Kommissionen anser därför att dessa åtgärder beviljats efter anslutningen. Detta innebär att kommissionen är behörig att bedöma dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Det bör noteras att dessa åtgärder, till ett belopp av 27,897 miljoner zloty (7,34 miljoner euro), beviljats i strid mot den frysningsklausul som anges i artikel 88.3 i EG-fördraget, och de utgör därför olagligt stöd. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller de åtgärder som beviljats på grundval av lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) och som anges i tabell 4 har kommissionens tvivel rörande dagen för beviljandet inte skingrats. De polska myndigheterna har härvidlag inte lagt fram några nya argument i sina synpunkter rörande beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet. Enskilda stödbeviljande organ måste ge sitt samtycke till att deras fordringar blir föremål för omstrukturering på grundval av denna lag, men detta samtycke räcker i sig inte till för att omstruktureringen skall kunna genomföras. Enligt lagen är det beslutet om omstrukturering som är avgörande för förfarandet. Detta beslut fattades av direktören för byrån för utveckling av industrin den 29 april 2005, dvs. efter anslutningen. Kommissionen anser därför att dessa åtgärder beviljats efter anslutningen. Detta innebär att kommissionen är behörig att bedöma dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Det bör noteras att dessa åtgärder, till ett belopp av 27,897 miljoner zloty (7,34 miljoner euro), beviljats i strid mot den frysningsklausul som anges i artikel 88.3 i EG-fördraget, och de utgör därför olagligt stöd.

| (50) | Slutligen kan konstateras att om de åtgärder som anges i tabell 5 anses utgöra statligt stöd har kommissionen behörighet att bedöma deras förenlighet med den gemensamma marknaden, eftersom de uppenbart har förlängts till tiden efter anslutningen. |
| --- | --- |

(50)

Slutligen kan konstateras att om de åtgärder som anges i tabell 5 anses utgöra statligt stöd har kommissionen behörighet att bedöma deras förenlighet med den gemensamma marknaden, eftersom de uppenbart har förlängts till tiden efter anslutningen.

5.2   Statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

| (51) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(51)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (52) | De polska myndigheterna har inte ifrågasatt det faktum att de åtgärder som anges i tabellerna 3 och 4 utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(52)

De polska myndigheterna har inte ifrågasatt det faktum att de åtgärder som anges i tabellerna 3 och 4 utgör statligt stöd.

| (53) | Stödet i form av uppskov med betalningen av HSW:s skatter och socialförsäkringsavgifter (se tabell 5) utgör enligt de polska myndigheternas upplysningar inte statligt stöd, eftersom det är stöd av mindre betydelse eller åtgärder som inte inbegriper några stödbelopp. De polska myndigheterna stöder sin argumentation på beräkningen av stödbeloppen i enskilda stödåtgärder. |
| --- | --- |

(53)

Stödet i form av uppskov med betalningen av HSW:s skatter och socialförsäkringsavgifter (se tabell 5) utgör enligt de polska myndigheternas upplysningar inte statligt stöd, eftersom det är stöd av mindre betydelse eller åtgärder som inte inbegriper några stödbelopp. De polska myndigheterna stöder sin argumentation på beräkningen av stödbeloppen i enskilda stödåtgärder.

| (54) | Kommissionen kan inte godkänna de polska myndigheternas beräkningsmetod. Åtgärderna beviljades nämligen ett företag som befann sig i svårigheter. Den risk som är förenad med ett uppskov av betalningar är i ett sådant fall högre än för ett företag med sund ekonomi, vilket borde återspeglas i den räntesats som tillämpas. Referensräntan kan således inte användas som riktmärke. En beräkningsmetod som går ut på jämförelse mellan den faktiska räntesatsen och referensräntan är inte lämplig i detta fall. Kommissionen kan därför inte godta de polska myndigheternas argument. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen kan inte godkänna de polska myndigheternas beräkningsmetod. Åtgärderna beviljades nämligen ett företag som befann sig i svårigheter. Den risk som är förenad med ett uppskov av betalningar är i ett sådant fall högre än för ett företag med sund ekonomi, vilket borde återspeglas i den räntesats som tillämpas. Referensräntan kan således inte användas som riktmärke. En beräkningsmetod som går ut på jämförelse mellan den faktiska räntesatsen och referensräntan är inte lämplig i detta fall. Kommissionen kan därför inte godta de polska myndigheternas argument.

| (55) | När det handlar om företag i svårigheter kan stödbeloppet enligt kommissionens praxis och EG-domstolens rättspraxis (9) motsvara det nominella beloppet. Värdet av de stödåtgärder som anges i tabell 5 uppgår till 38,480 miljoner zloty (10 miljoner euro). |
| --- | --- |

(55)

När det handlar om företag i svårigheter kan stödbeloppet enligt kommissionens praxis och EG-domstolens rättspraxis (9) motsvara det nominella beloppet. Värdet av de stödåtgärder som anges i tabell 5 uppgår till 38,480 miljoner zloty (10 miljoner euro).

| (56) | Kommissionen anser att de stödåtgärder som anges i tabellerna 4 och 5 har finansierats med statliga medel. De gynnar ett enskilt företag, ger företaget en fördel som det inte har tillgång till på marknaden, och de är således av selektiv karaktär. HSW är verksamt inom produktion av byggmaskiner, som är föremål för intensiv handel inom EU. Dessa åtgärder till ett belopp av 66,377 miljoner zloty (17,467 miljoner euro) utgör således statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen anser att de stödåtgärder som anges i tabellerna 4 och 5 har finansierats med statliga medel. De gynnar ett enskilt företag, ger företaget en fördel som det inte har tillgång till på marknaden, och de är således av selektiv karaktär. HSW är verksamt inom produktion av byggmaskiner, som är föremål för intensiv handel inom EU. Dessa åtgärder till ett belopp av 66,377 miljoner zloty (17,467 miljoner euro) utgör således statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

5.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden: undantag enligt artikel 87.3 i EG-fördraget

| (57) | De undantag som anges i artikel 87.2 i EG-fördraget är inte tillämpliga i föreliggande fall. Eftersom stödets grundläggande syfte är att återställa den långsiktiga lönsamheten för ett företag i svårigheter är det av de undantag som anges i artikel 87.3 endast undantaget enligt 3 c som kan tillämpas, nämligen statligt stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(57)

De undantag som anges i artikel 87.2 i EG-fördraget är inte tillämpliga i föreliggande fall. Eftersom stödets grundläggande syfte är att återställa den långsiktiga lönsamheten för ett företag i svårigheter är det av de undantag som anges i artikel 87.3 endast undantaget enligt 3 c som kan tillämpas, nämligen statligt stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

5.3.1   Tillämplig rättslig grund

| (58) | Kommissionen bedömer de åtgärder som utgör nytt stöd och hela omstruktureringsplanen mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. De gällande gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (10) (nedan kallade ”riktlinjerna från 2004”) trädde i kraft den 10 oktober 2004. Om en anmälan om åtgärder registrerats före detta datum tillämpas de tidigare gemenskapsriktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (11) (nedan kallade ”riktlinjerna från 1999”). Enligt punkt 104 i riktlinjerna från 2004 kommer ”kommissionen att granska förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 88.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.” |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen bedömer de åtgärder som utgör nytt stöd och hela omstruktureringsplanen mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. De gällande gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (10) (nedan kallade ”riktlinjerna från 2004”) trädde i kraft den 10 oktober 2004. Om en anmälan om åtgärder registrerats före detta datum tillämpas de tidigare gemenskapsriktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (11) (nedan kallade ”riktlinjerna från 1999”). Enligt punkt 104 i riktlinjerna från 2004 kommer ”kommissionen att granska förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 88.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.”

| (59) | I detta fall anmäldes de i tabell 2 angivna åtgärderna till kommissionen den 8 oktober 2004 (två dagar innan riktlinjerna från 2004 trädde i kraft). De polska myndigheterna underrättade dock kommissionen genom en skrivelse av den 7 mars 2006 om ytterligare stödåtgärder som i strid mot lagen beviljats till förmån för HSW. Alla de åtgärder som anges i punkterna III och IV i tabell 6 beviljades efter december 2004, dvs. efter den 1 oktober 2004 då riktlinjerna från 2004 offentliggjordes. Kommissionen konstaterar därför att riktlinjerna från 2004 i föreliggande fall skall tillämpas i fråga om såväl anmälda som icke anmälda stödåtgärder, eftersom alla åtgärder är knutna till samma omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(59)

I detta fall anmäldes de i tabell 2 angivna åtgärderna till kommissionen den 8 oktober 2004 (två dagar innan riktlinjerna från 2004 trädde i kraft). De polska myndigheterna underrättade dock kommissionen genom en skrivelse av den 7 mars 2006 om ytterligare stödåtgärder som i strid mot lagen beviljats till förmån för HSW. Alla de åtgärder som anges i punkterna III och IV i tabell 6 beviljades efter december 2004, dvs. efter den 1 oktober 2004 då riktlinjerna från 2004 offentliggjordes. Kommissionen konstaterar därför att riktlinjerna från 2004 i föreliggande fall skall tillämpas i fråga om såväl anmälda som icke anmälda stödåtgärder, eftersom alla åtgärder är knutna till samma omstruktureringsplan.

| (60) | Såsom anges i kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet kan det nya omstruktureringsstödets förenlighet med den inre marknaden bedömas endast genom granskning av omstruktureringen i sin helhet. För att kunna utröna om planen leder till att lönsamheten återställs och om stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt samt för att fastställa lämpliga kompensationsåtgärder bör inte enbart nytt stöd utan samtliga stödåtgärder tas i beaktande. |
| --- | --- |

(60)

Såsom anges i kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet kan det nya omstruktureringsstödets förenlighet med den inre marknaden bedömas endast genom granskning av omstruktureringen i sin helhet. För att kunna utröna om planen leder till att lönsamheten återställs och om stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt samt för att fastställa lämpliga kompensationsåtgärder bör inte enbart nytt stöd utan samtliga stödåtgärder tas i beaktande.

5.3.2   Företagets stödberättigande

| (61) | Av alla de skäl som redan lagts fram i beslutet om inledande av det formella granskningsförfarandet (se särskilt punkt 85 och följande) är företaget ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 9 och följande i riktlinjerna från 2004 och är därför berättigat till omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(61)

Av alla de skäl som redan lagts fram i beslutet om inledande av det formella granskningsförfarandet (se särskilt punkt 85 och följande) är företaget ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 9 och följande i riktlinjerna från 2004 och är därför berättigat till omstruktureringsstöd.

5.3.3   Återställande av lönsamheten

| (62) | I riktlinjerna anges att ”omstruktureringsplanen, som skall ha en så kort varaktighet som möjligt, skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. [...] Förbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom interna åtgärder [...]”. |
| --- | --- |

(62)

I riktlinjerna anges att ”omstruktureringsplanen, som skall ha en så kort varaktighet som möjligt, skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. [...] Förbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom interna åtgärder [...]”.

| (63) | Det mest grundläggande problemet för HSW var dess höga skuldsättning. Kommissionen anser att den ekonomiska omstruktureringen i det närmaste slutförts. |
| --- | --- |

(63)

Det mest grundläggande problemet för HSW var dess höga skuldsättning. Kommissionen anser att den ekonomiska omstruktureringen i det närmaste slutförts.

| (64) | I sitt beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen misstankar om att omstruktureringen framför allt var av ekonomisk natur och att de industriella aspekterna inte hade beaktats i tillräckligt hög grad. I de synpunkter som de polska myndigheterna lämnade i samband med inledandet av det formella granskningsförfarandet gavs tillräcklig bevisning för att det i själva verket var den föråldrade organisationsstrukturen som var ett av företagets främsta problem. Problemet löstes genom att den del av företaget som var direkt knuten till produktionen (HSW-Trading) avskildes från den del som var avsedd att säljas. Det var av denna anledning som HSW tillfälligt upprättade det oberoende bolaget HSW-Trading. |
| --- | --- |

(64)

I sitt beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen misstankar om att omstruktureringen framför allt var av ekonomisk natur och att de industriella aspekterna inte hade beaktats i tillräckligt hög grad. I de synpunkter som de polska myndigheterna lämnade i samband med inledandet av det formella granskningsförfarandet gavs tillräcklig bevisning för att det i själva verket var den föråldrade organisationsstrukturen som var ett av företagets främsta problem. Problemet löstes genom att den del av företaget som var direkt knuten till produktionen (HSW-Trading) avskildes från den del som var avsedd att säljas. Det var av denna anledning som HSW tillfälligt upprättade det oberoende bolaget HSW-Trading.

| (65) | Ett av de viktigaste inslagen i omstruktureringsplanen var försäljningen av aktier i dotterbolagen och avskiljandet och försäljningen av vissa avdelningar som tillhandahöll tjänster. I beslutet om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen tvivel på att försäljningsplanerna var realistiska. HSW har dock fått fyra gånger större intäkter av försäljningen än planerat. |
| --- | --- |

(65)

Ett av de viktigaste inslagen i omstruktureringsplanen var försäljningen av aktier i dotterbolagen och avskiljandet och försäljningen av vissa avdelningar som tillhandahöll tjänster. I beslutet om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen tvivel på att försäljningsplanerna var realistiska. HSW har dock fått fyra gånger större intäkter av försäljningen än planerat.

| (66) | En annan viktig orsak till att omstruktureringen lyckades var ägarförhållandena i försäljningsbolaget Dressta. Det faktum att HSW:s konkurrent KAIC innehade en kontrollerande andel av aktiekapitalet i Dressta utgjorde ett hinder för Dresstas fulla tillträde till den viktiga nordamerikanska marknaden. Problemet har nu lösts i och med att HSW återfått kontrollen över bolaget, och dess utveckling på den växande nordamerikanska marknaden blockeras inte längre av konkurrenten. Kommissionen noterar att den nordamerikanska marknaden, och särskilt Förenta staterna, med tanke på dess absorptionsförmåga och storlek, utgör den viktigaste försäljningsmarknaden. Den ökande försäljningen på denna marknad innebär stora möjligheter för HSW, i synnerhet sedan företaget börjat använda varumärket Dressta, som är välkänt på marknaden. |
| --- | --- |

(66)

En annan viktig orsak till att omstruktureringen lyckades var ägarförhållandena i försäljningsbolaget Dressta. Det faktum att HSW:s konkurrent KAIC innehade en kontrollerande andel av aktiekapitalet i Dressta utgjorde ett hinder för Dresstas fulla tillträde till den viktiga nordamerikanska marknaden. Problemet har nu lösts i och med att HSW återfått kontrollen över bolaget, och dess utveckling på den växande nordamerikanska marknaden blockeras inte längre av konkurrenten. Kommissionen noterar att den nordamerikanska marknaden, och särskilt Förenta staterna, med tanke på dess absorptionsförmåga och storlek, utgör den viktigaste försäljningsmarknaden. Den ökande försäljningen på denna marknad innebär stora möjligheter för HSW, i synnerhet sedan företaget börjat använda varumärket Dressta, som är välkänt på marknaden.

| (67) | Omstruktureringen av personalen, som hade till syfte att minska antalet anställda med över 1 000 personer, utgör en verklig och trovärdig kostnadsminskande åtgärd. |
| --- | --- |

(67)

Omstruktureringen av personalen, som hade till syfte att minska antalet anställda med över 1 000 personer, utgör en verklig och trovärdig kostnadsminskande åtgärd.

| (68) | HSW noterade för första gången ett positivt resultat 2005. I slutet av omstruktureringsperioden (2007) väntas dock en minskning av vinsten till följd av de höga kostnaderna för omstruktureringen och eftersom det exceptionellt goda resultatet 2005 berodde på engångsförsäljningen av tillgångar under detta år. Från och med 2007 väntas emellertid en förbättring av nettoresultatet och år 2012 väntas det ha fördubblats. Det förefaller som om företagets likviditetsproblem kommer att lösas före utgången av omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(68)

HSW noterade för första gången ett positivt resultat 2005. I slutet av omstruktureringsperioden (2007) väntas dock en minskning av vinsten till följd av de höga kostnaderna för omstruktureringen och eftersom det exceptionellt goda resultatet 2005 berodde på engångsförsäljningen av tillgångar under detta år. Från och med 2007 väntas emellertid en förbättring av nettoresultatet och år 2012 väntas det ha fördubblats. Det förefaller som om företagets likviditetsproblem kommer att lösas före utgången av omstruktureringsperioden.

| (69) | På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att dess tvivel huruvida planen leder till att företagets lönsamhet återställs har skingrats. |
| --- | --- |

(69)

På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att dess tvivel huruvida planen leder till att företagets lönsamhet återställs har skingrats.

5.3.4   Förhindrande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (70) | Enligt de polska myndigheterna planerar HSW att minska sin produktionskapacitet från 1 500 till 1 200 byggmaskiner per år, dvs. med 20 %. Kommissionen anser att en sådan minskning av produktionskapaciteten är otillräcklig, eftersom företaget i vilket fall som helst planerar att utnyttja endast 66 % av produktionskapaciteten vid slutet av omstruktureringsperioden, dvs. 2007. Kommissionen har inte av de polska myndigheterna tagit emot några uppgifter som skulle ge vid handen att företaget innan omstruktureringen påbörjades faktiskt hade sålt mer än 1 200 maskiner per år. |
| --- | --- |

(70)

Enligt de polska myndigheterna planerar HSW att minska sin produktionskapacitet från 1 500 till 1 200 byggmaskiner per år, dvs. med 20 %. Kommissionen anser att en sådan minskning av produktionskapaciteten är otillräcklig, eftersom företaget i vilket fall som helst planerar att utnyttja endast 66 % av produktionskapaciteten vid slutet av omstruktureringsperioden, dvs. 2007. Kommissionen har inte av de polska myndigheterna tagit emot några uppgifter som skulle ge vid handen att företaget innan omstruktureringen påbörjades faktiskt hade sålt mer än 1 200 maskiner per år.

| (71) | De polska myndigheterna hävdar dessutom att stödmottagaren sålt några lönsamma produktionsbolag, och på så sätt begränsat sin verksamhet och produktionskapacitet. Åtminstone två av de stora dotterbolag som sålts (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. och HSW-Huta Stali Jakościowych) var lönsamma och såldes med vinst. Den sammanlagda omsättningen för dessa två dotterbolag uppgick 2005 till 460 miljoner zloty (121 miljoner euro) och det sammanlagda antalet anställda var 1 000, medan omsättningen för HSW-koncernens kärnverksamhet (HSW och HSW-Trading) uppgick till 430 miljoner zloty (113,1 miljoner euro) och antalet anställda var 2 400. Båda de sålda dotterbolagen producerade färdigbehandlade stålprodukter. Enligt en bedömning som lades fram för kommissionen gick båda företagen med vinst vid tiden för försäljningen, och den förväntade försäljningsvinsten var 6 %. Dotterbolagen utgjorde en betydande del av HSW-koncernen, med lönsam verksamhet och goda marknadsutsikter. |
| --- | --- |

(71)

De polska myndigheterna hävdar dessutom att stödmottagaren sålt några lönsamma produktionsbolag, och på så sätt begränsat sin verksamhet och produktionskapacitet. Åtminstone två av de stora dotterbolag som sålts (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. och HSW-Huta Stali Jakościowych) var lönsamma och såldes med vinst. Den sammanlagda omsättningen för dessa två dotterbolag uppgick 2005 till 460 miljoner zloty (121 miljoner euro) och det sammanlagda antalet anställda var 1 000, medan omsättningen för HSW-koncernens kärnverksamhet (HSW och HSW-Trading) uppgick till 430 miljoner zloty (113,1 miljoner euro) och antalet anställda var 2 400. Båda de sålda dotterbolagen producerade färdigbehandlade stålprodukter. Enligt en bedömning som lades fram för kommissionen gick båda företagen med vinst vid tiden för försäljningen, och den förväntade försäljningsvinsten var 6 %. Dotterbolagen utgjorde en betydande del av HSW-koncernen, med lönsam verksamhet och goda marknadsutsikter.

| (72) | Kommissionen anser därför att försäljningen av dessa dotterbolag kan betraktas som en kompensationsåtgärd, och inte enbart en åtgärd som var nödvändig för att återställa lönsamheten för HSW. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen anser därför att försäljningen av dessa dotterbolag kan betraktas som en kompensationsåtgärd, och inte enbart en åtgärd som var nödvändig för att återställa lönsamheten för HSW.

5.3.5   Begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt

| (73) | De polska myndigheterna har lagt fram detaljerade uppgifter om de belopp som kan betraktas som stödmottagarens eget bidrag till kostnaderna för omstruktureringen. |
| --- | --- |

(73)

De polska myndigheterna har lagt fram detaljerade uppgifter om de belopp som kan betraktas som stödmottagarens eget bidrag till kostnaderna för omstruktureringen.

| (74) | För det första planerar företaget att ta banklån på 46,9 miljoner zloty (12 miljoner euro). De polska myndigheterna har påvisat att HSW kan få sådan finansiering på marknaden, eftersom företaget redan under 2003–2005 fick begränsad privat finansiering till ett belopp av 31,9 miljoner zloty (8,4 miljoner euro). De hävdar också att stödmottagaren kommer att kunna få finansiering på marknaden till slutet av omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(74)

För det första planerar företaget att ta banklån på 46,9 miljoner zloty (12 miljoner euro). De polska myndigheterna har påvisat att HSW kan få sådan finansiering på marknaden, eftersom företaget redan under 2003–2005 fick begränsad privat finansiering till ett belopp av 31,9 miljoner zloty (8,4 miljoner euro). De hävdar också att stödmottagaren kommer att kunna få finansiering på marknaden till slutet av omstruktureringsperioden.

| (75) | För det andra har HSW gjort en vinst på 112,2 miljoner zloty (29,5 miljoner euro) genom försäljningen av sina dotterbolag. |
| --- | --- |

(75)

För det andra har HSW gjort en vinst på 112,2 miljoner zloty (29,5 miljoner euro) genom försäljningen av sina dotterbolag.

| (76) | Slutligen har stödmottagaren sålt andra tillgångar till ett värde av 52,1 miljoner zloty (13,7 miljoner euro). |
| --- | --- |

(76)

Slutligen har stödmottagaren sålt andra tillgångar till ett värde av 52,1 miljoner zloty (13,7 miljoner euro).

| (77) | När det gäller finansieringskällorna för omstruktureringen kan det sammanfattningsvis konstateras att 243,1 miljoner zloty (64 miljoner euro) kan anses som stödmottagarens bidrag till omstruktureringen, från egna källor eller externa källor, som inte härstammar från statligt stöd. De sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen, inbegripet de kostnader som uppkommit före anslutningen, uppgår till 450,3 miljoner zloty (118,5 miljoner euro). HSW:s eget bidrag till de sammanlagda omstruktureringskostnaderna motsvarar därmed 54 %. |
| --- | --- |

(77)

När det gäller finansieringskällorna för omstruktureringen kan det sammanfattningsvis konstateras att 243,1 miljoner zloty (64 miljoner euro) kan anses som stödmottagarens bidrag till omstruktureringen, från egna källor eller externa källor, som inte härstammar från statligt stöd. De sammanlagda kostnaderna för omstruktureringen, inbegripet de kostnader som uppkommit före anslutningen, uppgår till 450,3 miljoner zloty (118,5 miljoner euro). HSW:s eget bidrag till de sammanlagda omstruktureringskostnaderna motsvarar därmed 54 %.

| (78) | I riktlinjerna från 2004 anges miniminivån för det egna bidraget till omstruktureringen som 50 %. Kommissionen anser därför att nivån för det egna bidraget är betydande och – mot bakgrund av de uppgifter som lagts fram – att stödet är begränsat till det minsta nödvändiga. |
| --- | --- |

(78)

I riktlinjerna från 2004 anges miniminivån för det egna bidraget till omstruktureringen som 50 %. Kommissionen anser därför att nivån för det egna bidraget är betydande och – mot bakgrund av de uppgifter som lagts fram – att stödet är begränsat till det minsta nödvändiga.

5.3.6   Engångsvillkoret

| (79) | I beslutet om inledande av det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att dotterbolaget HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych 2003–2007 erhöll omstruktureringsstöd som hade beviljats före anslutningen. Å ena sidan måste det påvisas att detta stöd inte medfört fördelar för moderbolaget. Å andra sidan ombads de polska myndigheterna bekräfta att omstruktureringsstödet till HSW, om det godkändes av kommissionen, inte skulle medföra fördelar för HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(79)

I beslutet om inledande av det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att dotterbolaget HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych 2003–2007 erhöll omstruktureringsstöd som hade beviljats före anslutningen. Å ena sidan måste det påvisas att detta stöd inte medfört fördelar för moderbolaget. Å andra sidan ombads de polska myndigheterna bekräfta att omstruktureringsstödet till HSW, om det godkändes av kommissionen, inte skulle medföra fördelar för HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (80) | De polska myndigheterna har försäkrat kommissionen om att förbindelserna mellan HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych och HSW (inbegripet betalnings- och leveransvillkor) bygger på marknadsekonomiska principer och att företagen i egenskap av självständiga juridiska enheter har separata räkenskaper. Den enda orsaken till att HSW uttryckligen valt HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych som råvaruleverantör är dess geografiska närhet. |
| --- | --- |

(80)

De polska myndigheterna har försäkrat kommissionen om att förbindelserna mellan HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych och HSW (inbegripet betalnings- och leveransvillkor) bygger på marknadsekonomiska principer och att företagen i egenskap av självständiga juridiska enheter har separata räkenskaper. Den enda orsaken till att HSW uttryckligen valt HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych som råvaruleverantör är dess geografiska närhet.

5.3.7   Avskiljande av den stödmottagande särskilda militära produktionen från den civila produktionen

| (81) | I sitt beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen sitt tvivel på att det hade gjorts tillräcklig åtskillnad mellan den stödmottagande särskilda militära produktionen (kanoner) och den civila produktionen av byggmaskiner för att korssubventionering mellan de två verksamheterna skulle kunna undvikas. De polska myndigheterna har försäkrat kommissionen om att det nuvarande bokföringssystemet medger en tydlig åtskillnad mellan kostnaderna för de båda verksamheterna. |
| --- | --- |

(81)

I sitt beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen sitt tvivel på att det hade gjorts tillräcklig åtskillnad mellan den stödmottagande särskilda militära produktionen (kanoner) och den civila produktionen av byggmaskiner för att korssubventionering mellan de två verksamheterna skulle kunna undvikas. De polska myndigheterna har försäkrat kommissionen om att det nuvarande bokföringssystemet medger en tydlig åtskillnad mellan kostnaderna för de båda verksamheterna.

6.   SLUTSATS

| (82) | Kommissionen konstaterar att detta statliga stöd, som delvis är olagligt och som endast delvis anmälts, är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen konstaterar att detta statliga stöd, som delvis är olagligt och som endast delvis anmälts, är förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd till ett belopp av 66,377 miljoner zloty, som beviljats eller kommer att beviljas till förmån för HSW, som Polen redan delvis eller i sin helhet genomfört i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget eller som Polen ännu inte har genomfört, är förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 34, 10.2.2006, s. 5.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Alla belopp som av de polska myndigheterna uppgivits i zloty har av informationsskäl omräknats i euro enligt valutakursen av den 17 november 2006, enligt vilken 1 euro motsvarar 3,8019 zloty.

3

(4)  Konfidentiella uppgifter.

4

(5)  De polska myndigheterna har inte lagt fram uppgifter om stödbeloppet för denna stödåtgärd. Beloppet beräknades utifrån antagandet att 30,84 % av de skulder som omstrukturerats på grundval av lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag av särskild betydelse för arbetsmarknaden (i dess ändrade lydelse) betalas tillbaka till fordringsägarna genom försäljning av stödmottagarens tillgångar, i enlighet med det förfarande som anges i denna lag. Koefficienten 30,84 % fastställdes i det ändrade beslutet om omstrukturering av den 17 juni 2005. Det avskrivna beloppet uppgår till 69,19 % av de sammanlagda skulderna. Stödbeloppet uppgår till 100 % av de avskrivna skulderna.

5

(6)  Beviljade efter december 2004.

6

(7)  Beviljade 2005.

7

(8)  Förstainstansrättens beslut av den 14 januari 2004 i mål T-109/01, Fleuren Compost mot kommissionen, punkt 74.

8

Fleuren Compost mot kommissionen

(9)  Se ärendena Wildauer Kurbelwelle (EGT L 287, 13.12.2000) och Lautex Weberei und Veredelung (EGT C 387, 12.12.1998).

9

Wildauer Kurbelwelle

Lautex Weberei und Veredelung

(10)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

10

(11)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

11

---

| 30.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 112/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 112/77

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2006

om åtgärd C 24/2004 (ex NN 35/2004) som Sverige genomfört för att införa marksänd digital-tv

[delgivet med nr K(2006) 6923]

(Endast den svenska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/258/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 9 augusti 2001 lämnade satellitoperatören Nordic Satellite AB (NSAB) (2) in ett klagomål till Europeiska kommissionen (kommissionen) om statligt stöd som svenska staten påstods ha beviljat Teracom AB (Teracom), den svenska nätoperatören för marksändningar, och vissa av dess dotterbolag i samband med införandet av marksänd digital-tv i Sverige (3). Genom en skrivelse av den 28 november 2001 lämnade tv-operatören Viasat AB (Viasat), som tillhandahåller såväl gratis-tv som betal-tv, in ett klagomål som var väldigt likt det som NSAB lämnade in. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 9 augusti 2001 lämnade satellitoperatören Nordic Satellite AB (NSAB) (2) in ett klagomål till Europeiska kommissionen (kommissionen) om statligt stöd som svenska staten påstods ha beviljat Teracom AB (Teracom), den svenska nätoperatören för marksändningar, och vissa av dess dotterbolag i samband med införandet av marksänd digital-tv i Sverige (3). Genom en skrivelse av den 28 november 2001 lämnade tv-operatören Viasat AB (Viasat), som tillhandahåller såväl gratis-tv som betal-tv, in ett klagomål som var väldigt likt det som NSAB lämnade in.

| (2) | Efter en preliminär undersökning underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 14 juli 2004 Sverige om att den hade beslutat inleda ett formellt granskningsförfarande (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med anledning av det påstådda stödet. Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 25 september 2004. I beslutet uppmanades Sverige och andra berörda parter att inkomma med synpunkter på de påstådda stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(2)

Efter en preliminär undersökning underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 14 juli 2004 Sverige om att den hade beslutat inleda ett formellt granskningsförfarande (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med anledning av det påstådda stödet. Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 25 september 2004. I beslutet uppmanades Sverige och andra berörda parter att inkomma med synpunkter på de påstådda stödåtgärderna.

| (3) | Den 29 oktober 2004 mottog kommissionen den svenska regeringens svar (svaret av den 29 oktober) på kommissionens beslut att inleda förfarandet. Kommissionen har vidare mottagit synpunkter från följande berörda parter: B2 Bredband AB (B2) (4), European Cable Communications Association (ECCA) (5), European Satellite Operators Association (ESOA) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS (Telenor Broadcast) (8), TeliaSonera AB (TeliaSonera) (9), UGC Europe, Inc. (UGC) (10) och Viasat (11). |
| --- | --- |

(3)

Den 29 oktober 2004 mottog kommissionen den svenska regeringens svar (svaret av den 29 oktober) på kommissionens beslut att inleda förfarandet. Kommissionen har vidare mottagit synpunkter från följande berörda parter: B2 Bredband AB (B2) (4), European Cable Communications Association (ECCA) (5), European Satellite Operators Association (ESOA) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS (Telenor Broadcast) (8), TeliaSonera AB (TeliaSonera) (9), UGC Europe, Inc. (UGC) (10) och Viasat (11).

| (4) | Genom skrivelser av den 17 november 2004 och den 17 januari 2006 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till den svenska regeringen. Regeringen lämnade sina kommentarer till synpunkterna i skrivelser av den 20 december 2004 och den 20 mars 2006. |
| --- | --- |

(4)

Genom skrivelser av den 17 november 2004 och den 17 januari 2006 vidarebefordrade kommissionen de berörda parternas synpunkter till den svenska regeringen. Regeringen lämnade sina kommentarer till synpunkterna i skrivelser av den 20 december 2004 och den 20 mars 2006.

| (5) | Den 22 november 2004 hade kommissionen ett möte med ECCA. Möten hölls också med företrädare för NSAB och ESOA, den 1 mars 2005 samt den 21 och 30 november 2005. |
| --- | --- |

(5)

Den 22 november 2004 hade kommissionen ett möte med ECCA. Möten hölls också med företrädare för NSAB och ESOA, den 1 mars 2005 samt den 21 och 30 november 2005.

| (6) | Genom skrivelser av den 8 februari 2006, den 7 april 2006, den 31 maj 2006 och den 30 augusti 2006 begärde kommissionen ytterligare upplysningar av Sverige. Regeringen svarade genom skrivelser av den 20 mars 2006 (svaret av den 20 mars) (registrerat den 22 mars 2006), av den 25 april 2006 (svaret av den 25 april) (registrerat den 24 oktober 2006), av den 5 maj 2006 (svaret av den 5 maj) (registrerat den 11 maj 2006), av den 15 juni 2006 (registrerat den 16 juni 2006) och av den 1 september 2006 (registrerat den 4 september 2006). |
| --- | --- |

(6)

Genom skrivelser av den 8 februari 2006, den 7 april 2006, den 31 maj 2006 och den 30 augusti 2006 begärde kommissionen ytterligare upplysningar av Sverige. Regeringen svarade genom skrivelser av den 20 mars 2006 (svaret av den 20 mars) (registrerat den 22 mars 2006), av den 25 april 2006 (svaret av den 25 april) (registrerat den 24 oktober 2006), av den 5 maj 2006 (svaret av den 5 maj) (registrerat den 11 maj 2006), av den 15 juni 2006 (registrerat den 16 juni 2006) och av den 1 september 2006 (registrerat den 4 september 2006).

2.   BAKGRUND

| (7) | Detta beslut avser det statliga stöd som påstås ha beviljats Teracom och dess dotterbolag Boxer TV-Access (Boxer) (om inget annat sägs sammanförs Teracom och dess dotterbolag nedan under benämningen Teracom) i samband med utvecklandet av en plattform för marksänd digital-tv i Sverige (12). Enligt de klagande har Teracom fått direkt och indirekt ekonomiskt stöd från svenska staten via de statliga programföretagen SVT och UR. Stödet påstås ha använts till att ge digitala marksändningar i Sverige en orättvis konkurrensfördel jämfört med andra typer av digitala sändningsplattformar, t.ex. kabel och satellit. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut avser det statliga stöd som påstås ha beviljats Teracom och dess dotterbolag Boxer TV-Access (Boxer) (om inget annat sägs sammanförs Teracom och dess dotterbolag nedan under benämningen Teracom) i samband med utvecklandet av en plattform för marksänd digital-tv i Sverige (12). Enligt de klagande har Teracom fått direkt och indirekt ekonomiskt stöd från svenska staten via de statliga programföretagen SVT och UR. Stödet påstås ha använts till att ge digitala marksändningar i Sverige en orättvis konkurrensfördel jämfört med andra typer av digitala sändningsplattformar, t.ex. kabel och satellit.

| (8) | Sveriges underlåtenhet att anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag tas inte upp i detta beslut, eftersom EG-domstolen har avgjort denna fråga separat (13). |
| --- | --- |

(8)

Sveriges underlåtenhet att anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag tas inte upp i detta beslut, eftersom EG-domstolen har avgjort denna fråga separat (13).

3.   BERÖRDA FÖRETAG

3.1   Företag som deltar i utvecklandet av en plattform för digitala marksändningar i Sverige

3.1.1   Teracom

| (9) | Teracom är ett företag med ansvar för att bygga och driva plattformen för marksänd tv i Sverige. Teracom är ett statligt företag som bildades 1992 för att ta över den tv- och radiosändningsverksamhet som tidigare sköttes av Televerket (14). |
| --- | --- |

(9)

Teracom är ett företag med ansvar för att bygga och driva plattformen för marksänd tv i Sverige. Teracom är ett statligt företag som bildades 1992 för att ta över den tv- och radiosändningsverksamhet som tidigare sköttes av Televerket (14).

| (10) | Enligt sina stadgar skall Teracom sända och distribuera radio- och tv-program samt utveckla, marknadsföra och leverera andra tjänster som är relaterade till eller förenliga med dess sändnings- och distributionsverksamhet. Dessa andra tjänster består huvudsakligen av telekom- och informationstjänster. |
| --- | --- |

(10)

Enligt sina stadgar skall Teracom sända och distribuera radio- och tv-program samt utveckla, marknadsföra och leverera andra tjänster som är relaterade till eller förenliga med dess sändnings- och distributionsverksamhet. Dessa andra tjänster består huvudsakligen av telekom- och informationstjänster.

| (11) | Sedan Teracom bildades har det ensamt ägt och drivit det enda nätverket för marksändningar i Sverige (15). För att sända över plattformen för marksändningar ingår privata och kommersiella tv-kanaler överföringsavtal med Teracom och betalar Teracom för de tjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

(11)

Sedan Teracom bildades har det ensamt ägt och drivit det enda nätverket för marksändningar i Sverige (15). För att sända över plattformen för marksändningar ingår privata och kommersiella tv-kanaler överföringsavtal med Teracom och betalar Teracom för de tjänster som tillhandahålls.

| (12) | Den 15 december 2005 utfärdade Post- och telestyrelsen två beslut där den konstaterade att Teracom, i sin roll som nätoperatör, har en betydande marknadsstyrka på de svenska grossistmarknaderna för marksända tjänster. Post- och telestyrelsen ålade därför Teracom särskilda skyldigheter vad gäller distribution av televisionsinnehåll till slutanvändare både över det analoga och det digitala marknätet. Teracom är nu skyldigt att på vissa villkor bevilja tillträde till plattformen för marksändningar för företag som vill distribuera televisionsinnehåll till slutanvändare, att tillämpa en kostnadsorienterad prissättning och icke-diskriminerande villkor för tillgång till plattformen för marksändningar samt öppet och separat redovisa Teracoms egen verksamhet och verksamhet i samband med tillhandahållande av tillträde (16). |
| --- | --- |

(12)

Den 15 december 2005 utfärdade Post- och telestyrelsen två beslut där den konstaterade att Teracom, i sin roll som nätoperatör, har en betydande marknadsstyrka på de svenska grossistmarknaderna för marksända tjänster. Post- och telestyrelsen ålade därför Teracom särskilda skyldigheter vad gäller distribution av televisionsinnehåll till slutanvändare både över det analoga och det digitala marknätet. Teracom är nu skyldigt att på vissa villkor bevilja tillträde till plattformen för marksändningar för företag som vill distribuera televisionsinnehåll till slutanvändare, att tillämpa en kostnadsorienterad prissättning och icke-diskriminerande villkor för tillgång till plattformen för marksändningar samt öppet och separat redovisa Teracoms egen verksamhet och verksamhet i samband med tillhandahållande av tillträde (16).

3.1.2   Boxer

| (13) | Boxer erbjuder konsumenter tillträde till tv-programpaket och andra tjänster via plattformen för marksänd digital-tv. Företaget grundades i oktober 1999 och ägs till 70 % av Teracom och till 30 % av det brittiska riskkapital- och investmentbolaget 3i (17). |
| --- | --- |

(13)

Boxer erbjuder konsumenter tillträde till tv-programpaket och andra tjänster via plattformen för marksänd digital-tv. Företaget grundades i oktober 1999 och ägs till 70 % av Teracom och till 30 % av det brittiska riskkapital- och investmentbolaget 3i (17).

| (14) | Boxer är den enda distributören av tv-program (inklusive betal-tv) inom det digitala marknätet i Sverige. Om en tv-kanal får ett sändningstillstånd för det svenska marknätet kan den antingen ingå ett distributionsavtal med Boxer för att få sina program distribuerade eller välja att sända dem okodade. De flesta tv-kanaler som sänder över det digitala marknätet har ingått ett distributionsavtal med Boxer. (18) Enligt egen uppgift växte Boxer med 42 % under 2005 och hade över en halv miljon abonnenter i slutet av december 2005 (19). |
| --- | --- |

(14)

Boxer är den enda distributören av tv-program (inklusive betal-tv) inom det digitala marknätet i Sverige. Om en tv-kanal får ett sändningstillstånd för det svenska marknätet kan den antingen ingå ett distributionsavtal med Boxer för att få sina program distribuerade eller välja att sända dem okodade. De flesta tv-kanaler som sänder över det digitala marknätet har ingått ett distributionsavtal med Boxer. (18) Enligt egen uppgift växte Boxer med 42 % under 2005 och hade över en halv miljon abonnenter i slutet av december 2005 (19).

3.1.3   SVT

| (15) | SVT är Sveriges största programföretag som verkar i allmänhetens tjänst. Sedan 1997 ägs SVT av en stiftelse i likhet med alla andra radio- och tv-programföretag som verkar i allmänhetens tjänst (20). SVT:s skyldigheter som programföretag i allmänhetens tjänst regleras i de licenser för analoga respektive digitala sändningar som SVT beviljas av regeringen. SVT:s public service-kanaler måste täcka 99,8 % av Sveriges befolkning och SVT måste sända via marknätet i största möjliga utsträckning (21). Kravet att sändningarna skall nå ut till 99,8 % av befolkningen innebär att SVT måste sända parallellt över det analoga marknätet i väntan på att plattformen för digitala marksändningar skall bli fullt utbyggd. SVT köper för närvarande alla sina tjänster för markbundna sändningar av Teracom (22). |
| --- | --- |

(15)

SVT är Sveriges största programföretag som verkar i allmänhetens tjänst. Sedan 1997 ägs SVT av en stiftelse i likhet med alla andra radio- och tv-programföretag som verkar i allmänhetens tjänst (20). SVT:s skyldigheter som programföretag i allmänhetens tjänst regleras i de licenser för analoga respektive digitala sändningar som SVT beviljas av regeringen. SVT:s public service-kanaler måste täcka 99,8 % av Sveriges befolkning och SVT måste sända via marknätet i största möjliga utsträckning (21). Kravet att sändningarna skall nå ut till 99,8 % av befolkningen innebär att SVT måste sända parallellt över det analoga marknätet i väntan på att plattformen för digitala marksändningar skall bli fullt utbyggd. SVT köper för närvarande alla sina tjänster för markbundna sändningar av Teracom (22).

| (16) | Samtliga SVT-kanaler sänds okodade. I SVT:s sändningslicens anges det också att SVT kan använda satellit, och i själva verket sänder SVT sina public service-kanaler via satellit för att täcka hela Sveriges befolkning. Mellan mars 1999 och april 2004 hade en av de klagande parterna, NSAB, ensamrätt att sända SVT:s public service-kanaler i den nordiska regionen via sina satelliter (23). SVT:s public service-kanaler är också tillgängliga via kabelnätet med stöd av lagstiftningen om sändningsplikt. |
| --- | --- |

(16)

Samtliga SVT-kanaler sänds okodade. I SVT:s sändningslicens anges det också att SVT kan använda satellit, och i själva verket sänder SVT sina public service-kanaler via satellit för att täcka hela Sveriges befolkning. Mellan mars 1999 och april 2004 hade en av de klagande parterna, NSAB, ensamrätt att sända SVT:s public service-kanaler i den nordiska regionen via sina satelliter (23). SVT:s public service-kanaler är också tillgängliga via kabelnätet med stöd av lagstiftningen om sändningsplikt.

3.1.4   Utbildningsradion (”UR”)

| (17) | Utbildningsradion (UR) är det näst största programföretaget i allmänhetens tjänst i Sverige. UR sänder både radio och television. I likhet med SVT ägs UR av stiftelsen (se ovan 3.1.3.) (24). |
| --- | --- |

(17)

Utbildningsradion (UR) är det näst största programföretaget i allmänhetens tjänst i Sverige. UR sänder både radio och television. I likhet med SVT ägs UR av stiftelsen (se ovan 3.1.3.) (24).

| (18) | UR:s skyldigheter som programföretag i allmänhetens tjänst regleras i dess sändningslicens på samma sätt som för SVT, och UR skall efter samråd med Sveriges Radio och SVT köpa tjänster för sändning via det analoga marknätet från Teracom (25). UR sänder via en av SVT:s kanaler och dess program måste nå ut till 99,8 % av Sveriges befolkning. UR:s program måste också sändas via marknätet, och de sänds okodade via marknäten och, inom ramen för sändningsplikten, via kabelnäten. |
| --- | --- |

(18)

UR:s skyldigheter som programföretag i allmänhetens tjänst regleras i dess sändningslicens på samma sätt som för SVT, och UR skall efter samråd med Sveriges Radio och SVT köpa tjänster för sändning via det analoga marknätet från Teracom (25). UR sänder via en av SVT:s kanaler och dess program måste nå ut till 99,8 % av Sveriges befolkning. UR:s program måste också sändas via marknätet, och de sänds okodade via marknäten och, inom ramen för sändningsplikten, via kabelnäten.

| (19) | Hädanefter i detta beslut kallas SVT och UR gemensamt SVT, och siffror (t.ex. anslag och betalningar) som avser respektive företag kommer att anges för båda företagen tillsammans (26). |
| --- | --- |

(19)

Hädanefter i detta beslut kallas SVT och UR gemensamt SVT, och siffror (t.ex. anslag och betalningar) som avser respektive företag kommer att anges för båda företagen tillsammans (26).

3.2   De klagande

3.2.1   NSAB

| (20) | NSAB är ett företag med säte i Sverige. NSAB äger och driver två Sirius-satelliter som förser den nordiska och den baltiska regionen samt Öst- och Centraleuropa med tv-tjänster och andra medie- och telekommunikationstjänster. NSAB distribuerar radio- och tv-signaler från både offentliga och privata programföretag. |
| --- | --- |

(20)

NSAB är ett företag med säte i Sverige. NSAB äger och driver två Sirius-satelliter som förser den nordiska och den baltiska regionen samt Öst- och Centraleuropa med tv-tjänster och andra medie- och telekommunikationstjänster. NSAB distribuerar radio- och tv-signaler från både offentliga och privata programföretag.

| (21) | NSAB ägs till 75 % av det i Luxemburg registrerade SES ASTRA, som är en av de ledande operatörerna som sänder direkt via satellit i Europa, och till 25 % av Svenska Rymdaktiebolaget. Svenska Rymdaktiebolaget är ett statsägt aktiebolag med verksamhet i Sverige (27). Till mars 2000 ägdes NSAB delvis av Teracom (28). |
| --- | --- |

(21)

NSAB ägs till 75 % av det i Luxemburg registrerade SES ASTRA, som är en av de ledande operatörerna som sänder direkt via satellit i Europa, och till 25 % av Svenska Rymdaktiebolaget. Svenska Rymdaktiebolaget är ett statsägt aktiebolag med verksamhet i Sverige (27). Till mars 2000 ägdes NSAB delvis av Teracom (28).

3.2.2   Viasat

| (22) | Viasat är en operatör som tillhandahåller gratis-tv och betal-tv och distribuerar program via satellitplattformen Sirius. Viasat sänder från Storbritannien, där det också är registrerat. Viasat är ett helägt dotterbolag till den svenska mediakoncernen MTG AB (MTG). MTG är verksamt i hela världen och påstår sig bland annat vara den största gratis- och betal-tv-operatören i Skandinavien och de baltiska länderna. |
| --- | --- |

(22)

Viasat är en operatör som tillhandahåller gratis-tv och betal-tv och distribuerar program via satellitplattformen Sirius. Viasat sänder från Storbritannien, där det också är registrerat. Viasat är ett helägt dotterbolag till den svenska mediakoncernen MTG AB (MTG). MTG är verksamt i hela världen och påstår sig bland annat vara den största gratis- och betal-tv-operatören i Skandinavien och de baltiska länderna.

4.   TV-SÄNDNING

4.1   Plattformar för tv-sändningar i Sverige

| (23) | I Sverige sänds tv-program i dag i marknäten, via kabelnät och huvudantennsystem för satellit (SMATV), via satellit och via bredband. Enligt regeringen kommer tv-sändningar snart att finnas tillgängliga över den tredje generationens mobilnät (29). |
| --- | --- |

(23)

I Sverige sänds tv-program i dag i marknäten, via kabelnät och huvudantennsystem för satellit (SMATV), via satellit och via bredband. Enligt regeringen kommer tv-sändningar snart att finnas tillgängliga över den tredje generationens mobilnät (29).

| (24) | Diagram 1 nedan visar de olika tv-plattformarnas respektive vikt i Sverige år 2006. Diagrammet anger hur de olika plattformarna faktiskt användes uttryckt i procentandel av samtliga hushåll i Sverige (30). När det gäller plattformen för marksändningar skiljer diagrammet dessutom mellan analog och digital mottagning.
  Diagram 1:
  Hushållens mottagning av tv-sändningar i Sverige 2006 |
| --- | --- |

(24)

Diagram 1 nedan visar de olika tv-plattformarnas respektive vikt i Sverige år 2006. Diagrammet anger hur de olika plattformarna faktiskt användes uttryckt i procentandel av samtliga hushåll i Sverige (30). När det gäller plattformen för marksändningar skiljer diagrammet dessutom mellan analog och digital mottagning.

Diagram 1:

Hushållens mottagning av tv-sändningar i Sverige 2006

Image

| (25) | Alla de mest vanliga plattformar för tv-sändningar som finns i dag, dvs. kabel, satellit och marksändningar, har påverkats eller påverkas av övergången från analoga till digitala tv-sändningar. Digitaliseringen av tv-sändningar har stora fördelar i form av effektivare spektrumanvändning och ökade möjligheter till överföring. Det leder till nya och bättre tjänster av hög kvalitet och fler valmöjligheter för konsumenterna. |
| --- | --- |

(25)

Alla de mest vanliga plattformar för tv-sändningar som finns i dag, dvs. kabel, satellit och marksändningar, har påverkats eller påverkas av övergången från analoga till digitala tv-sändningar. Digitaliseringen av tv-sändningar har stora fördelar i form av effektivare spektrumanvändning och ökade möjligheter till överföring. Det leder till nya och bättre tjänster av hög kvalitet och fler valmöjligheter för konsumenterna.

| (26) | Oavsett överföringssätt har den digitala överföringen en öppen arkitektur eller innehåller ett system för villkorad tillgång där kanalerna är kodade. Det betyder att för att kunna ta emot digitala sändningar måste tittarna ha en digital mottagare som antingen är inbyggd i tv-apparaten eller levereras i form av en separat digitalbox som fungerar som avkodare. För att kunna titta på kodade kanaler måste tittarna ha en digitalbox som kan läsa ett så kallat åtkomstkort. |
| --- | --- |

(26)

Oavsett överföringssätt har den digitala överföringen en öppen arkitektur eller innehåller ett system för villkorad tillgång där kanalerna är kodade. Det betyder att för att kunna ta emot digitala sändningar måste tittarna ha en digital mottagare som antingen är inbyggd i tv-apparaten eller levereras i form av en separat digitalbox som fungerar som avkodare. För att kunna titta på kodade kanaler måste tittarna ha en digitalbox som kan läsa ett så kallat åtkomstkort.

4.2   Den digitala marksända televisionens utveckling i Sverige

| (27) | Digital-tv har utvecklats kraftigt i Sverige under de fem senaste åren. Alla digitala plattformar – satellit, kabel och marksändningar – ökade under perioden 2000 till 2005, medan satellitplattformen var ledande inom digitaliseringen (se diagram 2) (31).
  Diagram 2:
  De digitala plattformarnas utveckling i Sverige (2000 till 2005) |
| --- | --- |

(27)

Digital-tv har utvecklats kraftigt i Sverige under de fem senaste åren. Alla digitala plattformar – satellit, kabel och marksändningar – ökade under perioden 2000 till 2005, medan satellitplattformen var ledande inom digitaliseringen (se diagram 2) (31).

Diagram 2:

De digitala plattformarnas utveckling i Sverige (2000 till 2005)

Image

| (28) | På grundval av en regeringsproposition beslutade riksdagen 1997 att utbyggnaden av ett digitalt marknät bör inledas i flera delar av landet och att staten successivt bör besluta om och hur nätverket skall fortsätta byggas ut (32). Det beslutades att utbyggnaden av det digitala marknätet helt och hållet bör finansieras av de deltagande företagen, dvs. programföretagen och nätverkets ägare och inte av staten (33). |
| --- | --- |

(28)

På grundval av en regeringsproposition beslutade riksdagen 1997 att utbyggnaden av ett digitalt marknät bör inledas i flera delar av landet och att staten successivt bör besluta om och hur nätverket skall fortsätta byggas ut (32). Det beslutades att utbyggnaden av det digitala marknätet helt och hållet bör finansieras av de deltagande företagen, dvs. programföretagen och nätverkets ägare och inte av staten (33).

| (29) | År 2003 beslutade riksdagen att det analoga marknätet skall släckas ner före den 1 februari 2008 (34), och i maj 2004 beslutade den att den multiplexer som förbehållits SVT:s digitala sändningar skall byggas ut så att den omfattar 99,8 % när det analoga marknätet släcks ner fullständigt. Vid det laget bör ytterligare minst en multiplexer täcka 98 % av befolkningen. Det fattades inga beslut om hur stor befolkningsandel de övriga multiplexrarna skall täcka (35). |
| --- | --- |

(29)

År 2003 beslutade riksdagen att det analoga marknätet skall släckas ner före den 1 februari 2008 (34), och i maj 2004 beslutade den att den multiplexer som förbehållits SVT:s digitala sändningar skall byggas ut så att den omfattar 99,8 % när det analoga marknätet släcks ner fullständigt. Vid det laget bör ytterligare minst en multiplexer täcka 98 % av befolkningen. Det fattades inga beslut om hur stor befolkningsandel de övriga multiplexrarna skall täcka (35).

| (30) | Enligt Teracom inleddes den första fasen av det analoga marknätets nedsläckning den 19 september 2005, vilket berörde omkring 150 000 hushåll i Sverige (36). Se tabell 1 nedan om de planerade nedsläckningsfaserna och den andel av befolkningen som de olika faserna beräknas påverka.
  Tabell 1:
  Planerad nedsläckning av det analoga marknätet och andel av befolkningen det beräknas beröra | Procent av befolkningen i det område som berörs | Procent av befolkningen som omfattas av marksänd digital-tv
  (ackumulerade siffror) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fas 1 avslutad i november 2005 | 4 | 4 |
| Fas 2 avslutad i maj 2006 | 20 | 24 |
| Fas 3 planeras avslutas i november 2006 | 16 | 39 |
| Fas 4 planeras avslutas i maj 2007 | 28 | 67 |
| Fas 5 planeras avslutas i oktober 2007 | 33 | 100 |
| Källa: Teracom. Observera att siffrorna är uppskattningar. |

(30)

Enligt Teracom inleddes den första fasen av det analoga marknätets nedsläckning den 19 september 2005, vilket berörde omkring 150 000 hushåll i Sverige (36). Se tabell 1 nedan om de planerade nedsläckningsfaserna och den andel av befolkningen som de olika faserna beräknas påverka.

Tabell 1:

Planerad nedsläckning av det analoga marknätet och andel av befolkningen det beräknas beröra

Procent av befolkningen i det område som berörs

Procent av befolkningen som omfattas av marksänd digital-tv

(ackumulerade siffror)

Fas 1 avslutad i november 2005

4

4

Fas 2 avslutad i maj 2006

20

24

Fas 3 planeras avslutas i november 2006

16

39

Fas 4 planeras avslutas i maj 2007

28

67

Fas 5 planeras avslutas i oktober 2007

33

100

Källa: Teracom. Observera att siffrorna är uppskattningar.

| (31) | Teracoms egna medel och intäkterna från försäljningen av nättjänster (t.ex. användaravgifter) har inte varit tillräckliga för att täcka de totala investeringskostnaderna i samband med utbyggnaden av det riksomfattande digitala marknätet och Teracom har därför tvingats skaffa mer kapital. Teracom har gjort detta genom att ta upp lån på kapitalmarknaden och genom att sälja tillgångar. På det sättet har Teracom kunnat finansiera utbyggnaden av det digitala marknätet (37). |
| --- | --- |

(31)

Teracoms egna medel och intäkterna från försäljningen av nättjänster (t.ex. användaravgifter) har inte varit tillräckliga för att täcka de totala investeringskostnaderna i samband med utbyggnaden av det riksomfattande digitala marknätet och Teracom har därför tvingats skaffa mer kapital. Teracom har gjort detta genom att ta upp lån på kapitalmarknaden och genom att sälja tillgångar. På det sättet har Teracom kunnat finansiera utbyggnaden av det digitala marknätet (37).

4.2.1   Sändning via det digitala marknätet i Sverige

| (32) | Digitala tv-sändningar i marknätet fungerar via multiplexrar, som är system som kombinerar och digitaliserar multipla signaler för överföring via en enkellinje eller en gemensam kanal. Det resulterar i mer kapacitet och fler kanaler som kan sändas samtidigt. Teracom driver i dag fem multiplexrar, och varje multiplexer har kapacitet att sända omkring åtta individuella tv-kanaler. Under våren 2006 täckte fyra av multiplexrarna cirka 98 % av Sveriges befolkning, medan den femte multiplexern nådde ut till cirka 50 % av befolkningen (38). |
| --- | --- |

(32)

Digitala tv-sändningar i marknätet fungerar via multiplexrar, som är system som kombinerar och digitaliserar multipla signaler för överföring via en enkellinje eller en gemensam kanal. Det resulterar i mer kapacitet och fler kanaler som kan sändas samtidigt. Teracom driver i dag fem multiplexrar, och varje multiplexer har kapacitet att sända omkring åtta individuella tv-kanaler. Under våren 2006 täckte fyra av multiplexrarna cirka 98 % av Sveriges befolkning, medan den femte multiplexern nådde ut till cirka 50 % av befolkningen (38).

| (33) | Regeringen grundar sitt beslut om att bevilja licens på rekommendationer från Radio och TV-verket, som granskar ansökningarna. I oktober 2006 hade omkring 40 tv-kanaler beviljats licens att sända över det digitala marknätet. En av de fem multiplexrarna är förbehållen SVT, en andra multiplexer används i dagens läge främst av TV4 medan de återstående multiplexrarna delas av de övriga licenshavarna (39). |
| --- | --- |

(33)

Regeringen grundar sitt beslut om att bevilja licens på rekommendationer från Radio och TV-verket, som granskar ansökningarna. I oktober 2006 hade omkring 40 tv-kanaler beviljats licens att sända över det digitala marknätet. En av de fem multiplexrarna är förbehållen SVT, en andra multiplexer används i dagens läge främst av TV4 medan de återstående multiplexrarna delas av de övriga licenshavarna (39).

4.2.2   Marknadsföringen av det digitala marknätet till konsumenterna

| (34) | Boxer har ansvaret för abonnentbasen – det vill säga för marknadsföringen av betal-tv-utbudet över plattformen för digitala marksändningar till slutkunder. Enligt regeringen är Teracom och Boxer utsatta för en knivskarp konkurrens från andra överföringsplattformar, t.ex. satellitoperatörer. Detta har gjort det svårt för Boxer att ta ut fullt pris för en digitalbox av kunderna och samtidigt försöka befästa sin ställning och bygga upp en kundbas. Efter lanseringen av plattformen för digitala marksändningar erbjöd Boxer därför sina kunder digitalboxar till ett lågt pris och återvann kostnaderna under hela abonnemangsperioden. Det förklarar varför Boxer gjorde stora förluster i den inledande fasen av sin verksamhet. När Boxer gjorde förluster fick företaget ett kapitaltillskott på lika villkor av de båda moderbolagen, 70 % av Teracom och 30 % av Skandia (40). |
| --- | --- |

(34)

Boxer har ansvaret för abonnentbasen – det vill säga för marknadsföringen av betal-tv-utbudet över plattformen för digitala marksändningar till slutkunder. Enligt regeringen är Teracom och Boxer utsatta för en knivskarp konkurrens från andra överföringsplattformar, t.ex. satellitoperatörer. Detta har gjort det svårt för Boxer att ta ut fullt pris för en digitalbox av kunderna och samtidigt försöka befästa sin ställning och bygga upp en kundbas. Efter lanseringen av plattformen för digitala marksändningar erbjöd Boxer därför sina kunder digitalboxar till ett lågt pris och återvann kostnaderna under hela abonnemangsperioden. Det förklarar varför Boxer gjorde stora förluster i den inledande fasen av sin verksamhet. När Boxer gjorde förluster fick företaget ett kapitaltillskott på lika villkor av de båda moderbolagen, 70 % av Teracom och 30 % av Skandia (40).

4.3   Tv i allmänhetens tjänst i Sverige och dess finansiering

| (35) | Enligt svensk lag måste varje hushåll som äger en tv-apparat betala tv-licens. Intäkterna från tv-licenserna används till att finansiera public service-bolagen (tv- och radio) i Sverige (41). |
| --- | --- |

(35)

Enligt svensk lag måste varje hushåll som äger en tv-apparat betala tv-licens. Intäkterna från tv-licenserna används till att finansiera public service-bolagen (tv- och radio) i Sverige (41).

| (36) | Tv-licensen uppbärs av ett aktiebolag som ägs av de svenska tv- och radioprogramföretag som verkar i allmänhetens tjänst, nämligen Radiotjänst i Kiruna AB (Rikab) (42). Rikab för över de insamlade medlen till ett särskilt konto hos Riksgäldskontoret, det så kallade rundradiokontot. |
| --- | --- |

(36)

Tv-licensen uppbärs av ett aktiebolag som ägs av de svenska tv- och radioprogramföretag som verkar i allmänhetens tjänst, nämligen Radiotjänst i Kiruna AB (Rikab) (42). Rikab för över de insamlade medlen till ett särskilt konto hos Riksgäldskontoret, det så kallade rundradiokontot.

| (37) | Utifrån SVT:s verksamhet och eventuella ändringar eller tillägg som regeringen vill göra avseende skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster beslutar riksdagen varje år hur stora anslag SVT skall beviljas för sitt uppdrag att verka i allmänhetens tjänst (43). SVT använder de anslagna medlen till att bedriva sin verksamhet i allmänhetens tjänst på det sätt som anges i sändningslicensen och anslagsvillkoren (44). SVT bestämmer självt hur stor del av anslagen som skall användas t.ex. till programverksamhet och hur mycket som skall användas till programdistribution (t.ex. betalning av överföringsavgifter till Teracom) (45). |
| --- | --- |

(37)

Utifrån SVT:s verksamhet och eventuella ändringar eller tillägg som regeringen vill göra avseende skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster beslutar riksdagen varje år hur stora anslag SVT skall beviljas för sitt uppdrag att verka i allmänhetens tjänst (43). SVT använder de anslagna medlen till att bedriva sin verksamhet i allmänhetens tjänst på det sätt som anges i sändningslicensen och anslagsvillkoren (44). SVT bestämmer självt hur stor del av anslagen som skall användas t.ex. till programverksamhet och hur mycket som skall användas till programdistribution (t.ex. betalning av överföringsavgifter till Teracom) (45).

| (38) | I samband med övergången till digitala marksändningar kommer analoga och digitala marksändningar att sändas parallellt för att ge tittarna tid att gå över till det nya mottagningssättet. För att undvika att de ökade kostnaderna för SVT till följd av de parallella sändningarna leder till en kännbar höjning av tv-licensen (46) beslutade staten att införa ett alternativt finansieringssätt för att täcka kostnaderna. För detta ändamål öppnades ett särskilt konto, det s.k. distributionskontot, hos Riksgäldskontoret år 2002. Distributionskontot finansieras med pengar från rundradiokontot och genom en kredit som beviljats av Riksgäldskontoret. Därefter förs pengar över från distributionskontot till SVT för att betala för sändningarna via marknätet (47). |
| --- | --- |

(38)

I samband med övergången till digitala marksändningar kommer analoga och digitala marksändningar att sändas parallellt för att ge tittarna tid att gå över till det nya mottagningssättet. För att undvika att de ökade kostnaderna för SVT till följd av de parallella sändningarna leder till en kännbar höjning av tv-licensen (46) beslutade staten att införa ett alternativt finansieringssätt för att täcka kostnaderna. För detta ändamål öppnades ett särskilt konto, det s.k. distributionskontot, hos Riksgäldskontoret år 2002. Distributionskontot finansieras med pengar från rundradiokontot och genom en kredit som beviljats av Riksgäldskontoret. Därefter förs pengar över från distributionskontot till SVT för att betala för sändningarna via marknätet (47).

| (39) | Under de första åren står distributionskontot på minus eftersom de pengar som förs över till det kontot från rundradiokontot är mindre än det belopp som förs över från distributionskontot till SVT för betalning av överföringsavgifter. Skillnaden mellan det som distributionskontot får från rundradiokontot och de pengar SVT behöver för överföringsbetalningar täcks av den kredit som beviljats av Riksgäldskontoret. När det analoga marknätet släcks ner och SVT inte längre behöver betala för den parallella överföringen av analoga och digitala marksända signaler, kommer överföringarna från distributionskontot till SVT att minskas och minussaldot i distributionskontot kommer att betalas av så småningom. Det beräknas att samtliga kostnader för parallell överföring kommer att ha återvunnits helt och hållet senast 2013, och då kommer distributionskontot att vara i balans igen (48). |
| --- | --- |

(39)

Under de första åren står distributionskontot på minus eftersom de pengar som förs över till det kontot från rundradiokontot är mindre än det belopp som förs över från distributionskontot till SVT för betalning av överföringsavgifter. Skillnaden mellan det som distributionskontot får från rundradiokontot och de pengar SVT behöver för överföringsbetalningar täcks av den kredit som beviljats av Riksgäldskontoret. När det analoga marknätet släcks ner och SVT inte längre behöver betala för den parallella överföringen av analoga och digitala marksända signaler, kommer överföringarna från distributionskontot till SVT att minskas och minussaldot i distributionskontot kommer att betalas av så småningom. Det beräknas att samtliga kostnader för parallell överföring kommer att ha återvunnits helt och hållet senast 2013, och då kommer distributionskontot att vara i balans igen (48).

| (40) | Enligt anslagsvillkoren finns det inte några begränsningar för hur SVT använder och fördelar pengarna från rundradiokontot och distributionskontot – på det villkoret att pengarna enbart används till dess verksamhet i allmänhetens tjänst såsom anges i sändningslicensen och anslagsvillkoren (49). |
| --- | --- |

(40)

Enligt anslagsvillkoren finns det inte några begränsningar för hur SVT använder och fördelar pengarna från rundradiokontot och distributionskontot – på det villkoret att pengarna enbart används till dess verksamhet i allmänhetens tjänst såsom anges i sändningslicensen och anslagsvillkoren (49).

4.4   Tv i allmänhetens tjänst i marknätet: SVT:s betalningar till Teracom för överföringstjänster

| (41) | En del av den finansiering som beviljas SVT används till att köpa marksändningstjänster från Teracom. Priset på de tjänsterna förhandlas fram mellan SVT och Teracom utan regeringens inblandning. Enligt regeringen och Teracoms årsredovisningar tillämpar Teracom likabehandlingsprincipen gentemot alla programföretag när det gäller dess avgifter för analog och digital överföring (50). |
| --- | --- |

(41)

En del av den finansiering som beviljas SVT används till att köpa marksändningstjänster från Teracom. Priset på de tjänsterna förhandlas fram mellan SVT och Teracom utan regeringens inblandning. Enligt regeringen och Teracoms årsredovisningar tillämpar Teracom likabehandlingsprincipen gentemot alla programföretag när det gäller dess avgifter för analog och digital överföring (50).

| (42) | Från 1992 till december 2005 var Teracom skyldigt att fastställa priset för analoga marksändningar enligt en självkostnadskalkyl. SVT:s faktiska betalningar till Teracom fastställs i regel för flera år på förhand genom avtal som förhandlas fram mellan de båda företagen. Enligt det löpande avtalet grundar sig SVT:s betalningar till Teracom för perioden 2004 till 2013 bland annat på den planerade tidtabellen för avveckling av det analoga marknätet. Om riksdagen beslutar att ändra denna tidtabell kan betalningarna justeras (51). |
| --- | --- |

(42)

Från 1992 till december 2005 var Teracom skyldigt att fastställa priset för analoga marksändningar enligt en självkostnadskalkyl. SVT:s faktiska betalningar till Teracom fastställs i regel för flera år på förhand genom avtal som förhandlas fram mellan de båda företagen. Enligt det löpande avtalet grundar sig SVT:s betalningar till Teracom för perioden 2004 till 2013 bland annat på den planerade tidtabellen för avveckling av det analoga marknätet. Om riksdagen beslutar att ändra denna tidtabell kan betalningarna justeras (51).

| (43) | När det gäller digitala marksändningar återspeglas Teracoms tillämpning av likabehandlingsprincipen av att samtliga programföretag (även SVT) sedan 1999 har debiterats enligt samma prismodell, den så kallade penetrationsbaserade prissättningen (52). Det betyder att bortsett från vissa fasta avgifter per kanal, det vill säga en grundavgift och en avgift för anslutningsförbindelser, debiteras programföretagen en rörlig avgift i förhållande till deras respektive tittarantal (dvs. penetration). Den rörliga avgiften per tittare är densamma för alla kanaler (53). Likabehandlingsprincipen dämpar Teracoms prisbeteende gentemot SVT och garanterar att SVT inte betalar mer för digitala marksändningar än övriga programföretag – i den mån de tjänster som krävs är desamma (54). Likabehandlingsprincipen har nyligen bekräftats i budgetproposition 2005/06 (55). |
| --- | --- |

(43)

När det gäller digitala marksändningar återspeglas Teracoms tillämpning av likabehandlingsprincipen av att samtliga programföretag (även SVT) sedan 1999 har debiterats enligt samma prismodell, den så kallade penetrationsbaserade prissättningen (52). Det betyder att bortsett från vissa fasta avgifter per kanal, det vill säga en grundavgift och en avgift för anslutningsförbindelser, debiteras programföretagen en rörlig avgift i förhållande till deras respektive tittarantal (dvs. penetration). Den rörliga avgiften per tittare är densamma för alla kanaler (53). Likabehandlingsprincipen dämpar Teracoms prisbeteende gentemot SVT och garanterar att SVT inte betalar mer för digitala marksändningar än övriga programföretag – i den mån de tjänster som krävs är desamma (54). Likabehandlingsprincipen har nyligen bekräftats i budgetproposition 2005/06 (55).

| (44) | [...] (56)
   (57). |
| --- | --- |

(44)

[...] (56)
   (57).

5.   DETALJERAD BESKRIVNING AV DE PÅSTÅDDA STÖDÅTGÄRDERNA

| (45) | De åtgärder som granskas i detta beslut är följande:






  — | Indirekt ekonomiskt stöd till Teracom genom de påstått oskäligt höga överföringsavgifter som SVT skall ha betalat som ersättning för de överföringstjänster som Teracom tillhandahåller över det analoga och det digitala marknätet. |
| --- | --- | --- |

(45)

De åtgärder som granskas i detta beslut är följande:

—

Indirekt ekonomiskt stöd till Teracom genom de påstått oskäligt höga överföringsavgifter som SVT skall ha betalat som ersättning för de överföringstjänster som Teracom tillhandahåller över det analoga och det digitala marknätet.

| — | Direkt ekonomiskt stöd som beviljats Teracom i form av en statlig kreditgaranti. |
| --- | --- |

—

Direkt ekonomiskt stöd som beviljats Teracom i form av en statlig kreditgaranti.

| — | Direkt ekonomiskt stöd i form av ett villkorat aktieägartillskott, som Teracom skall betala tillbaka. |
| --- | --- |

—

Direkt ekonomiskt stöd i form av ett villkorat aktieägartillskott, som Teracom skall betala tillbaka.

5.1   SVT:s betalningar av överföringsavgifter till Teracom

| (46) | Utifrån den information kommissionen hade tillgång till när den fattade beslutet att inleda förfarandet hade den anledning att tro att regeringen använde SVT som redskap för att kanalisera statliga medel till Teracom i samband med övergången från analoga till digitala tv-sändningar i marknätet. Enligt tillgänglig information hade SVT fått finansiering för överföring som kumulerat för perioden 2002 till 2013 överstiger Teracoms förväntade kostnader för att sända SVT:s kanaler. Det belopp som överskrider de förväntade kostnaderna föreföll uppgå till cirka 509,61 miljoner kronor år 2013 (se tabell 2 nedan). |
| --- | --- |

(46)

Utifrån den information kommissionen hade tillgång till när den fattade beslutet att inleda förfarandet hade den anledning att tro att regeringen använde SVT som redskap för att kanalisera statliga medel till Teracom i samband med övergången från analoga till digitala tv-sändningar i marknätet. Enligt tillgänglig information hade SVT fått finansiering för överföring som kumulerat för perioden 2002 till 2013 överstiger Teracoms förväntade kostnader för att sända SVT:s kanaler. Det belopp som överskrider de förväntade kostnaderna föreföll uppgå till cirka 509,61 miljoner kronor år 2013 (se tabell 2 nedan).

| (47) | I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen också betänkligheter med anledning av att den finansiering som beviljades SVT för att täcka dess överföringsbetalningar automatiskt fördes över till Teracom. Om Teracoms villkor för tillhandahållande av överföringstjänster till SVT inte är jämförbara med villkoren för en normal marknadstransaktion, kan eventuella betalningar som överstiger marknadspriset orsaka farhågor för ett eventuellt dolt stöd till förmån för Teracom. |
| --- | --- |

(47)

I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen också betänkligheter med anledning av att den finansiering som beviljades SVT för att täcka dess överföringsbetalningar automatiskt fördes över till Teracom. Om Teracoms villkor för tillhandahållande av överföringstjänster till SVT inte är jämförbara med villkoren för en normal marknadstransaktion, kan eventuella betalningar som överstiger marknadspriset orsaka farhågor för ett eventuellt dolt stöd till förmån för Teracom.

| (48) | Den information som kommissionen hade tillgång till när beslutet att inleda förfarandet fattades visade att SVT:s betalningar av överföringsavgifter till Teracom fram till 2007 skulle vara lägre än Teracoms kostnader för att sända SVT (se kolumn 5 i tabell 2). Informationen visade dock att från och med 2008, när det analoga marknätet har släckts ner och SVT inte längre kommer att ha någon skyldighet att sända både analogt och digitalt, skulle SVT:s årliga betalningar överstiga Teracoms kostnader för att sända SVT. Från 2008 till 2013 skulle SVT årligen betala Teracom betydligt mer än Teracoms överföringskostnader. Det beräknades att SVT:s betalningar år 2013 skulle komma att uppgå till 2,3 gånger dess överföringskostnader. Sådana betalningar skulle mer än väl kompensera för Teracoms förluster och göra det möjligt för Teracom att uppnå en kumulerad vinst på 509,61 miljoner kronor till 2013. Kommissionen betvivlade att denna vinst skulle uppnås på normala marknadsvillkor och misstänkte att vinsten kunde utgöra statligt stöd till förmån för Teracom. Se beslutet att inleda förfarandet, punkt 32.
  Tabell 2:
  SVT:s betalningar av överföringsavgifter till Teracom under perioden 2002 till 2013 enligt beslutet att inleda förfarandet











  År | Betalningar från SVT till Teracom (1) | Teracoms kostnader för att sända SVT analogt (2) | Teracoms kostnader för att sända SVT digitalt (3) | Teracoms totala kostnader för att sända SVT
  (4 = 2 + 3) | Teracoms beräknade årliga vinst
  (5 = 4 – 1) | Teracoms beräknade kumulerade vinst/förlust (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 485 | 480 | 160 | 640 | - 155,00 | - 155,00 |
| 2003 | 523 | 480 | 160 | 640 | - 117,00 | - 272,00 |
| 2004 | 556,46 | 480 | 160 | 640 | -83,54 | - 355,54 |
| 2005 | 591,79 | 480 | 160 | 640 | -48,21 | - 403,75 |
| 2006 | 256,19 | 240 | 160 | 400 | - 143,81 | - 547,56 |
| 2007 | 273,79 | 120 | 160 | 280 | -6,21 | - 553,77 |
| 2008 | 291,58 | | 160 | 160 | 131,58 | - 422,19 |
| 2009 | 309,57 | | 160 | 160 | 149,57 | - 272,61 |
| 2010 | 327,77 | | 160 | 160 | 167,77 | - 104,85 |
| 2011 | 346,16 | | 160 | 160 | 186,16 | 81,31 |
| 2012 | 364,75 | | 160 | 160 | 204,75 | 286,06 |
| 2013 | 383,55 | | 160 | 160 | 223,55 | 509,61 |

(48)

Den information som kommissionen hade tillgång till när beslutet att inleda förfarandet fattades visade att SVT:s betalningar av överföringsavgifter till Teracom fram till 2007 skulle vara lägre än Teracoms kostnader för att sända SVT (se kolumn 5 i tabell 2). Informationen visade dock att från och med 2008, när det analoga marknätet har släckts ner och SVT inte längre kommer att ha någon skyldighet att sända både analogt och digitalt, skulle SVT:s årliga betalningar överstiga Teracoms kostnader för att sända SVT. Från 2008 till 2013 skulle SVT årligen betala Teracom betydligt mer än Teracoms överföringskostnader. Det beräknades att SVT:s betalningar år 2013 skulle komma att uppgå till 2,3 gånger dess överföringskostnader. Sådana betalningar skulle mer än väl kompensera för Teracoms förluster och göra det möjligt för Teracom att uppnå en kumulerad vinst på 509,61 miljoner kronor till 2013. Kommissionen betvivlade att denna vinst skulle uppnås på normala marknadsvillkor och misstänkte att vinsten kunde utgöra statligt stöd till förmån för Teracom. Se beslutet att inleda förfarandet, punkt 32.

Tabell 2:

SVT:s betalningar av överföringsavgifter till Teracom under perioden 2002 till 2013 enligt beslutet att inleda förfarandet

År

Betalningar från SVT till Teracom (1)

Teracoms kostnader för att sända SVT analogt (2)

Teracoms kostnader för att sända SVT digitalt (3)

Teracoms totala kostnader för att sända SVT

(4 = 2 + 3)

Teracoms beräknade årliga vinst

(5 = 4 – 1)

Teracoms beräknade kumulerade vinst/förlust (6)

2002

485

480

160

640

- 155,00

- 155,00

2003

523

480

160

640

- 117,00

- 272,00

2004

556,46

480

160

640

-83,54

- 355,54

2005

591,79

480

160

640

-48,21

- 403,75

2006

256,19

240

160

400

- 143,81

- 547,56

2007

273,79

120

160

280

-6,21

- 553,77

2008

291,58

160

160

131,58

- 422,19

2009

309,57

160

160

149,57

- 272,61

2010

327,77

160

160

167,77

- 104,85

2011

346,16

160

160

186,16

81,31

2012

364,75

160

160

204,75

286,06

2013

383,55

160

160

223,55

509,61

5.2   Den statliga garantin till förmån för Teracom

| (49) | Utifrån information som fanns tillgänglig när beslutet att inleda förfarandet fattades hade kommissionen skäl att misstänka att en kreditgaranti utfärdats till Teracom, eller åtminstone ställdes till Teracoms förfogande. |
| --- | --- |

(49)

Utifrån information som fanns tillgänglig när beslutet att inleda förfarandet fattades hade kommissionen skäl att misstänka att en kreditgaranti utfärdats till Teracom, eller åtminstone ställdes till Teracoms förfogande.

| (50) | Under 2001 var prognosen för Teracoms solvens inte så gynnsam av skäl som närmast stod i samband med Teracoms investeringar i marksänd digital-tv, och det förväntades att solvensen skulle fortsätta försämras (58). Det fanns därför en allvarlig risk för att Teracom inte bara skulle få svårigheter att fullgöra sina förpliktelser enligt avtalen om att sända SVT och TV4:s program, utan också sakna resurser att bygga ut och driva det digitala marknätet som helhet. Dessutom fanns det en risk för att Teracom inte skulle kunna fullgöra sina förpliktelser gentemot sina fordringshavare. |
| --- | --- |

(50)

Under 2001 var prognosen för Teracoms solvens inte så gynnsam av skäl som närmast stod i samband med Teracoms investeringar i marksänd digital-tv, och det förväntades att solvensen skulle fortsätta försämras (58). Det fanns därför en allvarlig risk för att Teracom inte bara skulle få svårigheter att fullgöra sina förpliktelser enligt avtalen om att sända SVT och TV4:s program, utan också sakna resurser att bygga ut och driva det digitala marknätet som helhet. Dessutom fanns det en risk för att Teracom inte skulle kunna fullgöra sina förpliktelser gentemot sina fordringshavare.

| (51) | I en regeringsproposition från november 2001 rekommenderades det att en kreditgaranti på högst 2 miljarder kronor (cirka 210 miljoner euro) skulle utfärdas till Teracom. Teracom skulle debiteras en avgift för att täcka risker och administrativa kostnader i samband med utfärdandet av garantin, och garantin var tidsbegränsad (59). Förslaget godkändes av riksdagen i februari 2002 (60). Enligt information som kommissionen hade tillgång till när beslutet att inleda förfarandet fattades, beslutade regeringen att utfärda en kreditgaranti till Teracom efter det att förslaget godkänts. |
| --- | --- |

(51)

I en regeringsproposition från november 2001 rekommenderades det att en kreditgaranti på högst 2 miljarder kronor (cirka 210 miljoner euro) skulle utfärdas till Teracom. Teracom skulle debiteras en avgift för att täcka risker och administrativa kostnader i samband med utfärdandet av garantin, och garantin var tidsbegränsad (59). Förslaget godkändes av riksdagen i februari 2002 (60). Enligt information som kommissionen hade tillgång till när beslutet att inleda förfarandet fattades, beslutade regeringen att utfärda en kreditgaranti till Teracom efter det att förslaget godkänts.

| (52) | Kommissionen har förklarat tillämpningen av artikel 87.1 i EG-fördraget på kreditgarantier som beviljas av en medlemsstat i sitt tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier (tillkännagivandet om statliga garantier) (61). Enligt avsnitt 4 i tillkännagivandet om statliga garantier garanterar bara uppfyllandet av vissa villkor att en individuell statlig garanti inte utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 (62). |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen har förklarat tillämpningen av artikel 87.1 i EG-fördraget på kreditgarantier som beviljas av en medlemsstat i sitt tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier (tillkännagivandet om statliga garantier) (61). Enligt avsnitt 4 i tillkännagivandet om statliga garantier garanterar bara uppfyllandet av vissa villkor att en individuell statlig garanti inte utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 (62).

| (53) | Med beaktande av bakgrunden till kreditgarantin och skälen till beslutet att ställa en garanti, enligt vad som förklaras i beslutet att inleda förfarandet (Teracoms dåliga finansiella ställning och allt sämre solvens), hade kommissionen anledning att tro att villkoren i avsnitt 4 i tillkännagivandet om statliga garantier kanske inte var uppfyllda och att den statliga garantin utgjorde statligt stöd till Teracom. |
| --- | --- |

(53)

Med beaktande av bakgrunden till kreditgarantin och skälen till beslutet att ställa en garanti, enligt vad som förklaras i beslutet att inleda förfarandet (Teracoms dåliga finansiella ställning och allt sämre solvens), hade kommissionen anledning att tro att villkoren i avsnitt 4 i tillkännagivandet om statliga garantier kanske inte var uppfyllda och att den statliga garantin utgjorde statligt stöd till Teracom.

5.3   Kapitaltillskottet

| (54) | Utifrån den information om Teracoms finansiella ställning som fanns tillgänglig när beslutet att inleda förfarandet fattades, kunde kommissionen inte utesluta att det villkorade aktieägartillskottet i form av ett kapitaltillskott utgjorde statligt stöd till Teracom. |
| --- | --- |

(54)

Utifrån den information om Teracoms finansiella ställning som fanns tillgänglig när beslutet att inleda förfarandet fattades, kunde kommissionen inte utesluta att det villkorade aktieägartillskottet i form av ett kapitaltillskott utgjorde statligt stöd till Teracom.

| (55) | Teracom hade visserligen inlett en omorganisation av hela företagskoncernens verksamhet under 2002 för att förbättra sin finansiella ställning (63) och försäljningsprognoserna förbättrades, men Teracom gjorde ändå förlust och företagets solvens fortsatte att försämras (64). Enligt den information som kommissionen hade tillgång till när beslutet att inleda förfarandet fattades låg Teracoms solvensgrad på 20 % i slutet av 2002, medan dess långivare krävde en solvensgrad på 25 % (enligt kommissionens information hade koncernen uppenbarligen en solvensnivå på 30 %) (65). Både Teracom och dess långivare begärde därför att Teracom skulle beviljas ett kapitaltillskott (66). |
| --- | --- |

(55)

Teracom hade visserligen inlett en omorganisation av hela företagskoncernens verksamhet under 2002 för att förbättra sin finansiella ställning (63) och försäljningsprognoserna förbättrades, men Teracom gjorde ändå förlust och företagets solvens fortsatte att försämras (64). Enligt den information som kommissionen hade tillgång till när beslutet att inleda förfarandet fattades låg Teracoms solvensgrad på 20 % i slutet av 2002, medan dess långivare krävde en solvensgrad på 25 % (enligt kommissionens information hade koncernen uppenbarligen en solvensnivå på 30 %) (65). Både Teracom och dess långivare begärde därför att Teracom skulle beviljas ett kapitaltillskott (66).

| (56) | Enligt kommissionens information konstaterade regeringen att Teracoms prekära finansiella läge var tillfälligt, och orsakat av höga investerings- och driftskostnader, och att Teracom på lång sikt skulle bli ett lönsamt företag med en stark ställning på marknaden och utgöra en seriös affärsmodell. I mars 2003 föreslog regeringen att riksdagen skulle godkänna att den beviljade Teracom ett villkorat aktieägartillskott i form av ett kapitaltillskott som uppgick till cirka 500 miljoner kronor (cirka 52,5 miljoner euro) (67). Sedan riksdagen gett sitt godkännande i maj 2003 och ett avtal med Teracom undertecknats i juni 2003 beviljade staten Teracom ett bidrag i form av ett villkorat aktieägartillskott. |
| --- | --- |

(56)

Enligt kommissionens information konstaterade regeringen att Teracoms prekära finansiella läge var tillfälligt, och orsakat av höga investerings- och driftskostnader, och att Teracom på lång sikt skulle bli ett lönsamt företag med en stark ställning på marknaden och utgöra en seriös affärsmodell. I mars 2003 föreslog regeringen att riksdagen skulle godkänna att den beviljade Teracom ett villkorat aktieägartillskott i form av ett kapitaltillskott som uppgick till cirka 500 miljoner kronor (cirka 52,5 miljoner euro) (67). Sedan riksdagen gett sitt godkännande i maj 2003 och ett avtal med Teracom undertecknats i juni 2003 beviljade staten Teracom ett bidrag i form av ett villkorat aktieägartillskott.

| (57) | I mars 2003, innan förslaget antogs, underättade regeringen kommissionen om sin avsikt att lägga fram ett förslag för riksdagen om kapitaltillskottet. Enligt regeringen var det dock inte fråga om en formell anmälan till kommissionen (68). |
| --- | --- |

(57)

I mars 2003, innan förslaget antogs, underättade regeringen kommissionen om sin avsikt att lägga fram ett förslag för riksdagen om kapitaltillskottet. Enligt regeringen var det dock inte fråga om en formell anmälan till kommissionen (68).

| (58) | Det framgick dock av den information som kommissionen hade tillgång till att Teracoms solvensgrad var lägre än minimikravet 25 %. Det fick kommissionen att dra slutsatsen att transaktionen kanske inte genomförts på samma villkor som på den privata kreditmarknaden (dvs. att en privat långivare skulle ha fattat samma beslut att ge Teracom ett kapitaltillskott). Kommissionen kunde därför inte utesluta att kapitaltillskottet utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(58)

Det framgick dock av den information som kommissionen hade tillgång till att Teracoms solvensgrad var lägre än minimikravet 25 %. Det fick kommissionen att dra slutsatsen att transaktionen kanske inte genomförts på samma villkor som på den privata kreditmarknaden (dvs. att en privat långivare skulle ha fattat samma beslut att ge Teracom ett kapitaltillskott). Kommissionen kunde därför inte utesluta att kapitaltillskottet utgjorde statligt stöd.

5.4   Skäl till att det formella granskningsförfarandet inleddes

| (59) | Det framgick av den information som kommissionen hade tillgång till när förfarandet inleddes att det inte kunde uteslutas att samtliga tre påstådda stödåtgärder uppfyllde villkoren i artikel 87.1 i EG-fördraget och därför utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(59)

Det framgick av den information som kommissionen hade tillgång till när förfarandet inleddes att det inte kunde uteslutas att samtliga tre påstådda stödåtgärder uppfyllde villkoren i artikel 87.1 i EG-fördraget och därför utgjorde statligt stöd.

| (60) | När beslutet att inleda förfarandet fattades hade kommissionen dessutom inte tillgång till någon information som skulle ha visat att stödet var förenligt med EG-fördraget. Inget av undantagen i artiklarna 87.2, 87.3 eller 86.2 föreföll tillämpliga och det var ett problem att Sverige verkade ha försummat att iaktta principen om teknisk neutralitet under digitaliseringsprocessen. |
| --- | --- |

(60)

När beslutet att inleda förfarandet fattades hade kommissionen dessutom inte tillgång till någon information som skulle ha visat att stödet var förenligt med EG-fördraget. Inget av undantagen i artiklarna 87.2, 87.3 eller 86.2 föreföll tillämpliga och det var ett problem att Sverige verkade ha försummat att iaktta principen om teknisk neutralitet under digitaliseringsprocessen.

| (61) | Kommissionen inledde därför ett formellt granskningsförfarande för att ge Sverige och berörda parter möjlighet att inkomma med synpunkter på kommissionens preliminära bedömning i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen inledde därför ett formellt granskningsförfarande för att ge Sverige och berörda parter möjlighet att inkomma med synpunkter på kommissionens preliminära bedömning i beslutet att inleda förfarandet.

6.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

6.1   B2 Bredband AB (”B2”)

| (62) | B2 instämmer i alla påståenden i beslutet att inleda förfarandet. Enligt B2 kan de förmåner som beviljats Teracom snedvrida konkurrensen inte bara på marknaden för digitala satellitsändningar utan också för digitala kabelsändningar. På bredbandsmarknaden kommer multicast-tv att bli en stor produkt under de närmaste åren (69). |
| --- | --- |

(62)

B2 instämmer i alla påståenden i beslutet att inleda förfarandet. Enligt B2 kan de förmåner som beviljats Teracom snedvrida konkurrensen inte bara på marknaden för digitala satellitsändningar utan också för digitala kabelsändningar. På bredbandsmarknaden kommer multicast-tv att bli en stor produkt under de närmaste åren (69).

6.2   ECCA

| (63) | ECCA har inga särskilda synpunkter på informationen i beslutet att inleda förfarandet men välkomnar kommissionens utredning av digitala marksändningstjänster i Sverige. Den välkomnas i synnerhet därför att flera medlemsstater vidtar åtgärder för att finansiera ny infrastruktur och då särskilt nätverk och tjänster för digitala marksändningar. Enligt ECCA påverkar denna policy redan kundernas beteende i förhållande till kabeltjänster. |
| --- | --- |

(63)

ECCA har inga särskilda synpunkter på informationen i beslutet att inleda förfarandet men välkomnar kommissionens utredning av digitala marksändningstjänster i Sverige. Den välkomnas i synnerhet därför att flera medlemsstater vidtar åtgärder för att finansiera ny infrastruktur och då särskilt nätverk och tjänster för digitala marksändningar. Enligt ECCA påverkar denna policy redan kundernas beteende i förhållande till kabeltjänster.

| (64) | Dessutom hävdar ECCA att de förfaranden och villkor som nationella och regionala myndigheter beviljar dessa plattformar är diskriminerande och leder till att andra plattformsoperatörer får en konkurrensnackdel. Enligt ECCA är kapitalinvesterare motvilliga att investera i infrastruktur om det är sannolikt att myndigheterna kommer att stödja inrättandet av en konkurrerande infrastruktur som kan erbjuda samma typer av tjänster till ett subventionerat pris. Det skulle kunna få mycket negativa effekter på tillgången till finansiering som är nödvändig för att konsolidera denna kabelbransch, uppgradera nätverk och lansera nya tjänster (70). |
| --- | --- |

(64)

Dessutom hävdar ECCA att de förfaranden och villkor som nationella och regionala myndigheter beviljar dessa plattformar är diskriminerande och leder till att andra plattformsoperatörer får en konkurrensnackdel. Enligt ECCA är kapitalinvesterare motvilliga att investera i infrastruktur om det är sannolikt att myndigheterna kommer att stödja inrättandet av en konkurrerande infrastruktur som kan erbjuda samma typer av tjänster till ett subventionerat pris. Det skulle kunna få mycket negativa effekter på tillgången till finansiering som är nödvändig för att konsolidera denna kabelbransch, uppgradera nätverk och lansera nya tjänster (70).

6.3   ESOA

| (65) | Enligt ESOA beviljar de svenska myndigheterna olagligt statligt stöd till Teracom. Effekten av stödet är att det främjar den markbundna tekniska lösningen på bekostnad av andra lösningar som kabel och satellit, vilket snedvrider konkurrensen därför att statligt stöd gör det möjligt för Teracom att minska sina kostnader och underskrida normala marknadspriser. |
| --- | --- |

(65)

Enligt ESOA beviljar de svenska myndigheterna olagligt statligt stöd till Teracom. Effekten av stödet är att det främjar den markbundna tekniska lösningen på bekostnad av andra lösningar som kabel och satellit, vilket snedvrider konkurrensen därför att statligt stöd gör det möjligt för Teracom att minska sina kostnader och underskrida normala marknadspriser.

| (66) | Enligt ESOA kräver driften av satelliter för digitala tv-sändningar stora investeringar. På en marknad som inte är snedvriden är satelliterna dock starka konkurrenter till markbundna digitala lösningar (även kabel). Med tanke på att övergången från analog till digital överföring pågår i hela EU är ESOA bekymrat över att liknande ingripanden som i Sverige kan förekomma också i andra länder (71). |
| --- | --- |

(66)

Enligt ESOA kräver driften av satelliter för digitala tv-sändningar stora investeringar. På en marknad som inte är snedvriden är satelliterna dock starka konkurrenter till markbundna digitala lösningar (även kabel). Med tanke på att övergången från analog till digital överföring pågår i hela EU är ESOA bekymrat över att liknande ingripanden som i Sverige kan förekomma också i andra länder (71).

6.4   NSAB

| (67) | NSAB vidhåller sina argument från sitt klagomål och från kompletterande inlagor, och instämmer i de påståenden som görs i beslutet att inleda förfarandet. NSAB betvivlar dock att de siffror som de svenska myndigheterna lämnat i sitt svar på beslutet att inleda förfarandet motsvarar alla SVT:s betalningar till Teracom och att de ger en rättvis och korrekt bild av de belopp som verkligen betalats. NSAB uppmanar därför kommissionen att begära ytterligare upplysningar och förklaringar av regeringen. |
| --- | --- |

(67)

NSAB vidhåller sina argument från sitt klagomål och från kompletterande inlagor, och instämmer i de påståenden som görs i beslutet att inleda förfarandet. NSAB betvivlar dock att de siffror som de svenska myndigheterna lämnat i sitt svar på beslutet att inleda förfarandet motsvarar alla SVT:s betalningar till Teracom och att de ger en rättvis och korrekt bild av de belopp som verkligen betalats. NSAB uppmanar därför kommissionen att begära ytterligare upplysningar och förklaringar av regeringen.

| (68) | När det gäller regeringens argument till förmån för digitala marksändningar i motsats till digitala satellitsändningar konstaterar NSAB att det i vissa grannländer är relativt få hushåll som inte kan ta emot satellitsändningar. Dessutom påpekar NSAB att i länder som exempelvis Finland har 10 % av hushållen mottagningssvårigheter också i områden där det digitala marknätet har en tillräcklig täckning. NSAB konstaterar vidare att enligt BBC i Storbritannien kan 25 % av hushållen inte titta på marksänd digital-tv på grund av dåliga antenninstallationer. |
| --- | --- |

(68)

När det gäller regeringens argument till förmån för digitala marksändningar i motsats till digitala satellitsändningar konstaterar NSAB att det i vissa grannländer är relativt få hushåll som inte kan ta emot satellitsändningar. Dessutom påpekar NSAB att i länder som exempelvis Finland har 10 % av hushållen mottagningssvårigheter också i områden där det digitala marknätet har en tillräcklig täckning. NSAB konstaterar vidare att enligt BBC i Storbritannien kan 25 % av hushållen inte titta på marksänd digital-tv på grund av dåliga antenninstallationer.

| (69) | Slutligen tvivlar NSAB på att rapporten från Öhrlings PriceWaterhouseCoopers (PWC) om kapitaltillskottet till Teracom-koncernen är opartisk. NSAB gör också gällande att rapportens affärsprognos för Teracom grundar sig på vissa alltför optimistiska antaganden, till exempel om det förväntade antalet abonnenter (72). |
| --- | --- |

(69)

Slutligen tvivlar NSAB på att rapporten från Öhrlings PriceWaterhouseCoopers (PWC) om kapitaltillskottet till Teracom-koncernen är opartisk. NSAB gör också gällande att rapportens affärsprognos för Teracom grundar sig på vissa alltför optimistiska antaganden, till exempel om det förväntade antalet abonnenter (72).

6.5   Telenor Broadcast

| (70) | Telenor Broadcast har ingen åsikt om huruvida de påstådda åtgärderna i detta ärende utgör statligt stöd. Däremot betonar företaget att stöd som beviljas plattformen för digitala marksändningar ger andra plattformsoperatörer en konkurrensnackdel både på distributionsmarknaderna, där tv-tjänster tillhandahålls konsumenterna, och på sändningsmarknaderna, där infrastrukturkapacitet för sändning tillhandahålls programföretagen. |
| --- | --- |

(70)

Telenor Broadcast har ingen åsikt om huruvida de påstådda åtgärderna i detta ärende utgör statligt stöd. Däremot betonar företaget att stöd som beviljas plattformen för digitala marksändningar ger andra plattformsoperatörer en konkurrensnackdel både på distributionsmarknaderna, där tv-tjänster tillhandahålls konsumenterna, och på sändningsmarknaderna, där infrastrukturkapacitet för sändning tillhandahålls programföretagen.

| (71) | Teracom (inklusive Boxer) levererar både sändningstjänster till programföretag och tv-tjänster till konsumenter och kommer att kunna använda det statliga stödet till att subventionera båda verksamheterna. I det senare marknadsledet för tv-distribution kan detta göras antingen genom att tv-tjänsterna erbjuds till lägre priser eller genom att fler digitalboxar erbjuds än vad som vore ekonomiskt lönsamt utan statligt stöd. Enligt Telenor Broadcast har detta en avgörande betydelse i det här utvecklingsstadiet på väg mot en enda marknad för alla plattformar. |
| --- | --- |

(71)

Teracom (inklusive Boxer) levererar både sändningstjänster till programföretag och tv-tjänster till konsumenter och kommer att kunna använda det statliga stödet till att subventionera båda verksamheterna. I det senare marknadsledet för tv-distribution kan detta göras antingen genom att tv-tjänsterna erbjuds till lägre priser eller genom att fler digitalboxar erbjuds än vad som vore ekonomiskt lönsamt utan statligt stöd. Enligt Telenor Broadcast har detta en avgörande betydelse i det här utvecklingsstadiet på väg mot en enda marknad för alla plattformar.

| (72) | Telenor Broadcast väcker också frågan om SVT:s skyldighet att nå ut till 99,8 % av Sveriges befolkning via det markbundna nätet i sig utgör statligt stöd och ifrågasätter om marksändningar är det mest kostnadseffektiva sättet att distribuera television (73). |
| --- | --- |

(72)

Telenor Broadcast väcker också frågan om SVT:s skyldighet att nå ut till 99,8 % av Sveriges befolkning via det markbundna nätet i sig utgör statligt stöd och ifrågasätter om marksändningar är det mest kostnadseffektiva sättet att distribuera television (73).

6.6   TeliaSonera

| (73) | TeliaSonera har ingen åsikt om huruvida de påstådda åtgärderna i detta ärende är förenliga med EG-fördraget. TeliaSonera betonar dock vikten av konkurrensneutralitet mellan olika tekniska infrastrukturer på marknaden för tv-distribution (74). |
| --- | --- |

(73)

TeliaSonera har ingen åsikt om huruvida de påstådda åtgärderna i detta ärende är förenliga med EG-fördraget. TeliaSonera betonar dock vikten av konkurrensneutralitet mellan olika tekniska infrastrukturer på marknaden för tv-distribution (74).

6.7   UGC

| (74) | UGC har ingen åsikt om huruvida de påstådda åtgärderna i detta ärende är förenliga med EG-fördraget. Samtidigt uttalar UGC dock sitt starka stöd för kommissionens undersökning. UGC hävdar vidare att statligt sponsrad konkurrens bara kan snedvrida marknaden. Enligt UGC är hänvisningen till allmänintresse ingen grund för statliga ingripanden när det gäller att bygga ut marksänd digital-tv. Om det ligger i allmänhetens intresse att digital television tillhandahålls finns det många alternativa infrastrukturer som kan användas för ändamålet (75). |
| --- | --- |

(74)

UGC har ingen åsikt om huruvida de påstådda åtgärderna i detta ärende är förenliga med EG-fördraget. Samtidigt uttalar UGC dock sitt starka stöd för kommissionens undersökning. UGC hävdar vidare att statligt sponsrad konkurrens bara kan snedvrida marknaden. Enligt UGC är hänvisningen till allmänintresse ingen grund för statliga ingripanden när det gäller att bygga ut marksänd digital-tv. Om det ligger i allmänhetens intresse att digital television tillhandahålls finns det många alternativa infrastrukturer som kan användas för ändamålet (75).

6.8   Viasat

| (75) | Viasat välkomnar kommissionens undersökning och anser att det framgår tydligt av beslutet att inleda förfarandet att Teracom (inklusive Boxer) har fått betydande finansiering i form av statliga medel som utgör olagligt statligt stöd. Viasat instämmer fullständigt i slutsatserna i beslutet att inleda förfarandet. Enligt Viasat är satellitöverföringar en mycket mer kostnadseffektiv distributionsplattform och regeringens val att stödja marknätet kommer att leda till minskade valmöjligheter för konsumenterna och lägre kvalitet på de produkter som står till buds. |
| --- | --- |

(75)

Viasat välkomnar kommissionens undersökning och anser att det framgår tydligt av beslutet att inleda förfarandet att Teracom (inklusive Boxer) har fått betydande finansiering i form av statliga medel som utgör olagligt statligt stöd. Viasat instämmer fullständigt i slutsatserna i beslutet att inleda förfarandet. Enligt Viasat är satellitöverföringar en mycket mer kostnadseffektiv distributionsplattform och regeringens val att stödja marknätet kommer att leda till minskade valmöjligheter för konsumenterna och lägre kvalitet på de produkter som står till buds.

| (76) | Viasat tillägger att Boxer också har dragit nytta av ytterligare statligt stöd inte bara via Teracom utan också direkt från SVT. Till skillnad från distributörer av satellitsändningar (inklusive Viasat) behöver Boxer inte betala någon avgift för distributionsrättigheterna till SVT:s program (76). |
| --- | --- |

(76)

Viasat tillägger att Boxer också har dragit nytta av ytterligare statligt stöd inte bara via Teracom utan också direkt från SVT. Till skillnad från distributörer av satellitsändningar (inklusive Viasat) behöver Boxer inte betala någon avgift för distributionsrättigheterna till SVT:s program (76).

7.   SVERIGES SYNPUNKTER

| (77) | I sitt svar av den 29 oktober anser regeringen att det inte förekommit något stöd till Teracom i strid med Sveriges skyldigheter enligt EG-fördraget. Regeringen påstår att beslutet att inleda förfarandet byggde på ofullständig och ofta felaktig information. |
| --- | --- |

(77)

I sitt svar av den 29 oktober anser regeringen att det inte förekommit något stöd till Teracom i strid med Sveriges skyldigheter enligt EG-fördraget. Regeringen påstår att beslutet att inleda förfarandet byggde på ofullständig och ofta felaktig information.

7.1   Påståendet att SVT betalat orimligt stora överföringsavgifter till Teracom

| (78) | Enligt regeringen har SVT inte betalat och kommer inte att betala oskäligt höga avgifter till Teracom för överföringstjänster över det analoga och det digitala marknätet. Dessutom hävdar regeringen att kommissionens bedömning i beslutet att inleda förfarandet grundade sig på felaktiga uppgifter. |
| --- | --- |

(78)

Enligt regeringen har SVT inte betalat och kommer inte att betala oskäligt höga avgifter till Teracom för överföringstjänster över det analoga och det digitala marknätet. Dessutom hävdar regeringen att kommissionens bedömning i beslutet att inleda förfarandet grundade sig på felaktiga uppgifter.

| (79) | I beslutet att inleda förfarandet tittar kommissionen för det första på Teracoms kostnader för det digitala marknätet (kolumn 3 i tabell 2) exklusive mervärdesskatt trots att samtliga övriga siffror i samma tabell inkluderar mervärdesskatt. Enligt regeringen bör alla sifferuppgifter anges utan mervärdesskatt för att vara jämförbara (77). I tabell 3 nedan återges den aktuella tabellen från beslutet att inleda förfarandet minus mervärdesskatt. Enligt de korrigerade siffrorna kommer Teracoms ackumulerade vinst till år 2013 att vara betydligt lägre (23,7 miljoner kronor) än det belopp som anges i beslutet att inleda förfarandet (509,61 miljoner kronor).
  Tabell 3:
  SVT:s betalningar av överföringsavgifter 2002 till 2013
  (exklusive mervärdesskatt)











  År | Betalningar från SVT till Teracom
  exkl. moms (1) | Teracoms kostnader för att sända SVT analogt
  exkl. moms (2) | Teracoms kostnader för att sända SVT digitalt
  (3) | Teracoms totala kostnader för att sända SVT
  exkl. moms (4 = 2 + 3) | Teracoms beräknade årliga vinst
  /förlust(5 = 4 – 1) | Teracoms beräknade ackumulerade årliga vinst
  /förlust(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 388,0 | 384 | 160 | 544 | - 156,0 | - 156,0 |
| 2003 | 418,4 | 384 | 160 | 544 | - 125,6 | - 281,6 |
| 2004 | 445,2 | 384 | 160 | 544 | -98,8 | - 380,4 |
| 2005 | 473,4 | 384 | 160 | 544 | -70,6 | - 451,0 |
| 2006 | 205,0 | 192 | 160 | 352 | - 147,1 | - 598,1 |
| 2007 | 219,0 | 96 | 160 | 256 | -37,0 | - 635,0 |
| 2008 | 233,3 | | 160 | 160 | 73,3 | - 561,8 |
| 2009 | 247,7 | | 160 | 160 | 87,7 | - 474,1 |
| 2010 | 262,2 | | 160 | 160 | 102,2 | - 371,9 |
| 2011 | 276,9 | | 160 | 160 | 116,9 | - 255,0 |
| 2012 | 291,8 | | 160 | 160 | 131,8 | - 123,2 |
| 2013 | 306,8 | | 160 | 160 | 146,8 | 23,7 |
| Källa: Svaret av den 29 oktober, s. 25. Observera dock att tabellen fortfarande innehåller några fel som förklaras och rättas till i tabell 4 nedan. |

(79)

I beslutet att inleda förfarandet tittar kommissionen för det första på Teracoms kostnader för det digitala marknätet (kolumn 3 i tabell 2) exklusive mervärdesskatt trots att samtliga övriga siffror i samma tabell inkluderar mervärdesskatt. Enligt regeringen bör alla sifferuppgifter anges utan mervärdesskatt för att vara jämförbara (77). I tabell 3 nedan återges den aktuella tabellen från beslutet att inleda förfarandet minus mervärdesskatt. Enligt de korrigerade siffrorna kommer Teracoms ackumulerade vinst till år 2013 att vara betydligt lägre (23,7 miljoner kronor) än det belopp som anges i beslutet att inleda förfarandet (509,61 miljoner kronor).

Tabell 3:

SVT:s betalningar av överföringsavgifter 2002 till 2013

(exklusive mervärdesskatt)

År

Betalningar från SVT till Teracom

exkl. moms (1)

Teracoms kostnader för att sända SVT analogt

exkl. moms (2)

Teracoms kostnader för att sända SVT digitalt

(3)

Teracoms totala kostnader för att sända SVT

exkl. moms (4 = 2 + 3)

Teracoms beräknade årliga vinst

/förlust(5 = 4 – 1)

Teracoms beräknade ackumulerade årliga vinst

/förlust(6)

2002

388,0

384

160

544

- 156,0

- 156,0

2003

418,4

384

160

544

- 125,6

- 281,6

2004

445,2

384

160

544

-98,8

- 380,4

2005

473,4

384

160

544

-70,6

- 451,0

2006

205,0

192

160

352

- 147,1

- 598,1

2007

219,0

96

160

256

-37,0

- 635,0

2008

233,3

160

160

73,3

- 561,8

2009

247,7

160

160

87,7

- 474,1

2010

262,2

160

160

102,2

- 371,9

2011

276,9

160

160

116,9

- 255,0

2012

291,8

160

160

131,8

- 123,2

2013

306,8

160

160

146,8

23,7

Källa: Svaret av den 29 oktober, s. 25. Observera dock att tabellen fortfarande innehåller några fel som förklaras och rättas till i tabell 4 nedan.

| (80) | För det andra vidhåller regeringen att kommissionens beslut att inleda förfarandet bygger på uppskattningar av Teracoms kostnader för att sända SVT som gjordes så tidigt som 2001 (se kolumnerna 3 och 4 i tabell 4 respektive tabell 3). Enligt regeringen har Teracoms faktiska kostnader avvikit stort från dessa uppskattningar (se tabell 4) och till stöd för sitt påstående lade regeringen fram korrekta siffror. Skillnaden är mest framträdande för Teracoms kostnader för det digitala marknätet, där kostnaderna ursprungligen beräknades till 160 miljoner kronor per år. Beräkningen grundade sig på en täckningsgrad på 98 % för det digitala nätverket och på att nätverket skulle vara i full funktion från och med 2002, vilket även omfattade till exempel regional nedbrytbarhet av överföringssignaler samt säkerhetsåtgärder (78). Det digitala marknätet byggdes dock ut i den här omfattningen först under 2005 och först det året började Teracoms kostnader för att sända SVT över den digitala plattformen motsvara de ursprungliga beräkningarna (se tabell 4 nedan). De siffror som visar Teracoms faktiska kostnader avspeglar också det problem kommissionen pekade på i beslutet att inleda förfarandet: att kostnaderna för att sända SVT var lägre än 160 miljoner kronor under den första utbyggnadsfasen (79). |
| --- | --- |

(80)

För det andra vidhåller regeringen att kommissionens beslut att inleda förfarandet bygger på uppskattningar av Teracoms kostnader för att sända SVT som gjordes så tidigt som 2001 (se kolumnerna 3 och 4 i tabell 4 respektive tabell 3). Enligt regeringen har Teracoms faktiska kostnader avvikit stort från dessa uppskattningar (se tabell 4) och till stöd för sitt påstående lade regeringen fram korrekta siffror. Skillnaden är mest framträdande för Teracoms kostnader för det digitala marknätet, där kostnaderna ursprungligen beräknades till 160 miljoner kronor per år. Beräkningen grundade sig på en täckningsgrad på 98 % för det digitala nätverket och på att nätverket skulle vara i full funktion från och med 2002, vilket även omfattade till exempel regional nedbrytbarhet av överföringssignaler samt säkerhetsåtgärder (78). Det digitala marknätet byggdes dock ut i den här omfattningen först under 2005 och först det året började Teracoms kostnader för att sända SVT över den digitala plattformen motsvara de ursprungliga beräkningarna (se tabell 4 nedan). De siffror som visar Teracoms faktiska kostnader avspeglar också det problem kommissionen pekade på i beslutet att inleda förfarandet: att kostnaderna för att sända SVT var lägre än 160 miljoner kronor under den första utbyggnadsfasen (79).

| (81) | För det tredje påpekade regeringen att SVT:s betalning av överföringsavgifter till Teracom enligt beslutet att inleda förfarandet (kolumn 1 i tabell 2 och tabell 3) inte motsvarar de betalningar SVT faktiskt har gjort utan avser de medel som skulle föras över från distributionskontot till SVT. Dessa medel stod till SVT:s förfogande för att betala marksändningar, men SVT hade ingen skyldighet att använda dessa medel enbart för detta ändamål (80). Regeringen påpekade också för kommissionen att till skillnad från vad som ursprungligen planerades är det meningen att SVT år 2006 skall få 384 miljoner kronor (exklusive mervärdesskatt) från distributionskontot i stället för de 205 miljoner kronor (exklusive mervärdesskatt) som beräknades i beslutet att inleda förfarandet (81). |
| --- | --- |

(81)

För det tredje påpekade regeringen att SVT:s betalning av överföringsavgifter till Teracom enligt beslutet att inleda förfarandet (kolumn 1 i tabell 2 och tabell 3) inte motsvarar de betalningar SVT faktiskt har gjort utan avser de medel som skulle föras över från distributionskontot till SVT. Dessa medel stod till SVT:s förfogande för att betala marksändningar, men SVT hade ingen skyldighet att använda dessa medel enbart för detta ändamål (80). Regeringen påpekade också för kommissionen att till skillnad från vad som ursprungligen planerades är det meningen att SVT år 2006 skall få 384 miljoner kronor (exklusive mervärdesskatt) från distributionskontot i stället för de 205 miljoner kronor (exklusive mervärdesskatt) som beräknades i beslutet att inleda förfarandet (81).

| (82) | Tabell 4 visar SVT:s faktiska betalningar till Teracom (kolumnerna 1a till 1c) och Teracoms faktiska kostnader för att sända SVT (kolumnerna 2 till 4) för perioden 1999 till 2006 (82). Tabellen omfattar åren 1999, 2000 och 2001 utöver den period som omfattas av beslutet att inleda förfarandet. Enligt regeringen gör dessa sifferuppgifter det möjligt för kommissionen att verifiera att SVT inte har betalat oskäligt höga avgifter till Teracom under hela perioden efter lanseringen av det digitala marknätet i april 1999. Informationen om åren 1999 till 2001 skingrar också den oklarhet kommissionen påpekade i beslutet att inleda förfarandet (83), nämligen att SVT fick extra medel under den första utbyggnadsfasen av det digitala marknätet (från 1997 till 2001), dvs. innan distributionskontot skapades. Regeringen klargjorde att SVT under denna period fick sammanlagt 300,3 miljoner kronor för teknisk förnyelse, varav [...] miljoner kronor användes till digital marksändning ([...] miljoner kronor år 2000 och [...] miljoner kronor år 2001). Dessa siffror ingår i tabell 4 (kolumn 1 b) och beaktas vid beräkningen av Teracoms vinst och förlust i dess affärer med SVT. |
| --- | --- |

(82)

Tabell 4 visar SVT:s faktiska betalningar till Teracom (kolumnerna 1a till 1c) och Teracoms faktiska kostnader för att sända SVT (kolumnerna 2 till 4) för perioden 1999 till 2006 (82). Tabellen omfattar åren 1999, 2000 och 2001 utöver den period som omfattas av beslutet att inleda förfarandet. Enligt regeringen gör dessa sifferuppgifter det möjligt för kommissionen att verifiera att SVT inte har betalat oskäligt höga avgifter till Teracom under hela perioden efter lanseringen av det digitala marknätet i april 1999. Informationen om åren 1999 till 2001 skingrar också den oklarhet kommissionen påpekade i beslutet att inleda förfarandet (83), nämligen att SVT fick extra medel under den första utbyggnadsfasen av det digitala marknätet (från 1997 till 2001), dvs. innan distributionskontot skapades. Regeringen klargjorde att SVT under denna period fick sammanlagt 300,3 miljoner kronor för teknisk förnyelse, varav [...] miljoner kronor användes till digital marksändning ([...] miljoner kronor år 2000 och [...] miljoner kronor år 2001). Dessa siffror ingår i tabell 4 (kolumn 1 b) och beaktas vid beräkningen av Teracoms vinst och förlust i dess affärer med SVT.

| (83) | Tabell 4 åskådliggör på grundval av Teracoms faktiska kostnader och avgifter Teracoms vinst eller förlust i dess affärer med SVT för varje år mellan 1999 och 2006 (kolumn 5). Det förefaller som om SVT:s totala betalningar för analog och digital överföring till Teracom (kolumn 1 c) varje år utom 2005 har varit lägre än Teracoms totala kostnader för att sända SVT (kolumn 4). Under perioden som helhet har sändningen av SVT i själva verket åsamkat Teracom en förlust på 149,5 miljoner kronor.
  Tabell 4:
  SVT:s faktiska överföringsavgifter och Teracoms faktiska överföringskostnader under perioden 1999 till 2006 (exklusive mervärdesskatt)













  År | SVT:s analoga avgifter
  (1a) | SVT:s digitala avgifter
  (1b) | SVT:s totala avgifter
  (1c) | Teracoms kostnader för att sända SVT analogt
  exkl. moms (2) | Teracoms kostnader för att sända SVT digitalt
  (3) | Teracoms totala kostnader för att sända SVT
  exkl. moms (4 = 2 + 3) | Teracoms årliga vinst
  /förlust(5 = 4–1c) | Teracoms ackumulerade årliga vinst
  /förlust(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -10,3 | -10,3 |
| 2000 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -31,8 | -42,1 |
| 2001 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -24,1 | -66,2 |
| 2002 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -18,9 | -85,1 |
| 2003 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | -3,6 | -88,7 |
| 2004 | [...]* | [...]* | (...) | (...) | (...) | (...) | -58,2 | - 146,9 |
| 2005 | [...]* | [...]* | (...) | (...) | (...) | (...) | 17,5 | - 129,4 |
| 2006 | [...]* | [...]* | (...) | (...) | (...) | (...) | -20,1 | - 149,5 |
| Källa: Bilaga 6 i svaret av den 20 mars, för uppgifter försedda med * se förklaring i fotnot 81. |

(83)

Tabell 4 åskådliggör på grundval av Teracoms faktiska kostnader och avgifter Teracoms vinst eller förlust i dess affärer med SVT för varje år mellan 1999 och 2006 (kolumn 5). Det förefaller som om SVT:s totala betalningar för analog och digital överföring till Teracom (kolumn 1 c) varje år utom 2005 har varit lägre än Teracoms totala kostnader för att sända SVT (kolumn 4). Under perioden som helhet har sändningen av SVT i själva verket åsamkat Teracom en förlust på 149,5 miljoner kronor.

Tabell 4:

SVT:s faktiska överföringsavgifter och Teracoms faktiska överföringskostnader under perioden 1999 till 2006 (exklusive mervärdesskatt)

År

SVT:s analoga avgifter

(1a)

SVT:s digitala avgifter

(1b)

SVT:s totala avgifter

(1c)

Teracoms kostnader för att sända SVT analogt

exkl. moms (2)

Teracoms kostnader för att sända SVT digitalt

(3)

Teracoms totala kostnader för att sända SVT

exkl. moms (4 = 2 + 3)

Teracoms årliga vinst

/förlust(5 = 4–1c)

Teracoms ackumulerade årliga vinst

/förlust(6)

1999

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-10,3

-10,3

2000

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-31,8

-42,1

2001

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-24,1

-66,2

2002

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-18,9

-85,1

2003

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

-3,6

-88,7

2004

[...]*

[...]*

(...)

(...)

(...)

(...)

-58,2

- 146,9

2005

[...]*

[...]*

(...)

(...)

(...)

(...)

17,5

- 129,4

2006

[...]*

[...]*

(...)

(...)

(...)

(...)

-20,1

- 149,5

Källa: Bilaga 6 i svaret av den 20 mars, för uppgifter försedda med * se förklaring i fotnot 81.

| (84) | Regeringen har förklarat för kommissionen varför Teracom gjorde förlust med sina SVT-sändningar under perioden 1999 till 2006. Förklaringarna var de följande: För det första baserades Teracoms prissättning på det verkliga antalet tittare (den s.k. penetrationsgraden), som var färre än väntat under den första utbyggnadsfasen. För det andra kunde Teracom i början inte ta ut överföringsavgifter som helt täckte kostnaderna, eftersom man ville uppmuntra programföretag att börja sända över det digitala marknätet. För det tredje omfattar Teracoms kostnader enligt tabell 4 underförstådda kostnader, t.ex. den avkastningsgrad ägaren kräver. Sådana underförstådda kostnader betraktas inte som förlust enligt redovisningsreglerna (84). |
| --- | --- |

(84)

Regeringen har förklarat för kommissionen varför Teracom gjorde förlust med sina SVT-sändningar under perioden 1999 till 2006. Förklaringarna var de följande: För det första baserades Teracoms prissättning på det verkliga antalet tittare (den s.k. penetrationsgraden), som var färre än väntat under den första utbyggnadsfasen. För det andra kunde Teracom i början inte ta ut överföringsavgifter som helt täckte kostnaderna, eftersom man ville uppmuntra programföretag att börja sända över det digitala marknätet. För det tredje omfattar Teracoms kostnader enligt tabell 4 underförstådda kostnader, t.ex. den avkastningsgrad ägaren kräver. Sådana underförstådda kostnader betraktas inte som förlust enligt redovisningsreglerna (84).

| (85) | Regeringen har också lämnat uppgifter om Teracoms faktiska priser och kostnader för att sända andra programföretag än SVT över det analoga och det digitala marknätet (85), särskilt kostnader och priser för Sveriges största kommersiella programföretag, TV4, som också är det enda andra programföretaget i det analoga marknätet. I den mån sifferuppgifterna pekar mot att SVT har betalat högre överföringsavgifter än TV4 kan dessa prisskillnader enligt regeringen förklaras med de särskilda krav som ställs på SVT:s sändningar, t.ex. att SVT har större täckning och högre kapacitetsutnyttjande, den regionala nedbrytbarheten av SVT:s överföringssignaler och säkerhetsåtgärder (86). |
| --- | --- |

(85)

Regeringen har också lämnat uppgifter om Teracoms faktiska priser och kostnader för att sända andra programföretag än SVT över det analoga och det digitala marknätet (85), särskilt kostnader och priser för Sveriges största kommersiella programföretag, TV4, som också är det enda andra programföretaget i det analoga marknätet. I den mån sifferuppgifterna pekar mot att SVT har betalat högre överföringsavgifter än TV4 kan dessa prisskillnader enligt regeringen förklaras med de särskilda krav som ställs på SVT:s sändningar, t.ex. att SVT har större täckning och högre kapacitetsutnyttjande, den regionala nedbrytbarheten av SVT:s överföringssignaler och säkerhetsåtgärder (86).

7.2   Påståendet att en kreditgaranti utfärdats till Teracom

| (86) | Enligt regeringen utfärdades aldrig någon kreditgaranti. Regeringen medger emellertid att riksdagen i februari 2002 antog ett beslut om att tillåta regeringen att utfärda en kreditgaranti (87). |
| --- | --- |

(86)

Enligt regeringen utfärdades aldrig någon kreditgaranti. Regeringen medger emellertid att riksdagen i februari 2002 antog ett beslut om att tillåta regeringen att utfärda en kreditgaranti (87).

| (87) | Som regeringen påpekat är det viktigt att notera att enligt Sveriges grundlag kan bara regeringen (och alltså inte riksdagen) ingå finansiella åtaganden gentemot tredje man (t.ex. Teracom) när det gäller medel som hör till statsbudgeten. Regeringen kan dock inte göra sådana åtaganden utan riksdagens förhandsgodkännande. Dessutom hade regeringen i detta fall begärt att Riksgäldskontoret skulle ges i uppdrag att utfärda garantin (88). |
| --- | --- |

(87)

Som regeringen påpekat är det viktigt att notera att enligt Sveriges grundlag kan bara regeringen (och alltså inte riksdagen) ingå finansiella åtaganden gentemot tredje man (t.ex. Teracom) när det gäller medel som hör till statsbudgeten. Regeringen kan dock inte göra sådana åtaganden utan riksdagens förhandsgodkännande. Dessutom hade regeringen i detta fall begärt att Riksgäldskontoret skulle ges i uppdrag att utfärda garantin (88).

| (88) | Regeringen har uppgett att den i juni 2002, när riksdagen gett sitt godkännande, genom beslut begärde att Riksgäldskontoret skulle utfärda en kreditgaranti till Teracom och besluta att ålägga Teracom en avgift med hänsyn till de risker som var förknippade med verksamheten och för att täcka de administrativa kostnaderna. Regeringen betonar dock att det i beslutet uttryckligen nämndes att Riksgäldskontoret måste beakta EG-reglerna om statligt stöd för att kunna konstatera om en kreditgaranti är förenlig med dessa regler och om inte, samla den information som behövs för en anmälan enligt artikel 88.3 i fördraget (89). Dessutom måste Riksgäldskontoret göra en riskbedömning av en eventuell statlig garanti. Viktigt är att kreditgarantin inte kunde utfärdas förrän Riksgäldskontoret fattat ett beslut om kreditgarantins storlek, löptiden och avgiftens storlek och förrän det fastställts att kreditgarantin inte strider mot EG-reglerna om statligt stöd (90). |
| --- | --- |

(88)

Regeringen har uppgett att den i juni 2002, när riksdagen gett sitt godkännande, genom beslut begärde att Riksgäldskontoret skulle utfärda en kreditgaranti till Teracom och besluta att ålägga Teracom en avgift med hänsyn till de risker som var förknippade med verksamheten och för att täcka de administrativa kostnaderna. Regeringen betonar dock att det i beslutet uttryckligen nämndes att Riksgäldskontoret måste beakta EG-reglerna om statligt stöd för att kunna konstatera om en kreditgaranti är förenlig med dessa regler och om inte, samla den information som behövs för en anmälan enligt artikel 88.3 i fördraget (89). Dessutom måste Riksgäldskontoret göra en riskbedömning av en eventuell statlig garanti. Viktigt är att kreditgarantin inte kunde utfärdas förrän Riksgäldskontoret fattat ett beslut om kreditgarantins storlek, löptiden och avgiftens storlek och förrän det fastställts att kreditgarantin inte strider mot EG-reglerna om statligt stöd (90).

| (89) | Riksgäldskontoret, som delvis stödde sig på en preliminär kreditvärdering som Standard & Poor’s gjorde mellan juli och september 2002 (91), kom fram till att de finansiella riskerna med att utfärda en kreditgaranti var alltför stora. Om en kreditgaranti utfärdades skulle det krävas en mycket hög avgift för att täcka riskerna. Dessutom fann Riksgäldskontoret att det inte kunde uteslutas att en statlig garanti kunde utgöra statligt stöd (92). Enligt regeringen vidtog den, Riksgäldskontoret eller Teracom inga åtgärder efter det att Riksgäldskontoret hade anmält sina synpunkter den 1 oktober 2002. |
| --- | --- |

(89)

Riksgäldskontoret, som delvis stödde sig på en preliminär kreditvärdering som Standard & Poor’s gjorde mellan juli och september 2002 (91), kom fram till att de finansiella riskerna med att utfärda en kreditgaranti var alltför stora. Om en kreditgaranti utfärdades skulle det krävas en mycket hög avgift för att täcka riskerna. Dessutom fann Riksgäldskontoret att det inte kunde uteslutas att en statlig garanti kunde utgöra statligt stöd (92). Enligt regeringen vidtog den, Riksgäldskontoret eller Teracom inga åtgärder efter det att Riksgäldskontoret hade anmält sina synpunkter den 1 oktober 2002.

7.3   Kapitaltillskott

| (90) | Enligt regeringen utgör det villkorade aktieägartillskottet i form av ett kapitaltillskott inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(90)

Enligt regeringen utgör det villkorade aktieägartillskottet i form av ett kapitaltillskott inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (91) | Regeringen konstaterar för det första att beslutet att inleda förfarandet delvis bygger på felaktig information, som får Teracoms ekonomiska och finansiella situation att te sig sämre än i verkligheten. Teracoms solvensgrad var inte så låg som det uppgavs i beslutet att inleda förfarandet och Teracom hade gjort förlust bara 2001 och 2002 och inte under 2003 (93). |
| --- | --- |

(91)

Regeringen konstaterar för det första att beslutet att inleda förfarandet delvis bygger på felaktig information, som får Teracoms ekonomiska och finansiella situation att te sig sämre än i verkligheten. Teracoms solvensgrad var inte så låg som det uppgavs i beslutet att inleda förfarandet och Teracom hade gjort förlust bara 2001 och 2002 och inte under 2003 (93).

| (92) | Enligt regeringen gjorde kommissionen i beslutet att inleda förfarandet en felbedömning av Teracoms ekonomiska och finansiella situation vid tidpunkten för kapitaltillskottet. Regeringen framhåller att Teracoms finansiella och ekonomiska läge i slutet av juni 2003, när regeringen sköt till kapital till företaget, hade ändrats avsevärt jämfört med den period som låg till grund för Riksgäldskontorets negativa utlåtande om förslaget att bevilja Teracom en statlig garanti (94). |
| --- | --- |

(92)

Enligt regeringen gjorde kommissionen i beslutet att inleda förfarandet en felbedömning av Teracoms ekonomiska och finansiella situation vid tidpunkten för kapitaltillskottet. Regeringen framhåller att Teracoms finansiella och ekonomiska läge i slutet av juni 2003, när regeringen sköt till kapital till företaget, hade ändrats avsevärt jämfört med den period som låg till grund för Riksgäldskontorets negativa utlåtande om förslaget att bevilja Teracom en statlig garanti (94).

| (93) | Som regeringen påpekat vidtog Teracom under 2002 flera åtgärder för att lösa sina finansiella och ekonomiska problem. Teracom sålde ut tre av sina dotterbolag, minskade kostnaderna genom att säga upp en stor del (20 %) av sina anställda, fusionerade dotterbolag, lade ner delar av sin verksamhet och koncentrerade verksamheten till färre orter och minskade investeringarna jämfört med 2000 och 2001. Dessutom utvecklades marknaden för marksänd digital-tv gynnsamt, med ökande efterfrågan på digitala tv-abonnemang, särskilt under hösten 2002. För Teracom ledde det till en stor ökning av den årliga försäljningen av abonnemang, från cirka 100 000 i slutet av 2001 till cirka 140 000 i slutet av 2002. Åtgärderna för att minska kostnaderna och den ökade försäljningen under den senare hälften av 2002 förbättrade avsevärt Teracoms finansiella och ekonomiska situation, och i själva verket gjorde företaget vinst redan under de tre första månaderna år 2003 innan regeringen lade fram sitt förslag till riksdagen (95). |
| --- | --- |

(93)

Som regeringen påpekat vidtog Teracom under 2002 flera åtgärder för att lösa sina finansiella och ekonomiska problem. Teracom sålde ut tre av sina dotterbolag, minskade kostnaderna genom att säga upp en stor del (20 %) av sina anställda, fusionerade dotterbolag, lade ner delar av sin verksamhet och koncentrerade verksamheten till färre orter och minskade investeringarna jämfört med 2000 och 2001. Dessutom utvecklades marknaden för marksänd digital-tv gynnsamt, med ökande efterfrågan på digitala tv-abonnemang, särskilt under hösten 2002. För Teracom ledde det till en stor ökning av den årliga försäljningen av abonnemang, från cirka 100 000 i slutet av 2001 till cirka 140 000 i slutet av 2002. Åtgärderna för att minska kostnaderna och den ökade försäljningen under den senare hälften av 2002 förbättrade avsevärt Teracoms finansiella och ekonomiska situation, och i själva verket gjorde företaget vinst redan under de tre första månaderna år 2003 innan regeringen lade fram sitt förslag till riksdagen (95).

| (94) | Regeringen förklarar att när Riksgäldskontoret hade avgett sitt negativa yttrande beslutade den att göra en mer grundlig analys av Teracoms ekonomiska och finansiella ställning (96) i stället för den statiska analys som Riksgäldskontoret hade genomfört. |
| --- | --- |

(94)

Regeringen förklarar att när Riksgäldskontoret hade avgett sitt negativa yttrande beslutade den att göra en mer grundlig analys av Teracoms ekonomiska och finansiella ställning (96) i stället för den statiska analys som Riksgäldskontoret hade genomfört.

| (95) | På samma sätt som en privat aktieägare skulle ha gjort, gjorde regeringen en bedömning av Teracoms ekonomiska och finansiella ställning på kort och lång sikt utifrån Teracoms affärsplaner för åren 2003 till 2005 och dess finansiella prognoser för perioden 2003 till 2010 och på grundval av jämförelser med andra företag och andra aktieägare i samma och liknande branscher. Regeringen kom fram till att ett villkorat aktieägartillskott i form av ett kapitaltillskott på 500 miljoner kronor skulle stärka Teracoms solvens och göra det möjligt för Teracom att därefter generera en tillräcklig vinst för att kunna betala tillbaka kapitaltillskottet inom en rimlig tidsrymd. Regeringen vidhåller att aktieägartillskottet inte utgjorde statligt stöd. Enligt regeringen skulle en privat investerare i samma läge ha varit beredd att skjuta till kapital eftersom Teracoms långsiktiga finansiella prognoser var gynnsamma (97). |
| --- | --- |

(95)

På samma sätt som en privat aktieägare skulle ha gjort, gjorde regeringen en bedömning av Teracoms ekonomiska och finansiella ställning på kort och lång sikt utifrån Teracoms affärsplaner för åren 2003 till 2005 och dess finansiella prognoser för perioden 2003 till 2010 och på grundval av jämförelser med andra företag och andra aktieägare i samma och liknande branscher. Regeringen kom fram till att ett villkorat aktieägartillskott i form av ett kapitaltillskott på 500 miljoner kronor skulle stärka Teracoms solvens och göra det möjligt för Teracom att därefter generera en tillräcklig vinst för att kunna betala tillbaka kapitaltillskottet inom en rimlig tidsrymd. Regeringen vidhåller att aktieägartillskottet inte utgjorde statligt stöd. Enligt regeringen skulle en privat investerare i samma läge ha varit beredd att skjuta till kapital eftersom Teracoms långsiktiga finansiella prognoser var gynnsamma (97).

| (96) | Regeringen tillägger att kommissionen i detta sammanhang och i strid med vad den borde ha gjort inte tog hänsyn till alla relevanta omständigheter för att undersöka om kapitaltillskottet skulle kunna förväntas generera en rimlig avkastning. Kommissionen begränsade sin analys till Teracoms tidigare förluster och dess solvensgrad. Regeringen anser att kommissionen gjorde fel också när den jämförde staten med en extern fordringshavare, och att den i stället borde ha jämfört staten med en privat aktieägare, som kan antas ha ett långsiktigt perspektiv för sin investering. Staten äger 100 % av Teracom, vilket också implicerar ett långsiktigare intresse än ett minoritetsinnehav (98). |
| --- | --- |

(96)

Regeringen tillägger att kommissionen i detta sammanhang och i strid med vad den borde ha gjort inte tog hänsyn till alla relevanta omständigheter för att undersöka om kapitaltillskottet skulle kunna förväntas generera en rimlig avkastning. Kommissionen begränsade sin analys till Teracoms tidigare förluster och dess solvensgrad. Regeringen anser att kommissionen gjorde fel också när den jämförde staten med en extern fordringshavare, och att den i stället borde ha jämfört staten med en privat aktieägare, som kan antas ha ett långsiktigt perspektiv för sin investering. Staten äger 100 % av Teracom, vilket också implicerar ett långsiktigare intresse än ett minoritetsinnehav (98).

| (97) | För att ytterligare underbygga sina argument överlämnade regeringen en rapport från PWC, en oberoende redovisningskonsult, som regeringen bett granska dess beslut om kapitaltillskottet. I rapporten bedöms Teracoms ekonomiska och finansiella situation vid tidpunkten för kapitaltillskottet utifrån den information som fanns tillgänglig när regeringen fattade sitt beslut. Rapportens slutsats är att regeringen hade tillräckligt med information för att fatta beslut om kapitaltillskottet och att Teracoms långsiktiga lönsamhet var tillräcklig för att motsvara de krav en privat investerare ställer (99). |
| --- | --- |

(97)

För att ytterligare underbygga sina argument överlämnade regeringen en rapport från PWC, en oberoende redovisningskonsult, som regeringen bett granska dess beslut om kapitaltillskottet. I rapporten bedöms Teracoms ekonomiska och finansiella situation vid tidpunkten för kapitaltillskottet utifrån den information som fanns tillgänglig när regeringen fattade sitt beslut. Rapportens slutsats är att regeringen hade tillräckligt med information för att fatta beslut om kapitaltillskottet och att Teracoms långsiktiga lönsamhet var tillräcklig för att motsvara de krav en privat investerare ställer (99).

| (98) | Slutligen anser regeringen att kommissionen inte tog tillräcklig hänsyn till kapitaltillskottet i ett större sammanhang. Kommissionen borde exempelvis ha beaktat att kapitaltillskottet var nödvändigt för att säkra de investeringar som redan gjorts och som förväntades bli lönsamma på lång sikt (100). |
| --- | --- |

(98)

Slutligen anser regeringen att kommissionen inte tog tillräcklig hänsyn till kapitaltillskottet i ett större sammanhang. Kommissionen borde exempelvis ha beaktat att kapitaltillskottet var nödvändigt för att säkra de investeringar som redan gjorts och som förväntades bli lönsamma på lång sikt (100).

8.   BEDÖMNING AV DE PÅSTÅDDA STÖDÅTGÄRDERNA

| (99) | För att en åtgärd skall anses som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1, måste följande fyra villkor uppfyllas: 1) Det måste vara fråga om överföring av statliga medel; 2) Åtgärden måste utgöra en ekonomisk fördel för mottagaren; 3) Åtgärden måste snedvrida, eller hota att snedvrida, konkurrensen; och 4) Åtgärden måste påverka handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(99)

För att en åtgärd skall anses som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1, måste följande fyra villkor uppfyllas: 1) Det måste vara fråga om överföring av statliga medel; 2) Åtgärden måste utgöra en ekonomisk fördel för mottagaren; 3) Åtgärden måste snedvrida, eller hota att snedvrida, konkurrensen; och 4) Åtgärden måste påverka handeln mellan medlemsstater.

8.1   SVT:s betalning av överföringsavgifter till Teracom

8.1.1   Ekonomisk fördel

| (100) | För att avgöra om de överföringsavgifter som SVT betalar till Teracom för marksändningar ger Teracom en ekonomisk fördel, måste det undersökas om SVT har betalat eller i framtiden måste betala belopp som överstiger det som Teracom rimligen kunde förvänta sig att få ut av sina kunder på normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(100)

För att avgöra om de överföringsavgifter som SVT betalar till Teracom för marksändningar ger Teracom en ekonomisk fördel, måste det undersökas om SVT har betalat eller i framtiden måste betala belopp som överstiger det som Teracom rimligen kunde förvänta sig att få ut av sina kunder på normala marknadsvillkor.

| (101) | För det första har kommissionen undersökt om SVT, sedan marksänd digital-tv lanserades i Sverige 1999 fram till 2006, har betalat Teracom belopp som överstiger Teracoms kostnader för att sända SVT. Beräkningarna i beslutet att inleda förfarandet grundade sig i stor utsträckning bara på uppskattningar av SVT:s betalningar och Teracoms kostnader, medan kommissionen i det här beslutet har grundat sina beräkningar på faktiska siffror (se tabell 4). Dessa siffror visar att SVT under perioden 1999 till 2006 inte betalade Teracom oskäligt höga avgifter. Sett över hela perioden har SVT:s betalningar varit lägre än Teracoms kostnader för att sända SVT, vilket orsakat en förlust på cirka 149,5 miljoner kronor för sändningsverksamheten. Eftersom detta belopp (149,5 miljoner kronor) omfattar betalningar för både analog och digital sändning, visar det också att ingen korssubventionering har förekommit i det avseendet att Teracom skulle ha tagit ut oskäligt höga avgifter för analog sändning för att använda pengarna till sin digitala verksamhet. |
| --- | --- |

(101)

För det första har kommissionen undersökt om SVT, sedan marksänd digital-tv lanserades i Sverige 1999 fram till 2006, har betalat Teracom belopp som överstiger Teracoms kostnader för att sända SVT. Beräkningarna i beslutet att inleda förfarandet grundade sig i stor utsträckning bara på uppskattningar av SVT:s betalningar och Teracoms kostnader, medan kommissionen i det här beslutet har grundat sina beräkningar på faktiska siffror (se tabell 4). Dessa siffror visar att SVT under perioden 1999 till 2006 inte betalade Teracom oskäligt höga avgifter. Sett över hela perioden har SVT:s betalningar varit lägre än Teracoms kostnader för att sända SVT, vilket orsakat en förlust på cirka 149,5 miljoner kronor för sändningsverksamheten. Eftersom detta belopp (149,5 miljoner kronor) omfattar betalningar för både analog och digital sändning, visar det också att ingen korssubventionering har förekommit i det avseendet att Teracom skulle ha tagit ut oskäligt höga avgifter för analog sändning för att använda pengarna till sin digitala verksamhet.

| (102) | För det andra har kommissionen undersökt om Teracom har ålagt SVT högre överföringsavgifter än kommersiella programföretag och därigenom dragit ekonomisk nytta av SVT. I det sammanhanget noterar kommissionen att Teracoms prissättning omfattas av likabehandlingsprincipen, dvs. Teracom tillämpar samma villkor på alla sina kunder (101). Kommissionen noterar särskilt att Teracom har prissatt de analoga sändningarna till självkostnadspris sedan 1992 och att dess priser på digitala sändningar fastställs enligt den s.k. penetrationsbaserade prismodellen, där parametrarna är desamma för alla Teracoms kunder (102). Kommissionen har också jämfört de faktiska priser Teracom har ålagt SVT jämfört med andra programföretag inom det digitala marknätet. Teracom har visserligen ålagt SVT ett högre pris än till exempel det kommersiella programföretaget TV4, men denna prisskillnad beror på att SVT kräver tilläggstjänster av Teracom (103). Därför har kommissionen inte funnit något som skulle tyda på att SVT åläggs mindre (eller mer) fördelaktiga villkor än andra programföretag eller att bolaget åläggs oskäligt höga överföringsavgifter. |
| --- | --- |

(102)

För det andra har kommissionen undersökt om Teracom har ålagt SVT högre överföringsavgifter än kommersiella programföretag och därigenom dragit ekonomisk nytta av SVT. I det sammanhanget noterar kommissionen att Teracoms prissättning omfattas av likabehandlingsprincipen, dvs. Teracom tillämpar samma villkor på alla sina kunder (101). Kommissionen noterar särskilt att Teracom har prissatt de analoga sändningarna till självkostnadspris sedan 1992 och att dess priser på digitala sändningar fastställs enligt den s.k. penetrationsbaserade prismodellen, där parametrarna är desamma för alla Teracoms kunder (102). Kommissionen har också jämfört de faktiska priser Teracom har ålagt SVT jämfört med andra programföretag inom det digitala marknätet. Teracom har visserligen ålagt SVT ett högre pris än till exempel det kommersiella programföretaget TV4, men denna prisskillnad beror på att SVT kräver tilläggstjänster av Teracom (103). Därför har kommissionen inte funnit något som skulle tyda på att SVT åläggs mindre (eller mer) fördelaktiga villkor än andra programföretag eller att bolaget åläggs oskäligt höga överföringsavgifter.

| (103) | För det tredje har kommissionen för fullständighetens skull undersökt om SVT i framtiden måste betala Teracom mer än ett normalt marknadspris för överföringen. Ett av de problem som togs upp i beslutet att inleda förfarandet var om SVT mellan 2008 och 2013 skulle komma att betala oskäligt höga överföringsavgifter till Teracom, vilket till 2013 skulle leda till en ackumulerad vinst på omkring 510 miljoner kronor till förmån för Teracom. Kommissionen noterar likväl att Teracoms prissättning för närvarande och under överskådlig framtid omfattas av de nämnda principerna för prissättning som kommer att hindra Teracom från att ålägga SVT alltför höga överföringsavgifter (104). Sedan Post- och telestyrelsen fattade sina beslut 2005 omfattas Teracom dessutom av förhandsreglering på grossistmarknaderna för analog och digital marksändning (105). Dessa beslut bör i princip eliminera en eventuell risk för att Teracom ålägger SVT oskäligt höga överföringsavgifter. Som regeringen har förklarat (se skäl 40) och i motsats till de farhågor som kommissionen uttryckte i beslutet att inleda förfarandet har SVT ingen skyldighet att använda alla medel det får från distributionskontot till att betala Teracom för överföringen. SVT förhandlar fram överföringsavgiften självständigt med Teracom, och om SVT slutligen betalar mindre än beräknat för överföringen kan bolaget använda de pengar som blivit över till programverksamhet (106). |
| --- | --- |

(103)

För det tredje har kommissionen för fullständighetens skull undersökt om SVT i framtiden måste betala Teracom mer än ett normalt marknadspris för överföringen. Ett av de problem som togs upp i beslutet att inleda förfarandet var om SVT mellan 2008 och 2013 skulle komma att betala oskäligt höga överföringsavgifter till Teracom, vilket till 2013 skulle leda till en ackumulerad vinst på omkring 510 miljoner kronor till förmån för Teracom. Kommissionen noterar likväl att Teracoms prissättning för närvarande och under överskådlig framtid omfattas av de nämnda principerna för prissättning som kommer att hindra Teracom från att ålägga SVT alltför höga överföringsavgifter (104). Sedan Post- och telestyrelsen fattade sina beslut 2005 omfattas Teracom dessutom av förhandsreglering på grossistmarknaderna för analog och digital marksändning (105). Dessa beslut bör i princip eliminera en eventuell risk för att Teracom ålägger SVT oskäligt höga överföringsavgifter. Som regeringen har förklarat (se skäl 40) och i motsats till de farhågor som kommissionen uttryckte i beslutet att inleda förfarandet har SVT ingen skyldighet att använda alla medel det får från distributionskontot till att betala Teracom för överföringen. SVT förhandlar fram överföringsavgiften självständigt med Teracom, och om SVT slutligen betalar mindre än beräknat för överföringen kan bolaget använda de pengar som blivit över till programverksamhet (106).

| (104) | Mot bakgrund av dessa överväganden anser kommissionen att även om SVT har en skyldighet att sända över det analoga och det digitala marknätet och i dagens läge inte har något annat alternativ än att anlita Teracoms tjänster, har Teracom begränsade möjligheter att dra nytta av SVT i egenskap av kund som saknar valmöjligheter. I detta sammanhang noterar kommissionen också att eftersom kommersiella programföretag anser att det lönar sig att sända över det digitala marknätet och betala Teracoms överföringsavgifter är det rimligt att SVT också gör det. |
| --- | --- |

(104)

Mot bakgrund av dessa överväganden anser kommissionen att även om SVT har en skyldighet att sända över det analoga och det digitala marknätet och i dagens läge inte har något annat alternativ än att anlita Teracoms tjänster, har Teracom begränsade möjligheter att dra nytta av SVT i egenskap av kund som saknar valmöjligheter. I detta sammanhang noterar kommissionen också att eftersom kommersiella programföretag anser att det lönar sig att sända över det digitala marknätet och betala Teracoms överföringsavgifter är det rimligt att SVT också gör det.

| (105) | Påståendet att Boxer fick stöd därför att SVT inte betalar för distributionen (107) föranleder kommissionen att påpeka att affärsavtal mellan programföretag och distributörer kan ha olika form. Med beaktande av att transaktionen mellan de båda parterna omfattar ett utbyte av överföringstjänster mot tillgång till innehåll som är värdefullt för båda parter, kan de exakta villkoren variera avsevärt till exempel beroende på vilka plattformar och operatörer det är fråga om. |
| --- | --- |

(105)

Påståendet att Boxer fick stöd därför att SVT inte betalar för distributionen (107) föranleder kommissionen att påpeka att affärsavtal mellan programföretag och distributörer kan ha olika form. Med beaktande av att transaktionen mellan de båda parterna omfattar ett utbyte av överföringstjänster mot tillgång till innehåll som är värdefullt för båda parter, kan de exakta villkoren variera avsevärt till exempel beroende på vilka plattformar och operatörer det är fråga om.

| (106) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att de överföringsavgifter som SVT betalar till Teracom inte ger Teracom någon ekonomisk fördel och därför inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1. |
| --- | --- |

(106)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att de överföringsavgifter som SVT betalar till Teracom inte ger Teracom någon ekonomisk fördel och därför inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1.

8.2   Den statliga garantin

| (107) | Enligt tillkännagivandet om statliga garantier omfattas statliga garantier generellt av artikel 87.1, om handeln mellan medlemsstater påverkas och om ingen marknadsmässig premie betalas. Enligt avsnitt 2 i tillkännagivandet om garantier kan det ändå vara fråga om statligt stöd enligt artikel 87.1 om en statligt garanti har utfärdats, även om staten aldrig gör några utbetalningar på grund av en garanti. Orsaken är att stöd anses ha beviljats vid den tidpunkt då garantin utfärdades, inte när garantin åberopas eller när betalningar görs enligt villkoren i garantin. |
| --- | --- |

(107)

Enligt tillkännagivandet om statliga garantier omfattas statliga garantier generellt av artikel 87.1, om handeln mellan medlemsstater påverkas och om ingen marknadsmässig premie betalas. Enligt avsnitt 2 i tillkännagivandet om garantier kan det ändå vara fråga om statligt stöd enligt artikel 87.1 om en statligt garanti har utfärdats, även om staten aldrig gör några utbetalningar på grund av en garanti. Orsaken är att stöd anses ha beviljats vid den tidpunkt då garantin utfärdades, inte när garantin åberopas eller när betalningar görs enligt villkoren i garantin.

| (108) | Kommissionen noterar dock att enligt etablerad rättspraxis, t.ex. Österrike mot kommissionen, måste det finnas ett ovillkorligt och rättsligt bindande löfte om att bevilja stödet i fråga innan det kan fastställas att ett stöd existerar (108). |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen noterar dock att enligt etablerad rättspraxis, t.ex. Österrike mot kommissionen, måste det finnas ett ovillkorligt och rättsligt bindande löfte om att bevilja stödet i fråga innan det kan fastställas att ett stöd existerar (108).

| (109) | I det här ärendet anser kommissionen att regeringens beslut att begära att Riksgäldskontoret skall ställa en kreditgaranti var ett villkorligt beslut och inte gav Teracom någon absolut rätt att kräva att få en kreditgaranti. Kommissionen konstaterar att svensk lagstiftning föreskriver att om myndigheter som står under regeringens tillsyn ger en kreditgaranti måste de beakta Riksgäldskontorets bedömning av bland annat solvens och ärlighet. Denna komponent i det svenska systemet och den svenska lagstiftningen är allmänt känd. Det är också klart att regeringen var medveten om sina skyldigheter enligt gemenskapsrätten, eftersom den påpekade att Riksgäldskontoret måste bedöma kreditgarantin mot bakgrund av reglerna om statligt stöd och vid behov samla relevant information för en anmälan till kommissionen. Viktigt är att kommissionen konstaterar att inga åtgärder vidtogs efter rapporten från Riksgäldskontoret. Sammanfattningsvis och utifrån vad som anförts ovan anser kommissionen därför att det inte är möjligt att dra slutsatsen att en kreditgaranti ställdes ut över huvud taget och att Teracom gavs ett ovillkorligt och rättsligt bindande löfte om stöd. Följaktligen beviljades Teracom ingen ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(109)

I det här ärendet anser kommissionen att regeringens beslut att begära att Riksgäldskontoret skall ställa en kreditgaranti var ett villkorligt beslut och inte gav Teracom någon absolut rätt att kräva att få en kreditgaranti. Kommissionen konstaterar att svensk lagstiftning föreskriver att om myndigheter som står under regeringens tillsyn ger en kreditgaranti måste de beakta Riksgäldskontorets bedömning av bland annat solvens och ärlighet. Denna komponent i det svenska systemet och den svenska lagstiftningen är allmänt känd. Det är också klart att regeringen var medveten om sina skyldigheter enligt gemenskapsrätten, eftersom den påpekade att Riksgäldskontoret måste bedöma kreditgarantin mot bakgrund av reglerna om statligt stöd och vid behov samla relevant information för en anmälan till kommissionen. Viktigt är att kommissionen konstaterar att inga åtgärder vidtogs efter rapporten från Riksgäldskontoret. Sammanfattningsvis och utifrån vad som anförts ovan anser kommissionen därför att det inte är möjligt att dra slutsatsen att en kreditgaranti ställdes ut över huvud taget och att Teracom gavs ett ovillkorligt och rättsligt bindande löfte om stöd. Följaktligen beviljades Teracom ingen ekonomisk fördel.

8.3   Kapitaltillskottet

| (110) | Om en stat ger finansiering till ett företag under omständigheter som inte vore acceptabla för en investerare som arbetar på normala marknadsekonomiska villkor, ger den mottagaren en ekonomisk fördel (109). För att avgöra om det villkorade aktieägartillskottet som beviljades Teracom i form av ett kapitaltillskott i slutet av juni 2003 gav Teracom en ekonomisk fördel måste det undersökas om kapitaltillskottet var förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. |
| --- | --- |

(110)

Om en stat ger finansiering till ett företag under omständigheter som inte vore acceptabla för en investerare som arbetar på normala marknadsekonomiska villkor, ger den mottagaren en ekonomisk fördel (109). För att avgöra om det villkorade aktieägartillskottet som beviljades Teracom i form av ett kapitaltillskott i slutet av juni 2003 gav Teracom en ekonomisk fördel måste det undersökas om kapitaltillskottet var förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen.

| (111) | Kommissionen medger att informationen om Teracoms finansiella situation i beslutet att inleda förfarandet inte var helt korrekt. Som regeringen har visat var Teracoms solvensgrad inte så låg som den framställdes i beslutet att inleda förfarandet, och Teracom hade gjort förlust under två och inte tre år efter varandra. I beslutet att inleda förfarandet beskrevs således Teracoms finansiella läge som något sämre än det verkligen var. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen medger att informationen om Teracoms finansiella situation i beslutet att inleda förfarandet inte var helt korrekt. Som regeringen har visat var Teracoms solvensgrad inte så låg som den framställdes i beslutet att inleda förfarandet, och Teracom hade gjort förlust under två och inte tre år efter varandra. I beslutet att inleda förfarandet beskrevs således Teracoms finansiella läge som något sämre än det verkligen var.

| (112) | Efter att ha analyserat den information regeringen lämnade i sitt svar av den 29 oktober och senare svar, inklusive Teracoms affärsplaner på kort och lång sikt, anser kommissionen att regeringens bedömning år 2003 av Teracoms dåvarande och framtida ekonomiska och finansiella situation var realistisk och att utsikterna för en tillfredsställande avkastning på kapitaltillskottet var trovärdiga. |
| --- | --- |

(112)

Efter att ha analyserat den information regeringen lämnade i sitt svar av den 29 oktober och senare svar, inklusive Teracoms affärsplaner på kort och lång sikt, anser kommissionen att regeringens bedömning år 2003 av Teracoms dåvarande och framtida ekonomiska och finansiella situation var realistisk och att utsikterna för en tillfredsställande avkastning på kapitaltillskottet var trovärdiga.

| (113) | Som närmare beskrivet i avsnitt 7.3, gjorde regeringen en bedömning av Teracoms ekonomiska och finansiella ställning på kort och lång sikt utifrån Teracoms affärsplaner för åren 2003 till 2005 och dess finansiella prognoser för perioden 2003 till 2010 och utifrån jämförelser med andra företag och andra aktieägare i samma och liknande branscher. Regeringen kom fram till att ett villkorat aktieägartillskott på 500 miljoner kronor skulle stärka Teracoms solvens och göra det möjligt för Teracom att därefter generera en tillräcklig vinst för att kunna betala tillbaka kapitaltillskottet inom en rimlig tidsrymd (110). Prognosen för 2003 visade att Teracoms resultaträkning skulle bli positiv. Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att Teracom gjorde vinst redan de tre första månaderna 2003, innan regeringen hade lagt fram sitt förslag till riksdagen. |
| --- | --- |

(113)

Som närmare beskrivet i avsnitt 7.3, gjorde regeringen en bedömning av Teracoms ekonomiska och finansiella ställning på kort och lång sikt utifrån Teracoms affärsplaner för åren 2003 till 2005 och dess finansiella prognoser för perioden 2003 till 2010 och utifrån jämförelser med andra företag och andra aktieägare i samma och liknande branscher. Regeringen kom fram till att ett villkorat aktieägartillskott på 500 miljoner kronor skulle stärka Teracoms solvens och göra det möjligt för Teracom att därefter generera en tillräcklig vinst för att kunna betala tillbaka kapitaltillskottet inom en rimlig tidsrymd (110). Prognosen för 2003 visade att Teracoms resultaträkning skulle bli positiv. Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att Teracom gjorde vinst redan de tre första månaderna 2003, innan regeringen hade lagt fram sitt förslag till riksdagen.

| (114) | Slutligen har kommissionen granskat den rapport som PWC utarbetade för regeringens räkning och som förklarar de sifferuppgifter som låg till grund för regeringens beslut. Kommissionen anser att dessa uppgifter var en realistisk grund för ett investeringsbeslut. Av rapporten framgår särskilt att Teracom efter att ha gjort förlust 2001 och 2002 var nära att nå lönsamhetsgränsen redan när kapitaltillskottet gjordes. Teracoms ekonomiska och finansiella läge har förbättrats avsevärt i synnerhet jämfört med situationen vid tidpunkten för Riksgäldskontorets negativa utlåtande om utfärdandet av en statlig kreditgaranti (111). |
| --- | --- |

(114)

Slutligen har kommissionen granskat den rapport som PWC utarbetade för regeringens räkning och som förklarar de sifferuppgifter som låg till grund för regeringens beslut. Kommissionen anser att dessa uppgifter var en realistisk grund för ett investeringsbeslut. Av rapporten framgår särskilt att Teracom efter att ha gjort förlust 2001 och 2002 var nära att nå lönsamhetsgränsen redan när kapitaltillskottet gjordes. Teracoms ekonomiska och finansiella läge har förbättrats avsevärt i synnerhet jämfört med situationen vid tidpunkten för Riksgäldskontorets negativa utlåtande om utfärdandet av en statlig kreditgaranti (111).

| (115) | Rapporten visar att regeringens handlande överensstämmer med den typ av analys en privat investerare skulle ha gjort, och som består i en bedömning av den förväntade ytterligare avkastningen på investeringen och huruvida denna avkastning är tillräcklig för att kompensera för de risker som investeringen innebär. Raporten beräknar avkastningen (”the internal rate of return”) på investeringen genom att fastställa det inkrementella kassaflödet den genererar. Detta är gjort genom att ta differensen mellan två alternativa scenarion: fritt kassaflöde med kapitaltillskott, och fritt kassaflöde utan kapitaltillskott. Den förväntade avkastningen på kapitaltillskottet väntades bli omkring 24 %, vilket överstiger det avkastningskrav ägare med marknadsmässiga krav på sin investering skulle ställa (det jämförbara marknadsmässiga avkastningskravet uppgår till 8,6 %), och även kompenserar för företagets finansiella risk (112). |
| --- | --- |

(115)

Rapporten visar att regeringens handlande överensstämmer med den typ av analys en privat investerare skulle ha gjort, och som består i en bedömning av den förväntade ytterligare avkastningen på investeringen och huruvida denna avkastning är tillräcklig för att kompensera för de risker som investeringen innebär. Raporten beräknar avkastningen (”the internal rate of return”) på investeringen genom att fastställa det inkrementella kassaflödet den genererar. Detta är gjort genom att ta differensen mellan två alternativa scenarion: fritt kassaflöde med kapitaltillskott, och fritt kassaflöde utan kapitaltillskott. Den förväntade avkastningen på kapitaltillskottet väntades bli omkring 24 %, vilket överstiger det avkastningskrav ägare med marknadsmässiga krav på sin investering skulle ställa (det jämförbara marknadsmässiga avkastningskravet uppgår till 8,6 %), och även kompenserar för företagets finansiella risk (112).

| (116) | Trots att det ex post är omöjligt att med säkerhet fastställa hur Teracoms intäktsutveckling skulle ha sett ut om företaget inte hade fått ett villkorat aktieägartillskott, noterar kommissionen att Teracoms avkastning på eget kapital växte från 3 % 2003 till 11 % 2004 och 19 % 2005 (113). |
| --- | --- |

(116)

Trots att det ex post är omöjligt att med säkerhet fastställa hur Teracoms intäktsutveckling skulle ha sett ut om företaget inte hade fått ett villkorat aktieägartillskott, noterar kommissionen att Teracoms avkastning på eget kapital växte från 3 % 2003 till 11 % 2004 och 19 % 2005 (113).

| (117) | Diagram 3 nedan visar att Teracom började göra vinst igen åren 2003, 2004 och 2005. Företaget gjorde sin första återbetalning av det villkorade aktieägartillskottet 2006 (114).
  Diagram 3:
  Teracoms faktiska vinstutveckling 1998 till 2005



  Källa: Teracoms årsredovisningar för åren 1998 till 2005 |
| --- | --- |

(117)

Diagram 3 nedan visar att Teracom började göra vinst igen åren 2003, 2004 och 2005. Företaget gjorde sin första återbetalning av det villkorade aktieägartillskottet 2006 (114).

Diagram 3:

Teracoms faktiska vinstutveckling 1998 till 2005

Image

Källa: Teracoms årsredovisningar för åren 1998 till 2005

| (118) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det villkorade aktieägartillskottet i form av ett kapitaltillskott gjordes under omständigheter som vore acceptabla för en privat investerare som arbetar på normala marknadsekonomiska villkor. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det villkorade aktieägartillskottet i form av ett kapitaltillskott gjordes under omständigheter som vore acceptabla för en privat investerare som arbetar på normala marknadsekonomiska villkor.

| (119) | I detta specifika ärende uppkommer emellertid frågan om det faktum att Teracom bibehöll sin ensamrätt till att driva det markbundna nätverket, trots ikraftträdandet av direktivet om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i oktober 2002 (konkurrensdirektivet) (115), vilket förbjuder bibehållandet av exklusiva rättigheter i den relevanta industrin, påverkar den aktuella statsstödsanalysen (116). |
| --- | --- |

(119)

I detta specifika ärende uppkommer emellertid frågan om det faktum att Teracom bibehöll sin ensamrätt till att driva det markbundna nätverket, trots ikraftträdandet av direktivet om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i oktober 2002 (konkurrensdirektivet) (115), vilket förbjuder bibehållandet av exklusiva rättigheter i den relevanta industrin, påverkar den aktuella statsstödsanalysen (116).

| (120) | När kommissionen undersöker en potentiell stödåtgärd och finner att en annan särskild bestämmelse i EG-fördraget har överskridits, måste det undersökas om närmare bestämmelser om stödet strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än artiklarna 87 och 88 och är så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat (117). Om så är fallet, är det endast om överträdelsen av den andra särskilda bestämmelsen i EG-fördraget har en påvisbar skadlig inverkan utöver den skadliga inverkan som är inneboende i den potentiella stödåtgärden som överträdelsen kan ha en avgörande betydelse för kommissionens undersökning av den potentiella stödåtgärden (118). |
| --- | --- |

(120)

När kommissionen undersöker en potentiell stödåtgärd och finner att en annan särskild bestämmelse i EG-fördraget har överskridits, måste det undersökas om närmare bestämmelser om stödet strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än artiklarna 87 och 88 och är så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat (117). Om så är fallet, är det endast om överträdelsen av den andra särskilda bestämmelsen i EG-fördraget har en påvisbar skadlig inverkan utöver den skadliga inverkan som är inneboende i den potentiella stödåtgärden som överträdelsen kan ha en avgörande betydelse för kommissionens undersökning av den potentiella stödåtgärden (118).

| (121) | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att överträdelsen av konkurrensdirektivet inte utgör en del av åtgärden som är föremål för dess undersökning, utan är resultatet av ett regeringens handlande som är separat och skilt från regeringens beslut att utfärda ett villkorat aktieägartillskott. |
| --- | --- |

(121)

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att överträdelsen av konkurrensdirektivet inte utgör en del av åtgärden som är föremål för dess undersökning, utan är resultatet av ett regeringens handlande som är separat och skilt från regeringens beslut att utfärda ett villkorat aktieägartillskott.

| (122) | Dessutom även om det inte kan uteslutas att Teracoms ensamrätt har haft ett inflytande på Teracoms lönsamhet, och därför till viss del även på lönsamheten av det villkorade aktieägartillskottet, kan detta inte fastställas med säkerhet eftersom Teracom är utsatt för prisreglering (se närmare beskrivet i punkterna 42, 43 och 102) och därför inte kan fritt utöva sin marknadskraft. I det aktuella ärendet kan det därför inte bevisas att det framför allt är på grund av ensamrätten som det villkorade aktieägartillskottet utgjorde en lönsam investering. Det kan därför heller inte påvisas att i frånvaro av ensamrätten hade den förväntade avkastningen på det villkorade aktieägartillskottet inte varit acceptabelt för en privat investerare. |
| --- | --- |

(122)

Dessutom även om det inte kan uteslutas att Teracoms ensamrätt har haft ett inflytande på Teracoms lönsamhet, och därför till viss del även på lönsamheten av det villkorade aktieägartillskottet, kan detta inte fastställas med säkerhet eftersom Teracom är utsatt för prisreglering (se närmare beskrivet i punkterna 42, 43 och 102) och därför inte kan fritt utöva sin marknadskraft. I det aktuella ärendet kan det därför inte bevisas att det framför allt är på grund av ensamrätten som det villkorade aktieägartillskottet utgjorde en lönsam investering. Det kan därför heller inte påvisas att i frånvaro av ensamrätten hade den förväntade avkastningen på det villkorade aktieägartillskottet inte varit acceptabelt för en privat investerare.

| (123) | I frånvaron av ett otvetydigt och påvisbart orsakssamband mellan Sveriges överträdelse av konkurrensdirektivet och den förväntade lönsamheten på det villkorade aktieägartillskottet, kan kommissionen således inte ogiltigförklara Sveriges yrkande att kriterierna för tillämpningen av den marknadsekonomiska investerarprincipen är uppfyllda. Denna slutsats påverkar dock inte den ståndpunkt som kommissionen kan komma att ta i framtida ärenden med betraktande av fakta i dessa ärenden. |
| --- | --- |

(123)

I frånvaron av ett otvetydigt och påvisbart orsakssamband mellan Sveriges överträdelse av konkurrensdirektivet och den förväntade lönsamheten på det villkorade aktieägartillskottet, kan kommissionen således inte ogiltigförklara Sveriges yrkande att kriterierna för tillämpningen av den marknadsekonomiska investerarprincipen är uppfyllda. Denna slutsats påverkar dock inte den ståndpunkt som kommissionen kan komma att ta i framtida ärenden med betraktande av fakta i dessa ärenden.

| (124) | Avslutningsvis kan det konstateras att, i det aktuella ärendet, kan och bör det villkorade aktieägartillskottet och överträdelsen av konkurrensdirektivet bedömmas var för sig enligt de regler och procedurer som är tillämliga på var sak. Det bör noteras i detta sammanhang att kommissionen i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget har hänskjutit frågan om Sveriges överträdelse av konkurrensdirektivet till EG-domstolen. |
| --- | --- |

(124)

Avslutningsvis kan det konstateras att, i det aktuella ärendet, kan och bör det villkorade aktieägartillskottet och överträdelsen av konkurrensdirektivet bedömmas var för sig enligt de regler och procedurer som är tillämliga på var sak. Det bör noteras i detta sammanhang att kommissionen i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget har hänskjutit frågan om Sveriges överträdelse av konkurrensdirektivet till EG-domstolen.

| (125) | Vad gäller det villkorade aktieägartillskottet, drar kommissionen slutsatsen att förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 inte har kunnat fastställas. |
| --- | --- |

(125)

Vad gäller det villkorade aktieägartillskottet, drar kommissionen slutsatsen att förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 inte har kunnat fastställas.

9.   SLUTSATS

| (126) | Utifrån vad som anförts ovan finner kommissionen att ingenting tyder på att de undersökta åtgärderna gav Teracom eller något av dess dotterbolag en ekonomisk fördel. Kommissionens slutsats blir därför att de åtgärder som Sverige har vidtagit inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(126)

Utifrån vad som anförts ovan finner kommissionen att ingenting tyder på att de undersökta åtgärderna gav Teracom eller något av dess dotterbolag en ekonomisk fördel. Kommissionens slutsats blir därför att de åtgärder som Sverige har vidtagit inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtgärder avseende införandet av marksänd digital-tv i Sverige som kommissionen har undersökt och som beskrivs i detta beslut utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Se ärende C 24/04 (f.d. NN 35/04), införande av digital markbunden television i Sverige, EUT C 238, 25.9.2004, s. 5.

1

(2)  Den 1 december 2005 ändrade NSAB sitt namn till SES Sirius AB. Trots det kallas klaganden NSAB i detta beslut.

2

(3)  Den 12 april 2002 och den 2 oktober 2002 kompletterade NSAB sitt klagomål med ytterligare information om det påstådda statliga stödet.

3

(4)  Se B2:s inlaga av den 22 oktober 2004.

4

(5)  Se ECCA:s inlaga av den 25 oktober 2004 (registrerad den 2 december 2004).

5

(6)  Se ESOA:s inlaga av den 18 oktober 2004 (registrerad den 25 oktober 2004).

6

(7)  Se NSAB:s inlagor av den 22 oktober 2004, den 11 februari 2005 (registrerad den 14 februari 2005), den 9 mars 2005 (registrerad den 10 mars 2005) och den 1 december 2005 (registrerad den 6 december 2005).

7

(8)  Se Telenor Broadcasts inlaga av 17 november 2004 (registrerad den 18 november 2004).

8

(9)  Se TeliaSoneras inlaga av den 25 oktober 2004 (registrerad den 26 oktober 2004).

9

(10)  Se UGC:s inlaga av den 25 oktober 2004 (registrerad den 26 oktober 2004).

10

(11)  Se Viasats inlaga av den 25 oktober 2004 (registrerad den 26 oktober 2004).

11

(12)  Enligt de klagande har olagligt stöd också beviljats företaget Senda i Sverige AB (Senda). Senda var ett dotterbolag till Teracom och verksamt inom samordning, saluföring och förpackning av tv-program och tv-tjänster för digital kabeltelevision. Senda gick samman med Boxer den 1 oktober 2002 och de båda företagen är numera verksamma under namnet Boxer.

12

(13)  Se kommissionens direktiv 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag, EGT L 193, 29.7.2000, s. 75. EG-domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-141/03, kommissionen mot Sverige, EUT C 228, 11.9.2004, s. 13.

13

(14)  Se prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329. Televerket privatiserades vid den här tidpunkten, och heter i dag Telia AB.

14

(15)  I december 2004 inleddes ett överträdelseförfarande mot Sverige med anledning av överträdelser av direktivet om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (generalsekretariatet, överträdelse nr 2004/2197; ärende COMP/C-1/39 157). Ärendet gällde bibehållandet av ensamrätt inom den berörda sektorn. Förfarandet resulterade i att regeringen åtog sig att före den 1 januari 2006 avskaffa den ensamrätt som beviljats Teracom på marknaden för tillhandahållande av analoga marksändningstjänster. Ärendet som gäller digitala marksändningstjänster har ännu inte avslutats, även om regeringen inte längre ifrågasätter kommissionens bedömning att det gällande regelverket bryter mot nämnda direktiv. Eftersom regeringen dock inte har överlämnat något förslag till lagstiftning som skulle göra det möjligt för kommissionen att fastställa om överträdelsen kommer att upphöra och när den nya lagstiftningen skall träda i kraft, har kommissionen beslutat dra Sverige inför EG-domstolen, se kommissionens pressmeddelande IP/06/1411 av den 17 oktober 2006.

15

(16)  Se beslut 05–8675/23 av den 15 december 2005 om det digitala marknätet och beslut 05–8674/23 av den 15 december 2005 om det analoga marknätet.

16

(17)  Se www.boxer.se. Mellan april 2000 och april 2005 innehade Skandia Liv (Skandia) 3i:s trettioprocentiga andel i Boxer.

17

(18)  Detta beslut påverkar inte tillämpningen av EU:s inre marknadsregler.

18

(19)  Se Boxers pressmeddelande av den 18 januari 2006, Boxer grew by 42 % in 2005. Se också Boxers pressmeddelande från den 12 juli 2005, Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder, och dess pressmeddelande från den 20 oktober 2005, Fortsatt ökning för Boxer.

19

Boxer grew by 42 % in 2005.

Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder

Fortsatt ökning för Boxer

(20)  Se www.svt.se; och Prop. 1995/96:161, s. 70–72.

20

(21)  Se t.ex. regeringsbeslut den 10 februari 2005 (nr I:11), regeringsbeslut den 22 juni 2005 (nr I:22), regeringsbeslut den 15 december 2005 (nr I:102) och regeringsbeslut den 23 februari 2006 (I:15).

21

(22)  Till den 31 december 2005 var SVT skyldigt att göra det när det gäller analoga sändningar.

22

(23)  Avtalet mellan NSAB och SVT anmäldes till kommissionen 1999 (ärende nr IV/C-2/37 517) och parterna mottog ett icke-ingripandebesked i november 1999.

23

(24)  Se www.ur.se/ur/start.php? s1 = omur&s2 = historik.

24

(25)  Se regeringsbeslut 29 riktat till UR, Tillstånd att sända television, KU2001/1543/Me (delvis) av den 20 december 2001, och bilaga 1 till regeringsbeslut I:12, Tillstånd att sända ljudradio och television, U2005/1824/Me av den 2 oktober 2005. Denna sändningslicens har förlängts och omfattar numera också hela 2006.

25

Tillstånd att sända television,

Tillstånd att sända ljudradio och television

(26)  Orsaken är att de anslag som tilldelas UR är obetydliga och att de regler som styr UR:s verksamhet och sändningar i praktiken är desamma som för SVT. Dessutom sänder UR via en av SVT:s kanaler. De anslag som tilldelas företagen och de betalningar de gör kommer därför att behandlas i klump.

26

(27)  Se http://www.ses-sirius.com.

27

(28)  Se Teracoms årsredovisning 2000.

28

(29)  Se svaret av den 29 oktober, s. 11.

29

(30)  Se Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

30

(31)  Källa: Mediavision, MMS, se svaret från den 20 mars, fråga 15. Se också Radio och TV-verkets Mediautveckling 2005 och 2006.

31

Mediautveckling 2005

(32)  Se Bet. 1996/97:KU17; Rskr. 1996/97:178.

32

(33)  Se Bet. 1996/97:KU17.

33

(34)  Se Bet. 2002/03:KU33, Rskr. 2002/03:196.

34

(35)  Se Bet. 2003/04:KU24; Rsks. 2003/04:231.

35

(36)  Se https://www.teracom.se.

36

(37)  Se svaret från den 29 oktober, avsnitt 3.4.2 och 3.5.

37

(38)  Se http://www.teracom.se och Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

38

(39)  Se http://www.rtvv.se/se/Om_media/tv/digitaltv/men också Post- och telestyrelsens rapport från november 2005, Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV, s. 5–7.

39

Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV

(40)  Se svaret av den 29 oktober, s. 22 och regeringens svar av den 20 december 2004, s. 2. Observera att från och med april 2005 äger 3i den andel på 30 % som tidigare innehades av Skandia.

40

(41)  Se Lag 1989:41, lag om TV-avgift.

41

(42)  Samma som föregående.

42

(43)  Se Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod, Betänkande av Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst, Stockholm 2005.

43

(44)  Se Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97.

44

(45)  Se svaret av den 29 oktober, s. 27–30 samt 42 och 43.

45

(46)  Distributionskostnaderna kommer också att minska när det analoga marknätet släcks ner.

46

(47)  Se svaret av den 29 oktober, s. 27–30.

47

(48)  Se svaret av den 29 oktober, s. 27–29; Prop. 2001/02:1, s. 121; Prop. 2004/02:1, s. 108 och svaret från den 20 mars, fråga 4.

48

(49)  Se Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97 men också svaret av den 20 mars, fråga 4.

49

(50)  Se svaret av den 29 oktober, avsnitt 3.6.2 och svaret av den 20 mars, fråga 9 och Teracoms årsredovisningar t.ex. för 2003 och 2004.

50

(51)  Se svaret av den 29 oktober, avsnitt 3.6.2 och ramavtalet mellan Teracom och SVT den 4 mars 2004, som bifogats svaret från den 20 mars. Orsaken till att Teracom inte längre har någon skyldighet att prissätta analoga sändningar till självkostnadspris är det beslut (med åtaganden) som nyligen utfärdades av PTS. Efter det beslutet skall Teracoms priser kontrolleras i förväg av PTS. Se avsnitt 3.1.1.

51

(52)  Se svaret av den 29 oktober, avsnitt 3.6.1, s. 29.

52

(53)  Det är bara när det gäller den fjärde multiplexern som den rörliga delen av överföringsavgiften sedan 2002 har grundat sig på en annan, kostnadsbaserad modell; se regeringens svar av den 21 mars 2003.

53

(54)  Se svaret av den 29 oktober, avsnitt 3.6.2; och svaret av den 20 mars, fråga 9.

54

(55)  Se Prop. 2005/06:1, utgiftsområde 24, s. 71–74.

55

(56)  Text i punkt 44 samt tillhörande fotnot har strukits pga av konfidentialitet. Informationen gäller visst innehåll i ett avtal mellan SVT och Teracom.

56

(57)  [...]

57

(58)  Se Teracoms delårsredovisning för andra kvartalet 2002.

58

(59)  Se regeringsproposition 2001/02:76.

59

(60)  Se riksdagsbeslut 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

60

(61)  Se kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EGT C 2000, 11.3.2000, s. 7).

61

(62)  Villkoren är följande: i) Låntagaren skall ha en sund finansiell ställning; ii) Låntagaren skulle i princip kunna få ett lån till marknadsvillkor på finansmarknaderna utan något statligt ingripande; iii) Garantin är knuten till en bestämd finansiell transaktion, avser ett fastställt högsta belopp, täcker inte mer än 80 % av det utestående lånet eller den finansiella förpliktelsen (med undantag för obligationer och liknande instrument) och har en begränsad varaktighet; och iv) Låntagaren betalar marknadspris för garantin (som bland annat återspeglar garantibeloppet och garantins varaktighet, den säkerhet som låntagaren ställer, låntagarens finansiella ställning, verksamhetssektor och framtidsutsikter, andelen betalningsförsummelser och andra ekonomiska faktorer).

62

(63)  Se t.ex. Teracoms delårsredovisning för andra kvartalet 2002.

63

(64)  Samma som föregående.

64

(65)  Solvensgraden definieras som konsoliderat eget kapital i förhållande till tillgångar.

65

(66)  Se svaret av den 29 oktober, s. 39.

66

(67)  Se Prop. 2002/03:64. Ett villkorat aktieägartillskott är inte ett lån. Ett villkorat aktieägartillskott innebär att återbetalningen sker genom betalning av utdelning när företaget har tillräckligt med eget kapital i sin balansräkning. I avtalet mellan staten (via regeringen) och Teracom uppställdes villkoret att återbetalningen skulle börja så snart som Teracom hade tillräckliga finansiella resurser. Det anges också uttryckligen i avtalet att kapitalet skjuts till på ”marknadsvillkor” och att den förväntade avkastningen är densamma som för ett bidrag i form av ett villkorat aktieägartillskott som lämnas till en ”konkurrenskraftig affärsverksamhet”.

67

(68)  Se svaret av den 29 oktober, s. 50.

68

(69)  Se fotnot 4.

69

(70)  Se fotnot 5.

70

(71)  Se fotnot 6.

71

(72)  Se fotnot 7.

72

(73)  Se fotnot 8.

73

(74)  Se fotnot 9.

74

(75)  Se fotnot 10.

75

(76)  Se fotnot 11.

76

(77)  Regeringen har särskilt påpekat att de överföringsavgifter som Teracom ålägger SVT inkluderar mervärdesskatt och att de belopp som SVT får från distributionskontot beaktar detta. Teracom drar ingen nytta av den del av betalningen som är avsedd för mervärdesskatt, eftersom Teracom måste betala dessa pengar till skattemyndigheten; se svaret av den 20 mars, fråga 2.

77

(78)  Se svaret av den 29 oktober, s. 34.

78

(79)  Se beslutet att inleda förfarandet, punkt 36.

79

(80)  Se svaret av den 29 oktober, avsnitt 3.6.2, s. 32.

80

(81)  Se tabell 3 och svaret av den 20 mars, bilaga 7.

81

(82)  [...]

82

(83)  Se beslutet att inleda förfarandet, punkt 36.

83

(84)  Se svaret av den 25 april, fråga 4.

84

(85)  Se svaret av den 20 mars, bilaga 6.

85

(86)  Se svaret från den 20 mars, frågorna 7 och 8. För vart och ett av de särskilda kraven kvantifierade regeringen också effekten på Teracoms priser.

86

(87)  Se riksdagsbeslut 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

87

(88)  Se Regeringsformen (1974:152) 9 kap. 10 § , garantiförordningen (1997:1006) och lagen om statsbudgeten (1996:1059). Se också regeringsbeslut Ku2002/483/Me av den 27 juni 2002.

88

(89)  Se regeringsbeslut Ku2002/483/Me av den 27 juni 2002.

89

(90)  Se regeringsbeslut Ku2002/483/Me av den 27 juni 2002 läst tillsammans med 8, 9, 11 och 12 § § i garantiförordningen (1997:1006).

90

(91)  Standard & Poor’s är ett globalt företag som tillhandahåller oberoende kreditvärderingsbedömningar, index, riskbedömningar, investeringsanalyser, sifferuppgifter och värderingar. Den preliminära kreditvärderingen grundade sig huvudsakligen på företagets ekonomiska indikatorer och inte på en ingående marknadsanalys.

91

(92)  Se Riksgäldskontorets rapport DNR 2002/000170 av den 1 oktober 2002.

92

(93)  I själva verket har Teracom gjort förlust bara de här två åren, 2001 och 2002, sedan företaget grundades. Se Teracoms årsredovisningar men också svaret från den 29 oktober, s. 40.

93

(94)  Se svaret av den 29 oktober, s. 38 till 40.

94

(95)  Se svaret av den 29 oktober, s. 38 och 39 och Teracoms årsredovisningar för 2002 och 2003.

95

(96)  Se svaret av den 29 oktober, s. 39.

96

(97)  Se svaret av den 29 oktober, s. 39 och 40 samt 51 till 56.

97

(98)  Se svaret av den 29 oktober, s. 51 och 53.

98

(99)  Se svaret av den 29 oktober, bilaga 33.

99

(100)  Se svaret av den 29 oktober, s. 55 och 56.

100

(101)  Se punkt 41.

101

(102)  Se punkterna 42 och 43.

102

(103)  Se punkt 85.

103

(104)  Se punkt 102.

104

(105)  Se punkt 12.

105

(106)  Se punkt 41.

106

(107)  Se punkt 76.

107

(108)  Se EG-domstolens dom i mål C-99/98, Österrike mot kommissionen, REG 2001, s. I-1101.

108

(109)  Se kommissionens meddelande till medlemsstaterna: Tillämpning av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och av artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningsindustrin (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3).

109

(110)  Ett villkorat aktieägartillskott måste betalas tillbaka när företaget uppvisar fritt eget kapital i sin balansräkning.

110

(111)  Se punkterna 93 och 94.

111

(112)  Se PWC:s Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen, bilaga 33 till svaret av den 29 oktober.

112

Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen

(113)  Se Teracoms årsredovisningar 2003 till 2005.

113

(114)  Se Teracoms delårsredovisning för andra kvartalet 2006. Återbetalningen uppgick till 150 miljoner kronor, dvs. ungefär en tredjedel av det villkorade aktieägartillskottet.

114

(115)  Se referens i fotnot 15.

115

(116)  Enligt direktivet är Sverige skyldig att upphäva alla monopolrättigheter gällande överföringstjänster av tv-sändningar innan 24 juli 2003.

116

(117)  Se t.ex. EG-domstolens dom i mål C-74/76, Iannelli & Volpi SpA mot Ditta Paolo Meroni, REG 1977, s. 00557; EG-domstolens dom i mål C-225/91, Matra SA mot kommissionen, REG 1993, s. I-03203.

117

(118)  Se t.ex. EG-domstolens dom i mål C-47/69, Frankrike mot kommissionen, REG 1970, s. 00496; EG-domstolens dom i mål C-204/97, Portugal mot kommissionen, REG 2001, s. I-03175.

118

---