# Euroopa Liidu L 109/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 109 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide26. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 109

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide26. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2007, 16. aprill 2007, Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu sõlmimise kohta | 1 |
| Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandussektorit käsitlev partnerlusleping | 3 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2007, 23. aprill 2007, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 8 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2007, 23. aprill 2007, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 12 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2007, 25. aprill 2007, mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning osa kahes uues liikmesriigis kuni 19 kuuks pärast ühinemist ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes alates 1. juulist 2006 kohaldatavate paranduskoefitsientide määramist | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 454/2007, 25. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 455/2007, 25. aprill 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 456/2007, 25. aprill 2007, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside andmine teatavatele piimatoodetele, mida eksporditakse Dominikaani Vabariiki määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklis 29 osutatud kvoodi raames | 32 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2007, 16. aprill 2007, Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu sõlmimise kohta

1

Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandussektorit käsitlev partnerlusleping

3

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2007, 23. aprill 2007, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

8

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2007, 23. aprill 2007, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

12

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2007, 25. aprill 2007, mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning osa kahes uues liikmesriigis kuni 19 kuuks pärast ühinemist ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes alates 1. juulist 2006 kohaldatavate paranduskoefitsientide määramist

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 454/2007, 25. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

28

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 455/2007, 25. aprill 2007, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 456/2007, 25. aprill 2007, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside andmine teatavatele piimatoodetele, mida eksporditakse Dominikaani Vabariiki määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklis 29 osutatud kvoodi raames

32

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/249/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 19. märts 2007, millega muudetakse otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega | 33 |
| | | 2007/250/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, millega lubatakse Ühendkuningriigil kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 42 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/249/EÜ

*

Nõukogu otsus, 19. märts 2007, millega muudetakse otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega

33

2007/250/EÜ

*

Nõukogu otsus, 16. aprill 2007, millega lubatakse Ühendkuningriigil kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

42

| | | IV   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 328/05/COL, 20. detsember 2005, millega viiekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 18C: Riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena | 44 |

IV   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 328/05/COL, 20. detsember 2005, millega viiekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 18C: Riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena

44

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsuse 2006/609/EÜ (millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute suunav jaotus ajavahemikuks 2007–2013) parandus (ELT L 247, 9.9.2006) | 51 |

Parandused

*

Komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsuse 2006/609/EÜ (millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute suunav jaotus ajavahemikuks 2007–2013) parandus (ELT L 247, 9.9.2006)

51

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 450/2007,

16. aprill 2007,

Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus ja Gaboni Vabariik on pidanud läbirääkimisi kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu üle, mis annab ühenduse kaluritele uusi püügivõimalusi Gaboni Vabariigi territoriaalvetes, ning selle parafeerinud. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus ja Gaboni Vabariik on pidanud läbirääkimisi kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu üle, mis annab ühenduse kaluritele uusi püügivõimalusi Gaboni Vabariigi territoriaalvetes, ning selle parafeerinud.

| (2) | Ühenduse huvides on kõnealune leping heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse huvides on kõnealune leping heaks kiita.

| (3) | Tuleks kindlaks määrata liikmesriikide vaheline kalapüügivõimaluste jaotus, |
| --- | --- |

(3)

Tuleks kindlaks määrata liikmesriikide vaheline kalapüügivõimaluste jaotus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandussektorit käsitlev partnerlusleping kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Lepingu protokollis ettenähtud püügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt:

| Kalapüügi liik | Laeva tüüp | Liikmesriik | Kalalaevatunnistus või kvoot |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuunipüük | Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Hispaania | 13 |
| Portugal | 3 |
| Tuunipüük | Tuunikülmutus-seinerid | Hispaania | 12 |
| Prantsusmaa | 12 |

Kalapüügi liik

Laeva tüüp

Liikmesriik

Kalalaevatunnistus või kvoot

Tuunipüük

Triivõngejadaga kalapüügilaevad

Hispaania

13

Portugal

3

Tuunipüük

Tuunikülmutus-seinerid

Hispaania

12

Prantsusmaa

12

Kui kõnealuste liikmesriikide kalalaevatunnistuste taotlused ei ammenda neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi kalalaevatunnistuse taotlust.

Artikkel 3

Vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (1) peavad liikmesriigid, kelle laevad käesoleva lepingu alusel kala püüavad, teatama komisjonile kõik Gaboni kalastusvööndis püütud kogused kõikide kalavarude osas.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 16. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

H. SEEHOFER

---

(1)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

1

---

Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline

KALANDUSSEKTORIT KÄSITLEV PARTNERLUSLEPING

GABONI VABARIIK, edaspidi “Gabon”,

ja

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus”,

edaspidi “lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid ühenduse ja Gaboni vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada,

VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada,

ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni,

OTSUSTADES kohaldada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni, edaspidi “ICCAT”, tehtud otsuseid ja soovitusi,

OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO kohuseteadliku kalanduse juhendis kehtestatud põhimõtete olulisusest,

OLLES OTSUSTANUD teha vastustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine,

OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoog Gaboni valitsuse kinnitatud kalandussektori sisese poliitika üle, selleks et määrata asjaomased vahendid selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning kaasata sellesse protsessi ettevõtjad ja kodanikuühiskond,

SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki Gaboni vetes ning samuti need, mis käsitlevad ühenduse antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes,

OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku koostööd kalamajanduse ja sellega seotud tegevuste valdkonnas, asutades ja arendades selleks ühisettevõtteid, mis hõlmavad mõlema lepinguosalise ettevõtteid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse:

| — | majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostööd kalandussektoris, et edendada kalavarude kaitse ja jätkusuutliku kasutamise eesmärgil Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki ning arendada Gaboni kalandussektorit, |
| --- | --- |

—

majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostööd kalandussektoris, et edendada kalavarude kaitse ja jätkusuutliku kasutamise eesmärgil Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki ning arendada Gaboni kalandussektorit,

| — | tingimusi, mis määravad ühenduse kalalaevade juurdepääsu Gaboni vetele, |
| --- | --- |

—

tingimusi, mis määravad ühenduse kalalaevade juurdepääsu Gaboni vetele,

| — | kalapüügi kontrollimise korraga seotud kostööd Gaboni vetes, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga, |
| --- | --- |

—

kalapüügi kontrollimise korraga seotud kostööd Gaboni vetes, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga,

| — | ettevõtete koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi. |
| --- | --- |

—

ettevõtete koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   Gaboni ametiasutused– Gaboni valitsus;

b)   ühenduse ametiasutused– Euroopa Komisjon;

c)   Gaboni veed– veed, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Gaboni õiguste või jurisdiktsiooni alla;

d)   kalalaev– mis tahes laev, mis on varustatud seadmestikuga mere elusvarude kaubanduslikuks kasutamiseks;

e)   ühenduse laev– ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev;

f)   ühiskomisjon– komisjon, mis koosneb ühenduse ja Gaboni esindajatest, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9;

g)   ümberlaadimine– püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamas või merel ühelt kalapüügilaevalt teisele kalapüügilaevale;

h)   erakorralised asjaolud– asjaolud, mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt ja mis oma loomu poolest takistavad kalapüüki Gaboni vetes ning mis ei ole seotud loodusjõududega.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest ning võttes arvesse sama geograafilise piirkonna eri arenguriikide vahel sõlmitud kokkuleppeid, sealhulgas vastastikuseid kalanduskokkuleppeid.

2.   Lepinguosalised teevad koostööd Gaboni valitsuse kinnitatud sektorisisese kalanduspoliitika rakendamiseks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi. Lepinguosalised kohustuvad enne kõnealuse valdkonna meetmete vastuvõtmist teineteisega konsulteerima.

3.   Lepinguosalised teevad nii üheskoos kui ühepoolse algatuse korras koostööd käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste eelhindamistel, jooksvatel hindamistel ja järelhindamisel.

4.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda.

5.   Gaboni ja/või AKV meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsioon põhimõtete ja põhiõiguste kohta tööl, mida kohaldatakse täieõiguslikult asjaomaste lepingute ja üldiste töötingimuste suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

Artikkel 4

Teaduskoostöö

1.   Lepinguperioodi jooksul püüavad ühendus ja Gabon jälgida kalavarude seisundi arengut Gaboni kalastusvööndis.

2.   Lepinguosalised peavad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjonis nõu.

3.   Lepinguosalised kohustuvad pidama otseselt, Guinea lahe piirkondliku kalanduskomitee (COREP) ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel nõu, et tagada Atlandi ookeani bioloogiliste ressursside haldamine ja säilimine ning teha koostööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute alal.

Artikkel 5

Ühenduse laevade ligipääs kalastusvööndile Gaboni vetes

1.   Gabon kohustub andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu ning selle protokolli ja lisaga.

2.   Käesoleva lepinguga reguleeritav kalandustegevus toimub vastavalt Gabonis kehtivatele seadustele ja eeskirjadele. Gaboni ametiasutused teatavad ühendusele kõikidest nimetatud õigusaktide muudatustest.

3.   Gabon vastutab protokolliga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise eest. Ühenduse laevad teevad Gaboni ametiasutustega koostööd kõnealuste kontrollide läbiviimiseks.

4.   Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, mis käsitlevad kalapüüki Gaboni jurisdiktsiooni all olevates vetes.

Artikkel 6

Kalalaevatunnistused

1.   Ühenduse laevad võivad Gaboni kalastusvööndis kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud kalalaevatunnistus.

2.   Laevale kalalaevatunnistuse saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas.

Artikkel 7

Rahaline toetus

1.   Ühendus annab Gabonile rahalist toetust vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse kindlaks järgmise kahe osateguri alusel:

| a) | ühenduse laevade juurdepääs Gaboni vetele ja kalavarudele, ning |
| --- | --- |

a)

ühenduse laevade juurdepääs Gaboni vetele ja kalavarudele, ning

| b) | ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude jätkusuutlikuks kasutamiseks Gaboni vetes. |
| --- | --- |

b)

ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude jätkusuutlikuks kasutamiseks Gaboni vetes.

2.   Eelneva lõike 1 punktis a nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Gaboni valitsuse kinnitatud sektorisisese kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele.

3.   Ühenduse antav rahaline toetus makstakse iga aasta välja vastavalt protokollis sätestatud korrale, võttes arvesse käesoleva lepingu ja protokolli sätteid, millega nähakse ette toetussumma võimalik muutmine järgmistel juhtudel:

| a) | erakorralised asjaolud; |
| --- | --- |

a)

erakorralised asjaolud;

| b) | püügivõimaluste vähendamine ühenduse laevadele vastastikusel kokkuleppel, mille põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine; |
| --- | --- |

b)

püügivõimaluste vähendamine ühenduse laevadele vastastikusel kokkuleppel, mille põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine;

| c) | püügivõimaluste suurendamine ühenduse laevadele, kui parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt kalavarude seisukord seda võimaldab; |
| --- | --- |

c)

püügivõimaluste suurendamine ühenduse laevadele, kui parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt kalavarude seisukord seda võimaldab;

| d) | Gaboni kalandussektori poliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad; |
| --- | --- |

d)

Gaboni kalandussektori poliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad;

| e) | käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 sätete kohaselt; |
| --- | --- |

e)

käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 sätete kohaselt;

| f) | käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 13. |
| --- | --- |

f)

käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 13.

Artikkel 8

Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine

1.   Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Lepinguosalised peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu.

2.   Lepinguosalised kohustuvad soodustama kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.

3.   Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi oma ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.

4.   Lepinguosalised kannustavad asutama eelkõige vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, kooskõlas kehtivate Gaboni õigusaktidega ja ühenduse õigusaktidega.

Artikkel 9

Ühiskomisjon

1.   Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomisjon. Ühiskomisjon täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine; |
| --- | --- |

a)

lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine;

| b) | vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; |
| --- | --- |

b)

vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;

| c) | tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; |
| --- | --- |

c)

tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;

| d) | vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse muutmine; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse muutmine;

| e) | mis tahes muud ülesanded, mille määravad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muud ülesanded, mille määravad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel.

2.   Ühiskomisjon tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Gabonis ning kohtumise eesistujaks on kohtumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komisjon erikoosolekuid.

Artikkel 10

Lepingu geograafiline kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Gaboni territooriumi suhtes.

Artikkel 11

Lepingu kestus

Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb see automaatselt kuue aasta kaupa, kui lepingut ei denonsseerita kooskõlas artikliga 13.

Artikkel 12

Lepingu peatamine

1.   Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel.

2.   Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele.

Artikkel 13

Lepingu denonsseerimine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida erakorraliste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega.

2.   Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest leping denonsseerida vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist.

3.   Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.

4.   Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse lepingu denonsseerimise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 14

Protokoll ja lisa

Protokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad. (1)

Artikkel 15

Siseriiklike õigusaktide kohaldamine

Ühenduse laevad teostavad Gaboni vetes kalapüüki kooskõlas Gabonis kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisaga või selle liidetes ei nähta ette teisiti.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse alates jõustumise hetkest Euroopa Ühenduse ja Gaboni vaheline leping Gaboni rannikuvetes kalastamise kohta, mis jõustus 3. detsembril 1998. aastal.

Seejuures jätkatakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011, kohaldamist kõnealuse protokolli artikli 1 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, ning kõnealune protokoll muutub käesoleva lepingu lahutamatuks osaks.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

---

(1)  ELT L 319, 18.11.2006, lk 17.

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/8

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 451/2007,

23. aprill 2007,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast uurimist (edaspidi “esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevatele kaubaaluste käsivedukitele (hand pallet trucks) ja nende olulistele osadele. |
| --- | --- |

(1)

Pärast uurimist (edaspidi “esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevatele kaubaaluste käsivedukitele (hand pallet trucks) ja nende olulistele osadele.

2.   Läbivaatuse algatamine ex officio

| (2) | Komisjoni käsutuses oleva teabe alusel ilmnes, et ühe HRV eksportiva tootja puhul, kelle suhtes esialgse uurimise käigus ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, nimelt Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (edaspidi “Ningbo Ruyi”), kehtisid turumajanduslikud tingimused pärast seda, kui ta esialgse uurimise järel oli teinud teatavad muudatused oma struktuuris. Oli olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Ningbo Ruyi täitis algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriume. Selles kontekstis peeti kehtivate meetmete aluseks olnud asjaolusid muutunuks ning tundus, et need muutused on püsivad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni käsutuses oleva teabe alusel ilmnes, et ühe HRV eksportiva tootja puhul, kelle suhtes esialgse uurimise käigus ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, nimelt Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (edaspidi “Ningbo Ruyi”), kehtisid turumajanduslikud tingimused pärast seda, kui ta esialgse uurimise järel oli teinud teatavad muudatused oma struktuuris. Oli olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Ningbo Ruyi täitis algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriume. Selles kontekstis peeti kehtivate meetmete aluseks olnud asjaolusid muutunuks ning tundus, et need muutused on püsivad.

| (3) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, ja avaldas teadaande (edaspidi “algatamisteade”) (3) ning alustas omal initsiatiivil piiratud ulatusega uurimist, et teha kindlaks, kas Ningbo Ruyi tegutseb turumajanduslikes tingimustes ja kui see on nii, siis teha kindlaks, kas tema individuaalne dumpingumarginaal ja tollimaksumäär peaksid põhinema tema oma kuludel või siseturu hindadel. |
| --- | --- |

(3)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, ja avaldas teadaande (edaspidi “algatamisteade”) (3) ning alustas omal initsiatiivil piiratud ulatusega uurimist, et teha kindlaks, kas Ningbo Ruyi tegutseb turumajanduslikes tingimustes ja kui see on nii, siis teha kindlaks, kas tema individuaalne dumpingumarginaal ja tollimaksumäär peaksid põhinema tema oma kuludel või siseturu hindadel.

3.   Uurimisega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest ametlikult Ningbo Ruyile ja temaga seotud importijale Jungheinrich AG-le ning samuti eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tööstusharule. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest ametlikult Ningbo Ruyile ja temaga seotud importijale Jungheinrich AG-le ning samuti eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tööstusharule. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.

| (5) | Komisjon saatis Ningbo Ruyile ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai vastused selleks määratud tähtaegade jooksul. Komisjon taotles kõiki andmeid, mida ta turumajandusliku kohtlemise määramiseks ja dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, analüüsis saadud andmeid ning tegi kontrollkäike järgmiste seotud äriühingute valdustes:






  — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghai, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisjon saatis Ningbo Ruyile ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai vastused selleks määratud tähtaegade jooksul. Komisjon taotles kõiki andmeid, mida ta turumajandusliku kohtlemise määramiseks ja dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, analüüsis saadud andmeid ning tegi kontrollkäike järgmiste seotud äriühingute valdustes:

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghai,

| — | Ruyi Industries (Hongkong) Co., Ltd. (edaspidi “Ruyi Hongkong”), Hangzhou, |
| --- | --- |

—

Ruyi Industries (Hongkong) Co., Ltd. (edaspidi “Ruyi Hongkong”), Hangzhou,

| — | Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. (edaspidi “Jungheinrich Shanghai”), Shanghai. |
| --- | --- |

—

Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. (edaspidi “Jungheinrich Shanghai”), Shanghai.

4.   Läbivaatamise uurimisperiood

| (6) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006 (edaspidi “läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(6)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2006 (edaspidi “läbivaatamise uurimisperiood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (7) | Vaatlusaluse toote määratlus vastab põhjenduses 1 nimetatud esialgses uurimises kasutatud määratlusele. Vaatlusalune toode on HRVst pärit mitteiseliikuvad kaubaaluste käsivedukid, mida kasutatakse kaubaalustele paigutatud materjalide liigutamiseks, ning nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid (edaspidi “vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8427900010 ja 8431200010) alla. |
| --- | --- |

(7)

Vaatlusaluse toote määratlus vastab põhjenduses 1 nimetatud esialgses uurimises kasutatud määratlusele. Vaatlusalune toode on HRVst pärit mitteiseliikuvad kaubaaluste käsivedukid, mida kasutatakse kaubaalustele paigutatud materjalide liigutamiseks, ning nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid (edaspidi “vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8427900010 ja 8431200010) alla.

2.   Samasugune toode

| (8) | Käesolev läbivaatamine on näidanud, et HRVs Ningbo Ruyi toodetud ja Hiina turul müüdud kaubaaluste käsivedukitel ning ühendusse eksporditud kaubaaluste käsivedukitel on samad põhilised füüsikalised omadused ja sama kasutusotstarve. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev läbivaatamine on näidanud, et HRVs Ningbo Ruyi toodetud ja Hiina turul müüdud kaubaaluste käsivedukitel ning ühendusse eksporditud kaubaaluste käsivedukitel on samad põhilised füüsikalised omadused ja sama kasutusotstarve. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   UURIMISE TULEMUSED

| (9) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul on näidatud, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on kokkuvõtlikult järgmised:






  — | majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi, |
| --- | --- | --- |

(9)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul on näidatud, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on kokkuvõtlikult järgmised:

—

majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi,

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel, |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel,

| — | mitteturumajanduslikust süsteemist ei kanta üle ühtki moonutust, |
| --- | --- |

—

mitteturumajanduslikust süsteemist ei kanta üle ühtki moonutust,

| — | pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse, |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse,

| — | kursid arvestatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursid arvestatakse ümber turukursside alusel.

| (10) | Ningbo Ruyi taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt turumajanduslikku kohtlemist. Ühenduses on tavaks kontrollida, kas vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Vastavalt Ningbo Ruyi esitatud andmetele oli HRVs ainult üks selline seotud äriühing – Jungheinrich Shanghai. Ningbo Ruyi tagastas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi etteantud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Ningbo Ruyi taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt turumajanduslikku kohtlemist. Ühenduses on tavaks kontrollida, kas vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Vastavalt Ningbo Ruyi esitatud andmetele oli HRVs ainult üks selline seotud äriühing – Jungheinrich Shanghai. Ningbo Ruyi tagastas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi etteantud tähtaja jooksul.

| (11) | Uurimise käigus väitis ühenduse tööstusharu, et on mitmeid Ningbo Ruyiga seotud äriühinguid, kellest äriühing ei ole komisjoni nõuetekohaselt teavitanud ning keda ei ole avalikustatud auditeeritud finantsaruandes. Ühenduse tööstusharu väitis, et seotud äriühingute avalikustamata jätmine finantsaruandes on IAS 24 (“Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine”) rikkumine, ning palus komisjonil seda küsimust kontrollida. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise käigus väitis ühenduse tööstusharu, et on mitmeid Ningbo Ruyiga seotud äriühinguid, kellest äriühing ei ole komisjoni nõuetekohaselt teavitanud ning keda ei ole avalikustatud auditeeritud finantsaruandes. Ühenduse tööstusharu väitis, et seotud äriühingute avalikustamata jätmine finantsaruandes on IAS 24 (“Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine”) rikkumine, ning palus komisjonil seda küsimust kontrollida.

| (12) | Kontrollkäikudel leiti, et seotud äriühingud, keda ei olnud avalikustatud auditeeritud finantsaruandes (IAS 24 rikkumine) ega turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku vastustes, olid olemas. Siinjuures tuleb märkida, et nii turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis kui küsimustikus oli nõue, et Ningbo Ruyi kirjeldaks oma ülemaailmset äriühingu struktuuri ja sidemeid ning nimetaks emaettevõtjad, tütarettevõtjad või muud seotud äriühingud, kes on või ei ole kaasatud vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki. Lisaks paluti Ningbo Ruyil esitada turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm iga HRVs asuva tütarettevõtja või muu seotud äriühingu kohta, kes on kaubaaluste käsivedukite tootja ja/või eksportija, ning esitada üksikasjalikud andmed kõigi muude seotud äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(12)

Kontrollkäikudel leiti, et seotud äriühingud, keda ei olnud avalikustatud auditeeritud finantsaruandes (IAS 24 rikkumine) ega turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku vastustes, olid olemas. Siinjuures tuleb märkida, et nii turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis kui küsimustikus oli nõue, et Ningbo Ruyi kirjeldaks oma ülemaailmset äriühingu struktuuri ja sidemeid ning nimetaks emaettevõtjad, tütarettevõtjad või muud seotud äriühingud, kes on või ei ole kaasatud vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki. Lisaks paluti Ningbo Ruyil esitada turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm iga HRVs asuva tütarettevõtja või muu seotud äriühingu kohta, kes on kaubaaluste käsivedukite tootja ja/või eksportija, ning esitada üksikasjalikud andmed kõigi muude seotud äriühingute kohta.

| (13) | Vastavalt Ningbo Ruyi 31. detsembril 2005 lõppenud majandusaasta audiitori aruandele ja finantsaruandele (edaspidi “2005. aasta aruanne”) ning vastavalt turumajandusliku kohtlemise vormi ja küsimustiku vastustele oli läbivaatamise uurimisperioodil Ningbo Ruyiga seotud ainult kolm äriühingut: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai ja Ruyi Hongkong. Uurimine näitas siiski, et Ningbo Ruyi HRV aktsionäridel on ka enamusosalus järgmistes äriühingutes: Ningbo CFA Co., Ltd (edaspidi “Ningbo CFA”) ja Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. (edaspidi “NFTZ”). |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt Ningbo Ruyi 31. detsembril 2005 lõppenud majandusaasta audiitori aruandele ja finantsaruandele (edaspidi “2005. aasta aruanne”) ning vastavalt turumajandusliku kohtlemise vormi ja küsimustiku vastustele oli läbivaatamise uurimisperioodil Ningbo Ruyiga seotud ainult kolm äriühingut: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai ja Ruyi Hongkong. Uurimine näitas siiski, et Ningbo Ruyi HRV aktsionäridel on ka enamusosalus järgmistes äriühingutes: Ningbo CFA Co., Ltd (edaspidi “Ningbo CFA”) ja Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. (edaspidi “NFTZ”).

| (14) | Peale selle on veel muid äriühinguid, mille omanikeks on Ningbo Ruyi HRV aktsionäride sugulased; need on: Hongkongis asuv äriühing CFA Tools Co., Ltd. (edaspidi “CFA Tools”) ja Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. (edaspidi “Tianyou”). |
| --- | --- |

(14)

Peale selle on veel muid äriühinguid, mille omanikeks on Ningbo Ruyi HRV aktsionäride sugulased; need on: Hongkongis asuv äriühing CFA Tools Co., Ltd. (edaspidi “CFA Tools”) ja Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. (edaspidi “Tianyou”).

| (15) | Seega on kõik ülalnimetatud ja Ningbo Ruyi poolt esitamata äriühingud käesoleva läbivaatamise mõistes Ningbo Ruyiga seotud. Kolm nimetatud äriühingut on läbivaatamise uurimisperioodil tegelenud kaubaaluste käsivedukite müügiga ja kõigil nimetatud äriühingutel on kaubaaluste käsivedukitega kauplemise luba. Näib, et peamiselt on nad eksportinud ühendusevälistesse riikidesse. Vähemalt kolmveerand müügimahust, mida Ningbo Ruyi esitas omamaise müügina, oli tegelikult eksportmüük, mis toimus avalikustamata omamaiste seotud klientide ja mitteseotud klientide kaudu. |
| --- | --- |

(15)

Seega on kõik ülalnimetatud ja Ningbo Ruyi poolt esitamata äriühingud käesoleva läbivaatamise mõistes Ningbo Ruyiga seotud. Kolm nimetatud äriühingut on läbivaatamise uurimisperioodil tegelenud kaubaaluste käsivedukite müügiga ja kõigil nimetatud äriühingutel on kaubaaluste käsivedukitega kauplemise luba. Näib, et peamiselt on nad eksportinud ühendusevälistesse riikidesse. Vähemalt kolmveerand müügimahust, mida Ningbo Ruyi esitas omamaise müügina, oli tegelikult eksportmüük, mis toimus avalikustamata omamaiste seotud klientide ja mitteseotud klientide kaudu.

| (16) | Nagu ilmneb äritehingute laadist Ningbo Ruyi ja äriühingu Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. (edaspidi “Ningbo Jinmao”) vahel, kellest esialgsel uurimisel teatati kui seotud äriühingust (Ningbo Ruyi müüs oma osaluse 2003. aasta novembris), on need kaks äriühingut kaubaaluste käsivedukite äris ikka veel tihedalt seotud. Ningbo Jinmao ostis rohkem kui pooled kaubaaluste käsivedukid, mida Ningbo Ruyi esitas aruandluses omamaise müügina läbivaatamise uurimisperioodil, ning müüs seejärel märkimisväärse koguse edasi NFTZ-le, kes need eksportis. NFTZ ei ostnud kaubaaluste käsivedukeid otse Ningbo Ruyilt. Asjaolu, et Ningbo Jinmao on üks Ningbo Ruyi peamisi kliente ja müüb suure osa oma ostudest NFTZ-le, näitab, et Ningbo Ruyi teab või oleks pidanud teadma, et suurem osa müügist Ningbo Jinmaole ei saanud olla omamaine müük, kuna seotud äriühing NFTZ eksportis Ningbo Jinmaolt ostetud tooted. |
| --- | --- |

(16)

Nagu ilmneb äritehingute laadist Ningbo Ruyi ja äriühingu Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. (edaspidi “Ningbo Jinmao”) vahel, kellest esialgsel uurimisel teatati kui seotud äriühingust (Ningbo Ruyi müüs oma osaluse 2003. aasta novembris), on need kaks äriühingut kaubaaluste käsivedukite äris ikka veel tihedalt seotud. Ningbo Jinmao ostis rohkem kui pooled kaubaaluste käsivedukid, mida Ningbo Ruyi esitas aruandluses omamaise müügina läbivaatamise uurimisperioodil, ning müüs seejärel märkimisväärse koguse edasi NFTZ-le, kes need eksportis. NFTZ ei ostnud kaubaaluste käsivedukeid otse Ningbo Ruyilt. Asjaolu, et Ningbo Jinmao on üks Ningbo Ruyi peamisi kliente ja müüb suure osa oma ostudest NFTZ-le, näitab, et Ningbo Ruyi teab või oleks pidanud teadma, et suurem osa müügist Ningbo Jinmaole ei saanud olla omamaine müük, kuna seotud äriühing NFTZ eksportis Ningbo Jinmaolt ostetud tooted.

| (17) | Mõni aeg pärast kontrollvisiiti esitas Ningbo Ruyi uut teavet seoses teatavate seotud äriühingute turumajandusliku kohtlemisega, kellest Ningbo Ruyi algselt ei teavitanud, ning väitis, et kogu äriühingute rühma suhtes võib siiski teha turumajandusliku kohtlemise otsuse. Ta põhjendas, et teavitamata jätmine ei olnud tahtlik ja et kõnealuste seotud osapoolte osalemine uurimisaluse toote müügil oli tähtsusetu. Samadel põhjustel väitis Ningbo Ruyi partner Jungheinrich AG, et seda uut teavet tuleks arvesse võtta ning kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(17)

Mõni aeg pärast kontrollvisiiti esitas Ningbo Ruyi uut teavet seoses teatavate seotud äriühingute turumajandusliku kohtlemisega, kellest Ningbo Ruyi algselt ei teavitanud, ning väitis, et kogu äriühingute rühma suhtes võib siiski teha turumajandusliku kohtlemise otsuse. Ta põhjendas, et teavitamata jätmine ei olnud tahtlik ja et kõnealuste seotud osapoolte osalemine uurimisaluse toote müügil oli tähtsusetu. Samadel põhjustel väitis Ningbo Ruyi partner Jungheinrich AG, et seda uut teavet tuleks arvesse võtta ning kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (18) | Ei ole teada, kas seotud osapooltest õigeaegselt teavitamata jätmisega kavatseti uurimist takistada, kuid fakt on, et küsimustiku vastused olid niivõrd ebatäielikud, et kontrollvisiitidel HRV-s ei olnud võimalik kontrollida, kas Ningbo Ruyi rühmas olid turumajanduslikud tingimused või mitte. Kuna nende seotud äriühingute valdustesse, kellest ei olnud teavitatud, ei olnud võimalik teha kontrollvisiite, jääb Ningbo Ruyi rühma osaluse ulatus kaubaaluste käsivedukite äris vaid oletuseks. |
| --- | --- |

(18)

Ei ole teada, kas seotud osapooltest õigeaegselt teavitamata jätmisega kavatseti uurimist takistada, kuid fakt on, et küsimustiku vastused olid niivõrd ebatäielikud, et kontrollvisiitidel HRV-s ei olnud võimalik kontrollida, kas Ningbo Ruyi rühmas olid turumajanduslikud tingimused või mitte. Kuna nende seotud äriühingute valdustesse, kellest ei olnud teavitatud, ei olnud võimalik teha kontrollvisiite, jääb Ningbo Ruyi rühma osaluse ulatus kaubaaluste käsivedukite äris vaid oletuseks.

| (19) | Igal juhul on kõigi seotud osapoolte avalikustamata jätmine Ningbo Ruyi auditeeritud finantsaruandes IAS 24 rikkumine. IAS 24 eesmärk on tagada, et ettevõtte finantsaruannetes sisalduksid vajalikud avalikustamised, et juhtida tähelepanu võimalusele, et ettevõtte majanduslikku olukorda ja kasumit või kahjumit võivad mõjutada seotud osapooled ning selliste osapooltega tehtavad tehingud ja jooksvad võlad neile. Dumpinguvastase uurimise seisukohalt on selline avalikustamine vajalik selleks, et ühenduse institutsioonid saaksid kontrollida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(19)

Igal juhul on kõigi seotud osapoolte avalikustamata jätmine Ningbo Ruyi auditeeritud finantsaruandes IAS 24 rikkumine. IAS 24 eesmärk on tagada, et ettevõtte finantsaruannetes sisalduksid vajalikud avalikustamised, et juhtida tähelepanu võimalusele, et ettevõtte majanduslikku olukorda ja kasumit või kahjumit võivad mõjutada seotud osapooled ning selliste osapooltega tehtavad tehingud ja jooksvad võlad neile. Dumpinguvastase uurimise seisukohalt on selline avalikustamine vajalik selleks, et ühenduse institutsioonid saaksid kontrollida, kas seotud äriühingute rühm tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (20) | IAS 24 rikkumine näitab, et Ningbo Ruyi finantsaruanne ei vasta IAS-le ning see heidab kahtlust Ningbo Ruyi raamatupidamisaruannete usaldusväärsusele. Seega ei täida Ningbo Ruyi algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teist kriteeriumi. |
| --- | --- |

(20)

IAS 24 rikkumine näitab, et Ningbo Ruyi finantsaruanne ei vasta IAS-le ning see heidab kahtlust Ningbo Ruyi raamatupidamisaruannete usaldusväärsusele. Seega ei täida Ningbo Ruyi algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teist kriteeriumi.

| (21) | Kuigi käesoleva läbivaatamise puhul on võimalik kohaldada algmääruse artikli 18 (“Koostöösoovimatus”) sätteid, tuleb märkida, et komisjon alustas uurimist omal initsiatiivil, kuna olid olemas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et Ningbo Ruyi puhul kehtisid turumajanduslikud tingimused, mida Ningbo Ruyi hiljem tõestada ei suutnud. Seetõttu ei peeta vajalikuks kasutada algmääruse artiklit 18, vaid piisab sellest, et läbivaatamine lõpetatakse ning jäetakse olemasolevad meetmed jõusse. |
| --- | --- |

(21)

Kuigi käesoleva läbivaatamise puhul on võimalik kohaldada algmääruse artikli 18 (“Koostöösoovimatus”) sätteid, tuleb märkida, et komisjon alustas uurimist omal initsiatiivil, kuna olid olemas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et Ningbo Ruyi puhul kehtisid turumajanduslikud tingimused, mida Ningbo Ruyi hiljem tõestada ei suutnud. Seetõttu ei peeta vajalikuks kasutada algmääruse artiklit 18, vaid piisab sellest, et läbivaatamine lõpetatakse ning jäetakse olemasolevad meetmed jõusse.

D.   LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

| (22) | Uurimise tulemustest lähtudes tuleks läbivaatamine lõpetada, muutmata seejuures Ningbo Ruyi suhtes kohaldatavat tollimaksumäära, mis peaks jääma esialgsel uurimisel kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tasemele, st 28,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Uurimise tulemustest lähtudes tuleks läbivaatamine lõpetada, muutmata seejuures Ningbo Ruyi suhtes kohaldatavat tollimaksumäära, mis peaks jääma esialgsel uurimisel kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tasemele, st 28,5 %.

E.   AVALIKUSTAMINE

| (23) | Huvitatud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse lõpetada käesolev läbivaatamine ja säilitada kehtiv dumpinguvastane tollimaks Ningbo Ruyi toodetud kaubaaluste käsivedukite impordile. Kõigile isikutele on antud võimalus esitada märkusi. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(23)

Huvitatud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse lõpetada käesolev läbivaatamine ja säilitada kehtiv dumpinguvastane tollimaks Ningbo Ruyi toodetud kaubaaluste käsivedukite impordile. Kõigile isikutele on antud võimalus esitada märkusi. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud järeldusi muuta.

| (24) | Avalikustamise järel nõudis ühenduse tööstusharu, et tuleks kohaldada algmääruse artikli 18 (“Koostöösoovimatus”) sätteid ja Ningbo Ruyid kui koostööst keelduvat eksportivat tootjat tuleks karistada 46,7 protsendilise jääktollimaksu määraga. |
| --- | --- |

(24)

Avalikustamise järel nõudis ühenduse tööstusharu, et tuleks kohaldada algmääruse artikli 18 (“Koostöösoovimatus”) sätteid ja Ningbo Ruyid kui koostööst keelduvat eksportivat tootjat tuleks karistada 46,7 protsendilise jääktollimaksu määraga.

| (25) | Jungheinrich AG ja Ningbo Ruyi arvates oli asjaolu, et Ningbo Ruyi ei teavitanud kõigist seotud äriühingutest, tähtsusetu ja tahtmatu ega mõjutanud Ningbo Ruyi finantsolukorda. Seetõttu arvasid nad, et Ningbo Ruyi suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist või vähemalt läbivaadatud madalamat individuaalset tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(25)

Jungheinrich AG ja Ningbo Ruyi arvates oli asjaolu, et Ningbo Ruyi ei teavitanud kõigist seotud äriühingutest, tähtsusetu ja tahtmatu ega mõjutanud Ningbo Ruyi finantsolukorda. Seetõttu arvasid nad, et Ningbo Ruyi suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist või vähemalt läbivaadatud madalamat individuaalset tollimaksumäära.

| (26) | Kõigist seotud äriühingutest teavitamata jätmist (eelkõige kuna kolm äriühingut neljast, kellest ei teavitatud, olid seotud kaubaaluste käsivedukite äriga ning veel ühel äriühingul oli kaubaaluste käsivedukitega kauplemise luba) ei saa pidada tähtsusetuks, kuna seetõttu ei olnud vastavalt ühenduse tavale võimalik otsustada, kas kõik turumajandusliku kohtlemise tingimused (mitte ainult raamatupidamisega seotud teine kriteerium) on täidetud kõikide äriühingute puhul. Pealegi ei ole see oluline, kas kõigist seotud äriühingutest teavitamata jätmine oli tahtlik. Vaieldamatu fakt on see, et neid seotud äriühinguid ei olnud avalikustatud isegi Ningbo Ruyi finantsaruannetes, ning see näitab, et vähemalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teine kriteerium ei ole täidetud. Järelikult ei saa nõustuda väitega, et nendest seotud äriühingutest teavitamata jätmine oli tähtsusetu, tahtmatu ja ei avaldanud mingit mõju. |
| --- | --- |

(26)

Kõigist seotud äriühingutest teavitamata jätmist (eelkõige kuna kolm äriühingut neljast, kellest ei teavitatud, olid seotud kaubaaluste käsivedukite äriga ning veel ühel äriühingul oli kaubaaluste käsivedukitega kauplemise luba) ei saa pidada tähtsusetuks, kuna seetõttu ei olnud vastavalt ühenduse tavale võimalik otsustada, kas kõik turumajandusliku kohtlemise tingimused (mitte ainult raamatupidamisega seotud teine kriteerium) on täidetud kõikide äriühingute puhul. Pealegi ei ole see oluline, kas kõigist seotud äriühingutest teavitamata jätmine oli tahtlik. Vaieldamatu fakt on see, et neid seotud äriühinguid ei olnud avalikustatud isegi Ningbo Ruyi finantsaruannetes, ning see näitab, et vähemalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teine kriteerium ei ole täidetud. Järelikult ei saa nõustuda väitega, et nendest seotud äriühingutest teavitamata jätmine oli tähtsusetu, tahtmatu ja ei avaldanud mingit mõju.

| (27) | Põhjenduses 3 on nimetatud, et käesolev läbivaatamine piirdus vaid selle kindlakstegemisega, kas Ningbo Ruyi tegutses turumajanduslikes tingimustes ja kas tuleks arvutada uus dumpingumarginaal, tingimusel, et Ningbo Ruyi suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Kuna turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, ei saa käesoleva läbivaatamise alusel kehtestada Ningbo Ruyile uut dumpingumarginaali, mis on kehtivast dumpingumarginaalist kas kõrgem või madalam. |
| --- | --- |

(27)

Põhjenduses 3 on nimetatud, et käesolev läbivaatamine piirdus vaid selle kindlakstegemisega, kas Ningbo Ruyi tegutses turumajanduslikes tingimustes ja kas tuleks arvutada uus dumpingumarginaal, tingimusel, et Ningbo Ruyi suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Kuna turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, ei saa käesoleva läbivaatamise alusel kehtestada Ningbo Ruyile uut dumpingumarginaali, mis on kehtivast dumpingumarginaalist kas kõrgem või madalam.

| (28) | Seega tuleks käesolev läbivaatamine lõpetada ilma määrust (EÜ) nr 1174/2005 muutmata, |
| --- | --- |

(28)

Seega tuleks käesolev läbivaatamine lõpetada ilma määrust (EÜ) nr 1174/2005 muutmata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, ilma et muudetaks kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 23. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.

2

(3)  ELT C 127, 31.5.2006, lk 2.

3

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/12

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 452/2007,

23. aprill 2007,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

| (1) | Komisjon kehtestas 30. oktoobril 2006 määrusega (EÜ) nr 1620/2006 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit triikimislaudade impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Nimetatud määrus jõustus 1. novembril 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas 30. oktoobril 2006 määrusega (EÜ) nr 1620/2006 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit triikimislaudade impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Nimetatud määrus jõustus 1. novembril 2006.

| (2) | Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(2)

Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

2.   Järgnenud menetlus

| (3) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist asjaomastest riikidest pärit triikimislaudade impordi suhtes teavitati kõiki asjaosalisi olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ajutine määrus põhines (edaspidi “esialgne järelduste teatavakstegemine”). Kõikidele asjaosalistele anti võimalus esitada avaldatud teabe kohta teatava aja jooksul oma märkused nii kirjalikus kui ka suulises vormis. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist asjaomastest riikidest pärit triikimislaudade impordi suhtes teavitati kõiki asjaosalisi olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ajutine määrus põhines (edaspidi “esialgne järelduste teatavakstegemine”). Kõikidele asjaosalistele anti võimalus esitada avaldatud teabe kohta teatava aja jooksul oma märkused nii kirjalikus kui ka suulises vormis.

| (4) | Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Asjaosalistele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(4)

Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Asjaosalistele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

| (5) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi “lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Asjaosaliste esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajadusel tehti järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi “lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Asjaosaliste esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajadusel tehti järeldustes vastavad muudatused.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (6) | Tuletatakse meelde, et vastavalt ajutise määruse põhjendusele 12 on käesoleva menetluse vaatlusalune toode Hiina RVst ja Ukrainast pärit triikimislaud koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest (edaspidi “vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(6)

Tuletatakse meelde, et vastavalt ajutise määruse põhjendusele 12 on käesoleva menetluse vaatlusalune toode Hiina RVst ja Ukrainast pärit triikimislaud koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest (edaspidi “vaatlusalune toode”).

| (7) | Üks asjaosaline väitis, et auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga triikimislauad tuleks meetmete rakendamisalast välja arvata, sest nimetatud mudelite jaemüügihinnad algavad 200 eurost, samas kui triikimislaudade keskmine jaemüügihind on 35 eurot. Lisaks väideti, et neid mudeleid müüakse tarbijatele sageli komplektis aurutriikrauaga, mistõttu keskmiseks jaemüügihinnaks kujuneb ligikaudu 500 eurot. Triikimislaudade hinnad iseenesest ja eriti jaemüügihinnad ei tohiks olla arvestatavaks teguriks hindamisel, kas kaht või enamat tooteliiki (mudelit) tuleks dumpinguvastases menetluses käsitleda ühe ja sama tootena. Loevad toote füüsikalised põhiomadused ja kasutusotstarve ning seetõttu käsitletakse sellist tüüpi tooteid ja auru sisseimamise ja/või kuumutita triikimislaudu sarnaste toodetena. Uurimisel tehti kindlaks, et jaemüügi meetodit, mille puhul triikimislaudu müüakse komplektis triikraua või aurutriikrauaga, kasutatakse aeg-ajalt kõigi erinevat liiki triikimislaudade puhul, ning mitmesuguste kombinatsioonide erinevad hinnad ei õigusta mingil juhul mõne triikimislaudade liigi väljaarvamist käesoleva menetluse kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(7)

Üks asjaosaline väitis, et auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga triikimislauad tuleks meetmete rakendamisalast välja arvata, sest nimetatud mudelite jaemüügihinnad algavad 200 eurost, samas kui triikimislaudade keskmine jaemüügihind on 35 eurot. Lisaks väideti, et neid mudeleid müüakse tarbijatele sageli komplektis aurutriikrauaga, mistõttu keskmiseks jaemüügihinnaks kujuneb ligikaudu 500 eurot. Triikimislaudade hinnad iseenesest ja eriti jaemüügihinnad ei tohiks olla arvestatavaks teguriks hindamisel, kas kaht või enamat tooteliiki (mudelit) tuleks dumpinguvastases menetluses käsitleda ühe ja sama tootena. Loevad toote füüsikalised põhiomadused ja kasutusotstarve ning seetõttu käsitletakse sellist tüüpi tooteid ja auru sisseimamise ja/või kuumutita triikimislaudu sarnaste toodetena. Uurimisel tehti kindlaks, et jaemüügi meetodit, mille puhul triikimislaudu müüakse komplektis triikraua või aurutriikrauaga, kasutatakse aeg-ajalt kõigi erinevat liiki triikimislaudade puhul, ning mitmesuguste kombinatsioonide erinevad hinnad ei õigusta mingil juhul mõne triikimislaudade liigi väljaarvamist käesoleva menetluse kohaldamisalast.

| (8) | Sama isik väitis ka, et meetmete rakendamisalast tuleks välja arvata triikimislaudade olulised osad, kuna väidetavalt ei ole nende jaoks ühenduses turgu ning Hiina RVs ega Ukrainas nimetatud osade tootjaid. See väide, mis iseenesest pole vaatlusaluse toote määratlemisel määrav, ei leidnud uurimise käigus kinnitust. Leiti hoopis, et triikimislaudade oluliste osade jaoks on turg olemas ja et vähemalt kaks teadaolevat Hiina triikimislaudade tootjat eksportis neid olulisi osi ühenduse turule. |
| --- | --- |

(8)

Sama isik väitis ka, et meetmete rakendamisalast tuleks välja arvata triikimislaudade olulised osad, kuna väidetavalt ei ole nende jaoks ühenduses turgu ning Hiina RVs ega Ukrainas nimetatud osade tootjaid. See väide, mis iseenesest pole vaatlusaluse toote määratlemisel määrav, ei leidnud uurimise käigus kinnitust. Leiti hoopis, et triikimislaudade oluliste osade jaoks on turg olemas ja et vähemalt kaks teadaolevat Hiina triikimislaudade tootjat eksportis neid olulisi osi ühenduse turule.

| (9) | Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse, et kõikidel käesoleva määruse põhjenduses 6 nimetatud triikimislaudade tüüpidel ja nende olulistel osadel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused, ühesugune peamine kasutusotstarve ja nad konkureerivad üksteisega ühenduse turul. Selle alusel kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 12 ja 13. |
| --- | --- |

(9)

Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse, et kõikidel käesoleva määruse põhjenduses 6 nimetatud triikimislaudade tüüpidel ja nende olulistel osadel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused, ühesugune peamine kasutusotstarve ja nad konkureerivad üksteisega ühenduse turul. Selle alusel kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 12 ja 13.

2.   Samasugune toode

| (10) | Kuna märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 14. |
| --- | --- |

(10)

Kuna märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 14.

| (11) | Eespool esitatut silmas pidades tehakse lõplik järeldus, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 on vaatlusalune toode ning võrdlusriigis Türgis toodetud ja müüdud triikimislauad koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused. |
| --- | --- |

(11)

Eespool esitatut silmas pidades tehakse lõplik järeldus, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 on vaatlusalune toode ning võrdlusriigis Türgis toodetud ja müüdud triikimislauad koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad ning ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (12) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja, et talle oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Äriühing kordas, et ajutise määruse põhjenduses 25 esitatud raamatupidamistavad, mille tulemusena ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist viiele Hiina eksportivale tootjale (kolmele neist ei võimaldatud seda üksnes sel põhjusel), ei olevat piisavalt olulise tähtsusega, et mõjutada raamatupidamisandmete usaldusväärsust, mis olevat tegelikult täielikud, ning ei mõjutavat dumpingumarginaali kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(12)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja, et talle oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Äriühing kordas, et ajutise määruse põhjenduses 25 esitatud raamatupidamistavad, mille tulemusena ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist viiele Hiina eksportivale tootjale (kolmele neist ei võimaldatud seda üksnes sel põhjusel), ei olevat piisavalt olulise tähtsusega, et mõjutada raamatupidamisandmete usaldusväärsust, mis olevat tegelikult täielikud, ning ei mõjutavat dumpingumarginaali kindlaksmääramist.

| (13) | Siinkohal märgitakse, et kohapealsel kontrollkäigul leiti, et äriühingu kasutatud eespool nimetatud raamatupidamistavadega rikuti selgelt rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (nimelt IAS nr 1) ning seda ei saanud pidada tähtsusetuks. Ei esitatud uusi tõendeid, mis võinuksid muuta ajutise määruse põhjenduses 25 esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(13)

Siinkohal märgitakse, et kohapealsel kontrollkäigul leiti, et äriühingu kasutatud eespool nimetatud raamatupidamistavadega rikuti selgelt rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (nimelt IAS nr 1) ning seda ei saanud pidada tähtsusetuks. Ei esitatud uusi tõendeid, mis võinuksid muuta ajutise määruse põhjenduses 25 esitatud järeldusi.

| (14) | Muude asjakohaste ja põhjendatud märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 15–28. |
| --- | --- |

(14)

Muude asjakohaste ja põhjendatud märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 15–28.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (15) | Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse individuaalset kohtlemist käsitlevad ajutise määruse põhjendused 29–34. |
| --- | --- |

(15)

Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse individuaalset kohtlemist käsitlevad ajutise määruse põhjendused 29–34.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (16) | Kuna märkused Türgi valimise kohta võrdlusriigiks puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 35–40. |
| --- | --- |

(16)

Kuna märkused Türgi valimise kohta võrdlusriigiks puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 35–40.

3.2.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (17) | Tuletatakse meelde, et normaalväärtuse määramine ühe Hiina ja ainukese Ukraina eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, põhines andmetel, mis nad olid esitanud omamaise müügi ja tootmiskulude kohta. Neid andmeid kontrolliti asjaomaste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(17)

Tuletatakse meelde, et normaalväärtuse määramine ühe Hiina ja ainukese Ukraina eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, põhines andmetel, mis nad olid esitanud omamaise müügi ja tootmiskulude kohta. Neid andmeid kontrolliti asjaomaste äriühingute valdustes.

| (18) | Ühtlasi tuletatakse meelde, et eespool nimetatud eksportivatel tootjatel Hiinast ja Ukrainast, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, ei olnud piisavalt tüüpilist omamaist müüki, ning et normaalväärtus määrati algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt (st tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal). |
| --- | --- |

(18)

Ühtlasi tuletatakse meelde, et eespool nimetatud eksportivatel tootjatel Hiinast ja Ukrainast, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, ei olnud piisavalt tüüpilist omamaist müüki, ning et normaalväärtus määrati algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt (st tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal).

3.2.1.   Hiina Rahvavabariik

| (19) | Viidates ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 44, uuris komisjon põhjalikumalt tootmiskulusid ja eriti teatavate terasest valmistatud toorainete ostuhinda, mille kohta esitas andmed üks Hiina tootja, kellele võimaldati algusest peale turumajanduslikku kohtlemist. Sellega seoses arvestati ja kontrolliti ka teatud asjaosaliste pärast esialgset järelduste teatavakstegemist esitatud väiteid ja täiendavat tõendusmaterjali. Uurimisel leidis kinnitust asjaolu, et asjaomase äriühingu esitatud andmetes terase ostuhindade ja maailmaturu hindade kohta ei esinenud lahknevusi. Sellest tulenevalt võetakse selle äriühingu esitatud tootmiskulusid puudutavad andmed lõplikult arvesse. |
| --- | --- |

(19)

Viidates ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 44, uuris komisjon põhjalikumalt tootmiskulusid ja eriti teatavate terasest valmistatud toorainete ostuhinda, mille kohta esitas andmed üks Hiina tootja, kellele võimaldati algusest peale turumajanduslikku kohtlemist. Sellega seoses arvestati ja kontrolliti ka teatud asjaosaliste pärast esialgset järelduste teatavakstegemist esitatud väiteid ja täiendavat tõendusmaterjali. Uurimisel leidis kinnitust asjaolu, et asjaomase äriühingu esitatud andmetes terase ostuhindade ja maailmaturu hindade kohta ei esinenud lahknevusi. Sellest tulenevalt võetakse selle äriühingu esitatud tootmiskulusid puudutavad andmed lõplikult arvesse.

| (20) | Kuna pole muid märkusi selle Hiina eksportiva tootja normaalväärtuse kohta, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 43–46 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(20)

Kuna pole muid märkusi selle Hiina eksportiva tootja normaalväärtuse kohta, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 43–46 esitatud järeldused.

3.2.2.   Ukraina

| (21) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist palusid Ukraina vastavad asutused komisjonil ümber arvutada Ukraina ainukese eksportija normaalväärtus, võttes aluseks müügi Ukraina turul. Tuleb meenutada, et Ukraina ainsa eksportiva tootja vaatlusaluse toote omamaine müük ei toimunud uurimisperioodil tüüpilistes kogustes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, ning seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt põhjenduses 18 esitatule ja vastavalt ajutise määruse põhjenduses 47 selgitatule. |
| --- | --- |

(21)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist palusid Ukraina vastavad asutused komisjonil ümber arvutada Ukraina ainukese eksportija normaalväärtus, võttes aluseks müügi Ukraina turul. Tuleb meenutada, et Ukraina ainsa eksportiva tootja vaatlusaluse toote omamaine müük ei toimunud uurimisperioodil tüüpilistes kogustes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, ning seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt põhjenduses 18 esitatule ja vastavalt ajutise määruse põhjenduses 47 selgitatule.

| (22) | Kuna muid märkusi Ukraina ainsa eksportiva tootja normaalväärtuse kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 47–49 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(22)

Kuna muid märkusi Ukraina ainsa eksportiva tootja normaalväärtuse kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 47–49 esitatud järeldused.

3.3.   Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis

| (23) | Üks importija väitis, et vaid ühelt Türgi (võrdlusriik) tootjalt saadud andmed ei ole piisav alus normaalväärtuse määramiseks ning sellistel ebapiisavatel alustel ei tohiks dumpinguvastaseid meetmeid kehtestada. Sellega seoses märgitakse, et algmäärusega ja eriti selle artikli 2 lõikega 7 ei välistata meetmete kehtestamist juhul, kui võrdlusriigi tootjad ei tee koostööd või teevad seda vähesel määral. Olgu siiski märgitud, et võimalikult täpse tulemuse tagamise huvides võrdles komisjon siiski võrdlusriigi ainsalt koostööd tegevalt tootjalt saadud andmeid ühelt teiselt Türgi tootjalt saadud andmetega ning samuti ühe USA tootja andmetega, kes ei teinud uurimisel küll täies ulatuses koostööd, kuid nõustus esitama andmeid hindade, kulude ja müügimahu kohta, ning ka ühenduse tootmisharult saadud andmetega. Selline võrdlus kinnitas, et koostööd tegevalt Türgi tootjat saadud andmed on asjakohaseks aluseks normaalväärtuse määramisel. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–52. |
| --- | --- |

(23)

Üks importija väitis, et vaid ühelt Türgi (võrdlusriik) tootjalt saadud andmed ei ole piisav alus normaalväärtuse määramiseks ning sellistel ebapiisavatel alustel ei tohiks dumpinguvastaseid meetmeid kehtestada. Sellega seoses märgitakse, et algmäärusega ja eriti selle artikli 2 lõikega 7 ei välistata meetmete kehtestamist juhul, kui võrdlusriigi tootjad ei tee koostööd või teevad seda vähesel määral. Olgu siiski märgitud, et võimalikult täpse tulemuse tagamise huvides võrdles komisjon siiski võrdlusriigi ainsalt koostööd tegevalt tootjalt saadud andmeid ühelt teiselt Türgi tootjalt saadud andmetega ning samuti ühe USA tootja andmetega, kes ei teinud uurimisel küll täies ulatuses koostööd, kuid nõustus esitama andmeid hindade, kulude ja müügimahu kohta, ning ka ühenduse tootmisharult saadud andmetega. Selline võrdlus kinnitas, et koostööd tegevalt Türgi tootjat saadud andmed on asjakohaseks aluseks normaalväärtuse määramisel. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–52.

4.   Ekspordihind

4.1.   Hiina Rahvavabariik

| (24) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks ajutise määruse põhjenduses 57 viidatud Hiina RV eksportiv tootja, et ekspordihinna kindlaksmääramisel ei tohiks jätta arvestamata tema sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu toimuvat eksportmüüki. Siiski ei suutnud äriühing esitada kontrollitavaid täiendavaid tõendeid oma väidete toetuseks; eelkõige ei suutnud äriühing tõendada sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu toimuva müügi lõppsihtkohti. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks ajutise määruse põhjenduses 57 viidatud Hiina RV eksportiv tootja, et ekspordihinna kindlaksmääramisel ei tohiks jätta arvestamata tema sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu toimuvat eksportmüüki. Siiski ei suutnud äriühing esitada kontrollitavaid täiendavaid tõendeid oma väidete toetuseks; eelkõige ei suutnud äriühing tõendada sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu toimuva müügi lõppsihtkohti. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (25) | Üks teine Hiina RV eksportiv tootja väitis, et ekspordihinna kindlaksmääramisel ei oleks tohtinud jätta arvestamata tema Hongkongis asuva kaubandusettevõtte vahendusel toimuvat müüki ühendusse. Äriühing kordas oma esialgset nõuet seda ekspordihindade kindlaksmääramisel arvestada, kuid ei suutnud esitada uusi kontrollitavaid andmeid ega selgitusi. Ta ei suutnud näidata, et esitatud ekspordihindu ühenduse sõltumatutele tarbijatele ka tegelikult maksti. Lisaks ei olnud Hongkongi kaubandusettevõtte ostude kohta esitatud andmed kooskõlas auditeeritud raamatupidamisdokumentidega. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(25)

Üks teine Hiina RV eksportiv tootja väitis, et ekspordihinna kindlaksmääramisel ei oleks tohtinud jätta arvestamata tema Hongkongis asuva kaubandusettevõtte vahendusel toimuvat müüki ühendusse. Äriühing kordas oma esialgset nõuet seda ekspordihindade kindlaksmääramisel arvestada, kuid ei suutnud esitada uusi kontrollitavaid andmeid ega selgitusi. Ta ei suutnud näidata, et esitatud ekspordihindu ühenduse sõltumatutele tarbijatele ka tegelikult maksti. Lisaks ei olnud Hongkongi kaubandusettevõtte ostude kohta esitatud andmed kooskõlas auditeeritud raamatupidamisdokumentidega. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (26) | Sama asjaosaline väitis, et komisjon oleks pidanud ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutama oma vahetuskursse. Siinkohal tuleb märkida, et kõnealune äriühing esitas oma tehingute andmed iga kuu kohta, võttes aluseks kuu esimese tööpäeva vahetuskursi. Kõnealune väide lükatakse tagasi, kuna kuu keskmine vahetuskurss, mida komisjon oma arvutustes kasutab, kajastab olukorda täpsemalt, sest see neutraliseerib ühe päeva fikseeritud vahetuskursi mõju terve kuu vältel toimunud tehingute konverteerimisel. |
| --- | --- |

(26)

Sama asjaosaline väitis, et komisjon oleks pidanud ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutama oma vahetuskursse. Siinkohal tuleb märkida, et kõnealune äriühing esitas oma tehingute andmed iga kuu kohta, võttes aluseks kuu esimese tööpäeva vahetuskursi. Kõnealune väide lükatakse tagasi, kuna kuu keskmine vahetuskurss, mida komisjon oma arvutustes kasutab, kajastab olukorda täpsemalt, sest see neutraliseerib ühe päeva fikseeritud vahetuskursi mõju terve kuu vältel toimunud tehingute konverteerimisel.

| (27) | Ühenduse tootmisharu väitel on koostööd tegevate eksportivate tootjate ja eriti ajutise määruse põhjenduses 69 osutatud äriühingu esitatud ekspordihinnad valed. Siiski olid sellega seoses esitatud tõendid kas tähtsusetud, ei näidanud mingeid lahknevusi või ei olnud seda võimalik kontrollida. Seega leitakse, et kõnealused väited ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(27)

Ühenduse tootmisharu väitel on koostööd tegevate eksportivate tootjate ja eriti ajutise määruse põhjenduses 69 osutatud äriühingu esitatud ekspordihinnad valed. Siiski olid sellega seoses esitatud tõendid kas tähtsusetud, ei näidanud mingeid lahknevusi või ei olnud seda võimalik kontrollida. Seega leitakse, et kõnealused väited ei ole põhjendatud.

| (28) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–58. |
| --- | --- |

(28)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–58.

4.2.   Ukraina

| (29) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid Ukraina vastavad ametiasutused ja ainuke eksportiv tootja, et ekspordihinna kindlaksmääramisel ei tohiks teha mahaarvamist sidusettevõtete müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul, kuna käesoleval juhul ei kohaldata algmääruse artikli 2 lõiget 9. Väite kohaselt kehtib algmääruse artikli 2 lõige 9 ainult ühenduses tegutsevate sidusimportijate kohta, kuna nimetatud sätte sõnastuses tehakse selget vahet importimise ja edasimüügi vahel. Ukraina ainukese eksportiva tootja esitatud andmete järgi toimib kõnealune sidusettevõte ekspordiosakonnana ja mõlemad huvitatud isikud väitsid, et ekspordihind tuleks määrata algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel. Lisaks väitsid nad, et kui sidusettevõtet ei ole võimalik käsitleda eksportiva tootja ekspordiosakonnana, tuleks seda käsitleda müügiagendina. |
| --- | --- |

(29)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid Ukraina vastavad ametiasutused ja ainuke eksportiv tootja, et ekspordihinna kindlaksmääramisel ei tohiks teha mahaarvamist sidusettevõtete müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul, kuna käesoleval juhul ei kohaldata algmääruse artikli 2 lõiget 9. Väite kohaselt kehtib algmääruse artikli 2 lõige 9 ainult ühenduses tegutsevate sidusimportijate kohta, kuna nimetatud sätte sõnastuses tehakse selget vahet importimise ja edasimüügi vahel. Ukraina ainukese eksportiva tootja esitatud andmete järgi toimib kõnealune sidusettevõte ekspordiosakonnana ja mõlemad huvitatud isikud väitsid, et ekspordihind tuleks määrata algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel. Lisaks väitsid nad, et kui sidusettevõtet ei ole võimalik käsitleda eksportiva tootja ekspordiosakonnana, tuleks seda käsitleda müügiagendina.

| (30) | Vastusena esitatud väitele tuleb märkida, et vaatlusaluse toote müümiseks ühendusse saatis Ukraina ainuke eksportiv tootja vaatlusaluse toote otse ühenduse turule, esitas iga kaubapartii kohta arve oma sidusettevõttele Šveitsis ja sai selle eest vastava tasu. Seega täitis eksportiv tootja kõiki eksportija ülesandeid. Šveitsis asuv sidusettevõte pidas läbirääkimisi müügilepingute osas ja esitas arveid esimesele sõltumatule ostjale ühenduses. Lisaks tegeles sidusettevõte ühenduses vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõigi imporditoimingutega (st ühenduse turule sisenevate toodete tolliformaalsuste täitmine ning ühenduse sõltumatule ostjale toodete transportimisega seotud kulude katmine ning vajadusel ka toodete ladustamine ühenduses). Sellega seoses on kõnealusel – kuigi ametlikult väljaspool ühendust asutatud – sidusettevõttel ELi käibemaksukohustuslase number ning ta tegutseb muu hulgas ühenduse territooriumil asuvate müügikohtade ja mitmete laohoonete kaudu. Seega tuleb nimetatud äriühingut käsitleda ajutise määruse põhjenduses 59 nimetatud sidusimportijana ning mitte eksportija ega müügiagendina. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata ja kinnitada esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(30)

Vastusena esitatud väitele tuleb märkida, et vaatlusaluse toote müümiseks ühendusse saatis Ukraina ainuke eksportiv tootja vaatlusaluse toote otse ühenduse turule, esitas iga kaubapartii kohta arve oma sidusettevõttele Šveitsis ja sai selle eest vastava tasu. Seega täitis eksportiv tootja kõiki eksportija ülesandeid. Šveitsis asuv sidusettevõte pidas läbirääkimisi müügilepingute osas ja esitas arveid esimesele sõltumatule ostjale ühenduses. Lisaks tegeles sidusettevõte ühenduses vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõigi imporditoimingutega (st ühenduse turule sisenevate toodete tolliformaalsuste täitmine ning ühenduse sõltumatule ostjale toodete transportimisega seotud kulude katmine ning vajadusel ka toodete ladustamine ühenduses). Sellega seoses on kõnealusel – kuigi ametlikult väljaspool ühendust asutatud – sidusettevõttel ELi käibemaksukohustuslase number ning ta tegutseb muu hulgas ühenduse territooriumil asuvate müügikohtade ja mitmete laohoonete kaudu. Seega tuleb nimetatud äriühingut käsitleda ajutise määruse põhjenduses 59 nimetatud sidusimportijana ning mitte eksportija ega müügiagendina. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata ja kinnitada esialgsed järeldused.

| (31) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 59. |
| --- | --- |

(31)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 59.

5.   Võrdlus

| (32) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et teatavaid olulisi hinnaerinevusi (nt triikimislaua tegelik kaal) ei võetud arvesse eri tooteliikide normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramisel. Sellega seoses märgitakse, et tooteliike rühmitati selleks, et kajastada ühelt poolt füüsikalisi põhiomadusi ja hinna/kuluallikaid ning teisalt selleks, et võimaldada eksporditavate tooteliikide kokkusobivust nende toodetega, mida koostööd tegev Türgi tootja müüb omamaisel turul. Eri tooteliikide võrdlusaluseks olevad põhiomadused olid järgmised: liik, suurus, ehitus ja kattematerjal, tugijalgade materjal, triikraua alusresti olemasolu ja liik, muude lisatarvikute olemasolu, nt varrukalaud, pesu tugiraam, pistikupesa. Kõnealuse eksportiva tootja nimetatud toote kaal ja muud omadused kajastuvad kaudselt teistes võrdlusaluseks võetud tegurites (nt kaal sõltub triikimispinna suurusest ja selle valmistamismaterjalist). Seepärast ei saadud väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(32)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et teatavaid olulisi hinnaerinevusi (nt triikimislaua tegelik kaal) ei võetud arvesse eri tooteliikide normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramisel. Sellega seoses märgitakse, et tooteliike rühmitati selleks, et kajastada ühelt poolt füüsikalisi põhiomadusi ja hinna/kuluallikaid ning teisalt selleks, et võimaldada eksporditavate tooteliikide kokkusobivust nende toodetega, mida koostööd tegev Türgi tootja müüb omamaisel turul. Eri tooteliikide võrdlusaluseks olevad põhiomadused olid järgmised: liik, suurus, ehitus ja kattematerjal, tugijalgade materjal, triikraua alusresti olemasolu ja liik, muude lisatarvikute olemasolu, nt varrukalaud, pesu tugiraam, pistikupesa. Kõnealuse eksportiva tootja nimetatud toote kaal ja muud omadused kajastuvad kaudselt teistes võrdlusaluseks võetud tegurites (nt kaal sõltub triikimispinna suurusest ja selle valmistamismaterjalist). Seepärast ei saadud väitega nõustuda.

| (33) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist nõudsid mitmed asjaosalised lisateavet normaalväärtuse kohandamise kohta, mida kasutati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Sellega seoses märgitakse, et igale koostööd tegevale äriühingule teatavaks tegemise käigus edastatud eridokumendid sisaldasid mitmesuguste kohanduste põhjalikku nimekirja ning et kohandused tehti kõigil juhtudel, kui see oli asjakohane. Võrdlusriigi andmetel põhinevat normaalväärtust vähendati selleks, et kaotada järgmised mõjud: a) ajutise määruse põhjenduses 62 kirjeldatud füüsikaliste põhiomaduste erinevused; b) ajutise määruse põhjenduses 62 kirjeldatud erinevused kaubandustasandis; c) vaatlusaluse omamaise müügiga seotud laenukulude erinevused. Muid erinevusi ei leitud ning seega ei tehtud ka muid kohandusi. |
| --- | --- |

(33)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist nõudsid mitmed asjaosalised lisateavet normaalväärtuse kohandamise kohta, mida kasutati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Sellega seoses märgitakse, et igale koostööd tegevale äriühingule teatavaks tegemise käigus edastatud eridokumendid sisaldasid mitmesuguste kohanduste põhjalikku nimekirja ning et kohandused tehti kõigil juhtudel, kui see oli asjakohane. Võrdlusriigi andmetel põhinevat normaalväärtust vähendati selleks, et kaotada järgmised mõjud: a) ajutise määruse põhjenduses 62 kirjeldatud füüsikaliste põhiomaduste erinevused; b) ajutise määruse põhjenduses 62 kirjeldatud erinevused kaubandustasandis; c) vaatlusaluse omamaise müügiga seotud laenukulude erinevused. Muid erinevusi ei leitud ning seega ei tehtud ka muid kohandusi.

| (34) | Ukraina ainuke eksportiv tootja väitis, et komisjon tegi ekspordihinna korrigeerimisel põhjendamatuid mahaarvamisi transpordi- ja laenukulude osas. Komisjon võttis nimetatud väite arvesse ning tegi vastavad parandused. |
| --- | --- |

(34)

Ukraina ainuke eksportiv tootja väitis, et komisjon tegi ekspordihinna korrigeerimisel põhjendamatuid mahaarvamisi transpordi- ja laenukulude osas. Komisjon võttis nimetatud väite arvesse ning tegi vastavad parandused.

| (35) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–62. |
| --- | --- |

(35)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–62.

6.   Dumpingumarginaalid

6.1.   Hiina Rahvavabariik

| (36) | Eelnevast lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:







  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 36,5 % |
| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 0 % |
| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 % |
| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 % |
| — | kõik teised äriühingud | 38,1 %. |

(36)

Eelnevast lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9 %

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

36,5 %

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

0 %

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1 %

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5 %

—

kõik teised äriühingud

38,1 %.

6.2.   Ukraina

| (37) | Lõplikud korrigeeritud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:







  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir | 9,9 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | kõik teised äriühingud | 9,9 %. |

(37)

Lõplikud korrigeeritud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir

9,9 %

—

kõik teised äriühingud

9,9 %.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (38) | Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72 ja 73. |
| --- | --- |

(38)

Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72 ja 73.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (39) | Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 74–76. |
| --- | --- |

(39)

Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 74–76.

3.   Ühenduse tarbimine

| (40) | Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 ja 78. |
| --- | --- |

(40)

Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 ja 78.

4.   Import asjaomastest riikidest

| (41) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kordas üks ajutise määruse põhjenduses 83 osutatud asjaosaline oma nõuet analüüsida Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju Hiina RVst pärit impordist eraldi, kuna väidetavalt on nende vahel põhimõttelisi erinevusi nii hinnatasemes kui ka impordimahu arengus. Siiski ei esitatud selle nõude kinnituseks täiendavaid põhjendusi. Hindade osas tuletatakse meelde, et kahe vaatlusaluse riigi hindade absoluutsed erinevused ei ole kumulatiivse hindamise seisukohalt määrava tähtsusega, kuna see võib tuleneda paljudest teguritest (sh erinevused riikide impordi tootevalikus), hinnasuundumused olid siiski sarnased (vt ajutise määruse põhjendus 84). Mõlemast riigist pärit impordi maht oli uurimisperioodil märkimisväärne ja vaatlusalusel perioodil oli see tõusuteel. Asjaolu, et Ukraina tootja alustas tootmistegevust alles 2003. aastal, ei ole uurimisperioodi kahju kindlaksmääramisel oluline. Seepärast tuleb kõnealune nõue uuesti tagasi lükata ja kinnitada ajutise määruse põhjendustes 79–86 esitatud dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivne hindamine. |
| --- | --- |

(41)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kordas üks ajutise määruse põhjenduses 83 osutatud asjaosaline oma nõuet analüüsida Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju Hiina RVst pärit impordist eraldi, kuna väidetavalt on nende vahel põhimõttelisi erinevusi nii hinnatasemes kui ka impordimahu arengus. Siiski ei esitatud selle nõude kinnituseks täiendavaid põhjendusi. Hindade osas tuletatakse meelde, et kahe vaatlusaluse riigi hindade absoluutsed erinevused ei ole kumulatiivse hindamise seisukohalt määrava tähtsusega, kuna see võib tuleneda paljudest teguritest (sh erinevused riikide impordi tootevalikus), hinnasuundumused olid siiski sarnased (vt ajutise määruse põhjendus 84). Mõlemast riigist pärit impordi maht oli uurimisperioodil märkimisväärne ja vaatlusalusel perioodil oli see tõusuteel. Asjaolu, et Ukraina tootja alustas tootmistegevust alles 2003. aastal, ei ole uurimisperioodi kahju kindlaksmääramisel oluline. Seepärast tuleb kõnealune nõue uuesti tagasi lükata ja kinnitada ajutise määruse põhjendustes 79–86 esitatud dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivne hindamine.

| (42) | Ühe importija väitel ei näita koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate impordihinnad, mille komisjon on kehtestanud hinna allalöömise arvutamiseks (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendus 92), mõningaid vältimatuid lisakulusid, mis kaasnevad importimisega Hiina RVst, nt kaubaalusele paigutamise kulud ja ladustamiskulud, saate- ja transpordikulud vahelaost importija lattu. Kaubaalusele paigutamisega seoses on uurimine kinnitanud, et sellised kulud tekivad tõepoolest ühenduses, kuna triikimislaudu transporditakse Hiinast tavaliselt lahtiselt konteinerites. Seega loeti kõnealune väide põhjendatuks ning koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate impordihindu muudeti vastavalt. Teiste eespool nimetatud lisakulude osas ei olnud võimalik kõnealuse väitega nõustuda, kuna sellised kulud on iseloomulikud asjaomasele importijale ja need ei pruugi esineda teiste importijate puhul. Lisaks võivad nimetatud kulusid kanda ka ühenduse tootjad. Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtivaid ajutisi hinna allalöömise marginaale muudeti järgmiselt:






  Riik | Hinna allalöömine |
| --- | --- | --- |
| Hiina RV | 29,2 %–44,2 % |

(42)

Ühe importija väitel ei näita koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate impordihinnad, mille komisjon on kehtestanud hinna allalöömise arvutamiseks (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendus 92), mõningaid vältimatuid lisakulusid, mis kaasnevad importimisega Hiina RVst, nt kaubaalusele paigutamise kulud ja ladustamiskulud, saate- ja transpordikulud vahelaost importija lattu. Kaubaalusele paigutamisega seoses on uurimine kinnitanud, et sellised kulud tekivad tõepoolest ühenduses, kuna triikimislaudu transporditakse Hiinast tavaliselt lahtiselt konteinerites. Seega loeti kõnealune väide põhjendatuks ning koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate impordihindu muudeti vastavalt. Teiste eespool nimetatud lisakulude osas ei olnud võimalik kõnealuse väitega nõustuda, kuna sellised kulud on iseloomulikud asjaomasele importijale ja need ei pruugi esineda teiste importijate puhul. Lisaks võivad nimetatud kulusid kanda ka ühenduse tootjad. Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtivaid ajutisi hinna allalöömise marginaale muudeti järgmiselt:

Riik

Hinna allalöömine

Hiina RV

29,2 %–44,2 %

| (43) | Ukrainast pärit impordi uurimise käigus tuvastatud 6,6 % hinna allalöömise tase kinnitatakse, kuna selle kohta ei saadud märkusi. Kuna asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 87–92. |
| --- | --- |

(43)

Ukrainast pärit impordi uurimise käigus tuvastatud 6,6 % hinna allalöömise tase kinnitatakse, kuna selle kohta ei saadud märkusi. Kuna asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 87–92.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (44) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitsid kaebuse esitajad, et nende kasumimarginaal uurimisperioodi ajal ei peaks kajastama teatavate ühenduse tootjate erakorralist ja ajutist juhtimistasude kärpimist (vt ajutise määruse põhjendus 100). Selleks, et järjekindlalt kajastada ühenduse tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil ning kuna sellekohased kontrollitud tõendid olid olemas, nõustuti väitega. Ühenduse tootmisharu kulutasuvust käsitlevaid näitajaid ja esialgseid järeldusi muudeti vastavalt järgmisel viisil: | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | 6,8 % | 6,4 % | 0,7 % | 2,1 % |
| Indeks: 2002 = 100 | 100 | 94 | 10 | 31 |
| Allikas: küsimustike kontrollitud vastused. |

(44)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitsid kaebuse esitajad, et nende kasumimarginaal uurimisperioodi ajal ei peaks kajastama teatavate ühenduse tootjate erakorralist ja ajutist juhtimistasude kärpimist (vt ajutise määruse põhjendus 100). Selleks, et järjekindlalt kajastada ühenduse tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil ning kuna sellekohased kontrollitud tõendid olid olemas, nõustuti väitega. Ühenduse tootmisharu kulutasuvust käsitlevaid näitajaid ja esialgseid järeldusi muudeti vastavalt järgmisel viisil:

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Maksueelne kasumimarginaal

6,8 %

6,4 %

0,7 %

2,1 %

Indeks: 2002 = 100

100

94

10

31

Allikas: küsimustike kontrollitud vastused.

| (45) | Seega halvenesid vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu kulutasuvusnäitajad. Uurimisperioodil oli kasumimarginaal võrreldes 2002. aastaga 69 % madalam. |
| --- | --- |

(45)

Seega halvenesid vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu kulutasuvusnäitajad. Uurimisperioodil oli kasumimarginaal võrreldes 2002. aastaga 69 % madalam.

| (46) | Sellest tulenevalt muudeti ühenduse tootmisharu investeeringutasuvust ja rahakäivet, et neis kajastuks eespool kirjeldatud korrigeerimised juhtimistasudes ja kasumis uurimisperioodil. Alljärgnevas tabelis esitatud korrigeeritud arvud kinnitavad uurimisperioodil mõlema kahjunäitaja osas halvemat arengut kui esitatud ajutise määruse põhjendustes 102 ja 103: | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | 61,98 % | 68,19 % | 4,77 % | 13,72 % |
| Indeks: 2002 = 100 | 100 | 110 | 8 | 22 |
| Rahakäive (eurodes) | 3 463 326 | 4 184 515 | 1 246 671 | 2 565 562 |
| Indeks: 2002 = 100 | 100 | 121 | 36 | 74 |
| Allikas: küsimustike kontrollitud vastused. |

(46)

Sellest tulenevalt muudeti ühenduse tootmisharu investeeringutasuvust ja rahakäivet, et neis kajastuks eespool kirjeldatud korrigeerimised juhtimistasudes ja kasumis uurimisperioodil. Alljärgnevas tabelis esitatud korrigeeritud arvud kinnitavad uurimisperioodil mõlema kahjunäitaja osas halvemat arengut kui esitatud ajutise määruse põhjendustes 102 ja 103:

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

61,98 %

68,19 %

4,77 %

13,72 %

Indeks: 2002 = 100

100

110

8

22

Rahakäive (eurodes)

3 463 326

4 184 515

1 246 671

2 565 562

Indeks: 2002 = 100

100

121

36

74

Allikas: küsimustike kontrollitud vastused.

| (47) | Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta pole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–107 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 44 ja 46. |
| --- | --- |

(47)

Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta pole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–107 koos muudatustega käesoleva määruse põhjendustes 44 ja 46.

6.   Järeldus kahju kohta

| (48) | Eespool korrigeeritud tegurid (st ühenduse tootmisharu hinna allalöömine, kulutasuvus, investeeringutasuvus ja rahakäive uurimisperioodil) ei mõjutanud ajutises määruses esitatud järeldusi kahjutegurite kohta, mis kinnitavad, et ühenduse tootmisharu kannatas olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Seepärast ja kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 108–110. |
| --- | --- |

(48)

Eespool korrigeeritud tegurid (st ühenduse tootmisharu hinna allalöömine, kulutasuvus, investeeringutasuvus ja rahakäive uurimisperioodil) ei mõjutanud ajutises määruses esitatud järeldusi kahjutegurite kohta, mis kinnitavad, et ühenduse tootmisharu kannatas olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Seepärast ja kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 108–110.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

| (49) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist rõhutasid teatavad asjaosalised, kellele on osutatud ajutise määruse põhjenduses 134, taas, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli ise põhjustatud. Siiski ei esitatud selle kohta uusi tõendeid ega uusi väiteid ning seepärast lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist rõhutasid teatavad asjaosalised, kellele on osutatud ajutise määruse põhjenduses 134, taas, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli ise põhjustatud. Siiski ei esitatud selle kohta uusi tõendeid ega uusi väiteid ning seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

| (50) | Eespool esitatut silmas pidades ning kuna põhjusliku seose kohta pole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–141. |
| --- | --- |

(50)

Eespool esitatut silmas pidades ning kuna põhjusliku seose kohta pole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–141.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldised märkused ja ühenduse tootmisharu huvid

| (51) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 142–146. |
| --- | --- |

(51)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 142–146.

2.   Tarbijate huvid

| (52) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei nõustunud üks importija ajutise määruse põhjenduses 148 esitatud teatavate hinnangutega. Ta seadis kahtluse alla eelduse, et i) dumpinguvastaste meetmetega kaasnev koormus jaguneb ühtlaselt importijate, jaemüüjate ja tarbijate vahel ning ii) impordi- ja jaemüügihinna vaheline juurdehindlus on ligikaudu 500 %. Väideti, et koormus jääb täies ulatuses tarbijate kanda, kuna importijate marginaal on juba praegugi madal ja on vähetõenäoline, et jaemüüjad vähendavad oma marginaali, kuigi see on märkimisväärne. Juurdehindlusega seoses väideti, et 6,53-eurose hinnaga imporditud triikimislaud (st keskmine ühiku dumpinguhind importimisel ühenduse piiril) pannakse jaemüüki hinnaga alla 35 euro, mis on triikimislaua keskmine jaemüügihind ühenduse turul, ning seega on keskmistel jaemüügi- ja impordihindadel põhinev analüüs eksitav ja näitab ebarealistlikke marginaale. Lisaks märgiti, et tehtud arvutustes ei võetud arvesse käibemaksu. Kõnealuse importija väidete järgi oleks kogu juurdehindlus pigem maksimaalselt 300 %. |
| --- | --- |

(52)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei nõustunud üks importija ajutise määruse põhjenduses 148 esitatud teatavate hinnangutega. Ta seadis kahtluse alla eelduse, et i) dumpinguvastaste meetmetega kaasnev koormus jaguneb ühtlaselt importijate, jaemüüjate ja tarbijate vahel ning ii) impordi- ja jaemüügihinna vaheline juurdehindlus on ligikaudu 500 %. Väideti, et koormus jääb täies ulatuses tarbijate kanda, kuna importijate marginaal on juba praegugi madal ja on vähetõenäoline, et jaemüüjad vähendavad oma marginaali, kuigi see on märkimisväärne. Juurdehindlusega seoses väideti, et 6,53-eurose hinnaga imporditud triikimislaud (st keskmine ühiku dumpinguhind importimisel ühenduse piiril) pannakse jaemüüki hinnaga alla 35 euro, mis on triikimislaua keskmine jaemüügihind ühenduse turul, ning seega on keskmistel jaemüügi- ja impordihindadel põhinev analüüs eksitav ja näitab ebarealistlikke marginaale. Lisaks märgiti, et tehtud arvutustes ei võetud arvesse käibemaksu. Kõnealuse importija väidete järgi oleks kogu juurdehindlus pigem maksimaalselt 300 %.

| (53) | Seoses tarbijatele avalduva mõjuga tuleks meenutada, et tarbijaorganisatsioonid ei esitanud ühtegi vastuväidet ei enne ega ka pärast ajutise määruse avaldamist. Arvestades eespool põhjenduses 52 esitatud importijate märkusi tuleks märkida järgmist. Esiteks, kõnealune importija tunnistas, et arvestades triikimislaua kasulikku tööiga, oleks dumpinguvastaste meetmete mõju tarbijatele tühine. Isegi kui tarbijad peaksid kandma kogu koormust, tuleks neil vähemalt viieaastase kasuliku tööeaga kestvuskauba eest keskmiselt juurde maksta ligikaudu 1,5 eurot (hinnang põhineb 2005. aasta turuosal ja hindadel ning lõplikel tollimaksumääradel). Teiseks, arvestades selle turu aktiivset konkurentsi, on vähetõenäoline, et keegi vaatlusaluse toote impordi ja müügiga seotud asjaosalistest võtaks vastu kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu. Seega tundub realistlikum stsenaarium, mille kohaselt jaguneb koormus erinevate asjaosaliste vahel ühtlaselt. Ükski sellesse menetlusse kaasatud isik pole seda hinnangut tõepoolest vaidlustanud. Seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 149 tehtud järelduse. |
| --- | --- |

(53)

Seoses tarbijatele avalduva mõjuga tuleks meenutada, et tarbijaorganisatsioonid ei esitanud ühtegi vastuväidet ei enne ega ka pärast ajutise määruse avaldamist. Arvestades eespool põhjenduses 52 esitatud importijate märkusi tuleks märkida järgmist. Esiteks, kõnealune importija tunnistas, et arvestades triikimislaua kasulikku tööiga, oleks dumpinguvastaste meetmete mõju tarbijatele tühine. Isegi kui tarbijad peaksid kandma kogu koormust, tuleks neil vähemalt viieaastase kasuliku tööeaga kestvuskauba eest keskmiselt juurde maksta ligikaudu 1,5 eurot (hinnang põhineb 2005. aasta turuosal ja hindadel ning lõplikel tollimaksumääradel). Teiseks, arvestades selle turu aktiivset konkurentsi, on vähetõenäoline, et keegi vaatlusaluse toote impordi ja müügiga seotud asjaosalistest võtaks vastu kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu. Seega tundub realistlikum stsenaarium, mille kohaselt jaguneb koormus erinevate asjaosaliste vahel ühtlaselt. Ükski sellesse menetlusse kaasatud isik pole seda hinnangut tõepoolest vaidlustanud. Seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 149 tehtud järelduse.

| (54) | Seoses ettevõtjate kohaldatud juurdehindlustega tuletatakse käesolevaga meelde, et ükski jaemüüja ei teinud uurimise käigus koostööd ja seega ei olnud võimalik kasutada jaemüügihindade ja kohaldatud marginaalide üksikasjalikke ja kontrollitavaid tõendeid. Seega sai hinnangu aluseks olla vaid võrdlus dumpinguhinnaga impordi keskmise hinna (küsimustike vastuste põhjal) ja keskmise jaemüügihinna (importijate ja ühenduse tootmisharu andmetel põhinev hinnanguline väärtus) vahel. Kõnealuste andmete kohaselt hõlmab keskmine jaemüügihind kogu sellist müüki ühenduse turul (sh käibemaks). Importijate, jaemüüjate ja teiste ettevõtjate, kes osalevad dumpinguhinnaga impordi tarnimises tarbijatele, kohaldatud juurdehindlus on sel viisil arvutatuna ligikaudu 450 %. Lõpetuseks tuletatakse meelde ja kinnitatakse, et konkreetsed juurdehindluse näitajad võivad ettevõtete lõikes olulisel määral erineda, kuid keskmiselt on need märkimisväärsed, eriti jaemüügi järgus. |
| --- | --- |

(54)

Seoses ettevõtjate kohaldatud juurdehindlustega tuletatakse käesolevaga meelde, et ükski jaemüüja ei teinud uurimise käigus koostööd ja seega ei olnud võimalik kasutada jaemüügihindade ja kohaldatud marginaalide üksikasjalikke ja kontrollitavaid tõendeid. Seega sai hinnangu aluseks olla vaid võrdlus dumpinguhinnaga impordi keskmise hinna (küsimustike vastuste põhjal) ja keskmise jaemüügihinna (importijate ja ühenduse tootmisharu andmetel põhinev hinnanguline väärtus) vahel. Kõnealuste andmete kohaselt hõlmab keskmine jaemüügihind kogu sellist müüki ühenduse turul (sh käibemaks). Importijate, jaemüüjate ja teiste ettevõtjate, kes osalevad dumpinguhinnaga impordi tarnimises tarbijatele, kohaldatud juurdehindlus on sel viisil arvutatuna ligikaudu 450 %. Lõpetuseks tuletatakse meelde ja kinnitatakse, et konkreetsed juurdehindluse näitajad võivad ettevõtete lõikes olulisel määral erineda, kuid keskmiselt on need märkimisväärsed, eriti jaemüügi järgus.

| (55) | Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et ühenduse tarbijatelt ei tohiks võtta võimalust osta kvaliteetseid Hiina tooteid, mida müüakse väga mõistliku hinnaga. Sellega seoses osutatakse käesoleva määruse põhjendustele 53 ja 59 ning järeldatakse, et ühenduse turg ei jääks sellistest toodetest ilma. |
| --- | --- |

(55)

Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et ühenduse tarbijatelt ei tohiks võtta võimalust osta kvaliteetseid Hiina tooteid, mida müüakse väga mõistliku hinnaga. Sellega seoses osutatakse käesoleva määruse põhjendustele 53 ja 59 ning järeldatakse, et ühenduse turg ei jääks sellistest toodetest ilma.

| (56) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 147–150. |
| --- | --- |

(56)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 147–150.

3.   Turustajate/jaemüüjate huvid

| (57) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, osutatakse käesoleva määruse põhjendustele 52–54 ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 151. |
| --- | --- |

(57)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, osutatakse käesoleva määruse põhjendustele 52–54 ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 151.

4.   Sõltumatute importijate huvid ühenduses

| (58) | Pärast esialgset järelduste teatavakstegemist esitas kaks ajutise määruse põhjenduses 152 nimetatud importijat oma huvide kohta märkused. Muid märkusi selles küsimuses ei esitatud. |
| --- | --- |

(58)

Pärast esialgset järelduste teatavakstegemist esitas kaks ajutise määruse põhjenduses 152 nimetatud importijat oma huvide kohta märkused. Muid märkusi selles küsimuses ei esitatud.

| (59) | Üks eespool nimetatud importijatest ei nõustunud hinnanguga dumpinguvastaste meetmete koormuse jagunemise osas ja eri müügietappides kohaldatava juurdehindluse taseme osas (vt põhjendused 52–54). Ta teatas, et ei ole võimeline kandma dumpinguvastaste meetmetega kaasnevat lisakulu, ja on sunnitud seega koormuse jaemüüjatele täielikult üle kandma. Sellest tulenevalt võivat väheneda tema vaatlusaluse toote müük ühenduse turul ning väidetavalt võib ta olla isegi sunnitud töötajaid koondama. Arvestades siiski vaatlusaluse toote väikest osa tema kogukäibes (alla 5 %), ettevõtte suurust ning selle positsiooni ühenduse ja eksporditurgudel ning samuti vaatlusaluse toote mitmeid tarneallikaid, oleks negatiivne mõju tema äritegevusele kindlasti minimaalne. |
| --- | --- |

(59)

Üks eespool nimetatud importijatest ei nõustunud hinnanguga dumpinguvastaste meetmete koormuse jagunemise osas ja eri müügietappides kohaldatava juurdehindluse taseme osas (vt põhjendused 52–54). Ta teatas, et ei ole võimeline kandma dumpinguvastaste meetmetega kaasnevat lisakulu, ja on sunnitud seega koormuse jaemüüjatele täielikult üle kandma. Sellest tulenevalt võivat väheneda tema vaatlusaluse toote müük ühenduse turul ning väidetavalt võib ta olla isegi sunnitud töötajaid koondama. Arvestades siiski vaatlusaluse toote väikest osa tema kogukäibes (alla 5 %), ettevõtte suurust ning selle positsiooni ühenduse ja eksporditurgudel ning samuti vaatlusaluse toote mitmeid tarneallikaid, oleks negatiivne mõju tema äritegevusele kindlasti minimaalne.

| (60) | Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 154 osutatud importija kordas, et dumpinguvastaste meetmete mõju tema äritegevusele võib osutuda märkimisväärseks, kuigi triikimislaudade kogumüük ei moodusta rohkem kui 10 % tema kogukäibest. Tema väitel oleks triikimislaudade turuosa kaotamise tagajärjeks veelgi suurem kaotus triikimislaudade katete turuosas, mida kõnealune äriühing toodab. Ta seletas, et triikimislauad ja nende katted on omavahel tihedalt seotud isegi siis, kui neid ei müüda komplektina, kuna enamik jaemüüjaid eelistab osta need ühe ja sama tarnija käest. Seega oleks imporditud triikimislaudade (mille katete valmistajaks on kõnealune importija) müügi igasuguse vähenemise tagajärjeks äriühingu toodetavate asenduskatete müügi vastav vähenemine. Sellega seoses nõustutakse, et dumpinguvastaste meetmete mõju kõnealuse importija teatavale müügile võib olla märkimisväärne. Sellegipoolest on mõju kogukäibele piiratud, sest triikimislauad ja asenduskatted üheskoos moodustavad ligikaudu 30 % tema kogukäibest. Lisaks sõltub mõju osaliselt importija ekspordijõudlusest, kuna tema vaatlusaluse toote reeksportimise osa ei ole tühine ning kavandatavad meetmed ei tohiks seda müüki üldjuhul mõjutada. |
| --- | --- |

(60)

Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 154 osutatud importija kordas, et dumpinguvastaste meetmete mõju tema äritegevusele võib osutuda märkimisväärseks, kuigi triikimislaudade kogumüük ei moodusta rohkem kui 10 % tema kogukäibest. Tema väitel oleks triikimislaudade turuosa kaotamise tagajärjeks veelgi suurem kaotus triikimislaudade katete turuosas, mida kõnealune äriühing toodab. Ta seletas, et triikimislauad ja nende katted on omavahel tihedalt seotud isegi siis, kui neid ei müüda komplektina, kuna enamik jaemüüjaid eelistab osta need ühe ja sama tarnija käest. Seega oleks imporditud triikimislaudade (mille katete valmistajaks on kõnealune importija) müügi igasuguse vähenemise tagajärjeks äriühingu toodetavate asenduskatete müügi vastav vähenemine. Sellega seoses nõustutakse, et dumpinguvastaste meetmete mõju kõnealuse importija teatavale müügile võib olla märkimisväärne. Sellegipoolest on mõju kogukäibele piiratud, sest triikimislauad ja asenduskatted üheskoos moodustavad ligikaudu 30 % tema kogukäibest. Lisaks sõltub mõju osaliselt importija ekspordijõudlusest, kuna tema vaatlusaluse toote reeksportimise osa ei ole tühine ning kavandatavad meetmed ei tohiks seda müüki üldjuhul mõjutada.

| (61) | Seoses sellega ning viidates ajutise määruse põhjendustele 152–156 ning käesoleva määruse põhjendustele 52–54 tehakse järgmised lõplikud järeldused seoses dumpinguvastaste meetmete mõjuga ühenduse sõltumatute triikimislaudade importijate olukorrale: i) tõenäoliselt kannavad importijad mõnevõrra suuremat koormust kui jaemüüjad; ii) teatavate importijate olukorda võib see suuremal määral mõjutada, kuid iii) üldiselt ei ole kavandatavate meetmete negatiivne mõju otsustava tähtsusega nende tegevuses ega ebaproportsionaalne võrreldes ühenduse tootmisharu eeldatava kasuga. |
| --- | --- |

(61)

Seoses sellega ning viidates ajutise määruse põhjendustele 152–156 ning käesoleva määruse põhjendustele 52–54 tehakse järgmised lõplikud järeldused seoses dumpinguvastaste meetmete mõjuga ühenduse sõltumatute triikimislaudade importijate olukorrale: i) tõenäoliselt kannavad importijad mõnevõrra suuremat koormust kui jaemüüjad; ii) teatavate importijate olukorda võib see suuremal määral mõjutada, kuid iii) üldiselt ei ole kavandatavate meetmete negatiivne mõju otsustava tähtsusega nende tegevuses ega ebaproportsionaalne võrreldes ühenduse tootmisharu eeldatava kasuga.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (62) | Eespool kirjeldatud lisaanalüüs, mis käsitles tarbijate ja ühenduse sõltumatute importijate huve, ei ole muutnud vastavaid esialgseid järeldusi. Isegi kui teatavatel juhtudel langeks kogu koormus täies ulatuses tarbijatele, oleks igasugune negatiivne rahaline mõju viimatinimetatu puhul igal juhul tühine. Lisaks leidis kinnitust asjaolu, et mis tahes negatiivne mõju teatud importijatele ei mõjuta oluliselt nende äritegevust. Selle põhjal leitakse, et ajutise määruse põhjendustes 157–162 ühenduse huvide kohta esitatud järeldusi ei muudeta. Kuna muid märkusi pole, kinnitatakse nimetatud põhjendused lõplikult. |
| --- | --- |

(62)

Eespool kirjeldatud lisaanalüüs, mis käsitles tarbijate ja ühenduse sõltumatute importijate huve, ei ole muutnud vastavaid esialgseid järeldusi. Isegi kui teatavatel juhtudel langeks kogu koormus täies ulatuses tarbijatele, oleks igasugune negatiivne rahaline mõju viimatinimetatu puhul igal juhul tühine. Lisaks leidis kinnitust asjaolu, et mis tahes negatiivne mõju teatud importijatele ei mõjuta oluliselt nende äritegevust. Selle põhjal leitakse, et ajutise määruse põhjendustes 157–162 ühenduse huvide kohta esitatud järeldusi ei muudeta. Kuna muid märkusi pole, kinnitatakse nimetatud põhjendused lõplikult.

G.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (63) | Kaebuse esitajad väitsid, et kahju kõrvaldamist võimaldav ajutiselt kindlaksmääratud tase ei ole piisav ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Väideti, et a) arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal on madalam marginaalist, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, ja b) tootmiskulud, mille komisjon oli arvutanud kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks, ei peegelda eri tooteliikide tegelikke tootmiskulusid. Kahjustava dumpingu puudumise korral usutavasti saavutatava kasumimarginaaliga seoses tuletatakse meelde, et 7 % marginaal põhineb ühenduse tootmisharu kulutasuvusel enne dumpinguhinnaga impordi sissevoolu (vt põhjendus 44 eespool). Seega peetakse 7 % marginaali mõistlikuks ning ühenduse tootmisharu ei esitanud andmeid, mis selle ümber lükkaks. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Tootmiskulude kohta märgitakse, et uurimisperioodi vältel ei esitanud ühenduse tootmisharu tooteliikide lõikes täpseid ja kontrollitavaid andmeid tegelike tootmiskulude kohta. Seetõttu saab tootmiskulu tooteliikide lõikes põhineda vaid iga ühenduse tootja tegelikel hindadel, mida on korrigeeritud vastavalt uurimisperioodi jooksul samalaadse toote müügist saadud tegelikule kogukasumile. Arvestades seda, et ühenduse tootmisharu kasumimarginaali korrigeeriti käesoleva määruse põhjenduses 44 selgitatud viisil, muudeti vastavalt ka kahju kõrvaldamist võimaldavat taset. |
| --- | --- |

(63)

Kaebuse esitajad väitsid, et kahju kõrvaldamist võimaldav ajutiselt kindlaksmääratud tase ei ole piisav ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Väideti, et a) arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal on madalam marginaalist, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, ja b) tootmiskulud, mille komisjon oli arvutanud kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks, ei peegelda eri tooteliikide tegelikke tootmiskulusid. Kahjustava dumpingu puudumise korral usutavasti saavutatava kasumimarginaaliga seoses tuletatakse meelde, et 7 % marginaal põhineb ühenduse tootmisharu kulutasuvusel enne dumpinguhinnaga impordi sissevoolu (vt põhjendus 44 eespool). Seega peetakse 7 % marginaali mõistlikuks ning ühenduse tootmisharu ei esitanud andmeid, mis selle ümber lükkaks. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Tootmiskulude kohta märgitakse, et uurimisperioodi vältel ei esitanud ühenduse tootmisharu tooteliikide lõikes täpseid ja kontrollitavaid andmeid tegelike tootmiskulude kohta. Seetõttu saab tootmiskulu tooteliikide lõikes põhineda vaid iga ühenduse tootja tegelikel hindadel, mida on korrigeeritud vastavalt uurimisperioodi jooksul samalaadse toote müügist saadud tegelikule kogukasumile. Arvestades seda, et ühenduse tootmisharu kasumimarginaali korrigeeriti käesoleva määruse põhjenduses 44 selgitatud viisil, muudeti vastavalt ka kahju kõrvaldamist võimaldavat taset.

| (64) | Tuletatakse meelde, et koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate impordihindu muudeti vastavalt käesoleva määruse põhjenduses 42 esitatud selgitustele. Seega muudeti vastavalt ka kõnealuste eksportijate kahju kõrvaldamist võimaldavat taset. |
| --- | --- |

(64)

Tuletatakse meelde, et koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate impordihindu muudeti vastavalt käesoleva määruse põhjenduses 42 esitatud selgitustele. Seega muudeti vastavalt ka kõnealuste eksportijate kahju kõrvaldamist võimaldavat taset.

| (65) | Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta pole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164–166. |
| --- | --- |

(65)

Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta pole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164–166.

2.   Meetmete vorm ja tase

| (66) | Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb kehtestada kindlaksmääratud dumpingumarginaalide tasemel lõplik dumpinguvastane tollimaks, kuna kõikide asjaomaste eksportivate tootjate kahju kõrvaldamist võimaldav tase ületas dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(66)

Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb kehtestada kindlaksmääratud dumpingumarginaalide tasemel lõplik dumpinguvastane tollimaks, kuna kõikide asjaomaste eksportivate tootjate kahju kõrvaldamist võimaldav tase ületas dumpingumarginaali.

| (67) | Eespool esitatut silmas pidades on Hiina RV ja Ukraina suhtes kohaldatavad lõplikud tollimaksud järgmised:







  Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 % |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 36,5 % |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 0 % |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 % |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 % |
| Kõik muud äriühingud | 38,1 % |
| Ukraina | Kõik äriühingud | 9,9 % |

(67)

Eespool esitatut silmas pidades on Hiina RV ja Ukraina suhtes kohaldatavad lõplikud tollimaksud järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina RV

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9 %

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

36,5 %

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

0 %

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1 %

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5 %

Kõik muud äriühingud

38,1 %

Ukraina

Kõik äriühingud

9,9 %

| (68) | Pärast seda, kui tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, tegi Ukraina ainuke eksportiv tootja ja neli Hiina eksportivat tootjat, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist (kellest ühele ei võimaldatud isegi individuaalset kohtlemist), ettepaneku hinnakohustuste võtmiseks algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Siinkohal märgitakse, et vaatlusalusel tootel on palju liike, mis varieeruvad sageli klientide tellimustest sõltuvalt ja mille hinnaerinevused on üsna suured. Lisaks müüvad eksportivad tootjad samadele klientidele koos vaatlusaluse tootega teisi tooteid, luues seega märkimisväärse hindade ristkompensatsiooni ohu. Vaatlusaluse toote olemuse ja selle keeruka turustamise tõttu on peaaegu võimatu kehtestada iga tooteliigi jaoks asjakohaseid minimaalseid impordihindu, mille üle komisjon saaks korralikult järelevalvet teostada ilma meetmetest kõrvalehoidmise riskita. Selle põhjal järeldati, et sellised kohustused on ebapraktilised ja seepärast ei saa neid heaks kiita. Asjaomaseid isikuid teavitati sellest ning neile anti võimalus märkuste tegemiseks. Siiski ei muutnud nende märkused eespool esitatud järeldust. |
| --- | --- |

(68)

Pärast seda, kui tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, tegi Ukraina ainuke eksportiv tootja ja neli Hiina eksportivat tootjat, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist (kellest ühele ei võimaldatud isegi individuaalset kohtlemist), ettepaneku hinnakohustuste võtmiseks algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Siinkohal märgitakse, et vaatlusalusel tootel on palju liike, mis varieeruvad sageli klientide tellimustest sõltuvalt ja mille hinnaerinevused on üsna suured. Lisaks müüvad eksportivad tootjad samadele klientidele koos vaatlusaluse tootega teisi tooteid, luues seega märkimisväärse hindade ristkompensatsiooni ohu. Vaatlusaluse toote olemuse ja selle keeruka turustamise tõttu on peaaegu võimatu kehtestada iga tooteliigi jaoks asjakohaseid minimaalseid impordihindu, mille üle komisjon saaks korralikult järelevalvet teostada ilma meetmetest kõrvalehoidmise riskita. Selle põhjal järeldati, et sellised kohustused on ebapraktilised ja seepärast ei saa neid heaks kiita. Asjaomaseid isikuid teavitati sellest ning neile anti võimalus märkuste tegemiseks. Siiski ei muutnud nende märkused eespool esitatud järeldust.

| (69) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad leiti käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu peegeldavad need maksumäärad olukorda, mis tuvastati uurimise käigus seoses kõnealuste äriühingutega. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (võrreldes üleriigilise tollimaksuga, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes) kohaldatakse seega ainult toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud kõnealused äriühingud ning seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(69)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad leiti käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu peegeldavad need maksumäärad olukorda, mis tuvastati uurimise käigus seoses kõnealuste äriühingutega. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (võrreldes üleriigilise tollimaksuga, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes) kohaldatakse seega ainult toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud kõnealused äriühingud ning seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (70) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral tehakse käesolevasse määrusse muudatus, millega täiendatakse individuaalse tollimaksumääraga äriühingute nimekirja. |
| --- | --- |

(70)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral tehakse käesolevasse määrusse muudatus, millega täiendatakse individuaalse tollimaksumääraga äriühingute nimekirja.

3.   Ajutise tollimaksu sissenõudmine

| (71) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (st määruse (EÜ) nr 1620/2006) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, arvutatakse tollimaks uuesti ning tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tollimaksu määra, tuleb vabastada, |
| --- | --- |

(71)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (st määruse (EÜ) nr 1620/2006) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, arvutatakse tollimaks uuesti ning tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tollimaksu määra, tuleb vabastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit selliste triikimislaudade (sh varrukalaudade ja triikimislaudade oluliste osade nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest), mis kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (TARICi koodid 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 ja 8516900051) alla ning on kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma, impordi suhtes.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Tootja | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 36,5 | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 0 | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 | A786 |
| Kõik muud äriühingud | 38,1 | A999 |
| Ukraina | Kõik äriühingud | 9,9 | — |

Riik

Tootja

Tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Hiina RV

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

36,5

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

0

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5

A786

Kõik muud äriühingud

38,1

A999

Ukraina

Kõik äriühingud

9,9

—

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1620/2006 alusel Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit ja CN-koodide ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (TARICi koodide 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 ja 8516900051) alla kuuluvate tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma triikimislaudade (sh varrukalaudade ja triikimislaudade oluliste osade nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest) impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 23. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 300, 31.10.2006, lk 13.

2

(3)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

3

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/22

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 453/2007,

25. aprill 2007,

mis käsitleb kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning osa kahes uues liikmesriigis kuni 19 kuuks pärast ühinemist ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes alates 1. juulist 2006 kohaldatavate paranduskoefitsientide määramist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti selle X lisa artikli 13 esimest lõiku,

võttes arvesse 2005. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 27 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist ühendusevälistes riikides ning määrata paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa Ühenduste ametnikele, ajutistele ja lepingulistele töötajatele makstava töötasu suhtes alates 1. juulist 2006. |
| --- | --- |

(1)

Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist ühendusevälistes riikides ning määrata paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa Ühenduste ametnikele, ajutistele ja lepingulistele töötajatele makstava töötasu suhtes alates 1. juulist 2006.

| (2) | Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati määruse (EÜ, Euratom) nr 351/2006 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks. |
| --- | --- |

(2)

Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati määruse (EÜ, Euratom) nr 351/2006 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks.

| (3) | Kui töötasud uute paranduskoefitsientide määramise tulemusel suurenevad, tuleb näha ette tagasiulatuvad lisamaksed. |
| --- | --- |

(3)

Kui töötasud uute paranduskoefitsientide määramise tulemusel suurenevad, tuleb näha ette tagasiulatuvad lisamaksed.

| (4) | Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide määramise tulemusena vähenema, on vaja ette näha liigselt makstud summade tagasimaksed, mis hõlmavad ajavahemikku 2006. aasta 1. juulist käesoleva määruse jõustumise kuupäevani. |
| --- | --- |

(4)

Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide määramise tulemusena vähenema, on vaja ette näha liigselt makstud summade tagasimaksed, mis hõlmavad ajavahemikku 2006. aasta 1. juulist käesoleva määruse jõustumise kuupäevani.

| (5) | Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne käesoleva määruse jõustumist ning et otsuse mõju võib ulatuda maksimaalselt kaheteistkümnele kuule alates selle vastuvõtmisest, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse ühendusesiseselt Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes, |
| --- | --- |

(5)

Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne käesoleva määruse jõustumist ning et otsuse mõju võib ulatuda maksimaalselt kaheteistkümnele kuule alates selle vastuvõtmisest, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse ühendusesiseselt Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2006 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstud töötasude suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Kõnealuste töötasude arvutamisel kasutatavad vahetuskursid tehakse kindlaks finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt ja need vastavad esimeses lõigus osutatud kuupäevale.

Artikkel 2

1.   Kui töötasud lisas määratud paranduskoefitsientide kohaldamise tulemusel suurenevad, sooritavad asjaomased institutsioonid tagasiulatuvaid lisamakseid.

2.   Kui töötasud lisas määratud paranduskoefitsientide kohaldamise tulemusel vähenevad, kohandavad vastavad institutsioonid 2006. aasta 1. juuli ja määruse jõustumise kuupäeva vahel makstud töötasusid tagasiulatuvalt tasusaaja kahjuks.

Kui tagasiulatuvate kohanduste kohaselt tuleb liigselt makstud summad tagasi maksta, võivad need kohandused hõlmata käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelnevat kuni kuue kuu pikkust ajavahemikku. Tagasimaksed tuleb teha kaheteistkümne kuu jooksul pärast määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1895/2006 (ELT L 397, 30.12.2006, lk 6).

1

(2)  ELT L 59, 1.3.2006, lk 1.

2

---

LISA

| | Töökoht | Paranduskoefitsient
  juulis 2006 (1) |
| --- | --- | --- |
| (2) | Afganistan | 0 |
| | Albaania | 82,7 |
| | Alžeeria | 84,5 |
| | Ameerika Ühendriigid (New York) | 104,8 |
| | Ameerika Ühendriigid (Washington) | 100,5 |
| | Angola | 113,5 |
| | Argentina | 56,4 |
| | Armeenia | 105,7 |
| | Austraalia | 99,1 |
| | Bangladesh | 43,7 |
| | Barbados | 125,7 |
| | Benin | 92,3 |
| | Boliivia | 48,4 |
| | Bosnia ja Hertsegoviina | 77,7 |
| | Botswana | 62,1 |
| | Brasiilia | 76,2 |
| | Bulgaaria | 76,4 |
| | Burkina Faso | 89,7 |
| (2) | Burundi | 0 |
| | Cabo Verde | 77,4 |
| | Colombia | 63,2 |
| | Costa Rica | 69,1 |
| | Côte d’Ivoire | 109,4 |
| | Djibouti | 96,8 |
| | Dominikaani Vabariik | 71,9 |
| | Ecuador | 70,8 |
| | Egiptus | 51,0 |
| | El Salvador | 86,4 |
| | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 69,7 |
| | Eritrea | 49,4 |
| | Etioopia | 85,7 |
| | Fidži | 71,3 |
| | Filipiinid | 60,2 |
| | Gabon | 116,6 |
| | Gambia | 55,8 |
| | Ghana | 79,9 |
| | Gruusia | 95,1 |
| | Guatemala | 80,6 |
| | Guinea | 56,4 |
| | Guinea-Bissau | 100,7 |
| | Guyana | 60,6 |
| | Haiti | 109,5 |
| | Hiina | 76,7 |
| | Honduras | 74,9 |
| | Hongkong | 101,3 |
| | Horvaatia | 105,8 |
| (2) | Ida-Timor | 0 |
| | Iisrael | 109,6 |
| | India | 45,3 |
| (2) | Indoneesia (Banda Aceh) | 0 |
| | Indoneesia (Jakarta) | 83,9 |
| (2) | Iraak | 0 |
| | Jaapan (Naka) | 113,7 |
| | Jaapan (Tokyo) | 119,9 |
| | Jamaica | 91,3 |
| | Jeemen | 68,2 |
| | Jordaania | 72,3 |
| | Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 92,7 |
| | Kambodža | 70,4 |
| | Kamerun | 110,1 |
| | Kanada | 90,6 |
| | Kasahstan (Almatõ) | 125,2 |
| (2) | Kasahstan (Astana) | 0 |
| | Kenya | 77,8 |
| | Kesk-Aafrika Vabariik | 120,1 |
| | Kongo | 130,4 |
| | Kongo Demokraatlik Vabariik | 132,4 |
| | Kuuba | 97,1 |
| | Kõrgõzstan | 80,3 |
| | Laos | 71,3 |
| | Lesotho | 61,8 |
| (2) | Libeeria | 0 |
| | Liibanon | 90,8 |
| | Lõuna-Aafrika | 59,9 |
| | Lõuna-Korea | 112,4 |
| | Madagaskar | 72,3 |
| | Malaisia | 74,8 |
| | Malawi | 70,4 |
| | Mali | 91,2 |
| | Maroko | 86,8 |
| | Mauritaania | 67,7 |
| | Mauritius | 70,7 |
| | Mehhiko | 70,2 |
| | Moldova | 52,6 |
| (2) | Montenegro | 0 |
| | Mosambiik | 69,3 |
| | Namiibia | 72,8 |
| | Nepal | 68,8 |
| | Nicaragua | 60,7 |
| | Nigeeria | 94,7 |
| | Niger | 89,3 |
| | Norra | 131,7 |
| | Paapua Uus-Guinea | 75,6 |
| | Pakistan | 52,2 |
| (2) | Panama | 0 |
| | Paraguay | 70,8 |
| | Peruu | 78,4 |
| | Rumeenia | 62,7 |
| | Rwanda | 87,1 |
| | Saalomoni Saared | 88,7 |
| | Sambia | 69,3 |
| | Saudi Araabia | 88,8 |
| | Senegal | 80,7 |
| | Serbia | 61,1 |
| | Sierra Leone | 75,1 |
| | Singapur | 103,4 |
| (2) | Somaalia | 0 |
| | Sri Lanka | 55,4 |
| | Sudaan | 52,1 |
| | Suriname | 51,9 |
| | Svaasimaa | 62,6 |
| | Süüria | 65,5 |
| | Šveits | 116,3 |
| | Zimbabwe | 47,2 |
| | Tadžikistan | 70,2 |
| | Tai | 60,3 |
| | Taiwan | 89,9 |
| | Tansaania | 58,8 |
| | Togo | 92,4 |
| | Trinidad ja Tobago | 70,4 |
| | Tšaad | 131,2 |
| | Tšiili | 76,6 |
| | Tuneesia | 71,8 |
| | Türgi | 83,7 |
| | Uganda | 55,5 |
| | Ukraina | 104,6 |
| | Uruguay | 72,9 |
| | Uus-Kaledoonia | 134,5 |
| | Uus-Meremaa | 89,0 |
| | Vanuatu | 114,5 |
| | Venemaa | 120,7 |
| | Venezuela | 60,9 |
| | Vietnam | 54,2 |

Töökoht

Paranduskoefitsient

juulis 2006 (1)

(2)

Afganistan

0

Albaania

82,7

Alžeeria

84,5

Ameerika Ühendriigid (New York)

104,8

Ameerika Ühendriigid (Washington)

100,5

Angola

113,5

Argentina

56,4

Armeenia

105,7

Austraalia

99,1

Bangladesh

43,7

Barbados

125,7

Benin

92,3

Boliivia

48,4

Bosnia ja Hertsegoviina

77,7

Botswana

62,1

Brasiilia

76,2

Bulgaaria

76,4

Burkina Faso

89,7

(2)

Burundi

0

Cabo Verde

77,4

Colombia

63,2

Costa Rica

69,1

Côte d’Ivoire

109,4

Djibouti

96,8

Dominikaani Vabariik

71,9

Ecuador

70,8

Egiptus

51,0

El Salvador

86,4

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

69,7

Eritrea

49,4

Etioopia

85,7

Fidži

71,3

Filipiinid

60,2

Gabon

116,6

Gambia

55,8

Ghana

79,9

Gruusia

95,1

Guatemala

80,6

Guinea

56,4

Guinea-Bissau

100,7

Guyana

60,6

Haiti

109,5

Hiina

76,7

Honduras

74,9

Hongkong

101,3

Horvaatia

105,8

(2)

Ida-Timor

0

Iisrael

109,6

India

45,3

(2)

Indoneesia (Banda Aceh)

0

Indoneesia (Jakarta)

83,9

(2)

Iraak

0

Jaapan (Naka)

113,7

Jaapan (Tokyo)

119,9

Jamaica

91,3

Jeemen

68,2

Jordaania

72,3

Jordani Läänekallas – Gaza sektor

92,7

Kambodža

70,4

Kamerun

110,1

Kanada

90,6

Kasahstan (Almatõ)

125,2

(2)

Kasahstan (Astana)

0

Kenya

77,8

Kesk-Aafrika Vabariik

120,1

Kongo

130,4

Kongo Demokraatlik Vabariik

132,4

Kuuba

97,1

Kõrgõzstan

80,3

Laos

71,3

Lesotho

61,8

(2)

Libeeria

0

Liibanon

90,8

Lõuna-Aafrika

59,9

Lõuna-Korea

112,4

Madagaskar

72,3

Malaisia

74,8

Malawi

70,4

Mali

91,2

Maroko

86,8

Mauritaania

67,7

Mauritius

70,7

Mehhiko

70,2

Moldova

52,6

(2)

Montenegro

0

Mosambiik

69,3

Namiibia

72,8

Nepal

68,8

Nicaragua

60,7

Nigeeria

94,7

Niger

89,3

Norra

131,7

Paapua Uus-Guinea

75,6

Pakistan

52,2

(2)

Panama

0

Paraguay

70,8

Peruu

78,4

Rumeenia

62,7

Rwanda

87,1

Saalomoni Saared

88,7

Sambia

69,3

Saudi Araabia

88,8

Senegal

80,7

Serbia

61,1

Sierra Leone

75,1

Singapur

103,4

(2)

Somaalia

0

Sri Lanka

55,4

Sudaan

52,1

Suriname

51,9

Svaasimaa

62,6

Süüria

65,5

Šveits

116,3

Zimbabwe

47,2

Tadžikistan

70,2

Tai

60,3

Taiwan

89,9

Tansaania

58,8

Togo

92,4

Trinidad ja Tobago

70,4

Tšaad

131,2

Tšiili

76,6

Tuneesia

71,8

Türgi

83,7

Uganda

55,5

Ukraina

104,6

Uruguay

72,9

Uus-Kaledoonia

134,5

Uus-Meremaa

89,0

Vanuatu

114,5

Venemaa

120,7

Venezuela

60,9

Vietnam

54,2

---

(1)  Brüssel = 100 %

(2)  Andmed puuduvad

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 454/2007,

25. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 25. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 65,2 |
| TN | 139,0 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 112,4 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 116,2 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 73,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 41,3 |
| EG | 48,4 |
| IL | 67,0 |
| MA | 41,6 |
| TN | 53,8 |
| ZZ | 50,4 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 60,4 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 46,8 |
| 0808 10 80 | AR | 84,0 |
| BR | 80,6 |
| CA | 105,7 |
| CL | 85,6 |
| CN | 89,2 |
| NZ | 125,2 |
| US | 135,8 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 20 50 | AR | 78,5 |
| CL | 90,5 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 90,4 |
| ZZ | 74,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

65,2

TN

139,0

TR

132,9

ZZ

112,4

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

130,0

ZZ

116,2

0709 90 70

MA

35,8

TR

110,2

ZZ

73,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

41,3

EG

48,4

IL

67,0

MA

41,6

TN

53,8

ZZ

50,4

0805 50 10

AR

37,2

IL

60,4

TR

42,8

ZZ

46,8

0808 10 80

AR

84,0

BR

80,6

CA

105,7

CL

85,6

CN

89,2

NZ

125,2

US

135,8

UY

91,0

ZA

88,1

ZZ

98,4

0808 20 50

AR

78,5

CL

90,5

CN

36,6

ZA

90,4

ZZ

74,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 455/2007,

25. aprill 2007,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 301/2007 (ELT L 81, 22.3.2007, lk 11).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Jaemüügiks pipettidesse pakendatud valmistis alkoholilahusena. Selle koostis on järgmine:







  — | fiproniil (ISO) | 10 g |
| — | butüülhüdroksüanisool (BHA, E 320) | 0,02 g |
| — | butüülhüdroksütolueen (BHT, E 321) | 0,01 g |
| — | abiaine q.s.p | 100 ml |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Jaemüügiks pipettidesse pakendatud valmistis alkoholilahusena. Selle koostis on järgmine:

—

fiproniil (ISO)

10 g

—

butüülhüdroksüanisool (BHA, E 320)

0,02 g

—

butüülhüdroksütolueen (BHT, E 321)

0,01 g

—

abiaine q.s.p

100 ml

Parasiitide, nagu kirbud, puugid ja täid, vastast insektitsiidi ja akaritsiidi aktiivsust avaldavat ainet sisaldavat valmistist kasutatakse välispidiselt lemmikloomadel (koerad ja kassid).

3808 91 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3808, 3808 91 ja 3808 91 90 sõnastusega.

Vaata ka HSi selgitavad märkused, rubriik 3808 ning alamrubriigid 3808 91–3808 99.

Valmistisel ei ole ravitoimet ega profülaktilist mõju rubriigi 3004 tähenduses.

| 2. | Jaemüügiks aerosoolina pakendatud (pihusti, pump) valmistis alkoholilahuse kujul. Selle koostis on järgmine:







  — | fiproniil (ISO) | 0,25 g |
| --- | --- | --- | --- |
| — | abiaine q.s.p | 100 ml |

2.

Jaemüügiks aerosoolina pakendatud (pihusti, pump) valmistis alkoholilahuse kujul. Selle koostis on järgmine:

—

fiproniil (ISO)

0,25 g

—

abiaine q.s.p

100 ml

Parasiitide, nagu kirbud, puugid ja täid, vastast insektitsiidi ja akaritsiidi aktiivsust avaldavat ainet sisaldavat valmistist kasutatakse välispidiselt lemmikloomadel (koerad ja kassid).

3808 91 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3808, 3808 91 ja 3808 91 90 sõnastusega.

Vaata ka HSi selgitavad märkused, rubriik 3808 ning alamrubriigid 3808 91–3808 99.

Valmistisel ei ole ravitoimet ega profülaktilist mõju rubriigi 3004 tähenduses.

Valmistis ei sisalda koostisaineid, mis annaksid tootele hügieenivahendi omadused ning seetõttu ei kuulu see rubriiki 3307.

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 456/2007,

25. aprill 2007,

millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside andmine teatavatele piimatoodetele, mida eksporditakse Dominikaani Vabariiki määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklis 29 osutatud kvoodi raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 17. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1282/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima- ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, (2) eriti selle artikli 33 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Määruse (EÜ) nr 1282/2006 III peatüki 3. jaos on kindlaks määratud teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele piimatoodetele ekspordilitsentside andmise kord selle riigi jaoks avatud kvoodi raames. 2007/2008. kvoodiaastaks esitatud taotlused hõlmavad suuremaid koguseid kui saadaolevad kogused. Seega tuleks taotletud koguste puhul kehtestada jaotuskoefitsiendid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 esitatud ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 29 lõikes 2 osutatud toodete puhul korrutatakse järgmiste jaotuskoefitsientidega:

| — | 0,653853 määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul, |
| --- | --- |

—

0,653853 määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul,

| — | 0,384549 määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul. |
| --- | --- |

—

0,384549 määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 234, 29.8.2006, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1919/2006 (ELT L 380, 28.12.2006, lk 1).

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/33

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. märts 2007,

millega muudetakse otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega

(2007/249/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 187,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsusega 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (1) (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) on sätestatud ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMTd) majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise ning nende ja ühenduse vaheliste majandussuhete parandamise õiguslik raamistik. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse kohaldamisaega tuleks pikendada 31. detsembrini 2013, et see langeks kokku 10. Euroopa Arengufondi (2008–2013) (10. EAF) ja 2007.–2013. aastat hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsusega 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (1) (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) on sätestatud ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMTd) majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise ning nende ja ühenduse vaheliste majandussuhete parandamise õiguslik raamistik. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse kohaldamisaega tuleks pikendada 31. detsembrini 2013, et see langeks kokku 10. Euroopa Arengufondi (2008–2013) (10. EAF) ja 2007.–2013. aastat hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku kestusega.

| (2) | Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II A lisas on sätestatud aastateks 2000–2007 eraldatavad vahendid. Aastateks 2008–2013 ette nähtud summasid eraldades tuleks arvesse võtta vastloodud 10. Euroopa Arengufondi. |
| --- | --- |

(2)

Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II A lisas on sätestatud aastateks 2000–2007 eraldatavad vahendid. Aastateks 2008–2013 ette nähtud summasid eraldades tuleks arvesse võtta vastloodud 10. Euroopa Arengufondi.

| (3) | Seoses ÜMTdega tuleks sätestada eeskirjad, mis reguleerivad üleminekut 9. EAFist 10. EAFi. Kõnealused eeskirjad tuleks kehtestada kooskõlas 9. EAFi ja eelnevate EAFide vahendite kulukohustustega sidumist pärast 31. detsembrit 2007 käsitlevate üldiste eeskirjadega, mis on sätestatud 30. mail 2005. aastal nõukogus peetud liikmesriikide valitsuste esindajate kohtumisel tehtud otsuse 2005/446/EÜ (9. EAFi (2) vahendite kulukohustustega sidumiseks kehtestatud tähtpäeva kohta) artikliga 1 ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahelise sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) (3) (“10. EAFi loomise sisekokkuleppe”) artikli 1 lõigetega 3 ja 4. |
| --- | --- |

(3)

Seoses ÜMTdega tuleks sätestada eeskirjad, mis reguleerivad üleminekut 9. EAFist 10. EAFi. Kõnealused eeskirjad tuleks kehtestada kooskõlas 9. EAFi ja eelnevate EAFide vahendite kulukohustustega sidumist pärast 31. detsembrit 2007 käsitlevate üldiste eeskirjadega, mis on sätestatud 30. mail 2005. aastal nõukogus peetud liikmesriikide valitsuste esindajate kohtumisel tehtud otsuse 2005/446/EÜ (9. EAFi (2) vahendite kulukohustustega sidumiseks kehtestatud tähtpäeva kohta) artikliga 1 ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahelise sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) (3) (“10. EAFi loomise sisekokkuleppe”) artikli 1 lõigetega 3 ja 4.

| (4) | 10. EAFi loomise sisekokkuleppega on sätestatud 286 miljoni eurone kogusumma, mis eraldatakse ÜMTdele. Tuleks kinnitada ühelt poolt see, kuidas kõnealune summa jaotatakse EAFiga seotud erinevate arenguabi rahastamise alase koostöö vahendite vahel, ja teiselt poolt abi saavate ÜMTde algsete suunavate eraldiste jaotamises kasutatavad kriteeriumid ja elemendid. |
| --- | --- |

(4)

10. EAFi loomise sisekokkuleppega on sätestatud 286 miljoni eurone kogusumma, mis eraldatakse ÜMTdele. Tuleks kinnitada ühelt poolt see, kuidas kõnealune summa jaotatakse EAFiga seotud erinevate arenguabi rahastamise alase koostöö vahendite vahel, ja teiselt poolt abi saavate ÜMTde algsete suunavate eraldiste jaotamises kasutatavad kriteeriumid ja elemendid.

| (5) | EAFiga seotud arenguabi rahastamise alase koostöö vahendite vahel summasid jaotades tuleks tagada kooskõlastamine eelkõige piirkondliku koostöö ning integreerumise toetamise ja territoriaalsel tasandil toetamise vahel, et parandada ÜMTde paindlikkust seoses nende ees seisvate väljakutsetega, olenemata nende rahvamajanduse kogutoodangust (RKT) inimese kohta või muudest territoriaalsete toetuste määramiseks kasutatavatest näitajatest. |
| --- | --- |

(5)

EAFiga seotud arenguabi rahastamise alase koostöö vahendite vahel summasid jaotades tuleks tagada kooskõlastamine eelkõige piirkondliku koostöö ning integreerumise toetamise ja territoriaalsel tasandil toetamise vahel, et parandada ÜMTde paindlikkust seoses nende ees seisvate väljakutsetega, olenemata nende rahvamajanduse kogutoodangust (RKT) inimese kohta või muudest territoriaalsete toetuste määramiseks kasutatavatest näitajatest.

| (6) | ÜMTdele rahalise abi eraldamisel tuleks järgida ühtlustatud, objektiivseid ja läbipaistvaid kriteeriume. Kõnealuste kriteeriumide hulka kuuluvad eelkõige ÜMTde RKT tase, elanike arv ja järjepidevus eelmiste EAFidega. Otsuse I B lisas osutatud vähimarenenud ÜMTde ja nende ÜMTde suhtes, kellel on geograafilise eraldatuse või muude probleemide tõttu rohkem takistusi piirkondlikus koostöös ja integratsioonis osalemiseks, tuleb sätestada erikohtlemine. |
| --- | --- |

(6)

ÜMTdele rahalise abi eraldamisel tuleks järgida ühtlustatud, objektiivseid ja läbipaistvaid kriteeriume. Kõnealuste kriteeriumide hulka kuuluvad eelkõige ÜMTde RKT tase, elanike arv ja järjepidevus eelmiste EAFidega. Otsuse I B lisas osutatud vähimarenenud ÜMTde ja nende ÜMTde suhtes, kellel on geograafilise eraldatuse või muude probleemide tõttu rohkem takistusi piirkondlikus koostöös ja integratsioonis osalemiseks, tuleb sätestada erikohtlemine.

| (7) | Liikmesriikidele ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomiteele EAFis tehtud kulutustest aru andes peaks komisjon eristama ametliku arenguabi (ODA) ja mitteametliku arenguabi tegevusi. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidele ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomiteele EAFis tehtud kulutustest aru andes peaks komisjon eristama ametliku arenguabi (ODA) ja mitteametliku arenguabi tegevusi.

| (8) | Erilist tähelepanu tuleks juhtida ÜMTde institutsioonilise suutlikkuse tugevdamisele ja heale valitsemistavale, sealhulgas finants-, maksundus- ja õigusvaldkonnas. |
| --- | --- |

(8)

Erilist tähelepanu tuleks juhtida ÜMTde institutsioonilise suutlikkuse tugevdamisele ja heale valitsemistavale, sealhulgas finants-, maksundus- ja õigusvaldkonnas.

| (9) | Erilist tähelepanu tuleks juhtida ÜMTde, AKV riikide ja asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud äärepoolseimate piirkondade või ÜMTde asukohapiirkondades tegutsevate teiste osalejate vahelise koostöö tugevdamisele. |
| --- | --- |

(9)

Erilist tähelepanu tuleks juhtida ÜMTde, AKV riikide ja asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud äärepoolseimate piirkondade või ÜMTde asukohapiirkondades tegutsevate teiste osalejate vahelise koostöö tugevdamisele.

| (10) | Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II C lisas osutatud ÜMT rahastust antavate laenude suhtes kohaldatavad rahastamistingimused tuleks ühtlustada ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (4) (AKV-EÜ partnerlusleping) II lisa vastavate artiklite ülevaadatud sätetega. |
| --- | --- |

(10)

Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II C lisas osutatud ÜMT rahastust antavate laenude suhtes kohaldatavad rahastamistingimused tuleks ühtlustada ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (4) (AKV-EÜ partnerlusleping) II lisa vastavate artiklite ülevaadatud sätetega.

| (11) | Oluline on tagada, et ÜMTsid saaks rahastada EAFi välistest Euroopa Liidu üldeelarve üldistest temaatilistest eelarveridadest. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II E lisas osutatud temaatilised määrused on alates 1. jaanuarist 2007 asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend). (5) Seetõttu tuleks II E lisa muuta, et asendada viited kõnealustele määrustele viidetega uuele rahastamisvahendile. Järjepidevuse tagamiseks tuleks kõnealust muudatust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007. |
| --- | --- |

(11)

Oluline on tagada, et ÜMTsid saaks rahastada EAFi välistest Euroopa Liidu üldeelarve üldistest temaatilistest eelarveridadest. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II E lisas osutatud temaatilised määrused on alates 1. jaanuarist 2007 asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend). (5) Seetõttu tuleks II E lisa muuta, et asendada viited kõnealustele määrustele viidetega uuele rahastamisvahendile. Järjepidevuse tagamiseks tuleks kõnealust muudatust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007.

| (12) | Arvestades ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide vahelisi erilisi suhteid, tuleks ÜMTde võimalikku osalemist ühenduse horisontaalsetes programmides reguleerida nii, et ÜMTd võivad osaleda programmides, mis on avatud liikmesriikidele, kellega nad on seotud, vastavalt programmide eeskirjadele ja eesmärkidele ning vastavalt ÜMTdega seotud liikmesriikide suhtes kohaldatavale korrale. Et võimaldada ÜMTde osalemist kohe uue programmiperioodi algusest, tuleks kõnealune muudatus jõustada alates 1. jaanuarist 2007. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide vahelisi erilisi suhteid, tuleks ÜMTde võimalikku osalemist ühenduse horisontaalsetes programmides reguleerida nii, et ÜMTd võivad osaleda programmides, mis on avatud liikmesriikidele, kellega nad on seotud, vastavalt programmide eeskirjadele ja eesmärkidele ning vastavalt ÜMTdega seotud liikmesriikide suhtes kohaldatavale korrale. Et võimaldada ÜMTde osalemist kohe uue programmiperioodi algusest, tuleks kõnealune muudatus jõustada alates 1. jaanuarist 2007.

| (13) | Komisjoni aruande alusel tuleks aastatel 2008–2009 läbi vaadata Euroopa Liidu kulutuste ja vahendite kõik aspektid. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni aruande alusel tuleks aastatel 2008–2009 läbi vaadata Euroopa Liidu kulutuste ja vahendite kõik aspektid.

| (14) | Käesolevad tehnilised muudatused ei piira ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse hilisemat läbivaatamist, eriti vastavalt selle artiklile 62, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevad tehnilised muudatused ei piira ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse hilisemat läbivaatamist, eriti vastavalt selle artiklile 62,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsust 2001/822/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 23 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  “9. EAFi alusel ÜMTde arengu rahastamise alal tehtava koostöö suhtes kohaldatakse 9. EAFi finantsmääruses sätestatud rahastamis- ja raamatupidamiskorda. 10. EAFi alusel ÜMTde arengu rahastamise alal tehtava koostöö suhtes kohaldatakse 10. EAFi finantsmääruses sätestatud rahastamis- ja raamatupidamiskorda.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 23 neljas lõik asendatakse järgmisega:

“9. EAFi alusel ÜMTde arengu rahastamise alal tehtava koostöö suhtes kohaldatakse 9. EAFi finantsmääruses sätestatud rahastamis- ja raamatupidamiskorda. 10. EAFi alusel ÜMTde arengu rahastamise alal tehtava koostöö suhtes kohaldatakse 10. EAFi finantsmääruses sätestatud rahastamis- ja raamatupidamiskorda.”

| 2. | Artiklile 24 lisatakse järgmine lõige:
  “9.   10. EAFi rakendamisel kohaldatakse 10. EAFi loomise sisekokkuleppe vastavaid sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artiklile 24 lisatakse järgmine lõige:

“9.   10. EAFi rakendamisel kohaldatakse 10. EAFi loomise sisekokkuleppe vastavaid sätteid.”

| 3. | Artikli 25 lõikes 1 asendatakse tekst “aastatel 2000–2007” tekstiga “aastatel 2000–2007 ja 2008–2013”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 25 lõikes 1 asendatakse tekst “aastatel 2000–2007” tekstiga “aastatel 2000–2007 ja 2008–2013”.

| 4. | Artikkel 31 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 31
  Tehniline abi
  1.   Komisjoni algatusel või nimel võib rahastada uuringuid või tehnilise abi meetmeid, et tagada käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud ettevalmistused, jälgimine, hindamine ja järelevalve ning käesoleva otsuse üldhindamine, millele on osutatud II A lisa artikli 1 lõike 1 punktis c.
  Selliseid uuringuid või tehnilise abi meetmeid rahastatakse üldisest tagastamatust abist.
  2.   ÜMT algatusel võib seoses ühtses programmdokumendis nimetatud meetmete rakendamisega rahastada uuringuid või tehnilise abi meetmeid, võttes arvesse komisjoni arvamust.
  9. EAFi raames rahastatakse kõnealused uuringud või tehnilise abi meetmed asjaomasele ÜMT-le eraldatud vahenditest. 10. EAFi raames rahastatakse need üldisest tagastamatust abist.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 31 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 31

Tehniline abi

1.   Komisjoni algatusel või nimel võib rahastada uuringuid või tehnilise abi meetmeid, et tagada käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud ettevalmistused, jälgimine, hindamine ja järelevalve ning käesoleva otsuse üldhindamine, millele on osutatud II A lisa artikli 1 lõike 1 punktis c.

Selliseid uuringuid või tehnilise abi meetmeid rahastatakse üldisest tagastamatust abist.

2.   ÜMT algatusel võib seoses ühtses programmdokumendis nimetatud meetmete rakendamisega rahastada uuringuid või tehnilise abi meetmeid, võttes arvesse komisjoni arvamust.

9. EAFi raames rahastatakse kõnealused uuringud või tehnilise abi meetmed asjaomasele ÜMT-le eraldatud vahenditest. 10. EAFi raames rahastatakse need üldisest tagastamatust abist.”

| 5. | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 33a
  1.   9. EAFist või eelnevatest EAFidest järele jäänud vahendeid ei seota kulukohustustega enam pärast 31. detsembrit 2007 või 10. EAFi loomise sisekokkuleppe jõustumise kuupäeva, kui see peaks olema eelnimetatud kuupäevast hilisem, välja arvatud vahendid, mis on järele jäänud 9. EAFi eelsest EAFist rahastatud esmasest põllumajandustoodetest saadavate eksporditulude stabiliseerimise süsteemist (STABEX), ja kõnealuse jõustumiskuupäeva järel vabanevad vahendid ning II C lisas kirjeldatud rahastu rahastamiseks 9. EAFist eraldatud vahenditest järelejäänud summad ja tagasimaksed, välja arvatud nendega seotud intressitoetused.
  2.   Kui nõukogu ei otsusta ühehäälselt teisti, ei seota 9. EAFist või eelnevatest EAFidest rahastatavatest projektidest vabanevaid vahendeid komisjoni ettepaneku alusel kulukohustustega enam pärast 31. detsembrit 2007, välja arvatud kõnealuse jõustumiskuupäeva järel vabanevad STABEXI vahendid, mis kantakse automaatselt II A a lisa artikli 3 lõike 1 kohaselt rahastatavatesse asjaomastesse piirkondlikele näidisprogrammidele, ja II C lisas kirjeldatud rahastu rahastamiseks 9. EAFist eraldatud vahenditest järelejäänud summad ja tagasimaksed, välja arvatud nendega seotud intressitoetused.” |
| --- | --- |

5.

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 33a

1.   9. EAFist või eelnevatest EAFidest järele jäänud vahendeid ei seota kulukohustustega enam pärast 31. detsembrit 2007 või 10. EAFi loomise sisekokkuleppe jõustumise kuupäeva, kui see peaks olema eelnimetatud kuupäevast hilisem, välja arvatud vahendid, mis on järele jäänud 9. EAFi eelsest EAFist rahastatud esmasest põllumajandustoodetest saadavate eksporditulude stabiliseerimise süsteemist (STABEX), ja kõnealuse jõustumiskuupäeva järel vabanevad vahendid ning II C lisas kirjeldatud rahastu rahastamiseks 9. EAFist eraldatud vahenditest järelejäänud summad ja tagasimaksed, välja arvatud nendega seotud intressitoetused.

2.   Kui nõukogu ei otsusta ühehäälselt teisti, ei seota 9. EAFist või eelnevatest EAFidest rahastatavatest projektidest vabanevaid vahendeid komisjoni ettepaneku alusel kulukohustustega enam pärast 31. detsembrit 2007, välja arvatud kõnealuse jõustumiskuupäeva järel vabanevad STABEXI vahendid, mis kantakse automaatselt II A a lisa artikli 3 lõike 1 kohaselt rahastatavatesse asjaomastesse piirkondlikele näidisprogrammidele, ja II C lisas kirjeldatud rahastu rahastamiseks 9. EAFist eraldatud vahenditest järelejäänud summad ja tagasimaksed, välja arvatud nendega seotud intressitoetused.”

| 6. | Artikkel 58 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 58
  ÜMTdele avatud programmid
  ÜMTdest pärit isikud ja vajaduse korral ÜMTde avalik- ja/või eraõiguslikud asutused ning institutsioonid võivad osaleda ühenduse programmides vastavalt programmide eeskirjadele ja eesmärkidele ning ÜMTdega seotud liikmesriikide suhtes kohaldatavale korrale. Programme rakendatakse ÜMTde kodanike suhtes selle liikmesriigi kvoodi raames, kellega kõnealune ÜMT on seotud, kui kõnealuse programmi puhul kasutatakse sellist kvooti.
  Peamised ÜMTdele avatud programmid ja neile järgnevad programmid on loetletud II F lisas.” |
| --- | --- |

6.

Artikkel 58 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 58

ÜMTdele avatud programmid

ÜMTdest pärit isikud ja vajaduse korral ÜMTde avalik- ja/või eraõiguslikud asutused ning institutsioonid võivad osaleda ühenduse programmides vastavalt programmide eeskirjadele ja eesmärkidele ning ÜMTdega seotud liikmesriikide suhtes kohaldatavale korrale. Programme rakendatakse ÜMTde kodanike suhtes selle liikmesriigi kvoodi raames, kellega kõnealune ÜMT on seotud, kui kõnealuse programmi puhul kasutatakse sellist kvooti.

Peamised ÜMTdele avatud programmid ja neile järgnevad programmid on loetletud II F lisas.”

| 7. | Artiklis 63 asendatakse aasta “2011” aastaga “2013”. |
| --- | --- |

7.

Artiklis 63 asendatakse aasta “2011” aastaga “2013”.

| 8. | II A lisa artikli 1 lõike 1 punktis c asendatakse sõnad “kaks aastat” sõnadega “neli aastat”. |
| --- | --- |

8.

II A lisa artikli 1 lõike 1 punktis c asendatakse sõnad “kaks aastat” sõnadega “neli aastat”.

| 9. | II A lisale lisatakse II A a lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse I lisas. |
| --- | --- |

9.

II A lisale lisatakse II A a lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

| 10. | II B lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 1
  1.   EIP eraldab kooskõlas panga põhikirjas ja käesolevas lisas sätestatud tingimustega omavahenditest antavate laenude kujul kuni 20 miljoni euro suuruse summa, nagu on sätestatud 9. EAFi loova sisekokkuleppe artiklis 5.
  2.   EIP eraldab kooskõlas panga põhikirjas ja käesolevas lisas sätestatud tingimustega omavahenditest antavate laenude kujul kuni 30 miljoni euro suuruse summa, nagu on sätestatud 10. EAFi loova sisekokkuleppe artiklis 3.” |
| --- | --- | --- |

10.

II B lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

1.   EIP eraldab kooskõlas panga põhikirjas ja käesolevas lisas sätestatud tingimustega omavahenditest antavate laenude kujul kuni 20 miljoni euro suuruse summa, nagu on sätestatud 9. EAFi loova sisekokkuleppe artiklis 5.

2.   EIP eraldab kooskõlas panga põhikirjas ja käesolevas lisas sätestatud tingimustega omavahenditest antavate laenude kujul kuni 30 miljoni euro suuruse summa, nagu on sätestatud 10. EAFi loova sisekokkuleppe artiklis 3.”

| b) | Artikli 2 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  c) | “9. EAFi kohaldamisperioodil võetakse intressitoetus, mille summa arvutatakse laenu väljamaksetähtpäevadel, II A lisa artikli 3 lõike 3 punktis d sätestatud intressitoetusest ja makstakse otse EIPle;
  10. EAFi kohaldamisperioodil võetakse intressitoetus, mille summa arvutatakse laenu väljamaksetähtpäevadel, II A a lisa artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud intressitoetusest ja makstakse otse EIPle;
  intressitoetusi võib muuta kapitaliks või kasutada projektidega seotud tagastamatuks tehniliseks abiks, eelkõige ÜMTde rahaasutuste abistamiseks.” |
| --- | --- | --- |

b)

Artikli 2 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

c)

“9. EAFi kohaldamisperioodil võetakse intressitoetus, mille summa arvutatakse laenu väljamaksetähtpäevadel, II A lisa artikli 3 lõike 3 punktis d sätestatud intressitoetusest ja makstakse otse EIPle;

10. EAFi kohaldamisperioodil võetakse intressitoetus, mille summa arvutatakse laenu väljamaksetähtpäevadel, II A a lisa artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud intressitoetusest ja makstakse otse EIPle;

intressitoetusi võib muuta kapitaliks või kasutada projektidega seotud tagastamatuks tehniliseks abiks, eelkõige ÜMTde rahaasutuste abistamiseks.”

| 11. | II C lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

11.

II C lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

| 12. | II E lisa asendatakse käesoleva otsuse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

12.

II E lisa asendatakse käesoleva otsuse III lisas esitatud tekstiga.

| 13. | II F lisa asendatakse käesoleva otsuse IV lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

13.

II F lisa asendatakse käesoleva otsuse IV lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikli 1 punkte 6, 12 ja 13 kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2007.

Brüssel, 19. märts 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

H. SEEHOFER

---

(1)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

1

(2)  ELT L 156, 18.6.2005, lk 19.

2

(3)  ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.

3

(4)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud AKV-EÜ ministrite nõukogu otsusega nr 1/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 22).

4

(5)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

5

---

I LISA

”II A a LISA

ÜHENDUSE RAHALINE ABI: 10. EAF

Artikkel 1

Jaotumine eri rahastamisvahendite vahel

1.   Käesoleva otsuse kohaldamisel eraldatakse kuueaastaseks ajavahemikuks (1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013) ühenduse rahalise abi üldsumma, milleks on 10. EAFi loomise sisekokkuleppega kindlaks määratud 286 miljonit eurot, järgmiselt:

| a) | 250 miljonit eurot toetustena pikaajaliseks arenguks, humanitaarabiks, hädaabiks, abiks pagulastele ja lisatoetustena eksporditulu kõikumise korral ning toetustena piirkondlikule koostööle ja integratsioonile; |
| --- | --- |

a)

250 miljonit eurot toetustena pikaajaliseks arenguks, humanitaarabiks, hädaabiks, abiks pagulastele ja lisatoetustena eksporditulu kõikumise korral ning toetustena piirkondlikule koostööle ja integratsioonile;

| b) | 30 miljonit eurot II C lisas osutatud ÜMTde investeerimisrahastu rahastamiseks; sellest maksimaalselt 1,5 miljoni euro suurune summa hoitakse intressitoetuste rahastamiseks meetmete puhul, mida EIP rahastab II B lisa kohaselt omavahenditest või ÜMTde investeerimisrahastu raames rahastatavate meetmete puhul; |
| --- | --- |

b)

30 miljonit eurot II C lisas osutatud ÜMTde investeerimisrahastu rahastamiseks; sellest maksimaalselt 1,5 miljoni euro suurune summa hoitakse intressitoetuste rahastamiseks meetmete puhul, mida EIP rahastab II B lisa kohaselt omavahenditest või ÜMTde investeerimisrahastu raames rahastatavate meetmete puhul;

| c) | 6 miljonit eurot läbiviidavatele uuringutele või tehnilise abi meetmetele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 31. |
| --- | --- |

c)

6 miljonit eurot läbiviidavatele uuringutele või tehnilise abi meetmetele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 31.

2.   10. EAFi vahendeid ei saa pärast 31. detsembrit 2013 enam kulukohustustega siduda, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt teisiti.

3.   Juhul kui lõikes 1 sätestatud vahendid lõpevad enne käesoleva otsuse kehtivusaja lõppu, võtab nõukogu vajalikud meetmed.

Artikkel 2

Vahendite haldamine

EIP haldab II B lisas osutatud omavahenditest antud laene ja II C lisas osutatud ÜMTde investeerimisrahastust rahastatavaid meetmeid. Kõiki muid käesoleva otsusega sätestatud rahalisi vahendeid haldab komisjon.

Artikkel 3

Jaotumine ÜMTde vahel

Artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud 250 miljoni euro suurune summa jaotatakse ÜMTde vahel vastavalt nende vajadustele ja tulemustele järgmiste kriteeriumide kohaselt:

| 1. | ÜMTde vahel jaotatakse 195 miljoni euro suurune A summa eelkõige ühtsetes programmdokumentides nimetatud algatuste rahastamiseks, nagu näiteks vaesusevastase võitluse raames võetavad esmatähtsad meetmed sotsiaalse arengu ja keskkonnakaitse alal. Ühtsetes programmdokumentides juhitakse vajadusel erilist tähelepanu abisaavate ÜMTde valitsemise ja institutsionaalse suutlikkuse tugevdamisele suunatud meetmetele ning asjakohastel juhtudel kavandatavate meetmete tõenäolisele ajakavale.
  Summa A eraldamisel tuleb arvestada elanike arvu, rahvamajanduse kogutoodangu (RKT) taset, eelmistest EAFidest eraldatud summasid, geograafilisest eraldatusest tulenevaid probleeme ja käesoleva otsuse artiklis 3 osutatud vähimarenenud ÜMTde struktuurilisi ja muid takistusi. Eraldatavaid vahendeid peab saama tõhusalt kasutada. Vahendite eraldamine peab olema kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
  Kõnealune summa eraldatakse ÜMT-le, mille RKT ei ületa statistika kohaselt ühenduse RKTd. |
| --- | --- |

1.

ÜMTde vahel jaotatakse 195 miljoni euro suurune A summa eelkõige ühtsetes programmdokumentides nimetatud algatuste rahastamiseks, nagu näiteks vaesusevastase võitluse raames võetavad esmatähtsad meetmed sotsiaalse arengu ja keskkonnakaitse alal. Ühtsetes programmdokumentides juhitakse vajadusel erilist tähelepanu abisaavate ÜMTde valitsemise ja institutsionaalse suutlikkuse tugevdamisele suunatud meetmetele ning asjakohastel juhtudel kavandatavate meetmete tõenäolisele ajakavale.

Summa A eraldamisel tuleb arvestada elanike arvu, rahvamajanduse kogutoodangu (RKT) taset, eelmistest EAFidest eraldatud summasid, geograafilisest eraldatusest tulenevaid probleeme ja käesoleva otsuse artiklis 3 osutatud vähimarenenud ÜMTde struktuurilisi ja muid takistusi. Eraldatavaid vahendeid peab saama tõhusalt kasutada. Vahendite eraldamine peab olema kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Kõnealune summa eraldatakse ÜMT-le, mille RKT ei ületa statistika kohaselt ühenduse RKTd.

| 2. | Käesoleva otsuse artiklile 16 vastavalt eraldatakse piirkondliku koostöö ja integratsiooni toetamiseks 40 miljonit eurot, sealhulgas artiklis 7 sätestatud dialoogi- ning partnerlusmeetmetele ja piirkondlikele algatustele, et olla valmis suurõnnetusteks ja nende mõju leevendamiseks, ning ÜMTde ja asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud äärepoolseimate piirkondade vahelisele koostööle kooskõlas muude ühenduse rahastamisvahenditega. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva otsuse artiklile 16 vastavalt eraldatakse piirkondliku koostöö ja integratsiooni toetamiseks 40 miljonit eurot, sealhulgas artiklis 7 sätestatud dialoogi- ning partnerlusmeetmetele ja piirkondlikele algatustele, et olla valmis suurõnnetusteks ja nende mõju leevendamiseks, ning ÜMTde ja asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud äärepoolseimate piirkondade vahelisele koostööle kooskõlas muude ühenduse rahastamisvahenditega.

| 3. | Lõiget 1 ei kohaldata Gröönimaa suhtes. |
| --- | --- |

3.

Lõiget 1 ei kohaldata Gröönimaa suhtes.

| 4. | Eraldamata vahenditest moodustatakse 15 miljoni euro suurune reserv B, et:






  a) | rahastada ÜMTdele antavat humanitaarabi, hädaabi ja pagulastele mõeldud abi ja vajadusel eksporditulu kõikumise korral lisatoetusi vastavalt II D lisale; |
| --- | --- | --- |

4.

Eraldamata vahenditest moodustatakse 15 miljoni euro suurune reserv B, et:

a)

rahastada ÜMTdele antavat humanitaarabi, hädaabi ja pagulastele mõeldud abi ja vajadusel eksporditulu kõikumise korral lisatoetusi vastavalt II D lisale;

| b) | eraldada uusi vahendeid vastavalt lõikes 1 osutatud ÜMTde vajaduste ja tulemuste muutumisele. |
| --- | --- |

b)

eraldada uusi vahendeid vastavalt lõikes 1 osutatud ÜMTde vajaduste ja tulemuste muutumisele.

Tulemuslikkust hinnatakse objektiivselt ja läbipaistvalt, pidades silmas eraldatud vahendite kasutamist, käsilolevate meetmete rakendamise tõhusust, vaesuse leevendamist või vähendamist ja vastuvõetud säästva arengu meetmeid.

| 5. | Vastavalt käesoleva otsuse artiklile 24 võtab komisjon kooskõlas lõigetega 1, 2, 3 ja 4 vastu 10. EAFi raames eraldatavad soovituslikud summad. |
| --- | --- |

5.

Vastavalt käesoleva otsuse artiklile 24 võtab komisjon kooskõlas lõigetega 1, 2, 3 ja 4 vastu 10. EAFi raames eraldatavad soovituslikud summad.

| 6. | Komisjon võib pärast vahekokkuvõtte tegemist otsustada käesolevas artiklis nimetatud eraldamata vahendid teistmoodi jaotada. Selle kokkuvõtte tegemise kord ja teistsuguse jaotuse üle otsustamise kord võetakse vastu käesoleva otsuse artikli 24 kohaselt.“ |
| --- | --- |

6.

Komisjon võib pärast vahekokkuvõtte tegemist otsustada käesolevas artiklis nimetatud eraldamata vahendid teistmoodi jaotada. Selle kokkuvõtte tegemise kord ja teistsuguse jaotuse üle otsustamise kord võetakse vastu käesoleva otsuse artikli 24 kohaselt.“

---

II LISA

“II C LISA

ÜHENDUSE RAHALINE ABI: ÜMT-de INVESTEERIMISRAHASTU

Artikkel 1

Eesmärk

ÜMT investeerimisrahastu (rahastu) asutatakse majanduslikult tasuva ettevõtluse edendamiseks peamiselt erasektoris, aga ka avalikus sektoris, kui see omakorda toetab erasektori arengut.

Rahastu tegevuse ja EIP omavahenditest antavate laenude suhtes kohaldatavad rahastamistingimused on sätestatud käesolevas lisas ja II B lisas. 9. EAFi rakendamiseks kohaldatakse 9. EAFi sisekokkuleppe artikleid 29 ja 30. 10. EAFi rakendamisel kohaldatakse 10. EAFi loomise sisekokkuleppe vastavaid sätteid.

Neid vahendeid võib suunata abikõlblikele ettevõtjatele otse või kõlblike investeerimisfondide ja/või finantsvahendajate kaudu.

Artikkel 2

Rahastu vahendid

1.   Rahastu vahendeid võib kasutada muu hulgas:

| a) | riskikapitali moodustamiseks järgmisel kujul:






  i) | kapitaliosalus ÜMTde ettevõtetes, sealhulgas rahaasutustes; |
| --- | --- | --- |

a)

riskikapitali moodustamiseks järgmisel kujul:

i)

kapitaliosalus ÜMTde ettevõtetes, sealhulgas rahaasutustes;

| ii) | kapitaliosalusega sarnane toetus ÜMTde ettevõtetele, sealhulgas rahaasutustele; |
| --- | --- |

ii)

kapitaliosalusega sarnane toetus ÜMTde ettevõtetele, sealhulgas rahaasutustele;

| iii) | nii välismaistele kui ka kohalikele investoritele või laenuandjatele mõeldud tagatised ja muud laenuvõime suurendajad, mida võib kasutada poliitiliste ja muude investeerimisriskide katmiseks; |
| --- | --- |

iii)

nii välismaistele kui ka kohalikele investoritele või laenuandjatele mõeldud tagatised ja muud laenuvõime suurendajad, mida võib kasutada poliitiliste ja muude investeerimisriskide katmiseks;

| b) | tavaliste laenude andmiseks. |
| --- | --- |

b)

tavaliste laenude andmiseks.

2.   Kapitaliosalus on üldiselt kontrolli mittevõimaldav vähemusosalus ja selle eest tasutakse asjakohase projekti tulemuste põhjal.

3.   Kapitaliosalusega sarnaseks toetuseks võivad olla aktsionäride ettemaksed, vahetusvõlakirjad, tingimuslikud, allutatud ja osaluslaenud või muu samalaadses vormis abi. Selline abi võib koosneda eelkõige:

| a) | tingimuslikest laenudest, mille teenindamine ja/või tähtaeg on seotud teatavate projekti teostamise tingimuste täitmisega; kui tingimuslikku laenu antakse erandjuhul investeerimiseelseks uuringuks või muuks projektiga seotud tehniliseks abiks, võib teenindamisest vabastada, kui investeeringut ei toimu; |
| --- | --- |

a)

tingimuslikest laenudest, mille teenindamine ja/või tähtaeg on seotud teatavate projekti teostamise tingimuste täitmisega; kui tingimuslikku laenu antakse erandjuhul investeerimiseelseks uuringuks või muuks projektiga seotud tehniliseks abiks, võib teenindamisest vabastada, kui investeeringut ei toimu;

| b) | osaluslaenudest, mille teenindamine ja/või tähtaeg on seotud projekti tulususega; |
| --- | --- |

b)

osaluslaenudest, mille teenindamine ja/või tähtaeg on seotud projekti tulususega;

| c) | allutatud laenudest, mis makstakse tagasi alles pärast muude nõuete rahuldamist. |
| --- | --- |

c)

allutatud laenudest, mis makstakse tagasi alles pärast muude nõuete rahuldamist.

4.   Iga meetme eest tasumine täpsustatakse laenu andmisel.

Kuid:

| a) | tingimuslike või osaluslaenude puhul koosneb tasu tavaliselt kindlast intressimäärast, mis on kõige rohkem 3 %, ja muutuvast osast, mis on seotud projekti tulemustega; |
| --- | --- |

a)

tingimuslike või osaluslaenude puhul koosneb tasu tavaliselt kindlast intressimäärast, mis on kõige rohkem 3 %, ja muutuvast osast, mis on seotud projekti tulemustega;

| b) | allutatud laenude puhul on intressimäär seotud turuga. |
| --- | --- |

b)

allutatud laenude puhul on intressimäär seotud turuga.

5.   Tagatisi hinnatakse nii, et need kajastaksid kindlustatavaid riske ja meetme eripära.

6.   Tavaliste laenude intressimäär koosneb viitemäärast, mida EIP kohaldab võrreldavate laenude suhtes, mille tingimused ajapikenduse ja tagasimaksetähtaja poolest on samad, ja EIP kehtestatavast lisamäärast.

7.   Järgmistel juhtudel võib tavalisi laene anda soodustingimustel:

| a) | erasektori arengu eelduseks olevateks infrastruktuuriprojektideks vähim arenenud ÜMTdes, konfliktijärgses olukorras olevates ÜMTdes või looduskatastroofijärgsetes ÜMTdes. Sellistel juhtudel vähendatakse laenu intressimäära 3 % võrra; |
| --- | --- |

a)

erasektori arengu eelduseks olevateks infrastruktuuriprojektideks vähim arenenud ÜMTdes, konfliktijärgses olukorras olevates ÜMTdes või looduskatastroofijärgsetes ÜMTdes. Sellistel juhtudel vähendatakse laenu intressimäära 3 % võrra;

| b) | projektideks, mis hõlmavad erastamisega seotud ümberkorraldusmeetmeid, või projektideks, millest ühiskond või keskkond saab märkimisväärset ja selgelt tõendatavat kasu. Sel juhul võib laenu anda intressitoetusega, mille suurus ja vorm otsustatakse projekti eripära silmas pidades. Intressitoetus ei või siiski olla suurem kui 3 %. |
| --- | --- |

b)

projektideks, mis hõlmavad erastamisega seotud ümberkorraldusmeetmeid, või projektideks, millest ühiskond või keskkond saab märkimisväärset ja selgelt tõendatavat kasu. Sel juhul võib laenu anda intressitoetusega, mille suurus ja vorm otsustatakse projekti eripära silmas pidades. Intressitoetus ei või siiski olla suurem kui 3 %.

Punkti a või punkti b alusel antavate laenude lõplik intressimäär ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 % viitemäärast.

8.   Sellisteks soodustusteks annab vahendeid rahastu ja need ei ületa 5 % üldsummast, mis on eraldatud rahastust ja EIP omavahenditest investeeringute rahastamiseks.

9.   Intressitoetusi võib muuta kapitaliks või kasutada toetuste kujul. Kuni 10 % intressitoetuste eelarvest võib kasutada projektiga seonduva tehnilise abi toetuseks, eelkõige ÜMT riikide rahaasutustele.

Artikkel 3

Rahastu tegevus

1.   Rahastu tegutseb kõikides majandusvaldkondades ja toetab eraõiguslike ning kaubanduslikult tegutsevate avalik-õiguslike üksuste investeeringuid, sealhulgas erasektorile hädavajalikku tulutoovat majandus- ja tehnoloogiainfrastruktuuri. Rahastu:

| a) | juhtimine toimub käibefondi põhimõttel ja selle eesmärk on olla majanduslikult püsiv. Rahastu tegutseb turutingimustel ning väldib kohalike turgude moonutamist ja erarahastajate kõrvaletõrjumist; |
| --- | --- |

a)

juhtimine toimub käibefondi põhimõttel ja selle eesmärk on olla majanduslikult püsiv. Rahastu tegutseb turutingimustel ning väldib kohalike turgude moonutamist ja erarahastajate kõrvaletõrjumist;

| b) | toetab ÜMTde rahandussektorit ja püüab arengut kiirendada, soodustades pikaajaliste kohalike vahendite kasutamist ning välismaiste erainvestorite ja laenuandjate kaasamist ÜMTde projektidesse; |
| --- | --- |

b)

toetab ÜMTde rahandussektorit ja püüab arengut kiirendada, soodustades pikaajaliste kohalike vahendite kasutamist ning välismaiste erainvestorite ja laenuandjate kaasamist ÜMTde projektidesse;

| c) | kannab osa riski oma rahastatud projektides ja selle rahaline jätkusuutlikkus on tervikuna tagatud portfelli kaudu ja mitte üksikmeetmetest, ja |
| --- | --- |

c)

kannab osa riski oma rahastatud projektides ja selle rahaline jätkusuutlikkus on tervikuna tagatud portfelli kaudu ja mitte üksikmeetmetest, ja

| d) | püüab kanaliseerida vahendeid ÜMTde institutsioonide ning programmide kaudu, mis edendavad väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) arengut. |
| --- | --- |

d)

püüab kanaliseerida vahendeid ÜMTde institutsioonide ning programmide kaudu, mis edendavad väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) arengut.

2.   EIP-le tasutakse rahastu juhtimisega seonduvad kulud. Esimesel kahel aastal pärast teise finantsprotokolli jõustumist on see tasu kuni 2 % aastas rahastu algsest kogutoetusest. Seejärel sisaldab EIP tasu kindlasummalist komponenti 0,5 % aastas esialgsest toetusest ning muutuvat komponenti summas kuni 1,5 % aastas rahastu portfellist, mis investeeritakse ÜMTde projektidesse. See tasu rahastatakse rahastust.

3.   Kui käesoleva otsuse kehtivusaeg möödub ja nõukogu ei ole teinud eriotsust, kantakse rahastule tehtud akumuleeritud netotagasimaksed järgmisesse ÜMT rahastamisvahendisse.

Artikkel 4

Kursiriski käsitlevad sätted

Selleks et võimalikult palju vähendada vahetuskursi kõikumise mõju, lahendatakse kursiriski küsimus järgmiselt:

| a) | ettevõtja omavahendite kindlustamiseks mõeldud kapitaliosaluse puhul kannab kursiriski tavaliselt rahastu; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja omavahendite kindlustamiseks mõeldud kapitaliosaluse puhul kannab kursiriski tavaliselt rahastu;

| b) | VKEde riskikapitali rahastamise puhul jagatakse kursirisk tavaliselt ühenduse ja muude asjaosaliste vahel. Üldiselt jaotatakse kursirisk võrdselt; |
| --- | --- |

b)

VKEde riskikapitali rahastamise puhul jagatakse kursirisk tavaliselt ühenduse ja muude asjaosaliste vahel. Üldiselt jaotatakse kursirisk võrdselt;

| c) | võimaluse ja vajaduse korral, eelkõige stabiilse makromajanduse ja rahandusega riikides, püüab rahastu anda laene ÜMTde omavääringus, võttes seega kursiriski tegelikult endale.” |
| --- | --- |

c)

võimaluse ja vajaduse korral, eelkõige stabiilse makromajanduse ja rahandusega riikides, püüab rahastu anda laene ÜMTde omavääringus, võttes seega kursiriski tegelikult endale.”

---

III LISA

“II E LISA

ÜHENDUSE RAHALINE ABI: EELARVELINE ABI ARENGUMAADELE

Ilma et see piiraks eelarvesätete edaspidist muutmist, kehtivad ÜMTde suhtes järgmised Euroopa Liidu üldeelarve raames arengumaade heaks vastu võetud meetmed:

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (1) kohaldamisalasse kuuluvad temaatilised programmid, millega toetatakse otse Euroopa Ühenduse arengu- ja koostööpoliitikat. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (1) kohaldamisalasse kuuluvad temaatilised programmid, millega toetatakse otse Euroopa Ühenduse arengu- ja koostööpoliitikat.

| 2. | Taastamismeetmed, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend) (2) kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

2.

Taastamismeetmed, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend) (2) kohaldamisalasse.

| 3. | Humanitaarabi, nagu see on sätestatud nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta. (3) |
| --- | --- |

3.

Humanitaarabi, nagu see on sätestatud nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta. (3)

---

(1)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

1

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).”

3

---

IV LISA

“II F LISA

MUU ÜHENDUSE ABI: OSALEMINE ÜHENDUSE PROGRAMMIDES

Kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 58 kohaldatakse ÜMTde kodanike suhtes järgmisi programme ja neile järgnevaid programme selle liikmesriigi kvoodi raames, kellega kõnealune ÜMT on seotud, kui kõnealuse programmi puhul kasutatakse sellist kvooti.

| 1. | Haridus- ja koolitusprogrammid:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ (millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal) (1) loodud tegevusprogramm elukestva õppe alal (2007–2013), |
| --- | --- | --- |

1.

Haridus- ja koolitusprogrammid:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ (millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal) (1) loodud tegevusprogramm elukestva õppe alal (2007–2013),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ (millega kehtestatakse programm “Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013) (2) loodud programm “Aktiivsed noored” (2007–2013). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ (millega kehtestatakse programm “Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013) (2) loodud programm “Aktiivsed noored” (2007–2013).

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsusega nr 1639/2006/EÜ (millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)) (3) loodud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) programmid. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsusega nr 1639/2006/EÜ (millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)) (3) loodud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) programmid.

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)) (4) loodud Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi programmid. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)) (4) loodud Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi programmid.

| 4. | Kultuuri- ja audiovisuaalsed programmid:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1718/2006/EÜ (toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007)) (5) loodud Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm (MEDIA 2007), |
| --- | --- | --- |

4.

Kultuuri- ja audiovisuaalsed programmid:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1718/2006/EÜ (toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007)) (5) loodud Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm (MEDIA 2007),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1903/2006/EÜ (millega luuakse programm “Kultuur” (2007–2013)) (6) loodud programm “Kultuur” (2007–2013). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1903/2006/EÜ (millega luuakse programm “Kultuur” (2007–2013)) (6) loodud programm “Kultuur” (2007–2013).

| 5. | Nõukogu 18. mai 1992. aasta otsusega 92/278/EMÜ (millega kinnitatakse EÜ – Jaapani tööstuskoostöö keskuse konsolideerimine) (7) loodud juhtimiskoolitusprogramm “Japan” (Human Resources Training Programme in Japan) ja temaatilised lähetused. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 18. mai 1992. aasta otsusega 92/278/EMÜ (millega kinnitatakse EÜ – Jaapani tööstuskoostöö keskuse konsolideerimine) (7) loodud juhtimiskoolitusprogramm “Japan” (Human Resources Training Programme in Japan) ja temaatilised lähetused.

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

1

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

3

(4)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

5

(6)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 22.

6

(7)  EÜT L 144, 26.5.1992, lk 19.”

7

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/42

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. aprill 2007,

millega lubatakse Ühendkuningriigil kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

(2007/250/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. veebruaril 2006. aastal komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas palus Ühendkuningriik luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (2) artikli 21 lõike 1 punktist a. |
| --- | --- |

(1)

10. veebruaril 2006. aastal komisjoni peasekretariaati saabunud kirjas palus Ühendkuningriik luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (2) artikli 21 lõike 1 punktist a.

| (2) | Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon oma 18. juuli 2006. aasta kirjas teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. 19. juuli 2006. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon oma 18. juuli 2006. aasta kirjas teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. 19. juuli 2006. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Direktiiv 77/388/EMÜ on uuesti sõnastatud ja direktiiviga 2006/112/EÜ kehtetuks tunnistatud. Viiteid eespool nimetatud direktiivile tõlgendatakse viidetena viimati nimetatud direktiivile. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv 77/388/EMÜ on uuesti sõnastatud ja direktiiviga 2006/112/EÜ kehtetuks tunnistatud. Viiteid eespool nimetatud direktiivile tõlgendatakse viidetena viimati nimetatud direktiivile.

| (4) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on käibemaksu tasumise eest vastutav isik kaupu tarniv maksukohustuslane. Ühendkuningriigi taotletava erandi eesmärgiks on muuta vastutavaks isikuks maksukohustuslane, kellele kaupu tarnitakse, kuid üksnes teatavatel tingimustel ning üksnes mobiiltelefonide ja arvutikiipide/mikroprotsessorite puhul. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on käibemaksu tasumise eest vastutav isik kaupu tarniv maksukohustuslane. Ühendkuningriigi taotletava erandi eesmärgiks on muuta vastutavaks isikuks maksukohustuslane, kellele kaupu tarnitakse, kuid üksnes teatavatel tingimustel ning üksnes mobiiltelefonide ja arvutikiipide/mikroprotsessorite puhul.

| (5) | Oluline osa kauplejatest kõnealuses sektoris hoiab maksudest kõrvale, jättes pärast toote müümist käibemaksu maksuhaldurile maksmata. Nende klientidele jääb siiski maksu mahaarvamiseks kehtiv arve. Kõige raskemas maksudest kõrvalehoidumise vormis tarnitakse samu kaupu nn “karusselliskeemi” kasutades mitmeid kordi ilma maksuhaldurile käibemaksu tasumata. Määrates kõnealustel juhtudel käibemaksu eest vastutavaks kauba saaja, kõrvaldab erand võimaluse maksudest seda liiki kõrvalehoidumiseks. Samas see ei mõjuta tasumisele kuuluva käibemaksu summat. |
| --- | --- |

(5)

Oluline osa kauplejatest kõnealuses sektoris hoiab maksudest kõrvale, jättes pärast toote müümist käibemaksu maksuhaldurile maksmata. Nende klientidele jääb siiski maksu mahaarvamiseks kehtiv arve. Kõige raskemas maksudest kõrvalehoidumise vormis tarnitakse samu kaupu nn “karusselliskeemi” kasutades mitmeid kordi ilma maksuhaldurile käibemaksu tasumata. Määrates kõnealustel juhtudel käibemaksu eest vastutavaks kauba saaja, kõrvaldab erand võimaluse maksudest seda liiki kõrvalehoidumiseks. Samas see ei mõjuta tasumisele kuuluva käibemaksu summat.

| (6) | Selleks et tagada erandi tõhus toimimine ja vältida maksudest kõrvalehoidumise nihkumist muude toodete või jaemüügi valdkonda, peaks Ühendkuningriik kehtestama asjakohase kontrolli- ja aruandluskohustuse. Komisjoni tuleks teavitada vastu võetud erimeetmetest ning erandi toimimise järelevalvest ja üldisest hindamisest. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada erandi tõhus toimimine ja vältida maksudest kõrvalehoidumise nihkumist muude toodete või jaemüügi valdkonda, peaks Ühendkuningriik kehtestama asjakohase kontrolli- ja aruandluskohustuse. Komisjoni tuleks teavitada vastu võetud erimeetmetest ning erandi toimimise järelevalvest ja üldisest hindamisest.

| (7) | Meede on proportsionaalne seatud eesmärkidega, kuna seda ei kavandata kohaldada üldiselt, vaid ainult konkreetsete kõrge riskiga sektorite puhul, mis hõlmavad teatavaid täpselt määratletud tooteid, mille puhul maksudest kõrvalehoidumise osakaalu ja suuruse tõttu on jäänud saamata olulist maksutulu. Kuna kõnealune sektor on väikene, ei saa erandit pidada samaväärseks üldmeetmega. |
| --- | --- |

(7)

Meede on proportsionaalne seatud eesmärkidega, kuna seda ei kavandata kohaldada üldiselt, vaid ainult konkreetsete kõrge riskiga sektorite puhul, mis hõlmavad teatavaid täpselt määratletud tooteid, mille puhul maksudest kõrvalehoidumise osakaalu ja suuruse tõttu on jäänud saamata olulist maksutulu. Kuna kõnealune sektor on väikene, ei saa erandit pidada samaväärseks üldmeetmega.

| (8) | Kuna ei ole võimalik kindlaks teha meetme eesmärkide täidetavust ega hinnata etteulatuvalt kõnealuse meetme mõju Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide käibemaksusüsteemile, peaks luba kehtima ainult lühikeseks perioodiks; lisaks tuleb põhjalikult hinnata meetme ja selle rakendamise mõju siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(8)

Kuna ei ole võimalik kindlaks teha meetme eesmärkide täidetavust ega hinnata etteulatuvalt kõnealuse meetme mõju Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide käibemaksusüsteemile, peaks luba kehtima ainult lühikeseks perioodiks; lisaks tuleb põhjalikult hinnata meetme ja selle rakendamise mõju siseturu toimimisele.

| (9) | Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust laekuvatele ühenduse omavahenditele, |
| --- | --- |

(9)

Erand ei mõju ebasoodsalt käibemaksust laekuvatele ühenduse omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina nõukogu kuuenda direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 antakse Ühendkuningriigile luba määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslane, kellele tarnitakse järgmisi kaupu:

| 1. | mobiiltelefonid – valmistatud või kohaldatud töötamiseks litsentseeritud võrkudes ja töötavad kindlaksmääratud sagedustel sõltumata sellest, kas neil on või puudub mõni muu kasutusala; |
| --- | --- |

1.

mobiiltelefonid – valmistatud või kohaldatud töötamiseks litsentseeritud võrkudes ja töötavad kindlaksmääratud sagedustel sõltumata sellest, kas neil on või puudub mõni muu kasutusala;

| 2. | integraallülituse seadmed, nagu mikroprotsessorid ja keskprotsessorid enne lõpptarbijale suunatud tootega liitmist. |
| --- | --- |

2.

integraallülituse seadmed, nagu mikroprotsessorid ja keskprotsessorid enne lõpptarbijale suunatud tootega liitmist.

Erandit kohaldatakse kaubatarnete suhtes, mille maksustatav väärtus on võrdne või suurem kui 5 000 GBP.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud erandiga kehtestab Ühendkuningriik maksukohustuslaste suhtes, kes tarnivad kaupu, millele rakendatakse käesoleva otsusega kehtestatud tagasipööratud maksustamise korda, asjakohase ning tõhusa kontrolli- ja aruandluskohustuse.

Artikkel 3

Kui Ühendkuningriik on võtnud artiklis 1 ja 2 osutatud meetmeid, teavitab ta sellest komisjoni ja esitab 31. märtsiks 2009 komisjonile asjaomaste meetmete toimimise üldise hindamise aruande, pöörates erilist tähelepanu kõnealuse meetme tõhususe hindamisele ja mis tahes tõenditele, mis viitavad maksudest kõrvalehoidumise nihkumisele muude toodete või jaemüügi valdkonda.

Artikkel 4

Käesolev otsus kehtib kuni 30. aprillini 2009.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Luxembourg, 16. aprill 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

H. SEEHOFER

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/138/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 92).

1

(2)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129).

2

---

IV Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/44

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 328/05/COL,

20. detsember 2005,

millega viiekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 18C: Riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (2) ja eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b, protokolli nr 3 I osa artiklit 1 ja protokolli nr 3 II osa artikleid 18 ja 19,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (3) mis EFTA järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994, (4)

ARVESTADES, et 13. juulil 2005 võttis Euroopa Komisjon vastu raamistiku, millega sätestatakse eeskirjad riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena, (5)

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “ÜLDIST” punkti II kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 19. oktoobril 2005 saadetud kirjas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki 18C: Riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena. Uus peatükk sisaldub käesoleva otsuse I lisas. Tehakse ettepanek võtta asjakohased meetmed, mis sisalduvad käesoleva otsuse I lisas. |
| --- | --- |

1.

Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki 18C: Riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena. Uus peatükk sisaldub käesoleva otsuse I lisas. Tehakse ettepanek võtta asjakohased meetmed, mis sisalduvad käesoleva otsuse I lisas.

| 2. | EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, lisades otsuse ja selle lisa koopia. EFTA riikidel palutakse teatada oma nõusolekust asjaomaste meetmete võtmiseks ühe kuu jooksul käesoleva ettepaneku saabumisest. |
| --- | --- |

2.

EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, lisades otsuse ja selle lisa koopia. EFTA riikidel palutakse teatada oma nõusolekust asjaomaste meetmete võtmiseks ühe kuu jooksul käesoleva ettepaneku saabumisest.

| 3. | Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, saates käesoleva otsuse ja selle I lisa koopia. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, saates käesoleva otsuse ja selle I lisa koopia.

| 4. | Käesolev otsus koos I lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. |
| --- | --- |

4.

Käesolev otsus koos I lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

| 5. | Juhul kui EFTA riigid asjakohaste meetmete võtmisega nõustuvad, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes kokkuvõtlik teadaanne (lisatud otsuse II lisas). |
| --- | --- |

5.

Juhul kui EFTA riigid asjakohaste meetmete võtmisega nõustuvad, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes kokkuvõtlik teadaanne (lisatud otsuse II lisas).

| 6. | Otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

6.

Otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 20. detsember 2005

EFTA järelevalveameti nimel

president

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

1

(2)  Edaspidi “järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

3

(4)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 ja EMP sama kuupäeva kaasandes nr 32, viimati muudetud kolleegiumi otsusega nr 313/05/COL, 7.12.2005 (seni avaldamata).

4

(5)  Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 297, 29.11.2005, lk 4).

5

---

LISA

“18C.   RIIGIABI, MIDA ANTAKSE AVALIKE TEENUSTE EEST MAKSTAVA HÜVITISENA (1)

18C.1.   Eesmärk ja kohaldamisala

| (1) | Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast, (2) tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see hüvitis vastab teatavatele tingimustele. Juhul kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta neile tingimustele ja üldkriteeriumid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab nimetatud hüvitis endast riigiabi. Järelevalveamet on seisukohal, et seda kohtupraktikat kohaldatakse samuti EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kontekstis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast, (2) tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see hüvitis vastab teatavatele tingimustele. Juhul kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta neile tingimustele ja üldkriteeriumid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab nimetatud hüvitis endast riigiabi. Järelevalveamet on seisukohal, et seda kohtupraktikat kohaldatakse samuti EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kontekstis.

| (2) | Euroopa Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (3) määrab kindlaks tingimused, mille korral teatavad avalike teenuste osutamise eest makstavad hüvitised kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavat riigiabi, ja vabastab kõnealustele tingimustele vastavad hüvitised eelneva teatamise kohustusest. Kõnealust otsust ei ole veel lisatud EMP lepingusse. (4) Avalike teenuste eest makstava hüvitise suhtes, mis kujutab endast riigiabi ega kuulu otsuse 2005/842/EÜ kohaldamisalasse, kehtib ka pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist eelneva teatamise kohustus. Nende suuniste eesmärk on määratleda tingimused, mille täitmisel nimetatud riigiabi on kokkusobiv EMP lepingu toimimisega vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (3) määrab kindlaks tingimused, mille korral teatavad avalike teenuste osutamise eest makstavad hüvitised kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavat riigiabi, ja vabastab kõnealustele tingimustele vastavad hüvitised eelneva teatamise kohustusest. Kõnealust otsust ei ole veel lisatud EMP lepingusse. (4) Avalike teenuste eest makstava hüvitise suhtes, mis kujutab endast riigiabi ega kuulu otsuse 2005/842/EÜ kohaldamisalasse, kehtib ka pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist eelneva teatamise kohustus. Nende suuniste eesmärk on määratleda tingimused, mille täitmisel nimetatud riigiabi on kokkusobiv EMP lepingu toimimisega vastavalt EMP lepingu artikli 59 lõikele 2.

| (3) | Neid suuniseid kohaldatakse kõigis EMP lepingu kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades, välja arvatud transport ja avalik ringhääling, mille suhtes kohaldatakse EFTA järelevalveameti suuniseid riigiabi eeskirjade kohta avaliku ringhäälingu jaoks. (5) |
| --- | --- |

(3)

Neid suuniseid kohaldatakse kõigis EMP lepingu kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades, välja arvatud transport ja avalik ringhääling, mille suhtes kohaldatakse EFTA järelevalveameti suuniseid riigiabi eeskirjade kohta avaliku ringhäälingu jaoks. (5)

| (4) | Nende suuniste sätete kohaldamine ei piira EMP valdkondlikes eeskirjades ja meetmetes sisalduvate, avalike teenuste osutamise kohustuse suhtes kehtivate rangemate erisätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(4)

Nende suuniste sätete kohaldamine ei piira EMP valdkondlikes eeskirjades ja meetmetes sisalduvate, avalike teenuste osutamise kohustuse suhtes kehtivate rangemate erisätete kohaldamist.

| (5) | Need suunised ei piira riigihangete ja konkurentsi suhtes kehtivate sätete (eriti EMP lepingu artiklite 53 ja 54) kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Need suunised ei piira riigihangete ja konkurentsi suhtes kehtivate sätete (eriti EMP lepingu artiklite 53 ja 54) kohaldamist.

18C.2.   Avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi ühisturuga kokkusobivuse tingimused

18C.2.1.   Üldsätted

| (6) | Euroopa Ühenduste Kohus sätestas oma Altmarki otsuses (6) tingimused, mille korral avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi, järgnevalt:






  “[...] | Esiteks peab abisaaja ettevõtja tegelikult osutama avalikku teenust ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud [...]. |
| --- | --- | --- |

(6)

Euroopa Ühenduste Kohus sätestas oma Altmarki otsuses (6) tingimused, mille korral avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi, järgnevalt:

“[...]

Esiteks peab abisaaja ettevõtja tegelikult osutama avalikku teenust ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud [...].

| [...] | Teiseks, hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majanduslike eeliste andmist, mis võiksid soosida abisaaja ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. [...] Kui liikmesriik hüvitab ettevõtjale tekkinud kahju, ilma et eelnevalt oleks kindlaks määratud hüvitise maksmise parameetrid, ja kui hiljem selgub, et teatavate teenuste osutamine seoses avalike teenuste osutamise kohustusega ei olnud majanduslikult tasuv, siis kujutab see hüvitis endast finantsmeedet, mis vastab riigiabi määratlusele asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

[...]

Teiseks, hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majanduslike eeliste andmist, mis võiksid soosida abisaaja ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. [...] Kui liikmesriik hüvitab ettevõtjale tekkinud kahju, ilma et eelnevalt oleks kindlaks määratud hüvitise maksmise parameetrid, ja kui hiljem selgub, et teatavate teenuste osutamine seoses avalike teenuste osutamise kohustusega ei olnud majanduslikult tasuv, siis kujutab see hüvitis endast finantsmeedet, mis vastab riigiabi määratlusele asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| [...] | Kolmandaks, hüvitis ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid täielikke või osalisi kulutusi, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. [...] |
| --- | --- |

[...]

Kolmandaks, hüvitis ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid täielikke või osalisi kulutusi, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. [...]

| [...] | Neljandaks, juhul kui ettevõtja, kellel on avalike teenuste osutamise kohustus, ei osutu konkreetsel juhul valituks riigihanke menetluse käigus, kui on võimalik valida kandidaat, kes suudaks osutada kõnealuseid teenuseid ühiskonna jaoks kõige madalamate kulutustega, siis tuleb vajaliku hüvitise suuruse määramiseks analüüsida kulutusi, mida teeb nõuetekohaselt juhitud ja avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise seisukohast vajalikke transpordivahendeid omav ettevõtja, täites eespool nimetatud kohustusi, võttes arvesse tegevusest saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit.” |
| --- | --- |

[...]

Neljandaks, juhul kui ettevõtja, kellel on avalike teenuste osutamise kohustus, ei osutu konkreetsel juhul valituks riigihanke menetluse käigus, kui on võimalik valida kandidaat, kes suudaks osutada kõnealuseid teenuseid ühiskonna jaoks kõige madalamate kulutustega, siis tuleb vajaliku hüvitise suuruse määramiseks analüüsida kulutusi, mida teeb nõuetekohaselt juhitud ja avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise seisukohast vajalikke transpordivahendeid omav ettevõtja, täites eespool nimetatud kohustusi, võttes arvesse tegevusest saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit.”

| (7) | Kui need neli kriteeriumi on täidetud, siis ei kujuta avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi ning EMP lepingu artiklit 61 ja EFTA riikide vahelise, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu (edaspidi: “järelevalve- ja kohtuleping”) protokolli nr 3 I osa artiklit 1 ei kohaldata. Juhul kui EFTA riigid ei vasta neile kriteeriumidele ja üldkriteeriumid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi. |
| --- | --- |

(7)

Kui need neli kriteeriumi on täidetud, siis ei kujuta avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi ning EMP lepingu artiklit 61 ja EFTA riikide vahelise, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu (edaspidi: “järelevalve- ja kohtuleping”) protokolli nr 3 I osa artiklit 1 ei kohaldata. Juhul kui EFTA riigid ei vasta neile kriteeriumidele ja üldkriteeriumid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi.

| (8) | Järelevalveamet on seisukohal, et EMP lepingu praegusel arenguetapil võib kõnealuse riigiabi lugeda EMP lepingu artikli 59 lõikele 2 vastavaks, kui see on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja ei mõjuta kaubanduse arengut poolte huvide vastaselt. Kõnealuse tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused. |
| --- | --- |

(8)

Järelevalveamet on seisukohal, et EMP lepingu praegusel arenguetapil võib kõnealuse riigiabi lugeda EMP lepingu artikli 59 lõikele 2 vastavaks, kui see on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja ei mõjuta kaubanduse arengut poolte huvide vastaselt. Kõnealuse tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused.

18C.2.2.   Üldist majandushuvi pakkuvad teenused Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 59 tähenduses

| (9) | Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et välja arvatud valdkondades, kus kehtivad Euroopa Majanduspiirkonna lepingu sätted, on EFTA riikidel laialdased volitused, et otsustada, millised teenused võiks lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka kuuluvaks. Seega on järelevalveameti ülesanne tagada, et kõnealuse diskretsiooni ulatust kohaldatakse vastavalt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusele ilmsete vigadeta. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et välja arvatud valdkondades, kus kehtivad Euroopa Majanduspiirkonna lepingu sätted, on EFTA riikidel laialdased volitused, et otsustada, millised teenused võiks lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka kuuluvaks. Seega on järelevalveameti ülesanne tagada, et kõnealuse diskretsiooni ulatust kohaldatakse vastavalt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusele ilmsete vigadeta.

| (10) | EMP lepingu artikli 59 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad (7) on ettevõtjad, kellele on antud eriülesanded. Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad täidavad neid kohustusi, kutsutakse EFTA riike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, ja seda eelkõige tarbijatega. |
| --- | --- |

(10)

EMP lepingu artikli 59 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad (7) on ettevõtjad, kellele on antud eriülesanded. Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad täidavad neid kohustusi, kutsutakse EFTA riike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, ja seda eelkõige tarbijatega.

18C.2.3.   Vajadus dokumendi järele, mis täpsustaks avalike teenuste osutamise kohustusi ja hüvitiste väljaarvutamise meetodeid

| (11) | EMP lepingu artiklile 59 vastav üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlus tähendab, et kõnealustele ettevõtjatele on riik andnud eriülesande. (8) Teenuste osutamise kriteeriumide ja tingimuste raamistiku eest vastutavad ametiasutused, sõltumata teenuse osutaja õiguslikust seisundist ja sellest, kas teenust osutatakse vaba konkurentsi alusel. See tingimus kehtib kõikides valdkondades peale nende, kus kehtivad EMP asjaomased eeskirjad. Seepärast on avalike teenuste riigihanked vajalikud kõnealuste ettevõtjate ja riigi kohustuste määratlemiseks. Riik tähendab käesolevas kontekstis nii keskvõimu kui ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi. |
| --- | --- |

(11)

EMP lepingu artiklile 59 vastav üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlus tähendab, et kõnealustele ettevõtjatele on riik andnud eriülesande. (8) Teenuste osutamise kriteeriumide ja tingimuste raamistiku eest vastutavad ametiasutused, sõltumata teenuse osutaja õiguslikust seisundist ja sellest, kas teenust osutatakse vaba konkurentsi alusel. See tingimus kehtib kõikides valdkondades peale nende, kus kehtivad EMP asjaomased eeskirjad. Seepärast on avalike teenuste riigihanked vajalikud kõnealuste ettevõtjate ja riigi kohustuste määratlemiseks. Riik tähendab käesolevas kontekstis nii keskvõimu kui ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi.

| (12) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine antakse ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme riikliku aktiga, mille vormi määrab kindlaks EFTA riik. Selles aktis või nendes aktides tuleb täpsustada eelkõige:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(12)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine antakse ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme riikliku aktiga, mille vormi määrab kindlaks EFTA riik. Selles aktis või nendes aktides tuleb täpsustada eelkõige:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu ja kestus;

| b) | asjaomased ettevõtjad ja piirkonnad; |
| --- | --- |

b)

asjaomased ettevõtjad ja piirkonnad;

| c) | ettevõtjatele antud ainu- või eriõigused; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjatele antud ainu- või eriõigused;

| d) | hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

d)

hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid;

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise kord. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise kord.

| (13) | Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad neid täidavad, kutsutakse EFTA riike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, eelkõige tarbijatega. |
| --- | --- |

(13)

Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad neid täidavad, kutsutakse EFTA riike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, eelkõige tarbijatega.

18C.2.4.   Hüvitise suurus

| (14) | Hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulutusi, kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit. Hüvitis hõlmab kõiki riigi antud soodustusi või riiklikest vahenditest mis tahes kujul antud soodustusi. Mõistlik kasum võib sisaldada asjaomaste ettevõtjate kokkulepitud, piiratud ajavahemikul tootlikkuse suurenemisest saadud kasumit kas täiel määral või osaliselt, ilma et see mõjutaks teenuste kvaliteeti, mille riik on kehtestanud. |
| --- | --- |

(14)

Hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulutusi, kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit. Hüvitis hõlmab kõiki riigi antud soodustusi või riiklikest vahenditest mis tahes kujul antud soodustusi. Mõistlik kasum võib sisaldada asjaomaste ettevõtjate kokkulepitud, piiratud ajavahemikul tootlikkuse suurenemisest saadud kasumit kas täiel määral või osaliselt, ilma et see mõjutaks teenuste kvaliteeti, mille riik on kehtestanud.

| (15) | Hüvitist tuleb alati kasutada asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks antud avalike teenuste eest makstav hüvitis, mida tegelikult kasutatakse muudel turgudel tegutsemiseks, ei ole õigustatud ja kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi. Ettevõtja, kellele makstakse hüvitist avalike teenuste osutamise eest, võib sellele vaatamata teenida mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(15)

Hüvitist tuleb alati kasutada asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks antud avalike teenuste eest makstav hüvitis, mida tegelikult kasutatakse muudel turgudel tegutsemiseks, ei ole õigustatud ja kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi. Ettevõtja, kellele makstakse hüvitist avalike teenuste osutamise eest, võib sellele vaatamata teenida mõistlikku kasumit.

| (16) | Arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seonduvaid kulusid. Kui kõnealuse ettevõtja tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta kõik ettevõtja kantud kulud. Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta vaid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulud. Seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega tehtud kulud võivad katta kõnealuste teenuste osutamisel tekkivad muutuvkulud, asjakohase osa üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja muu tegevusega seotud ühistest püsikuludest ja piisava kasumi omakapitalilt, mis on paigutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisse. (9) Investeeringutega, eelkõige investeeringutega infrastruktuuri, seotud kulud võib võtta arvesse, kui need on vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks. Kulud, mis on seotud muude eesmärkidega kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, peavad hõlmama kõik muutuvkulud, asjakohase osa püsikuludest ja piisava kasumi kapitalilt. Nimetatud kulusid ei tohi mitte mingil juhul arvestada üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seonduvate kuludena. Kulude väljaarvutamine peab lähtuma eespool määratletud kriteeriumidest ja põhinema üldtunnustatud kuluarvestuspõhimõtetel, millest tuleb järelevalveametit teavitada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 sätetele vastava teatisega. |
| --- | --- |

(16)

Arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seonduvaid kulusid. Kui kõnealuse ettevõtja tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta kõik ettevõtja kantud kulud. Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta vaid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulud. Seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega tehtud kulud võivad katta kõnealuste teenuste osutamisel tekkivad muutuvkulud, asjakohase osa üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja muu tegevusega seotud ühistest püsikuludest ja piisava kasumi omakapitalilt, mis on paigutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisse. (9) Investeeringutega, eelkõige investeeringutega infrastruktuuri, seotud kulud võib võtta arvesse, kui need on vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks. Kulud, mis on seotud muude eesmärkidega kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, peavad hõlmama kõik muutuvkulud, asjakohase osa püsikuludest ja piisava kasumi kapitalilt. Nimetatud kulusid ei tohi mitte mingil juhul arvestada üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seonduvate kuludena. Kulude väljaarvutamine peab lähtuma eespool määratletud kriteeriumidest ja põhinema üldtunnustatud kuluarvestuspõhimõtetel, millest tuleb järelevalveametit teavitada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 sätetele vastava teatisega.

| (17) | Arvesse võetavad tulud peavad sisaldama vähemalt kogu tulu, mis saadakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest. Kui kõnealusel ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, mille alusel osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, millest saadav kasum on suurem kui mõistlik kasum, või kui see ettevõtja saab riigilt muid soodustusi, siis tuleb need sõltumata nende klassifikatsioonist EMP lepingu artiklis 61 võtta arvesse ja lisada ettevõtja tuludesse. Lisaks sellele võib EFTA riik otsustada, et muust tegevusest kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest saadud kasum tuleb kas täielikult või osaliselt eraldada eespool nimetatud teenuste rahastamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Arvesse võetavad tulud peavad sisaldama vähemalt kogu tulu, mis saadakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest. Kui kõnealusel ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, mille alusel osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, millest saadav kasum on suurem kui mõistlik kasum, või kui see ettevõtja saab riigilt muid soodustusi, siis tuleb need sõltumata nende klassifikatsioonist EMP lepingu artiklis 61 võtta arvesse ja lisada ettevõtja tuludesse. Lisaks sellele võib EFTA riik otsustada, et muust tegevusest kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest saadud kasum tuleb kas täielikult või osaliselt eraldada eespool nimetatud teenuste rahastamiseks.

| (18) | Mõistlik kasum peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda EFTA riigi sekkumisega, eriti kui sellega antakse ettevõtjale ainu- või eriõigusi, või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit. Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad sellele ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, võib kõnealust ettevõtjat võrrelda mõnes teises EMP riigis asuva ettevõtjaga või vajaduse korral ka mõnes teises valdkonnas tegutseva ettevõtjaga, eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi määratlemiseks võib EFTA riik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad muu hulgas olla seotud osutatud teenuste kvaliteedi ja tootmisefektiivsuse suurenemisega. |
| --- | --- |

(18)

Mõistlik kasum peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda EFTA riigi sekkumisega, eriti kui sellega antakse ettevõtjale ainu- või eriõigusi, või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit. Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad sellele ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, võib kõnealust ettevõtjat võrrelda mõnes teises EMP riigis asuva ettevõtjaga või vajaduse korral ka mõnes teises valdkonnas tegutseva ettevõtjaga, eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi määratlemiseks võib EFTA riik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad muu hulgas olla seotud osutatud teenuste kvaliteedi ja tootmisefektiivsuse suurenemisega.

| (19) | Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud ning nende eraldamise põhimõtted. Kui ettevõtja ülesandeks on mitme üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine kas seetõttu, et nende teenuste tellijad on erinevad asutused või seetõttu, et nende teenuste iseloom on erinev, peab nende ettevõtjate sisemisest raamatupidamisest selguma, et erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seoses ei maksta liigseid hüvitisi. Need põhimõtted ei piira EMP lepingu XV lisa punktis 1 viidatud õigusakti (komisjoni muudetud direktiiv 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) kohaldamist juhtudel, mis kuuluvad kõnealuse õigusakti kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(19)

Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud ning nende eraldamise põhimõtted. Kui ettevõtja ülesandeks on mitme üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine kas seetõttu, et nende teenuste tellijad on erinevad asutused või seetõttu, et nende teenuste iseloom on erinev, peab nende ettevõtjate sisemisest raamatupidamisest selguma, et erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seoses ei maksta liigseid hüvitisi. Need põhimõtted ei piira EMP lepingu XV lisa punktis 1 viidatud õigusakti (komisjoni muudetud direktiiv 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) kohaldamist juhtudel, mis kuuluvad kõnealuse õigusakti kohaldamisalasse.

18C.3.   Liigne hüvitamine

| (20) | EFTA riigid peavad korrapäraste kontrollidega tagama, et ei maksta liigseid hüvitisi. Liigsed hüvitised ei ole vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja kujutavad endast seetõttu ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb riigile tagasi maksta, ning tulevikus tuleb hüvitise väljaarvutamise parameetrid ajakohastada. |
| --- | --- |

(20)

EFTA riigid peavad korrapäraste kontrollidega tagama, et ei maksta liigseid hüvitisi. Liigsed hüvitised ei ole vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja kujutavad endast seetõttu ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb riigile tagasi maksta, ning tulevikus tuleb hüvitise väljaarvutamise parameetrid ajakohastada.

| (21) | Kui liigse hüvitise suurus ei ületa 10 % iga-aastasest hüvitisest, võib selle üle kanda järgmisesse aastasse. Mõned üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulutused võivad aastati olulisel määral erineda, eelkõige eriinvesteeringute puhul. Sel juhul võib erandina olla teatavatel aastatel vajalik maksta liigseid hüvitisi üle 10 % rohkem, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Eriolukorda, kus on õigustatud üle 10 % suurema liigse hüvitise maksmine, tuleks täpsustada järelevalveametile esitatavas teatises. Olukorda tuleks siiski hinnata igas valdkonnas valitseva olukorra põhjal kindlaksmääratud ajavahemiku järel, mis ei tohiks olla pikem kui neli aastat. Kõik nimetatud ajavahemiku lõpus kindlaks tehtud liigsed hüvitised tuleks maksta tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Kui liigse hüvitise suurus ei ületa 10 % iga-aastasest hüvitisest, võib selle üle kanda järgmisesse aastasse. Mõned üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulutused võivad aastati olulisel määral erineda, eelkõige eriinvesteeringute puhul. Sel juhul võib erandina olla teatavatel aastatel vajalik maksta liigseid hüvitisi üle 10 % rohkem, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Eriolukorda, kus on õigustatud üle 10 % suurema liigse hüvitise maksmine, tuleks täpsustada järelevalveametile esitatavas teatises. Olukorda tuleks siiski hinnata igas valdkonnas valitseva olukorra põhjal kindlaksmääratud ajavahemiku järel, mis ei tohiks olla pikem kui neli aastat. Kõik nimetatud ajavahemiku lõpus kindlaks tehtud liigsed hüvitised tuleks maksta tagasi.

| (22) | Liigseid hüvitisi võib kasutada mõne teise üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks, mida osutab sama ettevõtja, kuid kõnealune ülekanne tuleb ära näidata ettevõtja raamatupidamises ning seda tuleb teha vastavalt nendes suunistes sätestatud, eelkõige eelnevat teatamist käsitlevatele eeskirjadele ja põhimõtetele. EFTA riigid peavad tagama, et nimetatud ülekandeid kontrollitakse nõuetekohaselt. Kohaldatakse EMP lepingu XV lisa punktis 1 viidatud õigusakti (komisjoni muudetud direktiiv 80/723/EMÜ) sätteid läbipaistvuse kohta. |
| --- | --- |

(22)

Liigseid hüvitisi võib kasutada mõne teise üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks, mida osutab sama ettevõtja, kuid kõnealune ülekanne tuleb ära näidata ettevõtja raamatupidamises ning seda tuleb teha vastavalt nendes suunistes sätestatud, eelkõige eelnevat teatamist käsitlevatele eeskirjadele ja põhimõtetele. EFTA riigid peavad tagama, et nimetatud ülekandeid kontrollitakse nõuetekohaselt. Kohaldatakse EMP lepingu XV lisa punktis 1 viidatud õigusakti (komisjoni muudetud direktiiv 80/723/EMÜ) sätteid läbipaistvuse kohta.

| (23) | Liigne hüvitis ei tohi jääda ettevõtja käsutusse põhjendusega, et tegemist on EMP lepingule vastava abiga (nt keskkonnaabi, tööhõiveabi või väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antav abi). Kui EFTA riik tahab anda sellist abi, tuleb järgida järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise korda. Abi võib välja maksta alles siis, kui järelevalveamet on selle heaks kiitnud. Kui abi on kooskõlas grupierandi määrusega, peavad olema täidetud grupierandi määruse tingimused. |
| --- | --- |

(23)

Liigne hüvitis ei tohi jääda ettevõtja käsutusse põhjendusega, et tegemist on EMP lepingule vastava abiga (nt keskkonnaabi, tööhõiveabi või väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antav abi). Kui EFTA riik tahab anda sellist abi, tuleb järgida järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise korda. Abi võib välja maksta alles siis, kui järelevalveamet on selle heaks kiitnud. Kui abi on kooskõlas grupierandi määrusega, peavad olema täidetud grupierandi määruse tingimused.

18C.4.   Järelevalveameti otsusega seotud tingimused ja kohustused

| (24) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 7 lõike 4 kohaselt (10) võib järelevalveamet lisada positiivsele otsusele tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võivad tingimused ja kohustused olla vajalikud eelkõige tagamaks, et asjaomastele ettevõtjatele antav abi ei moodusta liigseid hüvitisi. Korrapärased aruanded või muud kohustused võivad olla vajalikud, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud konkreetse olukorraga. |
| --- | --- |

(24)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 7 lõike 4 kohaselt (10) võib järelevalveamet lisada positiivsele otsusele tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võivad tingimused ja kohustused olla vajalikud eelkõige tagamaks, et asjaomastele ettevõtjatele antav abi ei moodusta liigseid hüvitisi. Korrapärased aruanded või muud kohustused võivad olla vajalikud, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud konkreetse olukorraga.

18C.5.   Suuniste kohaldamine

| (25) | Neid suuniseid kohaldatakse alates nende vastuvõtmisest järelevalveameti poolt. Suuniste kehtivus lõppeb kuue aasta pärast alates nende jõustumisest. Järelevalveamet võib pärast EFTA riikidega konsulteerimist teha kõnealustesse suunistesse enne nende kehtivusaja lõppemist EMP lepingu toimimise parandamiseks vajalikke muudatusi. Nelja aasta pärast, arvestades nende suuniste vastuvõtmise kuupäeva, viib järelevalveamet läbi mõjuhinnangu, mille aluseks on faktiline teave ja järelevalveameti eestvõttel peamiselt EFTA riikide edastatud andmete põhjal läbiviidud ulatuslike arutelude tulemused. Mõjuhinnangu tulemused tehakse kättesaadavaks EFTA riikidele. |
| --- | --- |

(25)

Neid suuniseid kohaldatakse alates nende vastuvõtmisest järelevalveameti poolt. Suuniste kehtivus lõppeb kuue aasta pärast alates nende jõustumisest. Järelevalveamet võib pärast EFTA riikidega konsulteerimist teha kõnealustesse suunistesse enne nende kehtivusaja lõppemist EMP lepingu toimimise parandamiseks vajalikke muudatusi. Nelja aasta pärast, arvestades nende suuniste vastuvõtmise kuupäeva, viib järelevalveamet läbi mõjuhinnangu, mille aluseks on faktiline teave ja järelevalveameti eestvõttel peamiselt EFTA riikide edastatud andmete põhjal läbiviidud ulatuslike arutelude tulemused. Mõjuhinnangu tulemused tehakse kättesaadavaks EFTA riikidele.

| (26) | Järelevalveamet kohaldab nendes suunistes sätestatut abi suhtes, millest teda on teavitatud, ja teeb otsuse kõnealuse abi kohta pärast suuniste vastuvõtmist ka juhul, kui abist teatati enne suuniste vastuvõtmist. Teatamata abi suhtes kohaldab järelevalveamet:






  — | neid suuniseid, kui abi anti pärast suuniste vastuvõtmist; |
| --- | --- | --- |

(26)

Järelevalveamet kohaldab nendes suunistes sätestatut abi suhtes, millest teda on teavitatud, ja teeb otsuse kõnealuse abi kohta pärast suuniste vastuvõtmist ka juhul, kui abist teatati enne suuniste vastuvõtmist. Teatamata abi suhtes kohaldab järelevalveamet:

—

neid suuniseid, kui abi anti pärast suuniste vastuvõtmist;

| — | muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivaid sätteid. |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivaid sätteid.

18C.6.   Asjakohased meetmed

| (27) | Järelevalveamet teeb vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1 asjakohase meetmena ettepaneku, et EFTA riigid viiksid oma kehtiva korra avalike teenuste eest hüvitise maksmiseks vastavusse nende suunistega 18 kuu jooksul pärast alates otsuse teatavakstegemisest EFTA riigile. EFTA riigid kinnitavad järelevalveametile ühe kuu jooksul pärast neile otsuse teatavakstegemist, et nad nõustuvad tehtud ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Kui järelevalveamet vastust ei saa, on ta seisukohal, et asjaomane EFTA riik ei ole ettepanekuga nõus. |
| --- | --- |

(27)

Järelevalveamet teeb vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1 asjakohase meetmena ettepaneku, et EFTA riigid viiksid oma kehtiva korra avalike teenuste eest hüvitise maksmiseks vastavusse nende suunistega 18 kuu jooksul pärast alates otsuse teatavakstegemisest EFTA riigile. EFTA riigid kinnitavad järelevalveametile ühe kuu jooksul pärast neile otsuse teatavakstegemist, et nad nõustuvad tehtud ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Kui järelevalveamet vastust ei saa, on ta seisukohal, et asjaomane EFTA riik ei ole ettepanekuga nõus.

---

(1)  See peatükk vastab ühenduse raamistikule riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena, ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

1

(2)  Otsused kohtuasjas C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] EKL I-7747 ja otsus liidetud kohtuasjades C-34/01 kuni C-38/01 Enirisorse SpA [2003] EKL I-14243.

2

Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Enirisorse SpA

(3)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes, ELT L 312, 29.11.2005, lk 67.

3

(4)  Järelikult kuni otsuse lisamiseni EMP õiguslikku raamistikku kehtib avalike teenuste eest makstavate hüvitiste suhtes üldine teatamise kohustus, mis on sätestatud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 ja II osa artiklis 2.

4

(5)  Vt riigiabi suuniste peatükki 24 C.

5

(6)  Vt joonealust märkust 2.

6

(7)  “Ettevõtja” on majandustegevusega tegelev mis tahes üksus, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. “Riigi osalusega äriühing” on mis tahes ettevõtja, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suhtes kehtivate eeskirjade alusel, nagu on määratletud EMP lepingu XV lisa punktis 1 viidatud komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) artikli 2 lõike 1 punktis b (EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35, viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ, EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75, lisatud EMP lepingu XV lisasse ühiskomitee otsusega 6/2001, EÜT L 66, 8.3.2001, lk 48 ja EMP kaasanne nr 12, 8.3.2001, lk 6, jõustus 1.6.2002).

7

(8)  Vt eelkõige otsust kohtuasjas C-127/73 BRT v. SABAM [1974] EKL-313.

8

BRT v. SABAM

(9)  Vt liidetud kohtuasju C-83/01P, C-93/01P ja C-94/01P Chronopost SA [2003] EKL I-6993.

9

Chronopost SA

(10)  Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 88 kohaldamiseks.”

10

---

Parandused

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/51

---

Komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsuse 2006/609/EÜ (millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute suunav jaotus ajavahemikuks 2007–2013) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 247, 9. september 2006
  )

Leheküljel 28 lisa tabelis 1 asendatakse Lätit ja Leedut käsitlevad kanded järgmisega:

| Liikmesriik | TABEL 1 – | Assigneeringud (eurodes, 2004. aasta hindade alusel) |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik

TABEL 1 –

Assigneeringud (eurodes, 2004. aasta hindade alusel)

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames abikõlblikud piirkonnad

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa järgmistes punktides nimetatud täiendav rahastamine:

Piiriülese koostöö assigneeringud

Riikidevahelise koostöö assigneeringud

§21

§22

Sisemised

Ülekanne ENPIsse

Ülekanne IPAsse

Kokku

“Latvija

50 791 319

21 417 000

72 208 319

7 617 737

Lietuva

60 432 203

25 380 000

85 812 203

11 299 892”

---