# Uradni list L 143/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 143 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 506. junij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 143

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 506. junij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 618/2007 z dne 5. junija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 619/2007 z dne 5. junija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 620/2007 z dne 5. junija 2007 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 28. maja do 1. junija 2007, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 621/2007 z dne 5. junija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 622/2007 z dne 5. junija 2007 o določitvi pogojev poskusnega ribolova na pravo peščenko za leto 2007 v Severnem morju | 14 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 618/2007 z dne 5. junija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

1

Uredba Komisije (ES) št. 619/2007 z dne 5. junija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

3

Uredba Komisije (ES) št. 620/2007 z dne 5. junija 2007 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 28. maja do 1. junija 2007, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 621/2007 z dne 5. junija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 622/2007 z dne 5. junija 2007 o določitvi pogojev poskusnega ribolova na pravo peščenko za leto 2007 v Severnem morju

14

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/385/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o državni pomoči C 11/2005 (prej N 21/2005) Nemčije za gradnjo cevovoda za transport etilena na Bavarskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4836)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/386/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 5. junija 2007 o določitvi količin metilbromida, dovoljenih za nujno uporabo v Skupnosti od 1. januarja do 31. decembra 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2295) | 27 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/385/ES

*

Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o državni pomoči C 11/2005 (prej N 21/2005) Nemčije za gradnjo cevovoda za transport etilena na Bavarskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4836)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4836)

1

16

2007/386/ES

*

Odločba Komisije z dne 5. junija 2007 o določitvi količin metilbromida, dovoljenih za nujno uporabo v Skupnosti od 1. januarja do 31. decembra 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2295)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2295)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 618/2007

z dne 5. junija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 60(1) in člena 301 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega stališča 2007/246/SZVP z dne 23. aprila 2007 o spremembi Skupnega stališča 2007/140/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu (1),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupno stališče 2007/140/SZVP (2), kakor je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2007/246/SZVP med drugim določa, da bi bilo treba prepovedati zagotavljanje tehnične in finančne pomoči, financiranje ter investicije, povezane z orožjem in z njim povezan material vseh vrst katerim koli osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi. |
| --- | --- |

(1)

Skupno stališče 2007/140/SZVP (2), kakor je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2007/246/SZVP med drugim določa, da bi bilo treba prepovedati zagotavljanje tehnične in finančne pomoči, financiranje ter investicije, povezane z orožjem in z njim povezan material vseh vrst katerim koli osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi.

| (2) | Navedeni ukrepi spadajo na področje uporabe Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali, je za njihovo izvajanje v okviru Skupnosti potrebna zakonodaja Skupnosti. Zadeva je nujna. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni ukrepi spadajo na področje uporabe Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali, je za njihovo izvajanje v okviru Skupnosti potrebna zakonodaja Skupnosti. Zadeva je nujna.

| (3) | Uredba (ES) št. 423/2007 (3) je določila nekatere omejevalne ukrepe proti Iranu v skladu s Skupnim stališčem 2007/140/SZVP preden je bilo le-to spremenjeno. Da se upošteva Skupno stališče 2007/140/SZVP je primerno dodati nove prepovedi v navedeno uredbo. Uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 423/2007 (3) je določila nekatere omejevalne ukrepe proti Iranu v skladu s Skupnim stališčem 2007/140/SZVP preden je bilo le-to spremenjeno. Da se upošteva Skupno stališče 2007/140/SZVP je primerno dodati nove prepovedi v navedeno uredbo. Uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 423/2007 se spremeni:

| (a) | v členu 2 se sedanje besedilo oštevilči kot odstavek 1 in se doda naslednji odstavek 2:
  „2.   Priloga I ne vključuje blaga in tehnologije iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije (4). |
| --- | --- |

(a)

v členu 2 se sedanje besedilo oštevilči kot odstavek 1 in se doda naslednji odstavek 2:

„2.   Priloga I ne vključuje blaga in tehnologije iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije (4).

| (b) | v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Prepovedano je:






  (a) | neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, povezano z blagom in tehnologijo iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije, ali povezano z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga, navedenega na tem seznamu, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- | --- |

(b)

v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Prepovedano je:

(a)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, povezano z blagom in tehnologijo iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije, ali povezano z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga, navedenega na tem seznamu, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi;

| (b) | neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč ali posredniške storitve, povezane z blagom in tehnologijo iz Priloge I ali povezane z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga iz Priloge I vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(b)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč ali posredniške storitve, povezane z blagom in tehnologijo iz Priloge I ali povezane z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga iz Priloge I vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi;

| (c) | zagotavljati naložbe podjetjem v Iranu, ki se ukvarjajo s proizvodnjo blaga in tehnologije iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije ali Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljati naložbe podjetjem v Iranu, ki se ukvarjajo s proizvodnjo blaga in tehnologije iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije ali Priloge I;

| (d) | neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi z blagom in tehnologijo iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije ali Priloge I, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za vsako prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnega blaga ali za vsako zagotavljanje pripadajoče tehnične pomoči vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(d)

neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi z blagom in tehnologijo iz Skupnega seznama vojaške opreme Evropske unije ali Priloge I, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za vsako prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnega blaga ali za vsako zagotavljanje pripadajoče tehnične pomoči vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Iranu ali za uporabo v tej državi;

| (e) | zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je izogibanje prepovedim iz točk (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je izogibanje prepovedim iz točk (a) do (d).

Prepovedi iz tega odstavka se ne uporabljajo za nebojna vozila, ki so bila izdelana ali opremljena z materiali za balistično zaščito in so namenjena izključno za zaščito osebja EU in njenih držav članic v Iranu.“;

| (c) | v členu 8 se točka (a) nadomesti z:






  „(a) | sredstva ali gospodarski viri so predmet sodnega, upravnega ali arbitražnega zasega, izvedenega pred datumom, ko je osebo, subjekt ali skupino iz člena 7 imenoval Odbor za sankcije, Varnostni svet ali Svet, ali pravne, upravne ali arbitražne sodbe, izdane pred navedenim datumom.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v členu 8 se točka (a) nadomesti z:

„(a)

sredstva ali gospodarski viri so predmet sodnega, upravnega ali arbitražnega zasega, izvedenega pred datumom, ko je osebo, subjekt ali skupino iz člena 7 imenoval Odbor za sankcije, Varnostni svet ali Svet, ali pravne, upravne ali arbitražne sodbe, izdane pred navedenim datumom.“;

| (d) | v členu 11(2) se točka (b) nadomesti z:






  „(b) | plačila na podlagi pogodb, sporazumov ali obveznosti, ki so bile sklenjeni ali so nastali pred datumom, ko je osebo, subjekt ali skupino iz člena 7 imenoval Odbor za sankcije, Varnostni svet ali Svet.“. |
| --- | --- | --- |

(d)

v členu 11(2) se točka (b) nadomesti z:

„(b)

plačila na podlagi pogodb, sporazumov ali obveznosti, ki so bile sklenjeni ali so nastali pred datumom, ko je osebo, subjekt ali skupino iz člena 7 imenoval Odbor za sankcije, Varnostni svet ali Svet.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 5. junija 2007

Za Svet

Predsednik

P. STEINBRÜCK

---

(1)  UL L 106, 24.4.2007, str. 67.

1

(2)  UL L 61, 28.2.2007, str. 49.

2

(3)  UL L 103, 20.4.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom 2007/242/ES (UL L 106, 24.4.2007, str. 51).

3

(4)  UL L 88, 29.3.2007, str. 58.“;

4

---

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 619/2007

z dne 5. junija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. junija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. junija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 5. junija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 28,8 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 74,5 |
| 0707 00 05 | JO | 167,1 |
| TR | 131,2 |
| ZZ | 149,2 |
| 0709 90 70 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 44,2 |
| ZA | 55,7 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 96,1 |
| BR | 73,7 |
| CL | 83,6 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 111,2 |
| US | 99,0 |
| UY | 72,8 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 88,1 |
| 0809 10 00 | IL | 195,9 |
| TR | 221,4 |
| ZZ | 208,7 |
| 0809 20 95 | TR | 357,3 |
| US | 284,2 |
| ZZ | 320,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

28,8

TR

120,2

ZZ

74,5

0707 00 05

JO

167,1

TR

131,2

ZZ

149,2

0709 90 70

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

44,2

ZA

55,7

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

96,1

BR

73,7

CL

83,6

CN

69,1

NZ

111,2

US

99,0

UY

72,8

ZA

99,1

ZZ

88,1

0809 10 00

IL

195,9

TR

221,4

ZZ

208,7

0809 20 95

TR

357,3

US

284,2

ZZ

320,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 620/2007

z dne 5. junija 2007

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 28. maja do 1. junija 2007, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov (2) za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v tednu od 28. maja do 1. junija 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 1832/2006 z dne 13. decembra 2006 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino za zaporedni številki 09.4366 (2006–2007) in 09.4337 (2007–2008). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v tednu od 28. maja do 1. junija 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 1832/2006 z dne 13. decembra 2006 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino za zaporedni številki 09.4366 (2006–2007) in 09.4337 (2007–2008).

| (2) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena – |
| --- | --- |

(2)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 28. maja do 1. junija 2007 v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 ali v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1832/2006, se dovoljenja izdajo v okviru količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. junija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2006/2006 (UL L 379, 28.12.2006, str. 95).

2

(3)  UL L 354, 14.12.2006, str. 8.

3

---

PRILOGA

Preferencialni sladkor AKP–Indija

Naslov IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosežena |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | 100 | |
| 09.4334 | Republika Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 0 | Dosežena |
| 09.4336 | Gvajana | 0 | Dosežena |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malavi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Dosežena |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 0 | Dosežena |
| 09.4347 | Tanzanija | 0 | Dosežena |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007

Meja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosežena

09.4333

Slonokoščena obala

100

09.4334

Republika Kongo

100

09.4335

Fidži

0

Dosežena

09.4336

Gvajana

0

Dosežena

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malavi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Dosežena

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

0

Dosežena

09.4347

Tanzanija

0

Dosežena

09.4348

Trinidad in Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Preferencialni sladkor AKP–Indija

Naslov IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2007/2008

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | — | |
| 09.4334 | Republika Kongo | — | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gvajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 100 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malavi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | — | |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabve | — | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007

Meja

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Slonokoščena obala

—

09.4334

Republika Kongo

—

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gvajana

100

09.4337

Indija

100

Dosežena

09.4338

Jamajka

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malavi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

—

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidad in Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabve

—

Dopolnilni sladkor

Naslov V Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | 100 | |
| 09.4316 | Države, podpisnice Protokola AKP | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007

Meja

09.4315

Indija

100

09.4316

Države, podpisnice Protokola AKP

100

Sladkor iz koncesij CXL

Naslov VI Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | 0 | Dosežena |
| 09.4318 | Brazilija | 0 | Dosežena |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosežena |
| 09.4320 | Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007

Meja

09.4317

Avstralija

0

Dosežena

09.4318

Brazilija

0

Dosežena

09.4319

Kuba

0

Dosežena

09.4320

Druge tretje države

0

Dosežena

Balkanski sladkor

Naslov VII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | 0 | Dosežena |
| 09.4326 | Srbija, Črna gora in Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Hrvaška | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007

Meja

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosna in Hercegovina

0

Dosežena

09.4326

Srbija, Črna gora in Kosovo

100

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

100

09.4328

Hrvaška

100

Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza

Naslov VIII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | posebni | — | |
| 09.4390 | industrijski | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007

Meja

09.4380

posebni

—

09.4390

industrijski

100

Uvoz sladkorja v okviru prehodnih tarifnih kvot, odprtih za Bolgarijo in Romunijo

Oddelek 2 Poglavja 1 Uredbe (ES) št. 1832/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna št. | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bolgarija | 0 | Dosežena |
| 09.4366 | Romunija | 100 | Dosežena |

Zaporedna št.

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 28. maja do 1. junija 2007

Meja

09.4365

Bolgarija

0

Dosežena

09.4366

Romunija

100

Dosežena

---

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 621/2007

z dne 5. junija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1483/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1483/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti.

| (2) | Zaradi stanja na trgu koruze v Skupnosti ter sprememb v povpraševanju po žitih, ki so bile v zadnjih tednih ugotovljene v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na razpolago nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu do količine 500 000 ton na Madžarskem za koruzo. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi stanja na trgu koruze v Skupnosti ter sprememb v povpraševanju po žitih, ki so bile v zadnjih tednih ugotovljene v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na razpolago nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu do količine 500 000 ton na Madžarskem za koruzo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1483/2006 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1483/2006 je zato treba spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1483/2006 se nadomesti z besedilom v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. junija 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 276, 7.10.2006, str. 58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 540/2007 (UL L 128, 16.5.2007, str. 26).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

SEZNAM JAVNIH RAZPISOV

| Država članica | Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu
  (v tonah) | Intervencijska agencija
  Naziv, naslov in drugi kontaktni podatki |
| --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Rž |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves, 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Telefaks: (32-2) 287 25 24 |
| E-naslov: webmaster@birb.be |
| Spletna stran: www.birb.be |

Država članica

Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu

(v tonah)

Intervencijska agencija

Naziv, naslov in drugi kontaktni podatki

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Rž

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves, 82

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 287 24 78

Telefaks: (32-2) 287 25 24

E-naslov: webmaster@birb.be

Spletna stran: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 81 87 202 |
| Telefaks: (+359 2) 81 87 267 |
| E-naslov: dfz@dfz.bg |
| Spletna stran: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 81 87 202

Telefaks: (+359 2) 81 87 267

E-naslov: dfz@dfz.bg

Spletna stran: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Statní zemědělsky intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403 |
| Telefaks: (420) 296 806 404 |
| E-naslov: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Spletna stran: www.szif.cz |

Statní zemědělsky intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403

Telefaks: (420) 296 806 404

E-naslov: dagmar.hejrovska@szif.cz

Spletna stran: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Telefaks: (45) 33 95 80 34 |
| E-naslov: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Spletna stran: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Telefon: (45) 33 95 88 07

Telefaks: (45) 33 95 80 34

E-naslov: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Spletna stran: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 6845 — 3704 |
| Telefaks 1: (49-228) 6845 — 3985 |
| Telefaks 2: (49-228) 6845 — 3276 |
| E-naslov: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Spletna stran: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 6845 — 3704

Telefaks 1: (49-228) 6845 — 3985

Telefaks 2: (49-228) 6845 — 3276

E-naslov: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Spletna stran: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Telefaks: (372) 7371 201 |
| E-naslov: pria@pria.ee |
| Spletna stran: www.pria.ee |

Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Telefaks: (372) 7371 201

E-naslov: pria@pria.ee

Spletna stran: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Department of Agriculture & Food |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Telefaks: 353 53 91 42843 |
| Spletna stran: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Telefaks: 353 53 91 42843

Spletna stran: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E) |
| --- |
| 241, Archarnon str., GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754 |
| Telefaks: (30-210) 212.4791 |
| E-naslov: ax17u073@minagric.gr |
| Spletna stran: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E)

241, Archarnon str., GR-104 46 Athens

Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754

Telefaks: (30-210) 212.4791

E-naslov: ax17u073@minagric.gr

Spletna stran: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Telefaks: (34-91) 3474838 |
| E-naslov: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Spletna stran: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Telefaks: (34-91) 3474838

E-naslov: sgintervencion@fega.mapa.es

Spletna stran: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Telefaks: (33-1) 44 18 20 08/80 |
| E-naslov: f.abeasis@onigc.fr |
| Spletna stran: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Telefaks: (33-1) 44 18 20 08/80

E-naslov: f.abeasis@onigc.fr

Spletna stran: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45, 00184 Roma |
| Telefon: (39) 0649499755 |
| Telefaks: (39) 0649499761 |
| E-naslov: d.spampinato@agea.gov.it |
| Spletna stran: www.enterisi.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45, 00184 Roma

Telefon: (39) 0649499755

Telefaks: (39) 0649499761

E-naslov: d.spampinato@agea.gov.it

Spletna stran: www.enterisi.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Telefaks: (371) 702 7892 |
| E-naslov: lad@lad.gov.lv |
| Spletna stran: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Telefaks: (371) 702 7892

E-naslov: lad@lad.gov.lv

Spletna stran: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Telefaks: (370-5) 268 5061 |
| E-naslov: info@litfood.lt |
| Spletna stran: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Telefaks: (370-5) 268 5061

E-naslov: info@litfood.lt

Spletna stran: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Telefaks: (352) 46 61 38 |
| Teleks: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Telefaks: (352) 46 61 38

Teleks: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

2 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24 |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36) 1 219 45 76 |
| Telefaks: (36) 1 219 89 05 |
| E-naslov: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Spletna stran: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24

H-1095 Budapest

Telefon: (36) 1 219 45 76

Telefaks: (36) 1 219 89 05

E-naslov: ertekesites@mvh.gov.hu

Spletna stran: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Telefon: (31) 475 355 486 |
| Telefaks: (31) 475 318939 |
| E-naslov: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Spletna stran: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Telefon: (31) 475 355 486

Telefaks: (31) 475 318939

E-naslov: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Spletna stran: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Telefaks: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Telefaks:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

E-naslov: referat10@ama.gv.at

Spletna stran: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Telefaks: (48) 22 661 78 26 |
| E-naslov: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Spletna stran: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon: (48) 22 661 78 10

Telefaks: (48) 22 661 78 26

E-naslov: cereals-intervention@arr.gov.pl

Spletna stran: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| R. Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Telefaks: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

R. Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Telefaks:

(351) 21 384 61 70

| E-naslov: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-naslov:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Spletna stran: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon: + 40 21 3054802 + 40 21 3054842 |
| Telefaks: 40 21 3054803 |
| Spletna stran: www.apia.org.ro |

Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon: + 40 21 3054802 + 40 21 3054842

Telefaks: 40 21 3054803

Spletna stran: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Telefon: (386) 1 580 76 52 |
| Telefaks: (386) 1 478 92 00 |
| E-naslov: aktrp@gov.si |
| Spletna stran: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Telefon: (386) 1 580 76 52

Telefaks: (386) 1 478 92 00

E-naslov: aktrp@gov.si

Spletna stran: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 58 243 271 |
| Telefaks: (421-2) 53 412 665 |
| E-naslov: jvargova@apa.sk |
| Spletna stran: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon: (421-2) 58 243 271

Telefaks: (421-2) 53 412 665

E-naslov: jvargova@apa.sk

Spletna stran: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: (358-9) 16001 |
| Telefaks: | (358-9) 1605 2772
  (358-9) 1605 2778 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FIN-00023 Valtioneuvosto

Telefon: (358-9) 16001

Telefaks:

(358-9) 1605 2772

(358-9) 1605 2778

E-naslov: intervention.unit@mmm.fi

Spletna stran: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens Jordbruksverk |
| --- |
| SE-55182 Jönköping |
| Telefon: (46) 36 15 50 00 |
| Telefaks: (46) 36 19 05 46 |
| E-naslov: jordbruksverket@sjv.se |
| Spletna stran: www.sjv.se |

Statens Jordbruksverk

SE-55182 Jönköping

Telefon: (46) 36 15 50 00

Telefaks: (46) 36 19 05 46

E-naslov: jordbruksverket@sjv.se

Spletna stran: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Telefaks: (44) 191 226 5824 |
| E-naslov: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Spletna stran: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Telefaks: (44) 191 226 5824

E-naslov: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Spletna stran: www.rpa.gov.uk

‚—‘: v tej državi članici za navedeno žito ni intervencijske zaloge.“

---

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 622/2007

z dne 5. junija 2007

o določitvi pogojev poskusnega ribolova na pravo peščenko za leto 2007 v Severnem morju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1), in zlasti Priloge IA k Uredbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Omejitve ulova za poskusni ribolov na pravo peščenko v coni ICES IV so določene v Prilogi IA k Uredbi (ES) št. 41/2007. Komisija lahko v skladu z opombami, dodanimi k zadevnim omejitvam ulova v navedeni prilogi, določi od velikosti staleža odvisne pogoje, pod katerimi se lahko lovijo kvote za poskusni ribolov. |
| --- | --- |

(1)

Omejitve ulova za poskusni ribolov na pravo peščenko v coni ICES IV so določene v Prilogi IA k Uredbi (ES) št. 41/2007. Komisija lahko v skladu z opombami, dodanimi k zadevnim omejitvam ulova v navedeni prilogi, določi od velikosti staleža odvisne pogoje, pod katerimi se lahko lovijo kvote za poskusni ribolov.

| (2) | V skladu s točko 1 Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007 se pogoji, določeni v Prilogi IID, uporabljajo za plovila Skupnosti, ki ribarijo v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa s pridnenimi vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnimi vlečnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm. Če ni določeno drugače ali kot rezultat posvetovanj ali sporazumov med Skupnostjo in Norveško, se ti pogoji uporabljajo tudi za plovila tretjih držav, ki imajo dovoljenje za ribolov na pravo peščenko v vodah ES cone ICES IV. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s točko 1 Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007 se pogoji, določeni v Prilogi IID, uporabljajo za plovila Skupnosti, ki ribarijo v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa s pridnenimi vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnimi vlečnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm. Če ni določeno drugače ali kot rezultat posvetovanj ali sporazumov med Skupnostjo in Norveško, se ti pogoji uporabljajo tudi za plovila tretjih držav, ki imajo dovoljenje za ribolov na pravo peščenko v vodah ES cone ICES IV.

| (3) | Stalež prave peščenke v Severnem morju se deli z Norveško, vendar se trenutno ne upravlja skupno. V skladu s posvetovanji med Skupnostjo in Norveško 30. marca 2007 je bil dosežen sporazum o pogojih za poskusni ribolov na pravo peščenko v Severnem morju. Navedeni sporazum je treba prenesti v pravo Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Stalež prave peščenke v Severnem morju se deli z Norveško, vendar se trenutno ne upravlja skupno. V skladu s posvetovanji med Skupnostjo in Norveško 30. marca 2007 je bil dosežen sporazum o pogojih za poskusni ribolov na pravo peščenko v Severnem morju. Navedeni sporazum je treba prenesti v pravo Skupnosti.

| (4) | Da bi se čimprej določile ribolovne možnosti za pravo peščenko v skladu s točko 8 Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007, se poskusni ribolov izvede med aprilom in prvo polovico maja. Zato morajo biti čimprej izpolnjeni pogoji za poskusni ribolov na pravo peščenko leta 2007 v Severnem morju – |
| --- | --- |

(4)

Da bi se čimprej določile ribolovne možnosti za pravo peščenko v skladu s točko 8 Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007, se poskusni ribolov izvede med aprilom in prvo polovico maja. Zato morajo biti čimprej izpolnjeni pogoji za poskusni ribolov na pravo peščenko leta 2007 v Severnem morju –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pogoje, v skladu s katerimi se lahko leta 2007 v coni ICES IV lovijo od velikosti staleža odvisne kvote, določene v Prilogi IA k Uredbi (ES) št. 41/2007 za poskusni ribolov.

2.   Pogoji, določeni v tej uredbi, se uporabljajo poleg pogojev, določenih v Prilogi IID k Uredbi (ES) št. 41/2007.

Člen 2

Navedba ribiških plovil Skupnosti

1.   Po začetku veljavnosti te uredbe zadevne države članice Komisiji nemudoma predložijo seznam ribiških plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami in nameravajo sodelovati pri poskusnem ribolovu na pravo peščenko v norveških vodah cone ICES IV, pri čemer seznam vsebuje ime, registrsko številko in mednarodni radijski klicni znak vsakega plovila.

2.   Komisija bo na podlagi informacij, prejetih v skladu z odstavkom 1, določila seznam vseh ribiških plovil Skupnosti, ki nameravajo sodelovati pri poskusnem ribolovu na pravo peščenko v norveških vodah, in ga posredovala Norveški.

Člen 3

Poročanje o ulovu plovil Skupnosti in Norveške

1.   Ribiška plovila Skupnosti pošljejo poročilo o ulovu Direktoratu za ribištvo na Norveškem vsak tretji dan po vstopu plovila v norveško cono, kadar koli nameravajo loviti pravo peščenko ali imajo na krovu vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm.

2.   Ribiška plovila Norveške poleg obvestil o ulovu ob vstopu in ulovu ob izstopu, ki jih posredujejo v skladu s Prilogo VI k Uredbi (ES) št. 41/2007, Komisiji posredujejo poročilo o ulovu vsak tretji dan po prvem vstopu plovila v vode Skupnosti, kadar koli nameravajo loviti pravo peščenko ali imajo na krovu vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm.

Člen 4

Dostop do podatkov VMS v zvezi s plovili Skupnosti

Države članice posredujejo VMS podatke, povezane s plovili, ki plujejo pod njihovimi zastavami in sodelujejo pri poskusnem ribolovu na pravo peščenko, svojim nacionalnim znanstvenikom, ki sodelujejo v ustrezni delovni skupini ICES, če slednjih ni, pa neposredno tej delovni skupini.

Člen 5

Zaprtje poskusnega ribolova za plovila Norveške

1.   Za ribiška plovila Norveške je poskusni ribolov na pravo peščenko v vodah ES v coni ICES IV dovoljen po 6. maju 2007, samo če:

| (a) | 30 % skupnega napora Norveške iz leta 2005 ni bilo doseženih v celoti; in |
| --- | --- |

(a)

30 % skupnega napora Norveške iz leta 2005 ni bilo doseženih v celoti; in

| (b) | ni bila dosežena omejitev ulova 20 000 ton. |
| --- | --- |

(b)

ni bila dosežena omejitev ulova 20 000 ton.

2.   Ribolovni napor plovil Norveške ne presega 25 plovil, vsako izvede največ eno večdnevno plovbo.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. junija 2007

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 444/2007 (UL L 106, 24.4.2007, str. 22).

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. oktobra 2006

o državni pomoči C 11/2005 (prej N 21/2005) Nemčije za gradnjo cevovoda za transport etilena na Bavarskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4836)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/385/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | 2. decembra 2003 je Nemčija obvestila Komisijo, da bo uradno priglasila načrtovano finančno podporo za projekt gradnje cevovoda med Ludwigshafnom (Baden-Württemberg) in Münchsmünstrom (Bavarska). |
| --- | --- |

(1)

2. decembra 2003 je Nemčija obvestila Komisijo, da bo uradno priglasila načrtovano finančno podporo za projekt gradnje cevovoda med Ludwigshafnom (Baden-Württemberg) in Münchsmünstrom (Bavarska).

| (2) | 12. januarja 2005 je Nemčija zaradi pravne varnosti uradno priglasila omenjeni ukrep, ki je po mnenju Nemčije infrastrukturni ukrep in ne državna pomoč. |
| --- | --- |

(2)

12. januarja 2005 je Nemčija zaradi pravne varnosti uradno priglasila omenjeni ukrep, ki je po mnenju Nemčije infrastrukturni ukrep in ne državna pomoč.

| (3) | 16. marca 2005 je Komisija v zvezi z domnevno državno pomočjo sprožila formalni postopek preiskave. Odločitev Komisije glede sprožitve postopka je bila dne 26. aprila 2005 objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z zadevno pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

16. marca 2005 je Komisija v zvezi z domnevno državno pomočjo sprožila formalni postopek preiskave. Odločitev Komisije glede sprožitve postopka je bila dne 26. aprila 2005 objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z zadevno pomočjo.

| (4) | Nemčija je 19. aprila 2005 poslala svoje pripombe kot odgovor na sprožitev formalnega postopka preiskave (glej Oddelek 5). |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je 19. aprila 2005 poslala svoje pripombe kot odgovor na sprožitev formalnega postopka preiskave (glej Oddelek 5).

| (5) | Komisija je prejela pripombe različnih zainteresiranih strank. Združenje evropske petrokemične industrije (APPE), nekatera bavarska podjetja, ki niso neposredno povezana s projektom (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH, Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS), in Avstrija so z dopisi z dne 2. maja, 12. maja, 17. maja, 3. junija oz. 8. junija 2005 posredovali svoje pozitivne pripombe. Proizvajalec petrokemičnih proizvodov, ki ni želel biti imenovan, pa je 24. maja 2005 izrazil kritične pripombe. Pripomba Avstrije je bila upoštevana, čeprav je prispela šele po izteku 30-dnevnega roka, določenega v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe različnih zainteresiranih strank. Združenje evropske petrokemične industrije (APPE), nekatera bavarska podjetja, ki niso neposredno povezana s projektom (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH, Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS), in Avstrija so z dopisi z dne 2. maja, 12. maja, 17. maja, 3. junija oz. 8. junija 2005 posredovali svoje pozitivne pripombe. Proizvajalec petrokemičnih proizvodov, ki ni želel biti imenovan, pa je 24. maja 2005 izrazil kritične pripombe. Pripomba Avstrije je bila upoštevana, čeprav je prispela šele po izteku 30-dnevnega roka, določenega v Uradnem listu.

| (6) | Prispele pripombe so bile Nemčiji posredovane 16. in 20. junija 2005 s prošnjo za povratne informacije. |
| --- | --- |

(6)

Prispele pripombe so bile Nemčiji posredovane 16. in 20. junija 2005 s prošnjo za povratne informacije.

| (7) | Nemčija je svoje pripombe na pripombe zainteresiranih strank poslala 14. julija 2005. |
| --- | --- |

(7)

Nemčija je svoje pripombe na pripombe zainteresiranih strank poslala 14. julija 2005.

| (8) | 28. oktobra 2005 je Komisija zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 24. novembra 2005. |
| --- | --- |

(8)

28. oktobra 2005 je Komisija zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 24. novembra 2005.

| (9) | Od konca leta 2005 so bili nemški in bavarski organi oblasti, zastopniki bavarske industrije in Komisije nenehno v stiku in si izmenjali številne dopise. |
| --- | --- |

(9)

Od konca leta 2005 so bili nemški in bavarski organi oblasti, zastopniki bavarske industrije in Komisije nenehno v stiku in si izmenjali številne dopise.

| (10) | 8. februarja 2006 je Nemčija posredovala dopis, kateremu so bili priloženi dopisi podjetij BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Avstrija, OMV Nemčija, Ruhr Oel GmbH (ROG) ter dopisa konzorcija Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) in konzorcija Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) kot možnega prejemnika načrtovane pomoči. 21. februarja 2006 je Bavarska predložila dodatne opombe in revidirano različico dopisa Infrasery Hoechst. 5. februarja 2006 je proizvajalec petrokemičnih izdelkov, ki je svoje pripombe podal 24. maja 2005, posredoval dodatno pripombo, v kateri je izrazil pozitivno mnenje o načrtovani pomoči, pod pogojem, da se zagotovi odprt dostop med Rotterdamom in Bavarsko. |
| --- | --- |

(10)

8. februarja 2006 je Nemčija posredovala dopis, kateremu so bili priloženi dopisi podjetij BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Avstrija, OMV Nemčija, Ruhr Oel GmbH (ROG) ter dopisa konzorcija Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) in konzorcija Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) kot možnega prejemnika načrtovane pomoči. 21. februarja 2006 je Bavarska predložila dodatne opombe in revidirano različico dopisa Infrasery Hoechst. 5. februarja 2006 je proizvajalec petrokemičnih izdelkov, ki je svoje pripombe podal 24. maja 2005, posredoval dodatno pripombo, v kateri je izrazil pozitivno mnenje o načrtovani pomoči, pod pogojem, da se zagotovi odprt dostop med Rotterdamom in Bavarsko.

| (11) | Z dopisom z dne 24. julija 2006, kateremu je bila priložena vrsta dodatnih dokumentov, je Nemčija predložila revidiran predlog za finančno podporo projektu gradnje cevovoda. Ta dopis je bil dopolnjen z dopisoma z dne 14. avgusta in 7. septembra 2006, ki sta se neposredno nanašala na udeležbo deželne ustanove Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (v nadaljevanju „LfA“), kreditne ustanove v 100 % lasti dežele Bavarske. |
| --- | --- |

(11)

Z dopisom z dne 24. julija 2006, kateremu je bila priložena vrsta dodatnih dokumentov, je Nemčija predložila revidiran predlog za finančno podporo projektu gradnje cevovoda. Ta dopis je bil dopolnjen z dopisoma z dne 14. avgusta in 7. septembra 2006, ki sta se neposredno nanašala na udeležbo deželne ustanove Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (v nadaljevanju „LfA“), kreditne ustanove v 100 % lasti dežele Bavarske.

2.   OPIS

2.1   Projekt

| (12) | Projekt vključuje gradnjo 357 km dolgega cevovoda med Ludwigshafnom in Münchsmüstrom z letno zmogljivostjo prenosa 400 000 ton. Trenutno se med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom etilen ne transportira. Tabela 1 prikazuje predvidene količine transporta. Ker se proizvodnja in poraba etilena ne razvijata enakomerno, je v prvem letu pričakovan neto tok v smeri Ludwigshafna, v prihodnjih letih pa je pričakovati obraten neto tok. V tabeli še ni upoštevana eksplozija v tovarni polietilena družbe Basell (glej uvodno izjavo 24). Če se ponovno vzpostavi tovarno s primerljivo zmogljivostjo, je zaprtje tovarne leta 2015 manj verjetno, kar pomeni, da se bo neto tok od leta 2015 znatno zmanjšal. Ponovna izgradnja tovarne z večjo zmogljivostjo bi pomenila manjši obseg transporta v predvidenem časovnem obdobju.
  Tabela 1
  Predvidene količine transporta (v 1 000 tonah/leto) | 2008–2009 | 2010–2014 | od 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvajalec |
| OMV | [...] (3) | [...] | [...] |
| Ruhr Oel | [...] | [...] | [...] |
| Odjemalec |
| Wacker | [...] | [...] | [...] |
| Borealis | [...] | [...] | [...] |
| Clariant | [...] | [...] | [...] |
| Vinnolit | [...] | [...] | [...] |
| Basell | [...] | [...] | [...] |
| Novi investitorji | [...] | [...] | [...] |
| Neto obseg transporta | 140 | 80 | 200 |

(12)

Projekt vključuje gradnjo 357 km dolgega cevovoda med Ludwigshafnom in Münchsmüstrom z letno zmogljivostjo prenosa 400 000 ton. Trenutno se med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom etilen ne transportira. Tabela 1 prikazuje predvidene količine transporta. Ker se proizvodnja in poraba etilena ne razvijata enakomerno, je v prvem letu pričakovan neto tok v smeri Ludwigshafna, v prihodnjih letih pa je pričakovati obraten neto tok. V tabeli še ni upoštevana eksplozija v tovarni polietilena družbe Basell (glej uvodno izjavo 24). Če se ponovno vzpostavi tovarno s primerljivo zmogljivostjo, je zaprtje tovarne leta 2015 manj verjetno, kar pomeni, da se bo neto tok od leta 2015 znatno zmanjšal. Ponovna izgradnja tovarne z večjo zmogljivostjo bi pomenila manjši obseg transporta v predvidenem časovnem obdobju.

Tabela 1

Predvidene količine transporta (v 1 000 tonah/leto)

2008–2009

2010–2014

od 2015

Proizvajalec

OMV

[...] (3)

[...]

[...]

Ruhr Oel

[...]

[...]

[...]

Odjemalec

Wacker

[...]

[...]

[...]

Borealis

[...]

[...]

[...]

Clariant

[...]

[...]

[...]

Vinnolit

[...]

[...]

[...]

Basell

[...]

[...]

[...]

Novi investitorji

[...]

[...]

[...]

Neto obseg transporta

140

80

200

| (13) | Cena transporta je določena na podlagi tarif Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft, npr. 34,21 EUR za eno tono za celotno razdaljo cevovoda ali 0,0597 EUR za tono na kilometer. Te tarife veljajo enako za člane konzorcija in druge uporabnike cevovoda in se letno prilagodijo na podlagi neodvisne ocene. |
| --- | --- |

(13)

Cena transporta je določena na podlagi tarif Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft, npr. 34,21 EUR za eno tono za celotno razdaljo cevovoda ali 0,0597 EUR za tono na kilometer. Te tarife veljajo enako za člane konzorcija in druge uporabnike cevovoda in se letno prilagodijo na podlagi neodvisne ocene.

| (14) | Gradnja načrtovanega cevovoda bo predvidoma stala 154 milijonov EUR, tj. 14 milijonov EUR več od vsote, ki jo je Nemčija prvotno predvidela. Razlog za pričakovane višje celotne stroške so višji stroški izgradnje (vključno s pridobitvijo pravic in ukrepi za varstvo okolja), pa tudi višji stroški obratovanja (elektrika, zavarovanje). Po pripravljalnih pravnih korakih bi morale biti potrebne študije izdelane do leta 2006; leta 2007 bi moral biti zgrajen cevovod in v skladu s prvotnim projektom bi moral začeti delovati septembra 2007. V okviru postopka za pridobitev potrebnih dovoljenj se bo v skladu z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (4) izvedla presoja vplivov na okolje. |
| --- | --- |

(14)

Gradnja načrtovanega cevovoda bo predvidoma stala 154 milijonov EUR, tj. 14 milijonov EUR več od vsote, ki jo je Nemčija prvotno predvidela. Razlog za pričakovane višje celotne stroške so višji stroški izgradnje (vključno s pridobitvijo pravic in ukrepi za varstvo okolja), pa tudi višji stroški obratovanja (elektrika, zavarovanje). Po pripravljalnih pravnih korakih bi morale biti potrebne študije izdelane do leta 2006; leta 2007 bi moral biti zgrajen cevovod in v skladu s prvotnim projektom bi moral začeti delovati septembra 2007. V okviru postopka za pridobitev potrebnih dovoljenj se bo v skladu z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (4) izvedla presoja vplivov na okolje.

| (15) | Načrtovan cevovod se upravlja po načelu skupnega nosilca in načelu odprtega dostopa („common carrier/open access“), načelu nediskriminatornega plačila transporta („non-discriminatory fees“) in načelu minimalnega dobička („minimum profit“). Vsi proizvajalci in porabniki etilena bodo imeli dostop do cevovoda pod enakimi pogoji. Rezervna zmogljivost cevovoda bo takšna, da bo mogoče upoštevati ta načela (razpoložljiva rezervna zmogljivost znaša približno 50 %). Ti pogoji morajo biti zagotovljeni najmanj 25 let. |
| --- | --- |

(15)

Načrtovan cevovod se upravlja po načelu skupnega nosilca in načelu odprtega dostopa („common carrier/open access“), načelu nediskriminatornega plačila transporta („non-discriminatory fees“) in načelu minimalnega dobička („minimum profit“). Vsi proizvajalci in porabniki etilena bodo imeli dostop do cevovoda pod enakimi pogoji. Rezervna zmogljivost cevovoda bo takšna, da bo mogoče upoštevati ta načela (razpoložljiva rezervna zmogljivost znaša približno 50 %). Ti pogoji morajo biti zagotovljeni najmanj 25 let.

2.2   Pomoč

| (16) | Svobodna dežela Bavarska predvideva finančno podporo v višini 44,85 milijona EUR, kar pri stroških naložb v višini 150 milijonov EUR predstavlja 29,9 % oziroma 29,1 % najvišjih možnih stroškov v višini 154 milijonov EUR. Načrtovana naložba se razporedi na leta med 2004 in 2008, kot sledi: 4,5 milijona EUR v letu 2004, 7,8 milijona EUR v letu 2005, 54,2 milijona EUR v letu 2006, 86 milijonov EUR v letu 2007 in 1,5 milijona EUR v letu 2008. Finančna podpora ne sme preseči 29,9 % stroškov in se v primeru, da celotni stroški ne presežejo 150 milijonov EUR, ustrezno zmanjša. |
| --- | --- |

(16)

Svobodna dežela Bavarska predvideva finančno podporo v višini 44,85 milijona EUR, kar pri stroških naložb v višini 150 milijonov EUR predstavlja 29,9 % oziroma 29,1 % najvišjih možnih stroškov v višini 154 milijonov EUR. Načrtovana naložba se razporedi na leta med 2004 in 2008, kot sledi: 4,5 milijona EUR v letu 2004, 7,8 milijona EUR v letu 2005, 54,2 milijona EUR v letu 2006, 86 milijonov EUR v letu 2007 in 1,5 milijona EUR v letu 2008. Finančna podpora ne sme preseči 29,9 % stroškov in se v primeru, da celotni stroški ne presežejo 150 milijonov EUR, ustrezno zmanjša.

| (17) | Po mnenju Nemčije projekt brez finančne podpore Svobodne dežele Bavarske ne bi bil ekonomsko učinkovit, saj bi bili stroški transporta znatno višji (54,6 EUR na tono), s tem pa transport ne bi bil več konkurenčen. Poleg tega bi pričakovana notranja stopnja donosa kljub načrtovani finančni pomoči v višini 44,85 milijona EUR in ob upoštevanju posrednih prednosti za udeležena podjetja znašala samo 1,2 %. Poleg tega ne gre pozabiti, da bi se pri ponovni izgradnji tovarne družbe Basell z večjo zmogljivostjo zmanjšale količine transporta in s tem tudi stopnja donosa naložbe (glej uvodno izjavo 24). |
| --- | --- |

(17)

Po mnenju Nemčije projekt brez finančne podpore Svobodne dežele Bavarske ne bi bil ekonomsko učinkovit, saj bi bili stroški transporta znatno višji (54,6 EUR na tono), s tem pa transport ne bi bil več konkurenčen. Poleg tega bi pričakovana notranja stopnja donosa kljub načrtovani finančni pomoči v višini 44,85 milijona EUR in ob upoštevanju posrednih prednosti za udeležena podjetja znašala samo 1,2 %. Poleg tega ne gre pozabiti, da bi se pri ponovni izgradnji tovarne družbe Basell z večjo zmogljivostjo zmanjšale količine transporta in s tem tudi stopnja donosa naložbe (glej uvodno izjavo 24).

2.3   Prejemnik

| (18) | Prejemnik pomoči je Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG („EPS“) (5), konzorcij, h kateremu spadajo petrokemična podjetja (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit GmbH & Co. KG, Wacker Chemie GmbH in LfA Förderbank Bayern (7). |
| --- | --- |

(18)

Prejemnik pomoči je Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG („EPS“) (5), konzorcij, h kateremu spadajo petrokemična podjetja (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit GmbH & Co. KG, Wacker Chemie GmbH in LfA Förderbank Bayern (7).

2.4   Industrija etilena

| (19) | Etilen je brezbarvni plin in najenostavnejši nenasičen ogljikovodik (alken). Ta olefin se običajno pridobiva v petrokemičnih tovarnah (rafinerijah) iz surove nafte (ali, kot je običajno v Evropi, v obliki nafte ali pa v obliki plina); pri tem nastaneta etilen in propilen v določenem razmerju. Etilen tvori podlago za široko paleto polimerov (npr. polietilen, PVC in polistirol), ki se uporabljajo pri proizvodnji umetnih snovi za široko uporabo. |
| --- | --- |

(19)

Etilen je brezbarvni plin in najenostavnejši nenasičen ogljikovodik (alken). Ta olefin se običajno pridobiva v petrokemičnih tovarnah (rafinerijah) iz surove nafte (ali, kot je običajno v Evropi, v obliki nafte ali pa v obliki plina); pri tem nastaneta etilen in propilen v določenem razmerju. Etilen tvori podlago za široko paleto polimerov (npr. polietilen, PVC in polistirol), ki se uporabljajo pri proizvodnji umetnih snovi za široko uporabo.

| (20) | Etilen je anestezijski, zadušljiv in močno vnetljiv plin, ki z zrakom tvori eksplozivno mešanico. Uvrščamo ga v razred najbolj nevarnih snovi. Razen nekaj primerov dragega transporta po vodnih poteh se plin transportira izključno po cevovodih, ki neposredno povezujejo proizvajalca in odjemalca. Od 60. let prejšnjega stoletja so posamezna podjetja ali konzorciji, kot je ARG, zgradili številne cevovode za transport etilena (cevovodi so različno dolgi, pogosto so lokalno omejeni). Transport večine derivatov etilena je zaradi tega zelo enostaven. |
| --- | --- |

(20)

Etilen je anestezijski, zadušljiv in močno vnetljiv plin, ki z zrakom tvori eksplozivno mešanico. Uvrščamo ga v razred najbolj nevarnih snovi. Razen nekaj primerov dragega transporta po vodnih poteh se plin transportira izključno po cevovodih, ki neposredno povezujejo proizvajalca in odjemalca. Od 60. let prejšnjega stoletja so posamezna podjetja ali konzorciji, kot je ARG, zgradili številne cevovode za transport etilena (cevovodi so različno dolgi, pogosto so lokalno omejeni). Transport večine derivatov etilena je zaradi tega zelo enostaven.

| (21) | Po podatkih Nemčije je zahodna Evropa konec leta 2002 razpolagala s proizvodno zmogljivostjo 23,2 milijona ton, od česar je več kot 10 milijonov ton pripadalo samo Nemčiji in državam Beneluksa. Med letoma 2002 in 2003 se je proizvodnja povečala za 2,6 %, na 20,7 milijona ton. Ker je poraba v zahodni Evropi presegla proizvodnjo, je bil leta 2002 potreben uvoz v skupni količini 0,24 milijona tone. V srednji in vzhodni Evropi (vključno z desetimi novimi državami članicami) je proizvodna zmogljivost konec leta 2002 znašala 2,24 milijona ton, poraba pa je znašala 2 milijona ton. |
| --- | --- |

(21)

Po podatkih Nemčije je zahodna Evropa konec leta 2002 razpolagala s proizvodno zmogljivostjo 23,2 milijona ton, od česar je več kot 10 milijonov ton pripadalo samo Nemčiji in državam Beneluksa. Med letoma 2002 in 2003 se je proizvodnja povečala za 2,6 %, na 20,7 milijona ton. Ker je poraba v zahodni Evropi presegla proizvodnjo, je bil leta 2002 potreben uvoz v skupni količini 0,24 milijona tone. V srednji in vzhodni Evropi (vključno z desetimi novimi državami članicami) je proizvodna zmogljivost konec leta 2002 znašala 2,24 milijona ton, poraba pa je znašala 2 milijona ton.

| (22) | Povpraševanje po etilenu je sorazmerno s povpraševanjem po umetnih snoveh, to povpraševanje pa je sorazmerno z rastjo BDP. Iz tega izhaja, da se bo v naslednjih letih poraba etilena v zahodni Evropi predvidoma povečala za okoli 2 %, v srednji in vzhodni Evropi pa za okoli 5,5 %. Proizvajalci etilena, ki niso priključeni na cevovod, medsebojno posredno konkurirajo na trgih derivatov etilena. |
| --- | --- |

(22)

Povpraševanje po etilenu je sorazmerno s povpraševanjem po umetnih snoveh, to povpraševanje pa je sorazmerno z rastjo BDP. Iz tega izhaja, da se bo v naslednjih letih poraba etilena v zahodni Evropi predvidoma povečala za okoli 2 %, v srednji in vzhodni Evropi pa za okoli 5,5 %. Proizvajalci etilena, ki niso priključeni na cevovod, medsebojno posredno konkurirajo na trgih derivatov etilena.

| (23) | Petrokemična industrija v Evropi je že dolgo zelo uspešna, ob tem pa je konkurenčni pritisk vedno večji zaradi strožjih okoljskih zahtev in močnejše konkurence zaradi polietilena z Bližnjega vzhoda, kjer je plin kot surovina cenejši. Ker pa pri uporabi plina nastane manj stranskih produktov, ima Evropa v tem pogledu tehnično konkurenčno prednost. Poleg tega so zelo pomembni tudi stroški transporta, zlasti za dobave v notranjost Evrope. Naložbe v gradnjo proizvodnih zmogljivosti na Bližnjem vzhodu so praviloma izvedene z namenom oskrbovanja hitro rastočih trgov na Kitajskem in v drugih južnoazijskih državah. Če bi se rast na teh trgih iz kakršnega koli razloga upočasnila, bi se morala evropska kemična industrija soočiti z močno konkurenco z Bližnjega vzhoda. |
| --- | --- |

(23)

Petrokemična industrija v Evropi je že dolgo zelo uspešna, ob tem pa je konkurenčni pritisk vedno večji zaradi strožjih okoljskih zahtev in močnejše konkurence zaradi polietilena z Bližnjega vzhoda, kjer je plin kot surovina cenejši. Ker pa pri uporabi plina nastane manj stranskih produktov, ima Evropa v tem pogledu tehnično konkurenčno prednost. Poleg tega so zelo pomembni tudi stroški transporta, zlasti za dobave v notranjost Evrope. Naložbe v gradnjo proizvodnih zmogljivosti na Bližnjem vzhodu so praviloma izvedene z namenom oskrbovanja hitro rastočih trgov na Kitajskem in v drugih južnoazijskih državah. Če bi se rast na teh trgih iz kakršnega koli razloga upočasnila, bi se morala evropska kemična industrija soočiti z močno konkurenco z Bližnjega vzhoda.

| (24) | Industrija etilena na Bavarskem je sestavljena iz dveh tovarn etilena, ki se nahajata v Münchsmünster-Gendorf-Burghausen in pripadata OMV in Ruhr-Öl Nemčija, ter iz odjemalcev etilena, ki iz etilena proizvajajo polietilen in druge izdelke: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). V tovarni družbe Basell se je 12. decembra 2005 zgodila hujša nesreča; za ponovno vzpostavitev proizvodnje polietilena so potrebne visoke naložbe. Do tega trenutka o ponovni izgradnji ni še nič odločenega; Basell opozarja na pomembnost cevovoda od Ludwigshafna do Münchsmünstra. |
| --- | --- |

(24)

Industrija etilena na Bavarskem je sestavljena iz dveh tovarn etilena, ki se nahajata v Münchsmünster-Gendorf-Burghausen in pripadata OMV in Ruhr-Öl Nemčija, ter iz odjemalcev etilena, ki iz etilena proizvajajo polietilen in druge izdelke: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). V tovarni družbe Basell se je 12. decembra 2005 zgodila hujša nesreča; za ponovno vzpostavitev proizvodnje polietilena so potrebne visoke naložbe. Do tega trenutka o ponovni izgradnji ni še nič odločenega; Basell opozarja na pomembnost cevovoda od Ludwigshafna do Münchsmünstra.

| (25) | Tabela 2 prikazuje proizvodnjo etilena in dobave med udeleženimi podjetji.
  Tabela 2
  Trenutna proizvodnja in dobave

  V tonah (podatki za 2003) | OMV Deutschland GmbH, Burghausen | Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster |
| --- | --- | --- | --- |
| Basell GmbH, Münchsmünster (pred eksplozijo) | [...] | [...] |
| Clariant GmbH, Gendorf | [...] | [...] |
| Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf | [...] | [...] |
| Borealis Polymere GmbH, Burghausen | [...] | [...] |
| Wacker-Chemie, Burghausen | [...] | [...] |
| Skupna proizvodnja | 350 000 | 320 000 |

(25)

Tabela 2 prikazuje proizvodnjo etilena in dobave med udeleženimi podjetji.

Tabela 2

Trenutna proizvodnja in dobave

V tonah (podatki za 2003)

OMV Deutschland GmbH, Burghausen

Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster

Basell GmbH, Münchsmünster (pred eksplozijo)

[...]

[...]

Clariant GmbH, Gendorf

[...]

[...]

Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf

[...]

[...]

Borealis Polymere GmbH, Burghausen

[...]

[...]

Wacker-Chemie, Burghausen

[...]

[...]

Skupna proizvodnja

350 000

320 000

2.5   Vseevropsko cevovodno omrežje za olefin

| (26) | Po navedbah Nemčije naj bi načrtovani cevovod tvoril del vseevropskega cevovodnega omrežja za olefin. Že obstoječi cevovodi za etilen so skupaj dolgi približno 2 500 do 3 000 km, na cevovode pa je priključene pol industrije, medtem ko je v ZDA na cevovode priključena vsa industrija. Ti obstoječi regionalni cevovodni sistemi, ki niso povezani med sabo, so:






  — | SZ Evropa (Rotterdam-Ludwigshafen), vključno s povezanimi kemičnimi cevovodi (s cevovodom za etilen) pristanišče Rotterdam-Maasvlakte; cevovod Rotterdam-Moerdijk-Antwerpen; cevovod Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG, cevovod Wesseling (Köln)-Frankfurt (156 km); cevovod Frankfurt-Ludwigshafen (68 km); |
| --- | --- | --- |

(26)

Po navedbah Nemčije naj bi načrtovani cevovod tvoril del vseevropskega cevovodnega omrežja za olefin. Že obstoječi cevovodi za etilen so skupaj dolgi približno 2 500 do 3 000 km, na cevovode pa je priključene pol industrije, medtem ko je v ZDA na cevovode priključena vsa industrija. Ti obstoječi regionalni cevovodni sistemi, ki niso povezani med sabo, so:

—

SZ Evropa (Rotterdam-Ludwigshafen), vključno s povezanimi kemičnimi cevovodi (s cevovodom za etilen) pristanišče Rotterdam-Maasvlakte; cevovod Rotterdam-Moerdijk-Antwerpen; cevovod Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG, cevovod Wesseling (Köln)-Frankfurt (156 km); cevovod Frankfurt-Ludwigshafen (68 km);

| — | cevovod za etilen in propilen Antwerpen-Feluy (Valonija); |
| --- | --- |

—

cevovod za etilen in propilen Antwerpen-Feluy (Valonija);

| — | srednja Evropa (Stade-Leuna-Neratovice); |
| --- | --- |

—

srednja Evropa (Stade-Leuna-Neratovice);

| — | Francija (Marseille/Berre-Feyzin-Carling); odsek Sredozemsko morje-Viriat (Bourg-en-Bresse) je bil zgrajen v 70. letih prejšnjega stoletja, odsek Viriat-Carline (396 km) leta 2001; |
| --- | --- |

—

Francija (Marseille/Berre-Feyzin-Carling); odsek Sredozemsko morje-Viriat (Bourg-en-Bresse) je bil zgrajen v 70. letih prejšnjega stoletja, odsek Viriat-Carline (396 km) leta 2001;

| — | Združeno kraljestvo: Grangemouth-Wilton, Grangemouth-Stanlow, Stanlow-Wilton; nov cevovod za etilen Teesside-Saltend (150 km) je bil zgrajen leta 2001; |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo: Grangemouth-Wilton, Grangemouth-Stanlow, Stanlow-Wilton; nov cevovod za etilen Teesside-Saltend (150 km) je bil zgrajen leta 2001;

| — | severna Italija (Ravenna-Porto Marghera-Mantua); |
| --- | --- |

—

severna Italija (Ravenna-Porto Marghera-Mantua);

| — | Bavarska: cevovod Münchsmünster-Gendorf (112 km), Gendorf-Burghausen; |
| --- | --- |

—

Bavarska: cevovod Münchsmünster-Gendorf (112 km), Gendorf-Burghausen;

| — | vzhodna Evropa (Slovaška-Ukrajina). |
| --- | --- |

—

vzhodna Evropa (Slovaška-Ukrajina).

| (27) | Načrtovan cevovod bi bil priključen na obstoječa cevovoda med Münchsmünstrom in Gendorf/Burghausnom ter med Ludwigshafnom in Wesselingom. Poleg tega bi bile mogoče dodatne širitve cevovodnega omrežja, kot npr:






  — | v Češko republiko, npr. Münchsmünster-Litvinov, vključno z možnostjo krožnega sistema v srednji Evropi; |
| --- | --- | --- |

(27)

Načrtovan cevovod bi bil priključen na obstoječa cevovoda med Münchsmünstrom in Gendorf/Burghausnom ter med Ludwigshafnom in Wesselingom. Poleg tega bi bile mogoče dodatne širitve cevovodnega omrežja, kot npr:

—

v Češko republiko, npr. Münchsmünster-Litvinov, vključno z možnostjo krožnega sistema v srednji Evropi;

| — | v Italijo in na Hrvaško, npr. Burghausen-Porto Maghiera; |
| --- | --- |

—

v Italijo in na Hrvaško, npr. Burghausen-Porto Maghiera;

| — | v Avstrijo, npr. Burghausen-Schwechat z možnostjo nadaljnje povezave preko Slovaške na Madžarsko; |
| --- | --- |

—

v Avstrijo, npr. Burghausen-Schwechat z možnostjo nadaljnje povezave preko Slovaške na Madžarsko;

| — | v Francijo, npr. Ludwigshafen-Carling. |
| --- | --- |

—

v Francijo, npr. Ludwigshafen-Carling.

S temi širitvami predstavlja načrtovani cevovod pomembno povezavo med petrokemično industrijo v zahodni in vzhodni Evropi.

| (28) | V dopisu, priloženem dopisu Nemčije z dne 8. februarja 2006, je OMV, ki razpolaga z zmogljivostmi na Bavarskem (Burghausen) in v Avstriji (Schwechat blizu Dunaja) in ki je zmogljivosti v Schwechatu pred kratkim razširil, izrazil namero, da bo v primeru pozitivne odločitve o projektu EPS sestavil delovno skupino, ki se bo ukvarjala s pretvorbo obstoječega cevovoda v Schwechatu (približno 150 km zahodno) v cevovod za etilen in z njegovo razširitvijo do Burghausna. OMV pričakuje rezultate delovne skupine konec leta 2006. Podjetje je izdalo obvestilo tudi o naročeni študiji tega projekta, ki bi lahko bila zaključena čez 7 do 14 let. MOL Group (k temu koncernu spadata tudi slovaški Slovnaft in madžarski TVK), ki je vodilni v srednji Evropi in ni udeležen pri projektu EPS, prav tako podpira projekt EPS, vendar pa v prvi fazi daje prednost povezavi z obstoječim ukrajinskim cevovodom za etilen preko Slovaške (Bratislava) in Madžarske (Szashalombatta (Budimpešta)/Tiszaujvaros). V teku razgovorov med Komisijo in Nemčijo so bile napovedane nadaljnje študije izvedljivosti, npr. o povezavah cevovoda v Češko republiko, med Leuno v vzhodni Nemčiji in Poljsko (pod vodstvom poljskega podjetja PKN Orlen) ter med Ludwigshafnom in Carlingom v Franciji (pod vodstvom BASF-a in Totala). |
| --- | --- |

(28)

V dopisu, priloženem dopisu Nemčije z dne 8. februarja 2006, je OMV, ki razpolaga z zmogljivostmi na Bavarskem (Burghausen) in v Avstriji (Schwechat blizu Dunaja) in ki je zmogljivosti v Schwechatu pred kratkim razširil, izrazil namero, da bo v primeru pozitivne odločitve o projektu EPS sestavil delovno skupino, ki se bo ukvarjala s pretvorbo obstoječega cevovoda v Schwechatu (približno 150 km zahodno) v cevovod za etilen in z njegovo razširitvijo do Burghausna. OMV pričakuje rezultate delovne skupine konec leta 2006. Podjetje je izdalo obvestilo tudi o naročeni študiji tega projekta, ki bi lahko bila zaključena čez 7 do 14 let. MOL Group (k temu koncernu spadata tudi slovaški Slovnaft in madžarski TVK), ki je vodilni v srednji Evropi in ni udeležen pri projektu EPS, prav tako podpira projekt EPS, vendar pa v prvi fazi daje prednost povezavi z obstoječim ukrajinskim cevovodom za etilen preko Slovaške (Bratislava) in Madžarske (Szashalombatta (Budimpešta)/Tiszaujvaros). V teku razgovorov med Komisijo in Nemčijo so bile napovedane nadaljnje študije izvedljivosti, npr. o povezavah cevovoda v Češko republiko, med Leuno v vzhodni Nemčiji in Poljsko (pod vodstvom poljskega podjetja PKN Orlen) ter med Ludwigshafnom in Carlingom v Franciji (pod vodstvom BASF-a in Totala).

| (29) | Priključitev na dovolj veliko cevovodno omrežje za olefin je pomembna za industrijo, saj se tako zmanjšajo regionalne težave pri preskrbi s surovinami, izboljšata se prilagodljivost in zanesljivost preskrbe, poveča pa se tudi prilagodljivost pri izbiri lokacij za nove naložbe. Iz tega razloga se tudi industrijsko združenje zavzema za to, da se posamezni sistemi za etilen in/ali propilen medsebojno povežejo in razširijo, kar omogoča nastanek obširnega cevovodnega omrežja za olefin (8). |
| --- | --- |

(29)

Priključitev na dovolj veliko cevovodno omrežje za olefin je pomembna za industrijo, saj se tako zmanjšajo regionalne težave pri preskrbi s surovinami, izboljšata se prilagodljivost in zanesljivost preskrbe, poveča pa se tudi prilagodljivost pri izbiri lokacij za nove naložbe. Iz tega razloga se tudi industrijsko združenje zavzema za to, da se posamezni sistemi za etilen in/ali propilen medsebojno povežejo in razširijo, kar omogoča nastanek obširnega cevovodnega omrežja za olefin (8).

| (30) | Nemčija in lastniki cevovodov, ki bodo povezani z načrtovanim cevovodom med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom, so Komisiji v teku postopka obljubili, da bosta za te cevovode veljali načelo skupnega nosilca in načelo odprtega dostopa. Gre za naslednje cevovode:






  — | cevovode sistema ARG: cevovod Wesseling-Köln-Frankfurt v lasti Infraserv Höchst (9), ki cevovod tudi upravlja, in cevovod Frankfurt-Ludwigshafen (68 km) v lasti BASF-a, ki prav tako upravlja cevovod; |
| --- | --- | --- |

(30)

Nemčija in lastniki cevovodov, ki bodo povezani z načrtovanim cevovodom med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom, so Komisiji v teku postopka obljubili, da bosta za te cevovode veljali načelo skupnega nosilca in načelo odprtega dostopa. Gre za naslednje cevovode:

—

cevovode sistema ARG: cevovod Wesseling-Köln-Frankfurt v lasti Infraserv Höchst (9), ki cevovod tudi upravlja, in cevovod Frankfurt-Ludwigshafen (68 km) v lasti BASF-a, ki prav tako upravlja cevovod;

| — | cevovode, ki oskrbujejo industrijo na Bavarskem: cevovod Münchsmünster-Gendorf (112 km) v lasti Infraserv Gendorf (10), ki cevovod tudi upravlja, in cevovod Gendorf-Burghausen v lasti OMV, ki prav tako upravlja cevovod. |
| --- | --- |

—

cevovode, ki oskrbujejo industrijo na Bavarskem: cevovod Münchsmünster-Gendorf (112 km) v lasti Infraserv Gendorf (10), ki cevovod tudi upravlja, in cevovod Gendorf-Burghausen v lasti OMV, ki prav tako upravlja cevovod.

| (31) | Po navedbah Nemčije bi vseevropsko cevovodno omrežje in zlasti ta projekt dolgoročno zagotovila prihodnost petrokemične industrije na Bavarskem in približno 17 700 delovnih mest v tej panogi. |
| --- | --- |

(31)

Po navedbah Nemčije bi vseevropsko cevovodno omrežje in zlasti ta projekt dolgoročno zagotovila prihodnost petrokemične industrije na Bavarskem in približno 17 700 delovnih mest v tej panogi.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (32) | Komisija je sprožila formalni postopek preiskave, ker je dvomila v resničnost navedbe Nemčije, da finančna podpora ni državna pomoč, temveč splošen infrastrukturni ukrep. Komisija je dvomila tudi v združljivost pomoči s skupnim trgom. Prednosti v zvezi z varovanjem okolja, prometno varnostjo in razbremenitvijo cest se niso zdele dovolj prepoznavne oziroma so bile v tem smislu zelo omejene. Četudi bi bil cevovod za kemično industrijo na Bavarskem velikega strateškega pomena, bi lahko povzročil nedopustno izkrivljanje konkurence. Izračunana donosnost projekta je bila sicer nizka, vendar so se zdele pomembne posredne prednosti za zadevne proizvajalce etilena in propilena mogoče. Cevovod bi omogočil prenos večjih količin med podjetji vzdolž cevovoda, hkrati pa tudi dobave v druge regije, s čimer bi lahko nastala neposredna konkurenca etilenu drugih proizvajalcev izven Bavarske, Baden-Württemberga in Porenja-Pfalškega. Prav tako niso bili izključeni učinki na trg propilena. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je sprožila formalni postopek preiskave, ker je dvomila v resničnost navedbe Nemčije, da finančna podpora ni državna pomoč, temveč splošen infrastrukturni ukrep. Komisija je dvomila tudi v združljivost pomoči s skupnim trgom. Prednosti v zvezi z varovanjem okolja, prometno varnostjo in razbremenitvijo cest se niso zdele dovolj prepoznavne oziroma so bile v tem smislu zelo omejene. Četudi bi bil cevovod za kemično industrijo na Bavarskem velikega strateškega pomena, bi lahko povzročil nedopustno izkrivljanje konkurence. Izračunana donosnost projekta je bila sicer nizka, vendar so se zdele pomembne posredne prednosti za zadevne proizvajalce etilena in propilena mogoče. Cevovod bi omogočil prenos večjih količin med podjetji vzdolž cevovoda, hkrati pa tudi dobave v druge regije, s čimer bi lahko nastala neposredna konkurenca etilenu drugih proizvajalcev izven Bavarske, Baden-Württemberga in Porenja-Pfalškega. Prav tako niso bili izključeni učinki na trg propilena.

| (33) | Komisija je nadalje ugotovila, da je ta projekt v določeni meri primerljiv s cevovodom propilena med Rotterdamom, Antwerpnom in Porurjem, za katerega je Komisija 16. junija 2004 odobrila pomoč (11). Vendar pa obstajajo pomembne razlike: med obema koncema cevovoda se ne prevažajo velike količine etilena, v primeru cevovoda za propilen je predstavljal transport po vodnih in železniških poteh dobro alternativo; za razliko od cevovoda za propilen so bili za cevovod za etilen predvideni popusti za transport večjih količin, dolgoročne pogodbe in rezervacije, kar je pri Komisiji vzbudilo dvom, da so pogoji za konzorcijske partnerje na eni strani in druge uporabnike na drugi strani enaki; predvidena intenzivnost pomoči je bila po ugotovitvah Komisije 50-odstotna namesto, kot v drugem primeru, manj kot 30-odstotna. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je nadalje ugotovila, da je ta projekt v določeni meri primerljiv s cevovodom propilena med Rotterdamom, Antwerpnom in Porurjem, za katerega je Komisija 16. junija 2004 odobrila pomoč (11). Vendar pa obstajajo pomembne razlike: med obema koncema cevovoda se ne prevažajo velike količine etilena, v primeru cevovoda za propilen je predstavljal transport po vodnih in železniških poteh dobro alternativo; za razliko od cevovoda za propilen so bili za cevovod za etilen predvideni popusti za transport večjih količin, dolgoročne pogodbe in rezervacije, kar je pri Komisiji vzbudilo dvom, da so pogoji za konzorcijske partnerje na eni strani in druge uporabnike na drugi strani enaki; predvidena intenzivnost pomoči je bila po ugotovitvah Komisije 50-odstotna namesto, kot v drugem primeru, manj kot 30-odstotna.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (34) | Dopisi, ki so prispeli v okviru formalnega postopka preiskave, vsebujejo pozitivne pripombe APPE in Avstrije, v njih pa se opozarja na prednosti za Evropo in na širitev cevovodnega omrežja za olefin. Tudi bavarska podjetja Miro, Bayernoil in IGS, ki niso neposredno udeležena pri projektu, so izrazila pozitivna mnenja, še zlasti zaradi pomena, ki ga ima projekt za prihodnost petrokemične industrije na Bavarskem. Po drugi strani pa je proizvajalec etilena, ki ni želel biti imenovan, 24. maja navedel, da naj bi šlo pri cevovodu za povsem regionalno defenzivno naložbo, katere cilj je zagotoviti lokalnim proizvajalcem prednost na trgu, konkurenčnost industrije olefina pa s tem nikakor ne bi bila izboljšana. Vendar pa je ta proizvajalec naklonjen celovitemu cevovodnemu omrežju za olefin v Evropi. |
| --- | --- |

(34)

Dopisi, ki so prispeli v okviru formalnega postopka preiskave, vsebujejo pozitivne pripombe APPE in Avstrije, v njih pa se opozarja na prednosti za Evropo in na širitev cevovodnega omrežja za olefin. Tudi bavarska podjetja Miro, Bayernoil in IGS, ki niso neposredno udeležena pri projektu, so izrazila pozitivna mnenja, še zlasti zaradi pomena, ki ga ima projekt za prihodnost petrokemične industrije na Bavarskem. Po drugi strani pa je proizvajalec etilena, ki ni želel biti imenovan, 24. maja navedel, da naj bi šlo pri cevovodu za povsem regionalno defenzivno naložbo, katere cilj je zagotoviti lokalnim proizvajalcem prednost na trgu, konkurenčnost industrije olefina pa s tem nikakor ne bi bila izboljšana. Vendar pa je ta proizvajalec naklonjen celovitemu cevovodnemu omrežju za olefin v Evropi.

| (35) | Zainteresirane stranke, ki so neposredno udeležene pri projektu EPS, so v dopisih, priloženih dopisu Nemčije z dne 8. februarja 2006, projekt soglasno podprle in ga označile kot prvi korak k celovitemu evropskemu omrežju. OMV in MOL sta podala izčrpne pripombe (glej uvodno izjavo 28). Glede povezave med načrtovanim cevovodom in že obstoječimi cevovodi so BASF, Infraserv Gendorf in Infraserv Hoechst obljubili odprti dostop in nediskriminatorno oblikovanje cen (glej uvodno izjavo 30). |
| --- | --- |

(35)

Zainteresirane stranke, ki so neposredno udeležene pri projektu EPS, so v dopisih, priloženih dopisu Nemčije z dne 8. februarja 2006, projekt soglasno podprle in ga označile kot prvi korak k celovitemu evropskemu omrežju. OMV in MOL sta podala izčrpne pripombe (glej uvodno izjavo 28). Glede povezave med načrtovanim cevovodom in že obstoječimi cevovodi so BASF, Infraserv Gendorf in Infraserv Hoechst obljubili odprti dostop in nediskriminatorno oblikovanje cen (glej uvodno izjavo 30).

| (36) | 5. februarja 2006 je konkurent, ki ni želel biti imenovan, Komisiji posredoval dodatno pripombo, s katero je projekt ocenil pozitivno, pod pogojem, da sta oba zasebna cevovoda, ki povezujeta Bavarsko s sistemom ARG, odprta. |
| --- | --- |

(36)

5. februarja 2006 je konkurent, ki ni želel biti imenovan, Komisiji posredoval dodatno pripombo, s katero je projekt ocenil pozitivno, pod pogojem, da sta oba zasebna cevovoda, ki povezujeta Bavarsko s sistemom ARG, odprta.

5.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (37) | Nemčija je v svoji pripombi k sprožitvi formalnega postopka preiskave vztrajala, da pri ukrepu ne gre za državno pomoč, da ukrep ne daje selektivne prednosti in da gre za nediskriminatorno infrastrukturo, ki je odprta za vse uporabnike. Nemčija je nadalje poudarila, da bi zaradi težav pri transportu etilena, višine in dolgoročnosti naložb ter medsebojne odvisnosti med etilenom in propilenom umik ene zainteresirane strani iz bavarske industrije proizvajalcev in odjemalcev etilena lahko sprožil domino učinek s posledicami, ki bi jih čutili drugi udeleženci v industriji: zaradi zaprtja enega proizvodnega obrata bi se dobičkonosnost preostalih obratov zmanjšala, kar bi lahko povzročilo nadaljnja zaprtja pri drugih proizvajalcih in odjemalcih etilena. S tem bi lahko veliko število delojemalcev izgubilo delo. Eksplozija v tovarni družbe Basell v Münchsmünstru bi lahko predstavljala začetek takšne verižne reakcije. Nemčija poudarja vključitev tega projekta v celovito evropsko omrežje, poseben pomen cevovoda za izolirano območje, kot je Bavarska, in posledice, ki bi jih neuspeh bavarskega sistema lahko imel za druga evropska območja, saj je bavarski cevovod pomembna povezava med cevovodi v zahodni Evropi in cevovodi v vzhodni Evropi, ki že obstajajo in ki so še načrtovani. Nemčija je uveljavljala pričakovane pozitivne učinke projekta na zagotavljanje oskrbe, prilagodljivost in konkurenčnost evropske industrije v globalnem smislu. Finančna podpora bi popravila tržne nepopolnosti, saj projekt brez javne pomoči ne bi bil ekonomsko donosen. Nemčija je tudi poudarila, da je pričakovana notranja stopnja donosa za EPS kljub načrtovani finančni pomoči v višini 70 milijonov EUR samo 1,3-odstotna, kar naj bi dokazovalo, da udeležena podjetja zanima predvsem dolgoročna varnost preskrbe in ne le kratkoročni dobiček. Nemčija je navedla, da konkurenca zaradi projekta ne bo izkrivljena, saj so udeleženci sprejeli načelo minimalnega dobička, in da pogoji za dostop do cevovoda niso diskriminatorni do nobenega uporabnika. |
| --- | --- |

(37)

Nemčija je v svoji pripombi k sprožitvi formalnega postopka preiskave vztrajala, da pri ukrepu ne gre za državno pomoč, da ukrep ne daje selektivne prednosti in da gre za nediskriminatorno infrastrukturo, ki je odprta za vse uporabnike. Nemčija je nadalje poudarila, da bi zaradi težav pri transportu etilena, višine in dolgoročnosti naložb ter medsebojne odvisnosti med etilenom in propilenom umik ene zainteresirane strani iz bavarske industrije proizvajalcev in odjemalcev etilena lahko sprožil domino učinek s posledicami, ki bi jih čutili drugi udeleženci v industriji: zaradi zaprtja enega proizvodnega obrata bi se dobičkonosnost preostalih obratov zmanjšala, kar bi lahko povzročilo nadaljnja zaprtja pri drugih proizvajalcih in odjemalcih etilena. S tem bi lahko veliko število delojemalcev izgubilo delo. Eksplozija v tovarni družbe Basell v Münchsmünstru bi lahko predstavljala začetek takšne verižne reakcije. Nemčija poudarja vključitev tega projekta v celovito evropsko omrežje, poseben pomen cevovoda za izolirano območje, kot je Bavarska, in posledice, ki bi jih neuspeh bavarskega sistema lahko imel za druga evropska območja, saj je bavarski cevovod pomembna povezava med cevovodi v zahodni Evropi in cevovodi v vzhodni Evropi, ki že obstajajo in ki so še načrtovani. Nemčija je uveljavljala pričakovane pozitivne učinke projekta na zagotavljanje oskrbe, prilagodljivost in konkurenčnost evropske industrije v globalnem smislu. Finančna podpora bi popravila tržne nepopolnosti, saj projekt brez javne pomoči ne bi bil ekonomsko donosen. Nemčija je tudi poudarila, da je pričakovana notranja stopnja donosa za EPS kljub načrtovani finančni pomoči v višini 70 milijonov EUR samo 1,3-odstotna, kar naj bi dokazovalo, da udeležena podjetja zanima predvsem dolgoročna varnost preskrbe in ne le kratkoročni dobiček. Nemčija je navedla, da konkurenca zaradi projekta ne bo izkrivljena, saj so udeleženci sprejeli načelo minimalnega dobička, in da pogoji za dostop do cevovoda niso diskriminatorni do nobenega uporabnika.

| (38) | Nemčija poudarja skoraj soglasno podporo projekta. Glede kritičnih pripomb konkurenta, ki ni želel biti imenovan, Nemčija opozarja na podporo tega konkurenta evropskemu omrežju, za katerega pa je projekt EPS, v nasprotju s trditvijo tega konkurenta, nujen. V zvezi s priključitvijo na oba zasebna cevovoda je Nemčija na eni strani opozorila na zakon o omejevanju konkurence, ki bi preprečil diskriminacijo ali zlorabe položaja s strani lastnikov cevovodov, na drugi strani pa na pogajanja med EPS in lastniki zasebnih cevovodov za zagotovitev odprtega dostopa. Nemčija je z opozarjanjem na nizke dobičke pri projektu ugovarjala pomislekom Komisije, da je intenzivnost pomoči višja, kot je potrebno. Nemčija je posredovala izčrpne informacije v zvezi z upravičenimi stroški, z izračunom stopnje donosa naložbe, z razmerami na trgu (vključno s propilenom in derivati), z uvozom iz tretjih držav, z načrtovanimi transportiranimi količinami in s proizvodnjo oz. porabo udeležencev, neposredno povezanih s projektom, ter v zvezi s cevovodi, ki naj bi se povezali s cevovodom EPS. |
| --- | --- |

(38)

Nemčija poudarja skoraj soglasno podporo projekta. Glede kritičnih pripomb konkurenta, ki ni želel biti imenovan, Nemčija opozarja na podporo tega konkurenta evropskemu omrežju, za katerega pa je projekt EPS, v nasprotju s trditvijo tega konkurenta, nujen. V zvezi s priključitvijo na oba zasebna cevovoda je Nemčija na eni strani opozorila na zakon o omejevanju konkurence, ki bi preprečil diskriminacijo ali zlorabe položaja s strani lastnikov cevovodov, na drugi strani pa na pogajanja med EPS in lastniki zasebnih cevovodov za zagotovitev odprtega dostopa. Nemčija je z opozarjanjem na nizke dobičke pri projektu ugovarjala pomislekom Komisije, da je intenzivnost pomoči višja, kot je potrebno. Nemčija je posredovala izčrpne informacije v zvezi z upravičenimi stroški, z izračunom stopnje donosa naložbe, z razmerami na trgu (vključno s propilenom in derivati), z uvozom iz tretjih držav, z načrtovanimi transportiranimi količinami in s proizvodnjo oz. porabo udeležencev, neposredno povezanih s projektom, ter v zvezi s cevovodi, ki naj bi se povezali s cevovodom EPS.

6.   PRESOJA

6.1   Obstoj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (39) | Po členu 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(39)

Po členu 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (40) | Pomoč, ki jo namerava Nemčija odobriti, mora neposredno dodeliti eden izmed državnih organov. Tako gre za državna sredstva. |
| --- | --- |

(40)

Pomoč, ki jo namerava Nemčija odobriti, mora neposredno dodeliti eden izmed državnih organov. Tako gre za državna sredstva.

| (41) | Upravljavec cevovoda, EPS, z opravljanjem storitev transporta izvaja gospodarsko dejavnost, zato ga je v smislu člena 87(1) mogoče obravnavati kot podjetje. |
| --- | --- |

(41)

Upravljavec cevovoda, EPS, z opravljanjem storitev transporta izvaja gospodarsko dejavnost, zato ga je v smislu člena 87(1) mogoče obravnavati kot podjetje.

| (42) | Ker pomoč konzorciju omogoča izgradnjo cevovoda in 25-letno upravljanje cevovoda, ne da bi pri tem nosil vse stroške, je konzorcij deležen gospodarske prednosti. Ker je naložba v cevovod tesno povezana s trenutnimi in načrtovanimi naložbami v proizvodne zmogljivosti za etilen in propilen ter tudi derivate etilena, pomoč pomeni dajanje prednosti ne le v zvezi s transportom, temveč tudi v zvezi s proizvodnjo etilena in derivatov etilena. |
| --- | --- |

(42)

Ker pomoč konzorciju omogoča izgradnjo cevovoda in 25-letno upravljanje cevovoda, ne da bi pri tem nosil vse stroške, je konzorcij deležen gospodarske prednosti. Ker je naložba v cevovod tesno povezana s trenutnimi in načrtovanimi naložbami v proizvodne zmogljivosti za etilen in propilen ter tudi derivate etilena, pomoč pomeni dajanje prednosti ne le v zvezi s transportom, temveč tudi v zvezi s proizvodnjo etilena in derivatov etilena.

| (43) | To prednost je mogoče označiti za selektivno, cevovoda pa ni mogoče označiti kot „javno infrastrukturo“. Državno financiranje gradnje ali upravljanja prometnih infrastruktur pa ni vedno državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Za tovrstne strukture večinoma poskrbijo državni organi, „saj cenovni sistem ni dovolj učinkovit, da bi to omogočal. Dobrine, kot so infrastrukture, so praviloma nedeljive in jih lahko proti plačilu ali brezplačno uporabljajo vsi državljani. Takšna javna dobrina, ki jo zagotovi država, koristi vsej družbi in ne le določenim podjetjem ali gospodarskim panogam (načelo neizključnosti)“ (12). Odločilna so torej tudi druga merila, ne le lastništvo. |
| --- | --- |

(43)

To prednost je mogoče označiti za selektivno, cevovoda pa ni mogoče označiti kot „javno infrastrukturo“. Državno financiranje gradnje ali upravljanja prometnih infrastruktur pa ni vedno državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Za tovrstne strukture večinoma poskrbijo državni organi, „saj cenovni sistem ni dovolj učinkovit, da bi to omogočal. Dobrine, kot so infrastrukture, so praviloma nedeljive in jih lahko proti plačilu ali brezplačno uporabljajo vsi državljani. Takšna javna dobrina, ki jo zagotovi država, koristi vsej družbi in ne le določenim podjetjem ali gospodarskim panogam (načelo neizključnosti)“ (12). Odločilna so torej tudi druga merila, ne le lastništvo.

| (44) | Infrastruktura, ki je predmet tega primera, ne služi – za razliko od pristanišč, letališč in avtocest – skupnosti, temveč zgolj gospodarskim interesom gospodarskih panog. Prednost daje izključno nekaterim podjetjem, v tem primeru zelo omejenemu številu gospodarskih subjektov v določeni panogi kemične industrije v določenem delu določene države članice. Cevovod je primeren samo za transport etilena, vsi partnerji konzorcija pa so bodisi proizvajalci bodisi odjemalci etilena z neposrednim interesom za cevovod. Cevovod ostane v lasti konzorcija, omejitve uporabe, ki so bile pogoj za dodelitev pomoči, pa veljajo samo 25 let. Za izgradnjo in upravljanje cevovoda ni bilo javnega razpisa. Zato gre za selektiven projekt. |
| --- | --- |

(44)

Infrastruktura, ki je predmet tega primera, ne služi – za razliko od pristanišč, letališč in avtocest – skupnosti, temveč zgolj gospodarskim interesom gospodarskih panog. Prednost daje izključno nekaterim podjetjem, v tem primeru zelo omejenemu številu gospodarskih subjektov v določeni panogi kemične industrije v določenem delu določene države članice. Cevovod je primeren samo za transport etilena, vsi partnerji konzorcija pa so bodisi proizvajalci bodisi odjemalci etilena z neposrednim interesom za cevovod. Cevovod ostane v lasti konzorcija, omejitve uporabe, ki so bile pogoj za dodelitev pomoči, pa veljajo samo 25 let. Za izgradnjo in upravljanje cevovoda ni bilo javnega razpisa. Zato gre za selektiven projekt.

| (45) | Poleg tega gradnja cevovoda za kemikalije v splošnem ne spada v pristojnost države kot javnega organa. Pri gradnji takšnega cevovoda gre za gospodarsko dejavnost, ki je praviloma v pristojnosti in interesu industrije. EPS želi z izgradnjo cevovoda in načrtovanimi storitvami transporta opravljati gospodarsko dejavnost, s katero lahko iz svoje naložbe – posredno ali neposredno – kuje dobiček. Odločitve glede naložb v cevovode za kemikalije so pogosto stalni sestavni deli odločitev o naložbah in dezinvesticijah v samo proizvodno zmogljivost. Nekateri cevovodi novejšega datuma so bili zgrajeni brez pomoči, drugi spet s pomočjo; te pomoči so bile upravičene na podlagi predpisov Skupnosti za državne regionalne pomoči ali pa zaradi okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega gradnja cevovoda za kemikalije v splošnem ne spada v pristojnost države kot javnega organa. Pri gradnji takšnega cevovoda gre za gospodarsko dejavnost, ki je praviloma v pristojnosti in interesu industrije. EPS želi z izgradnjo cevovoda in načrtovanimi storitvami transporta opravljati gospodarsko dejavnost, s katero lahko iz svoje naložbe – posredno ali neposredno – kuje dobiček. Odločitve glede naložb v cevovode za kemikalije so pogosto stalni sestavni deli odločitev o naložbah in dezinvesticijah v samo proizvodno zmogljivost. Nekateri cevovodi novejšega datuma so bili zgrajeni brez pomoči, drugi spet s pomočjo; te pomoči so bile upravičene na podlagi predpisov Skupnosti za državne regionalne pomoči ali pa zaradi okoljskih vidikov.

| (46) | Po ustaljeni sodni praksi Evropskega sodišča je pogoj za oviranje trgovine izpolnjen tedaj, ko se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki je predmet trgovine med državami članicami. Ob upoštevanju ne le etilena, temveč tudi propilena ter derivatov etilena in propilena Komisija ugotavlja, da dejavnosti partnerjev konzorcija vključujejo trgovino med državami članicami. Prednost, ki izhaja iz dodelitve pomoči, posledično izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco med državami članicami. |
| --- | --- |

(46)

Po ustaljeni sodni praksi Evropskega sodišča je pogoj za oviranje trgovine izpolnjen tedaj, ko se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki je predmet trgovine med državami članicami. Ob upoštevanju ne le etilena, temveč tudi propilena ter derivatov etilena in propilena Komisija ugotavlja, da dejavnosti partnerjev konzorcija vključujejo trgovino med državami članicami. Prednost, ki izhaja iz dodelitve pomoči, posledično izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco med državami članicami.

| (47) | Ta presoja izkazuje določene podobnosti z zadevami C67/03, C68/03 in C69/03; v teh zadevah je šlo za pomoči, ki so jih Nemčija, Nizozemska oz. Belgija dodelile za ureditev cevovoda za propilen od Rotterdama preko Antwerpna do Porurja. V teh zadevah je Komisija izdala pozitivno odločbo in pri tem jasno izrazila, da je bila finančna podpora državna pomoč (13). |
| --- | --- |

(47)

Ta presoja izkazuje določene podobnosti z zadevami C67/03, C68/03 in C69/03; v teh zadevah je šlo za pomoči, ki so jih Nemčija, Nizozemska oz. Belgija dodelile za ureditev cevovoda za propilen od Rotterdama preko Antwerpna do Porurja. V teh zadevah je Komisija izdala pozitivno odločbo in pri tem jasno izrazila, da je bila finančna podpora državna pomoč (13).

| (48) | Iz omenjenih razlogov gre pri ukrepu za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(48)

Iz omenjenih razlogov gre pri ukrepu za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

6.2   Združljivost

| (49) | Člen 87(2) in (3) Pogodbe ES v prvem odstavku navaja določene izjeme oz. oprostitve od splošne prepovedi državnih pomoči. Komisija je v različnih smernicah in okvirih določila, pod katerimi pogoji se te izjeme lahko uporabljajo. Vendar pa te smernice in okviri v tem primeru niso uporabni. Predpisi, določeni v okviru Skupnosti, za državne pomoči za varstvo okolja (14), veljajo samo za državne pomoči, ki prejemniku omogočajo zmanjšanje njegovega onesnaževanja okolja; nasprotno pa se ne uporabljajo za naložbe, ki zmanjšujejo onesnaževanje okolja s strani konkurenta prejemnika pomoči. Prav tako transporta etilena po cevovodu ni mogoče označiti kot prilagoditev postopka proizvodnje etilena v smislu varovanja okolja, temveč je to posebna storitev. To ponazarja dejstvo, da cevovod gradi nov pravni subjekt, ki je bil ustanovljen zgolj z namenom ureditve cevovoda in opravljanja storitev transporta etilena. Čeprav so lastniki deležev EPS dejavni na področju proizvodnje in obdelave etilena, gre pri novi dejavnosti v prvi vrsti za transport. Poleg tega med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom ne poteka transport etilena. Projekt posledično ne vodi neposredno k zmanjšanju emisij udeleženih podjetij. Nasprotno, s projektom neposredno nastane nova transportna dejavnost, ki v določenem obsegu povzroča emisije in obremenitve okolja. Okvir Skupnosti za državne pomoči za varstvo okolja v pričujočem primeru ni uporaben. |
| --- | --- |

(49)

Člen 87(2) in (3) Pogodbe ES v prvem odstavku navaja določene izjeme oz. oprostitve od splošne prepovedi državnih pomoči. Komisija je v različnih smernicah in okvirih določila, pod katerimi pogoji se te izjeme lahko uporabljajo. Vendar pa te smernice in okviri v tem primeru niso uporabni. Predpisi, določeni v okviru Skupnosti, za državne pomoči za varstvo okolja (14), veljajo samo za državne pomoči, ki prejemniku omogočajo zmanjšanje njegovega onesnaževanja okolja; nasprotno pa se ne uporabljajo za naložbe, ki zmanjšujejo onesnaževanje okolja s strani konkurenta prejemnika pomoči. Prav tako transporta etilena po cevovodu ni mogoče označiti kot prilagoditev postopka proizvodnje etilena v smislu varovanja okolja, temveč je to posebna storitev. To ponazarja dejstvo, da cevovod gradi nov pravni subjekt, ki je bil ustanovljen zgolj z namenom ureditve cevovoda in opravljanja storitev transporta etilena. Čeprav so lastniki deležev EPS dejavni na področju proizvodnje in obdelave etilena, gre pri novi dejavnosti v prvi vrsti za transport. Poleg tega med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom ne poteka transport etilena. Projekt posledično ne vodi neposredno k zmanjšanju emisij udeleženih podjetij. Nasprotno, s projektom neposredno nastane nova transportna dejavnost, ki v določenem obsegu povzroča emisije in obremenitve okolja. Okvir Skupnosti za državne pomoči za varstvo okolja v pričujočem primeru ni uporaben.

| (50) | Uporabne niso niti določbe o združljivosti pomoči iz naslova V Pogodbe ES (Promet). Po členu 73 Pogodbe ES so s Pogodbo združljive tiste pomoči, ki izpolnjujejo zahteve glede usklajevanja prometa. Člen 80 Pogodbe ES pa omejuje področje uporabe določb v poglavju Promet: „Določbe tega naslova se uporabljajo za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh.“ Člen 73 v pričujočem primeru posledično ni uporaben. |
| --- | --- |

(50)

Uporabne niso niti določbe o združljivosti pomoči iz naslova V Pogodbe ES (Promet). Po členu 73 Pogodbe ES so s Pogodbo združljive tiste pomoči, ki izpolnjujejo zahteve glede usklajevanja prometa. Člen 80 Pogodbe ES pa omejuje področje uporabe določb v poglavju Promet: „Določbe tega naslova se uporabljajo za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh.“ Člen 73 v pričujočem primeru posledično ni uporaben.

| (51) | Cevovod je del večjega vseevropskega cevovodnega omrežja za etilen, ki je v interesu evropske petrokemične industrije, vključno s podjetji, ki imajo sedež v regiji prejemnici pomoči. V različnih smernicah in okvirih Skupnosti Komisije to ni upoštevano. Zato je treba preveriti, ali je mogoča izjema pomoči neposredno po členu 87(3)(c) Pogodbe ES. V okviru te določbe je treba preveriti, v kolikšni meri ukrep služi ciljem Skupnosti, ali je ukrep nujen in sorazmeren in v kolikšni meri bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(51)

Cevovod je del večjega vseevropskega cevovodnega omrežja za etilen, ki je v interesu evropske petrokemične industrije, vključno s podjetji, ki imajo sedež v regiji prejemnici pomoči. V različnih smernicah in okvirih Skupnosti Komisije to ni upoštevano. Zato je treba preveriti, ali je mogoča izjema pomoči neposredno po členu 87(3)(c) Pogodbe ES. V okviru te določbe je treba preveriti, v kolikšni meri ukrep služi ciljem Skupnosti, ali je ukrep nujen in sorazmeren in v kolikšni meri bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco.

6.2.1   Prispevek k ciljem Skupnosti

| (52) | Načrtovan cevovod igra osrednjo vlogo pri vseevropskem cevovodnem omrežju za etilen, ki naj bi povezoval obstoječa omrežja z različnimi še nepovezanimi „industrijskimi otoki“ s celotnega skupnega trga. To omrežje izboljšuje konkurenčnost evropskega gospodarstva in zlasti konkurenčnost petrokemične industrije, kar je v skladu z interesi Skupnosti, saj je konkurenčnost eden izmed glavnih ciljev lizbonske strategije. Kot je Nemčija pravilno navedla, cevovod izboljšuje prilagodljivost in varnost preskrbe – npr. pri nezgodah ali nujnih vzdrževalnih delih – s čimer se skupni stroški zmanjšajo, pogoji proizvodnje in dobave za etilen in njegove derivate pa se izboljšajo. Omrežje bo zmanjšalo tudi regionalne težave pri preskrbi s surovinami. Poleg tega bo omrežje prispevalo k rešitvi trenutne težave, ko povpraševanje po etilenu in propilenu ne raste v enakem razmerju v primerjavi s stalnim razmerjem teh snovi kot rezultatov kemičnega proizvodnega procesa. Omrežje bo prav tako povečalo prilagodljivost pri izbiri lokacij za nove naložbe, kar proizvajalcem omogoča izbiro lokacije z najnižjimi stroški. Iz tega razloga izhaja, da je omrežje za petrokemično industrijo velikega pomena (15). |
| --- | --- |

(52)

Načrtovan cevovod igra osrednjo vlogo pri vseevropskem cevovodnem omrežju za etilen, ki naj bi povezoval obstoječa omrežja z različnimi še nepovezanimi „industrijskimi otoki“ s celotnega skupnega trga. To omrežje izboljšuje konkurenčnost evropskega gospodarstva in zlasti konkurenčnost petrokemične industrije, kar je v skladu z interesi Skupnosti, saj je konkurenčnost eden izmed glavnih ciljev lizbonske strategije. Kot je Nemčija pravilno navedla, cevovod izboljšuje prilagodljivost in varnost preskrbe – npr. pri nezgodah ali nujnih vzdrževalnih delih – s čimer se skupni stroški zmanjšajo, pogoji proizvodnje in dobave za etilen in njegove derivate pa se izboljšajo. Omrežje bo zmanjšalo tudi regionalne težave pri preskrbi s surovinami. Poleg tega bo omrežje prispevalo k rešitvi trenutne težave, ko povpraševanje po etilenu in propilenu ne raste v enakem razmerju v primerjavi s stalnim razmerjem teh snovi kot rezultatov kemičnega proizvodnega procesa. Omrežje bo prav tako povečalo prilagodljivost pri izbiri lokacij za nove naložbe, kar proizvajalcem omogoča izbiro lokacije z najnižjimi stroški. Iz tega razloga izhaja, da je omrežje za petrokemično industrijo velikega pomena (15).

| (53) | Poleg tega cevovodno omrežje vsem proizvajalcem in odjemalcem etilena omogoča prodajo ali nakup etilena vzdolž cevovoda ali v omrežjih, povezanih s cevovodom. Tako cevovod razširja ustrezen geografski trg, ki je sedaj za bavarske proizvajalce omejen na Bavarsko. Z različnimi oblikami tržnih transakcij, kot je „swapping“, zamenjava, bo prednost povečanega ustreznega geografskega trga koristna za vse udeležence za trgu, tako da je mogoče izhajati iz dejstva, da omrežje ne povečuje le konkurenčnosti, temveč tudi konkurenco med udeleženci na trgu. To pa predstavlja pomembno spodbudo za nadaljnje zmanjševanje stroškov in za krepitev konkurenčnosti v zadevni industriji. |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega cevovodno omrežje vsem proizvajalcem in odjemalcem etilena omogoča prodajo ali nakup etilena vzdolž cevovoda ali v omrežjih, povezanih s cevovodom. Tako cevovod razširja ustrezen geografski trg, ki je sedaj za bavarske proizvajalce omejen na Bavarsko. Z različnimi oblikami tržnih transakcij, kot je „swapping“, zamenjava, bo prednost povečanega ustreznega geografskega trga koristna za vse udeležence za trgu, tako da je mogoče izhajati iz dejstva, da omrežje ne povečuje le konkurenčnosti, temveč tudi konkurenco med udeleženci na trgu. To pa predstavlja pomembno spodbudo za nadaljnje zmanjševanje stroškov in za krepitev konkurenčnosti v zadevni industriji.

| (54) | Razširitev omrežja bo pomenila prednost za vsa podjetja, ki so priključena na omrežje, čeprav se Komisija zaveda dejstva, da je na primer povezava z območjem ARG pomembnejša za bavarsko industrijo kot za samo območje ARG. |
| --- | --- |

(54)

Razširitev omrežja bo pomenila prednost za vsa podjetja, ki so priključena na omrežje, čeprav se Komisija zaveda dejstva, da je na primer povezava z območjem ARG pomembnejša za bavarsko industrijo kot za samo območje ARG.

| (55) | Kljub dokazom in obveznostim, ki so jih navedli Nemčija in udeleženci projekta, opisanega v uvodni izjavi 28, mora Komisija upoštevati, da priključitev na cevovod v nekaterih primerih še ni dokončno določena. To velja tudi za načrtovana cevovoda, ki naj bi povezovala Bavarsko in Češko republiko ter Avstrijo in Slovaško in sta izjemnega pomena za nadaljnji razvoj omrežja. Dokazila, poslovna logika v ozadju projekta in izrecna podpora projektu s strani vseh zainteresiranih strank in udeležencev (vključno z avstrijskimi organi) nakazujejo, da je uresničitev teh priključkov zelo verjetna, čeprav realizacija teh projektov še ni popolnoma zagotovljena. V posebnih okoliščinah pričujočega primera pa bi bilo nerealno pričakovati, da bi se bilo mogoče izogniti takšnim elementom negotovosti. Gradnja tega cevovoda bo pomenila znatne stroške. Poleg tega so tovrstne odločitve o naložbah tesno povezane z nadaljnjimi naložbami in dezinvesticijami v proizvodne zmogljivosti za etilen in propilen, ki pa so prav tako povezane z dodatnimi visokimi stroški. Vse te odločitve je seveda treba skrbno uskladiti s pričakovanim razvojem trga. Iz tega razloga bo popolna ureditev omrežja trajala precej časa. Načrtovani cevovod je treba obravnavati kot prvi korak k ureditvi celotnega omrežja in k zmanjšanju negotovosti. Neinvestiranje v načrtovani cevovod bi pomenilo, da načrtovano omrežje zagotovo ne bo vzpostavljeno. S tega vidika predstavlja bavarski cevovod odločilno povezavo med zahodno Evropo in nadaljnjimi cevovodi v srednji in vzhodni Evropi. |
| --- | --- |

(55)

Kljub dokazom in obveznostim, ki so jih navedli Nemčija in udeleženci projekta, opisanega v uvodni izjavi 28, mora Komisija upoštevati, da priključitev na cevovod v nekaterih primerih še ni dokončno določena. To velja tudi za načrtovana cevovoda, ki naj bi povezovala Bavarsko in Češko republiko ter Avstrijo in Slovaško in sta izjemnega pomena za nadaljnji razvoj omrežja. Dokazila, poslovna logika v ozadju projekta in izrecna podpora projektu s strani vseh zainteresiranih strank in udeležencev (vključno z avstrijskimi organi) nakazujejo, da je uresničitev teh priključkov zelo verjetna, čeprav realizacija teh projektov še ni popolnoma zagotovljena. V posebnih okoliščinah pričujočega primera pa bi bilo nerealno pričakovati, da bi se bilo mogoče izogniti takšnim elementom negotovosti. Gradnja tega cevovoda bo pomenila znatne stroške. Poleg tega so tovrstne odločitve o naložbah tesno povezane z nadaljnjimi naložbami in dezinvesticijami v proizvodne zmogljivosti za etilen in propilen, ki pa so prav tako povezane z dodatnimi visokimi stroški. Vse te odločitve je seveda treba skrbno uskladiti s pričakovanim razvojem trga. Iz tega razloga bo popolna ureditev omrežja trajala precej časa. Načrtovani cevovod je treba obravnavati kot prvi korak k ureditvi celotnega omrežja in k zmanjšanju negotovosti. Neinvestiranje v načrtovani cevovod bi pomenilo, da načrtovano omrežje zagotovo ne bo vzpostavljeno. S tega vidika predstavlja bavarski cevovod odločilno povezavo med zahodno Evropo in nadaljnjimi cevovodi v srednji in vzhodni Evropi.

| (56) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 30, so se upravljavci cevovodov, ki naj bi bili priključeni na načrtovani cevovod, v povezavi s presojo tega primera in v povezavi s predpisi, ki izhajajo iz nemškega zakona o omejevanju konkurence, obvezali, da bodo zagotavljali odprt in nediskriminatoren dostop. Te obljube prispevajo k prizadevanjem Skupnosti po pošteni konkurenci. Izboljšujejo preglednost trga, krepijo konkurenco in prispevajo k preprečevanju izkrivljanja konkurence, do katerega bi sicer lahko prišlo. Komisija pripisuje velik pomen dejstvu, da za vse te cevovode veljata načelo skupnega nosilca in načelo prostega dostopa, in meni, da sta ti načeli velikega pomena tudi za prihodnje cevovode. Komisija ugotavlja, da se ti načeli že uporabljata pri nekaterih drugih cevovodih, zlasti pri tistih, ki so del sistema ARG, in da bodo tam, kjer se cevovodi formalno ne upravljajo po omenjenih načelih, pravila o konkurenci v zadevnih državah članicah omejila izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(56)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 30, so se upravljavci cevovodov, ki naj bi bili priključeni na načrtovani cevovod, v povezavi s presojo tega primera in v povezavi s predpisi, ki izhajajo iz nemškega zakona o omejevanju konkurence, obvezali, da bodo zagotavljali odprt in nediskriminatoren dostop. Te obljube prispevajo k prizadevanjem Skupnosti po pošteni konkurenci. Izboljšujejo preglednost trga, krepijo konkurenco in prispevajo k preprečevanju izkrivljanja konkurence, do katerega bi sicer lahko prišlo. Komisija pripisuje velik pomen dejstvu, da za vse te cevovode veljata načelo skupnega nosilca in načelo prostega dostopa, in meni, da sta ti načeli velikega pomena tudi za prihodnje cevovode. Komisija ugotavlja, da se ti načeli že uporabljata pri nekaterih drugih cevovodih, zlasti pri tistih, ki so del sistema ARG, in da bodo tam, kjer se cevovodi formalno ne upravljajo po omenjenih načelih, pravila o konkurenci v zadevnih državah članicah omejila izkrivljanje konkurence.

| (57) | Cevovod lahko zaradi manjših transportnih potreb in uporabe najučinkovitejših transportnih sredstev prinese posredne okoljske koristi. Transport surovin, kot sta etilen in nafta, po cevovodih je okolju prijaznejši v primerjavi z drugimi načini transporta, ki se uporabljajo za derivate in končne izdelke. Poraba umetnih snovi je v veliki meri odvisna od splošne ravni porabe in proizvodnje industrije in ni razloga za domnevo, da temu ni tako tudi na Bavarskem. Če cevovoda ne bi bilo in ob predpostavki, da bavarska petrokemična industrija propade, bi bilo treba na Bavarsko transportirati velike količine derivatov etilena, pa tudi polizdelke in končne izdelke. Poleg tega cevovod uporabnikom omogoča naložbe v proizvodne zmogljivosti vzdolž celotnega cevovoda in s tem izbiro lokacije v neposredni bližini strank in/ali lokacije, kjer bi bila obremenitev okolja najmanjša. Vsekakor pa je splošen propad bavarske petrokemične industrije zelo neverjeten. Iz tega razloga so morebitne koristi preveč negotove, da bi jih bilo mogoče pozitivno upoštevati pri presoji pomoči. Na drugi strani pa je treba izhajati iz dejstva, da cevovod ne bo imel negativnega vpliva na okolje. |
| --- | --- |

(57)

Cevovod lahko zaradi manjših transportnih potreb in uporabe najučinkovitejših transportnih sredstev prinese posredne okoljske koristi. Transport surovin, kot sta etilen in nafta, po cevovodih je okolju prijaznejši v primerjavi z drugimi načini transporta, ki se uporabljajo za derivate in končne izdelke. Poraba umetnih snovi je v veliki meri odvisna od splošne ravni porabe in proizvodnje industrije in ni razloga za domnevo, da temu ni tako tudi na Bavarskem. Če cevovoda ne bi bilo in ob predpostavki, da bavarska petrokemična industrija propade, bi bilo treba na Bavarsko transportirati velike količine derivatov etilena, pa tudi polizdelke in končne izdelke. Poleg tega cevovod uporabnikom omogoča naložbe v proizvodne zmogljivosti vzdolž celotnega cevovoda in s tem izbiro lokacije v neposredni bližini strank in/ali lokacije, kjer bi bila obremenitev okolja najmanjša. Vsekakor pa je splošen propad bavarske petrokemične industrije zelo neverjeten. Iz tega razloga so morebitne koristi preveč negotove, da bi jih bilo mogoče pozitivno upoštevati pri presoji pomoči. Na drugi strani pa je treba izhajati iz dejstva, da cevovod ne bo imel negativnega vpliva na okolje.

6.2.2   Nujnost in sorazmernost pomoči

| (58) | Višina pomoči je omejena na najmanjšo možno mero in instrument se zdi primeren za dosego cilja. Iz podatkov, ki jih je predložila Nemčija, izhaja, da je ob upoštevanju posrednih prednosti za partnerje konzorcija notranja stopnja donosa približno 1,2 %, ob upoštevanju samo neposrednih prednosti pa je stopnja donosa precej pod 1 %. Ta donosa sta v primerjavi z običajnimi donosi v tem sektorju nizka. Iz tega razloga izhaja, da projekta brez pomoči ne bi bilo mogoče uresničiti. |
| --- | --- |

(58)

Višina pomoči je omejena na najmanjšo možno mero in instrument se zdi primeren za dosego cilja. Iz podatkov, ki jih je predložila Nemčija, izhaja, da je ob upoštevanju posrednih prednosti za partnerje konzorcija notranja stopnja donosa približno 1,2 %, ob upoštevanju samo neposrednih prednosti pa je stopnja donosa precej pod 1 %. Ta donosa sta v primerjavi z običajnimi donosi v tem sektorju nizka. Iz tega razloga izhaja, da projekta brez pomoči ne bi bilo mogoče uresničiti.

| (59) | Treba je opozoriti, da znaša intenzivnost pomoči 29,1 % (in nikakor ne bo presegla 29,9 %); intenzivnost pomoči je torej precej pod 50 %, ki so bili omenjeni v priglasitvi in na osnovi česar je Komisija sprejela odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(59)

Treba je opozoriti, da znaša intenzivnost pomoči 29,1 % (in nikakor ne bo presegla 29,9 %); intenzivnost pomoči je torej precej pod 50 %, ki so bili omenjeni v priglasitvi in na osnovi česar je Komisija sprejela odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave.

| (60) | Sorazmernost pomoči je treba potrditi, saj bodo najmanj 70 % stroškov krili prejemniki. Intenzivnost pomoči v višini 29,1 % je primerljiva z intenzivnostmi pomoči, ki so dovoljene po okviru Skupnosti za državne pomoči za varstvo okolja ali po smernicah za državne pomoči z regionalnim ciljem. Intenzivnost pomoči je manjša od intenzivnosti, dovoljene za druge odprte prometne infrastrukture. Pomembnejša od intenzivnosti pomoči je pričakovana stopnja donosa, ki v tem primeru znaša 1,2 % ob upoštevanju posrednih prednosti za partnerje konzorcija in precej pod 1 % ob upoštevanju neposrednih prednosti. |
| --- | --- |

(60)

Sorazmernost pomoči je treba potrditi, saj bodo najmanj 70 % stroškov krili prejemniki. Intenzivnost pomoči v višini 29,1 % je primerljiva z intenzivnostmi pomoči, ki so dovoljene po okviru Skupnosti za državne pomoči za varstvo okolja ali po smernicah za državne pomoči z regionalnim ciljem. Intenzivnost pomoči je manjša od intenzivnosti, dovoljene za druge odprte prometne infrastrukture. Pomembnejša od intenzivnosti pomoči je pričakovana stopnja donosa, ki v tem primeru znaša 1,2 % ob upoštevanju posrednih prednosti za partnerje konzorcija in precej pod 1 % ob upoštevanju neposrednih prednosti.

6.2.3   Izogibanje nedopustnemu izkrivljanju konkurence

| (61) | Pomoč izkrivlja konkurenco predvsem na trgu etilena. Na eni strani bo pomoč vodila k „izvozu“ presežne proizvodnje etilena v Ludwigshafen in morebiti tudi naprej v sistem ARG. Ker pomoč nima neposrednega vpliva na stroške proizvodnje, poleg tega pa so tu še stroški transporta, bodo učinki na ceno omejeni. OMV in ROG bosta neposredno konkurirala s proizvajalci etilena na drugih lokacijah vzdolž povezanega omrežja, vendar povečanje zmogljivosti OMV-ja in Ruhr Öl-a v primerjavi z že obstoječimi zmogljivostmi območja ARG ni veliko, tržni deleži prejemnikov pa so majhni. |
| --- | --- |

(61)

Pomoč izkrivlja konkurenco predvsem na trgu etilena. Na eni strani bo pomoč vodila k „izvozu“ presežne proizvodnje etilena v Ludwigshafen in morebiti tudi naprej v sistem ARG. Ker pomoč nima neposrednega vpliva na stroške proizvodnje, poleg tega pa so tu še stroški transporta, bodo učinki na ceno omejeni. OMV in ROG bosta neposredno konkurirala s proizvajalci etilena na drugih lokacijah vzdolž povezanega omrežja, vendar povečanje zmogljivosti OMV-ja in Ruhr Öl-a v primerjavi z že obstoječimi zmogljivostmi območja ARG ni veliko, tržni deleži prejemnikov pa so majhni.

| (62) | Pomoč izkrivlja konkurenco tudi na trgih derivatov etilena ter polizdelkov in končnih izdelkov iz umetnih snovi. Zaradi pomoči lahko industrijska podjetja v tej panogi na Bavarskem delujejo učinkoviteje. Ti učinki na konkurenčnost in konkurenco pa so posredni in niso nedopustno močni. |
| --- | --- |

(62)

Pomoč izkrivlja konkurenco tudi na trgih derivatov etilena ter polizdelkov in končnih izdelkov iz umetnih snovi. Zaradi pomoči lahko industrijska podjetja v tej panogi na Bavarskem delujejo učinkoviteje. Ti učinki na konkurenčnost in konkurenco pa so posredni in niso nedopustno močni.

| (63) | Zaradi globalnih pogojev ponudbe in povpraševanja ni verjetno, da bi porast proizvodnje etilena na Bavarskem povzročila omembe vredno nazadovanje proizvodnje etilena v drugih delih Skupnosti. Povpraševanje po umetnih snoveh narašča v veliki meri vzporedno s splošno rastjo gospodarstva. Tako se za zahodno Evropo pričakuje porast v višini 2 %, za vzhodno Evropo pa porast v višini 5,5 %. Poleg tega se bodo učinki na trg etilena osredotočili na Nemčijo, tj. na državo članico priglasiteljico. Učinki vzdolž cevovodnega omrežja v Belgiji in na Nizozemskem bodo posredni in bi lahko prav tako vplivali na obrate prejemnice, zlasti tovarno družbe BASF v Antwerpnu. |
| --- | --- |

(63)

Zaradi globalnih pogojev ponudbe in povpraševanja ni verjetno, da bi porast proizvodnje etilena na Bavarskem povzročila omembe vredno nazadovanje proizvodnje etilena v drugih delih Skupnosti. Povpraševanje po umetnih snoveh narašča v veliki meri vzporedno s splošno rastjo gospodarstva. Tako se za zahodno Evropo pričakuje porast v višini 2 %, za vzhodno Evropo pa porast v višini 5,5 %. Poleg tega se bodo učinki na trg etilena osredotočili na Nemčijo, tj. na državo članico priglasiteljico. Učinki vzdolž cevovodnega omrežja v Belgiji in na Nizozemskem bodo posredni in bi lahko prav tako vplivali na obrate prejemnice, zlasti tovarno družbe BASF v Antwerpnu.

| (64) | In končno, obljube upravljavcev cevovodov, ki bodo priključeni na načrtovani cevovod, lahko preprečijo nadaljnje izkrivljanje konkurence med različnimi uporabniki tega cevovoda. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 56, je zelo pomembno, da se cevovodi upravljajo po načelu skupnega nosilca in načelu odprtega dostopa. |
| --- | --- |

(64)

In končno, obljube upravljavcev cevovodov, ki bodo priključeni na načrtovani cevovod, lahko preprečijo nadaljnje izkrivljanje konkurence med različnimi uporabniki tega cevovoda. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 56, je zelo pomembno, da se cevovodi upravljajo po načelu skupnega nosilca in načelu odprtega dostopa.

| (65) | Komisija je v svojem sklepu o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila pomisleke v zvezi z znižanimi tarifami pri dolgoročnih pogodbah in velikih količinah. S tem v zvezi je Nemčija pojasnila, da takšno znižanje cen ni predvideno, kar pa ima prav tako pozitiven učinek na konkurenco in hkrati zmanjšuje omejitve vstopa na trg. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je v svojem sklepu o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila pomisleke v zvezi z znižanimi tarifami pri dolgoročnih pogodbah in velikih količinah. S tem v zvezi je Nemčija pojasnila, da takšno znižanje cen ni predvideno, kar pa ima prav tako pozitiven učinek na konkurenco in hkrati zmanjšuje omejitve vstopa na trg.

6.2.4   Uravnoteženje interesov Skupnosti in izkrivljanja konkurence

| (66) | Iz zgoraj navedenih razlogov izhaja, da je pomoč v interesu Skupnosti in da to dejstvo odtehta pričakovano omejeno izkrivljanje konkurence. Pomoč je zato združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(66)

Iz zgoraj navedenih razlogov izhaja, da je pomoč v interesu Skupnosti in da to dejstvo odtehta pričakovano omejeno izkrivljanje konkurence. Pomoč je zato združljiva s skupnim trgom.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (67) | Državna pomoč v višini 29,9 % upravičenih investicijskih stroškov, ki jo namerava Nemčija dodeliti Konzorciju EPS za izgradnjo cevovoda za transport etilena med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom, je do najvišjega zneska pomoči v višini 44 850 000 EUR združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(67)

Državna pomoč v višini 29,9 % upravičenih investicijskih stroškov, ki jo namerava Nemčija dodeliti Konzorciju EPS za izgradnjo cevovoda za transport etilena med Ludwigshafnom in Münchsmünstrom, je do najvišjega zneska pomoči v višini 44 850 000 EUR združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč v višini 29,9 % upravičenih investicijskih stroškov, ki jo namerava Nemčija dodeliti Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS), je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES do najvišjega zneska pomoči v višini 44 850 000 EUR združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 12. oktobra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 100, 26.4.2005, str. 18.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  zaupen podatek

3

(4)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 156, 25.6.2003, str. 17).

4

(5)  EPS je sestavljen iz dveh podjetij, in sicer:

5

| — | iz Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, ki se ukvarja z načrtovanjem, izgradnjo in obratovanjem cevovoda, s komplementarjem, Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, ki nima kapitalskega deleža, in več komanditisti s kapitalskimi deleži v družbi v višini 700 000 EUR, in sicer BASF, OMV in Ruhr Oel, ki imajo vsak po 20 %, ter Borealis Clariant, Vinnolit in Wacker, ki imajo vsak po 10 % (LfA Förderbank Bayern pri Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG ne bo udeležena niti kot komplementar niti kot komanditist in ne bo odgovarjala za financiranje projekta); |
| --- | --- |

—

iz Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, ki se ukvarja z načrtovanjem, izgradnjo in obratovanjem cevovoda, s komplementarjem, Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, ki nima kapitalskega deleža, in več komanditisti s kapitalskimi deleži v družbi v višini 700 000 EUR, in sicer BASF, OMV in Ruhr Oel, ki imajo vsak po 20 %, ter Borealis Clariant, Vinnolit in Wacker, ki imajo vsak po 10 % (LfA Förderbank Bayern pri Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG ne bo udeležena niti kot komplementar niti kot komanditist in ne bo odgovarjala za financiranje projekta);

| — | in iz Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, ki upravlja Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG in pri kateri ima LfA 25,1 % kapitalski delež v višini 28 000 EUR; preostali kapital je sorazmerno porazdeljen med industrijske partnerje Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

—

in iz Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, ki upravlja Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG in pri kateri ima LfA 25,1 % kapitalski delež v višini 28 000 EUR; preostali kapital je sorazmerno porazdeljen med industrijske partnerje Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG.

(6)  BASF je proizvajalec in hkrati odjemalec etilena, OMV in Ruhr Oel sta proizvajalca, Borealis, Clariant, Vinnolit in Wacker pa so odjemalci. Velik odjemalec etilena na Bavarskem, Basell, ni udeležen pri projektu gradnje cevovoda.

6

(7)  Glej uvodno izjavo 11.

7

(8)  Primerjaj dokument o stališču Združenja evropske petrokemične industrije (APPE): „The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits“, Razvoj evropskega cevovodnega omrežja za olefin in njegove prednosti, maj 2003 (glej spletno stran: http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16).

8

The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits

(9)  Deleže Infraserv Höchst imajo Clariant (32 %), Aventis (30 %), Celanese (27,2 %), Nutrinova (4 %), Lil Europe (3,8 %) in Basell (3 %).

9

(10)  Deleže Infraserv Gendorf imata Clariant (50 %) in Vinnolit (11 %), ki sta oba člana konzorcija. Preostalih 39 % ima Celanese.

10

(11)  Glej uvodno izjavo 47.

11

(12)  XXV. Poročilo o konkurenčni politiki 1995, COM(96) 126 konč., točka 175, str. 85.

12

(13)  Odločba Komisije 2005/170/ES (UL L 56, 2.3.2005, str. 15).

13

(14)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

14

(15)  Odločba št. 1364/2006/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe 96/391/ES in Odločbe št. 1229/2003/ES (UL L 262, 22.9.2006, str. 1).

15

---

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/27

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 5. junija 2007

o določitvi količin metilbromida, dovoljenih za nujno uporabo v Skupnosti od 1. januarja do 31. decembra 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2295)

(Besedilo v nizozemskem, francoskem, italijanskem, poljskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/386/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1) in zlasti člena 3(2)(ii) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(2)(i)(d) in člen 4(2)(i)(d) Uredbe (ES) št. 2037/2000 prepovedujeta proizvodnjo, uvoz in dajanje v promet metilbromida za vse uporabe po 31. decembru 2004, razen, med drugim (2), za nujno uporabo v skladu s členom 3(2)(ii) in merili, določenimi s Sklepom IX/6 pogodbenic Montrealskega protokola, skupaj z drugimi pomembnimi kriteriji, o katerih so se dogovorile pogodbenice. Izjeme zaradi nujne uporabe naj bi bila omejena odstopanja, ki bi omogočila kratko obdobje za sprejem drugih možnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(2)(i)(d) in člen 4(2)(i)(d) Uredbe (ES) št. 2037/2000 prepovedujeta proizvodnjo, uvoz in dajanje v promet metilbromida za vse uporabe po 31. decembru 2004, razen, med drugim (2), za nujno uporabo v skladu s členom 3(2)(ii) in merili, določenimi s Sklepom IX/6 pogodbenic Montrealskega protokola, skupaj z drugimi pomembnimi kriteriji, o katerih so se dogovorile pogodbenice. Izjeme zaradi nujne uporabe naj bi bila omejena odstopanja, ki bi omogočila kratko obdobje za sprejem drugih možnosti.

| (2) | Sklep IX/6 navaja, da je metilbromid upravičen kot „nujen“ samo, če vlagatelj zahtevka oceni, da bi nerazpoložljivost metilbromida za zadevno uporabo povzročila pomembnejše motnje na trgu in če uporabniku niso na voljo nobene druge tehnično ali ekonomsko izvedljive možnosti, sprejemljive z vidika okolja in zdravja ter primerne za pridelke in okoliščine iz zahtevka. Poleg tega morata biti morebitna proizvodnja in poraba metilbromida za nujno uporabo dovoljeni samo v primeru, ko so bili sprejeti vsi tehnično in ekonomsko izvedljivi ukrepi za čim večje zmanjšanje nujne uporabe in vseh morebitnih emisij metilbromida. Vlagatelj zahtevka mora prav tako dokazati, da si je ustrezno prizadeval za ovrednotenje, trženje in odobritev drugih možnosti in nadomestkov s strani nacionalnega regulativnega organa ter da se izvajajo raziskovalni programi za razvoj in uporabo drugih možnosti in nadomestkov. |
| --- | --- |

(2)

Sklep IX/6 navaja, da je metilbromid upravičen kot „nujen“ samo, če vlagatelj zahtevka oceni, da bi nerazpoložljivost metilbromida za zadevno uporabo povzročila pomembnejše motnje na trgu in če uporabniku niso na voljo nobene druge tehnično ali ekonomsko izvedljive možnosti, sprejemljive z vidika okolja in zdravja ter primerne za pridelke in okoliščine iz zahtevka. Poleg tega morata biti morebitna proizvodnja in poraba metilbromida za nujno uporabo dovoljeni samo v primeru, ko so bili sprejeti vsi tehnično in ekonomsko izvedljivi ukrepi za čim večje zmanjšanje nujne uporabe in vseh morebitnih emisij metilbromida. Vlagatelj zahtevka mora prav tako dokazati, da si je ustrezno prizadeval za ovrednotenje, trženje in odobritev drugih možnosti in nadomestkov s strani nacionalnega regulativnega organa ter da se izvajajo raziskovalni programi za razvoj in uporabo drugih možnosti in nadomestkov.

| (3) | Komisija je prejela 40 predlogov za nujno uporabo metilbromida iz šestih držav članic, vključno s Francijo (70 900 kg), Italijo (640 000 kg), Poljsko (27 900 kg), Španijo (322 840 kg), Nizozemsko (120 kg) in Združenim kraljestvom (10 049 kg). Zahtevki se nanašajo na skupaj 1 071 809 kg. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je prejela 40 predlogov za nujno uporabo metilbromida iz šestih držav članic, vključno s Francijo (70 900 kg), Italijo (640 000 kg), Poljsko (27 900 kg), Španijo (322 840 kg), Nizozemsko (120 kg) in Združenim kraljestvom (10 049 kg). Zahtevki se nanašajo na skupaj 1 071 809 kg.

| (4) | Komisija je za določitev količine metilbromida, upravičenega do dovoljenja za nujno uporabo v letu 2007, uporabila merila iz Sklepa IX/6 in člena 3(2)(ii) Uredbe (ES) št. 2037/2000. Komisija je v posvetovanjih z državami članicami ugotovila, da so v Skupnosti obstajale ustrezne druge možnosti, ki so jih mnoge pogodbenice Montrealskega protokola vse pogosteje uporabljale, odkar so države članice pripravile predloge za nujno uporabo. Zato je Komisija presodila, da se v letu 2007 lahko uporabi 521 836 kg metilbromida za zadovoljitev nujne uporabe v vsaki navedeni državi članici, ki je zahtevala njegovo uporabo. Ta količina je enaka 2,7 % uporabe metilbromida v Evropski skupnosti v letu 1991, kar pomeni, da so več kot 97,3 % metilbromida zamenjale druge snovi. Kategorije nujne uporabe so podobne kategorijam, ki so določene v tabeli A iz Sklepa XVIII/13 z osemnajstega srečanja pogodbenic Montrealskega protokola (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je za določitev količine metilbromida, upravičenega do dovoljenja za nujno uporabo v letu 2007, uporabila merila iz Sklepa IX/6 in člena 3(2)(ii) Uredbe (ES) št. 2037/2000. Komisija je v posvetovanjih z državami članicami ugotovila, da so v Skupnosti obstajale ustrezne druge možnosti, ki so jih mnoge pogodbenice Montrealskega protokola vse pogosteje uporabljale, odkar so države članice pripravile predloge za nujno uporabo. Zato je Komisija presodila, da se v letu 2007 lahko uporabi 521 836 kg metilbromida za zadovoljitev nujne uporabe v vsaki navedeni državi članici, ki je zahtevala njegovo uporabo. Ta količina je enaka 2,7 % uporabe metilbromida v Evropski skupnosti v letu 1991, kar pomeni, da so več kot 97,3 % metilbromida zamenjale druge snovi. Kategorije nujne uporabe so podobne kategorijam, ki so določene v tabeli A iz Sklepa XVIII/13 z osemnajstega srečanja pogodbenic Montrealskega protokola (3).

| (5) | Člen 3(2)(ii) zahteva, da Komisija tudi določi, kateri uporabniki so lahko deležni izjeme iz naslova nujne uporabe. Člen 17(2) zahteva, da države članice določijo minimalne zahteve za usposobljenost osebja, ki uporablja metilbromid; ker se uporablja le za zaplinjevanje, je Komisija določila, da so zaplinjevalci edini uporabniki metilbromida, ki jih predlagajo države članice in odobri Komisija. Zaplinjevalci morajo biti usposobljeni za varno uporabo; države članice so vzpostavile postopke za določitev zaplinjevalcev na njihovem ozemlju, ki lahko uporabljajo metilbromid za nujno uporabo. |
| --- | --- |

(5)

Člen 3(2)(ii) zahteva, da Komisija tudi določi, kateri uporabniki so lahko deležni izjeme iz naslova nujne uporabe. Člen 17(2) zahteva, da države članice določijo minimalne zahteve za usposobljenost osebja, ki uporablja metilbromid; ker se uporablja le za zaplinjevanje, je Komisija določila, da so zaplinjevalci edini uporabniki metilbromida, ki jih predlagajo države članice in odobri Komisija. Zaplinjevalci morajo biti usposobljeni za varno uporabo; države članice so vzpostavile postopke za določitev zaplinjevalcev na njihovem ozemlju, ki lahko uporabljajo metilbromid za nujno uporabo.

| (6) | Sklep IX/6 navaja, da sta proizvodnja in uporaba metilbromida za nujno uporabo dovoljena le v primeru, ko metilbromid ni razpoložljiv iz obstoječih zalog neuporabljenega ali recikliranega metilbromida. Člen 3(2)(ii) navaja, da sta proizvodnja in uvoz metilbromida dovoljena le, če nobena od pogodbenic ne razpolaga z recikliranim ali regeneriranim metilbromidom. V skladu s Sklepom IX/6 in členom 3(2)(ii) je Komisija odločila, da je za nujno uporabo na voljo 31 605 kg zalog. |
| --- | --- |

(6)

Sklep IX/6 navaja, da sta proizvodnja in uporaba metilbromida za nujno uporabo dovoljena le v primeru, ko metilbromid ni razpoložljiv iz obstoječih zalog neuporabljenega ali recikliranega metilbromida. Člen 3(2)(ii) navaja, da sta proizvodnja in uvoz metilbromida dovoljena le, če nobena od pogodbenic ne razpolaga z recikliranim ali regeneriranim metilbromidom. V skladu s Sklepom IX/6 in členom 3(2)(ii) je Komisija odločila, da je za nujno uporabo na voljo 31 605 kg zalog.

| (7) | Člen 4(2)(ii) določa, da se v skladu s členom 4(4) dajanje v promet in uporaba metilbromida s strani podjetij ali drugih proizvajalcev in uvoznikov prepove po 31. decembru 2005. Člen 4(4) določa, da se člen 4(2) ne uporablja za dajanje v promet in uporabo nadzorovanih snovi, če se uporabljajo za nujno uporabo na podlagi zahteve z dovoljenjem za tiste uporabnike, ki jih navaja člen 3(2). Zato je poleg proizvajalcev in uvoznikov tudi zaplinjevalcem, ki so registrirani pri Komisiji v letu 2007, dovoljeno dajati v promet metilbromid in ga uporabljati za nujne potrebe po 31. decembru 2006. Zaplinjevalec običajno zahteva enega uvoznika za uvoz in dobavo metilbromida. Zaplinjevalcem, registriranim pri Komisiji v letu 2006, je za nujne uporabe dovoljeno v leto 2007 prenesti preostale količine metilbromidov, ki niso bile uporabljene v letu 2006 (imenovane „zaloge“). Evropska Komisija je vzpostavila postopke za izdajo dovoljenj za zmanjšanje zalog metilbromida, preden se uvozi ali proizvede dodatni metilbromid, da se izpolni zahteve za dovoljenja za nujne uporabe v letu 2007. |
| --- | --- |

(7)

Člen 4(2)(ii) določa, da se v skladu s členom 4(4) dajanje v promet in uporaba metilbromida s strani podjetij ali drugih proizvajalcev in uvoznikov prepove po 31. decembru 2005. Člen 4(4) določa, da se člen 4(2) ne uporablja za dajanje v promet in uporabo nadzorovanih snovi, če se uporabljajo za nujno uporabo na podlagi zahteve z dovoljenjem za tiste uporabnike, ki jih navaja člen 3(2). Zato je poleg proizvajalcev in uvoznikov tudi zaplinjevalcem, ki so registrirani pri Komisiji v letu 2007, dovoljeno dajati v promet metilbromid in ga uporabljati za nujne potrebe po 31. decembru 2006. Zaplinjevalec običajno zahteva enega uvoznika za uvoz in dobavo metilbromida. Zaplinjevalcem, registriranim pri Komisiji v letu 2006, je za nujne uporabe dovoljeno v leto 2007 prenesti preostale količine metilbromidov, ki niso bile uporabljene v letu 2006 (imenovane „zaloge“). Evropska Komisija je vzpostavila postopke za izdajo dovoljenj za zmanjšanje zalog metilbromida, preden se uvozi ali proizvede dodatni metilbromid, da se izpolni zahteve za dovoljenja za nujne uporabe v letu 2007.

| (8) | Ker nujne uporabe metilbromida veljajo od 1. januarja 2007 in da zainteresirane družbe in izvajalci lahko koristijo ugodnosti sistema izdaje dovoljenj, je primerno, da se ta odločba uporablja od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(8)

Ker nujne uporabe metilbromida veljajo od 1. januarja 2007 in da zainteresirane družbe in izvajalci lahko koristijo ugodnosti sistema izdaje dovoljenj, je primerno, da se ta odločba uporablja od navedenega datuma.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18 Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18 Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Kraljevini Španiji, Francoski republiki, Italijanski republiki, Kraljevini Nizozemski in Republiki Poljski se dovoli skupno 521 836 kg metilbromida za nujno uporabo od 1. januarja do 31. decembra 2007 za posebne količine in kategorije uporabe, navedene v prilogah I do V.

Člen 2

Zaloge, ki jih bo pristojni organ vsake države članice prijavil kot zaloge za nujno uporabo, se odštejejo od količine, ki jo zadevna država lahko uvozi ali proizvede za zadovoljitev nujne uporabe.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2007.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Poljsko.

V Bruslju, 5. junija 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  Druge uporabe so uporaba za karanteno in predodpremo, kot surovina ter za laboratorijsko in analitično uporabo.

2

(3)  UNEP/OzL.Pro.18/10: Poročilo o osemnajstem srečanju pogodbenic Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, ki je bilo od 30. oktobra do 3. novembra 2006 v New Delhiju. www.unep.org/ozone/Meeting_Documents/mop/index.asp

3

---

PRILOGA I

Kraljevina Španija

| Kategorije dovoljene nujne uporabe | kg |
| --- | --- |
| Sadike jagod (gojene na višjih legah) | 217 000 |
| Rezano cvetje (Andaluzija, Katalonija) | 35 000 |
| Jagode (le za raziskave) | 50 |
| Paprika (le za raziskave) | 70 |
| Skupaj | 252 120 |

Kategorije dovoljene nujne uporabe

kg

Sadike jagod (gojene na višjih legah)

217 000

Rezano cvetje (Andaluzija, Katalonija)

35 000

Jagode (le za raziskave)

50

Paprika (le za raziskave)

70

Skupaj

252 120

Zaloga metilbromida za nujno uporabo v državi članici = 18 090 kg

---

PRILOGA II

Francoska republika

| Kategorije dovoljene nujne uporabe | kg |
| --- | --- |
| Rezano cvetje: ripeče zlatice, vetrnice, potonike in šmarnice - na prostem | 9 600 |
| Korenje | 1 400 |
| Sadike jagod | 25 000 |
| Drevesnica gozdnih dreves | 1 500 |
| Semena | 96 |
| Kostanj | 1 800 |
| Skupaj | 39 396 |

Kategorije dovoljene nujne uporabe

kg

Rezano cvetje: ripeče zlatice, vetrnice, potonike in šmarnice - na prostem

9 600

Korenje

1 400

Sadike jagod

25 000

Drevesnica gozdnih dreves

1 500

Semena

96

Kostanj

1 800

Skupaj

39 396

Zaloga metilbromida za nujno uporabo v državi članici = 392 kg.

---

PRILOGA III

Italijanska republika

| Kategorije dovoljene nujne uporabe | kg |
| --- | --- |
| Paradižnik (zaščiteno) | 80 000 |
| Paprika (zaščiteno) | 50 000 |
| Sadike jagod | 35 000 |
| Rezano cvetje | 20 000 |
| Mlini | 18 000 |
| Skupaj | 203 000 |

Kategorije dovoljene nujne uporabe

kg

Paradižnik (zaščiteno)

80 000

Paprika (zaščiteno)

50 000

Sadike jagod

35 000

Rezano cvetje

20 000

Mlini

18 000

Skupaj

203 000

Zaloga metilbromida za nujno uporabo v državi članici = 12 893 kg

---

PRILOGA IV

Kraljevina Nizozemska

| Kategorije dovoljene nujne uporabe | kg |
| --- | --- |
| Dezinsekcija sadik jagod po obiranju | 120 |
| Skupaj | 120 |

Kategorije dovoljene nujne uporabe

kg

Dezinsekcija sadik jagod po obiranju

120

Skupaj

120

Zaloga metilbromida za nujno uporabo v državi članici = 25 kg.

---

PRILOGA V

Republika Poljska

| Kategorije dovoljene nujne uporabe | kg |
| --- | --- |
| Zdravilna zelišča in posušene gobe kot suhi proizvodi | 1 500 |
| Sadike jagod | 24 500 |
| Zrna kakava in kave | 1 200 |
| Skupaj | 27 200 |

Kategorije dovoljene nujne uporabe

kg

Zdravilna zelišča in posušene gobe kot suhi proizvodi

1 500

Sadike jagod

24 500

Zrna kakava in kave

1 200

Skupaj

27 200

Zaloga metilbromida za nujno uporabo v državi članici = 205 kg.

---