# Uradni list L 112/30.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 112 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5030. april 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 112

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5030. april 2007

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/253/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. januarja 2005 o načrtu Rivesaltes in davku podobnih dajatvah CIVDN, ki jih je izvajala Francija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 50) | 1 |
| | | 2007/254/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. junija 2006 o državni pomoči C 25/2005 (prej NN 21/2005) Slovaške republike za Frucona Košice, a.s.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2082)


   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2007/255/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o načrtovani državni pomoči Nemčije C 5/2006 (prej N 230/2005) za ladjedelnico Rolandwerft
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5854)


   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2007/256/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o shemi pomoči, ki jo je izvajala Francija na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih – Državna pomoč C46/2004 (prej NN65/2004)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6629)


   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/257/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o državni pomoči C 44/05 (prej NN 79/05, prej N 439/04), ki jo je delno izvedla Poljska za Huta Stalowa Wola S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6730)


   (
  1
  ) | 67 |
| | | 2007/258/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o ukrepu C 24/2004 (prej NN 35/2004) Švedske za vzpostavitev digitalne prizemne televizije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6923)


   (
  1
  ) | 77 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/253/ES

*

Odločba Komisije z dne 19. januarja 2005 o načrtu Rivesaltes in davku podobnih dajatvah CIVDN, ki jih je izvajala Francija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 50)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 50)

1

2007/254/ES

*

Odločba Komisije z dne 7. junija 2006 o državni pomoči C 25/2005 (prej NN 21/2005) Slovaške republike za Frucona Košice, a.s.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2082)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2082)

(
  1

14

2007/255/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o načrtovani državni pomoči Nemčije C 5/2006 (prej N 230/2005) za ladjedelnico Rolandwerft
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5854)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5854)

(
  1

32

2007/256/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o shemi pomoči, ki jo je izvajala Francija na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih – Državna pomoč C46/2004 (prej NN65/2004)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6629)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6629)

(
  1

41

2007/257/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o državni pomoči C 44/05 (prej NN 79/05, prej N 439/04), ki jo je delno izvedla Poljska za Huta Stalowa Wola S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6730)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6730)

(
  1

67

2007/258/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. decembra 2006 o ukrepu C 24/2004 (prej NN 35/2004) Švedske za vzpostavitev digitalne prizemne televizije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6923)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6923)

(
  1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 30.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 112/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. januarja 2005

o načrtu Rivesaltes in davku podobnih dajatvah CIVDN, ki jih je izvajala Francija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 50)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/253/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija se je na podlagi pritožbe pri francoskih organih pozanimala o ukrepih, ki so predmet te odločbe, in sicer v dopisih z dne 19. julija 1999, 16. decembra 1999, 24. avgusta 2000 in 9. decembra 2000. Francija je Komisiji odgovorila v dopisih z dne 19. avgusta 1999, 24. februarja 2000 in 25. januarja 2001. Komisija se je s francoskimi organi srečala 26. januarja 2000, z delegacijo Medstrokovnega odbora za naravna sladka vina (Comité interprofessionnel des vins doux naturels, CIVDN) pa 31. marca 2000. |
| --- | --- |

(1)

Komisija se je na podlagi pritožbe pri francoskih organih pozanimala o ukrepih, ki so predmet te odločbe, in sicer v dopisih z dne 19. julija 1999, 16. decembra 1999, 24. avgusta 2000 in 9. decembra 2000. Francija je Komisiji odgovorila v dopisih z dne 19. avgusta 1999, 24. februarja 2000 in 25. januarja 2001. Komisija se je s francoskimi organi srečala 26. januarja 2000, z delegacijo Medstrokovnega odbora za naravna sladka vina (Comité interprofessionnel des vins doux naturels, CIVDN) pa 31. marca 2000.

| (2) | Ker so se zadevni ukrepi izvajali brez predhodne odobritve Komisije, so bili vpisani na seznam neprijavljenih pomoči, in sicer pod številko NN 139/2002. |
| --- | --- |

(2)

Ker so se zadevni ukrepi izvajali brez predhodne odobritve Komisije, so bili vpisani na seznam neprijavljenih pomoči, in sicer pod številko NN 139/2002.

| (3) | Komisija je v dopisu z dne 21. januarja 2003 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi s to pomočjo sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v dopisu z dne 21. januarja 2003 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi s to pomočjo sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je druge države članice in zainteresirane tretje stranke pozvala k predložitvi pripomb o zadevnih pomočeh. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je druge države članice in zainteresirane tretje stranke pozvala k predložitvi pripomb o zadevnih pomočeh.

| (5) | Francoski organi so svoje pripombe poslali v dopisih z dne 16. in 18. junija 2003. Komisija je prejela pritožnikove pripombe, ki so bile francoskim organom poslane v dopisu z dne 6. avgusta 2004. Francoski organi so odgovorili v dopisu z dne 10. septembra 2004. |
| --- | --- |

(5)

Francoski organi so svoje pripombe poslali v dopisih z dne 16. in 18. junija 2003. Komisija je prejela pritožnikove pripombe, ki so bile francoskim organom poslane v dopisu z dne 6. avgusta 2004. Francoski organi so odgovorili v dopisu z dne 10. septembra 2004.

II.   OPIS

1.   NAČRT RIVESALTES

| (6) | Odbor CIVDN se je leta 1996 odločil za uvedbo ukrepa preusmeritve vinogradniških površin, katerega namen je bil s krčenjem in ponovno zasaditvijo kakovostnih sort vinske trte zamenjati del proizvodnje naravnih sladkih vin območja departmaja Pyrénées-Orientales, da bi odpravili strukturne težave pri tej proizvodnji, ki so se odražale v rednem sesuvanju trgov. Cilj pomoči je bil financirati kvalitativno izboljšanje trsnega izbora v tej regiji. Prenehala je najpozneje 1. avgusta 2000. |
| --- | --- |

(6)

Odbor CIVDN se je leta 1996 odločil za uvedbo ukrepa preusmeritve vinogradniških površin, katerega namen je bil s krčenjem in ponovno zasaditvijo kakovostnih sort vinske trte zamenjati del proizvodnje naravnih sladkih vin območja departmaja Pyrénées-Orientales, da bi odpravili strukturne težave pri tej proizvodnji, ki so se odražale v rednem sesuvanju trgov. Cilj pomoči je bil financirati kvalitativno izboljšanje trsnega izbora v tej regiji. Prenehala je najpozneje 1. avgusta 2000.

| (7) | Za uspešno izvedbo tega načrta preusmeritve (poznanega pod imenom „načrt Rivesaltes“) so imeli proizvajalci iz te regije dostop do dveh vrst pomoči:






  — | premije za praho na hektar, ki se je financirala z medpanožnim prispevkom, |
| --- | --- | --- |

(7)

Za uspešno izvedbo tega načrta preusmeritve (poznanega pod imenom „načrt Rivesaltes“) so imeli proizvajalci iz te regije dostop do dveh vrst pomoči:

—

premije za praho na hektar, ki se je financirala z medpanožnim prispevkom,

| — | pomoči na hektar, ki se je financirala iz državnega proračuna in proračuna lokalnih skupnosti, za delno pokritje stroškov same preusmeritve. |
| --- | --- |

—

pomoči na hektar, ki se je financirala iz državnega proračuna in proračuna lokalnih skupnosti, za delno pokritje stroškov same preusmeritve.

1.1   PREMIJA ZA PRAHO

| (8) | CIVDN z registriranimi označbami porekla (AOC) je s Sklepom 96-1 z dne 5. julija 1996 uvedel medpanožni prispevek za financiranje načrta preusmeritve „Rivesaltes“ in „Grand Roussillon“. |
| --- | --- |

(8)

CIVDN z registriranimi označbami porekla (AOC) je s Sklepom 96-1 z dne 5. julija 1996 uvedel medpanožni prispevek za financiranje načrta preusmeritve „Rivesaltes“ in „Grand Roussillon“.

| (9) | Prispevek, ki je znašal 50 francoskih frankov (FRF) (3) na hektoliter, proizveden na območju departmaja Pyrénées-Orientales, kjer se proizvajajo zadevna naravna sladka vina, je bil namenjen financiranju izplačila premije („premija za praho“) za vsako zemljišče, na katerem bi se, potem ko so se leta 1995 na njem pridelovala vina „Rivesaltes“ in „Grand Roussillon“, od letine 1996 do vključno z letino 2000 pridelovala namizna ali lokalna vina. Prihodek od pobiranja prispevka se je namenil v poseben sklad. |
| --- | --- |

(9)

Prispevek, ki je znašal 50 francoskih frankov (FRF) (3) na hektoliter, proizveden na območju departmaja Pyrénées-Orientales, kjer se proizvajajo zadevna naravna sladka vina, je bil namenjen financiranju izplačila premije („premija za praho“) za vsako zemljišče, na katerem bi se, potem ko so se leta 1995 na njem pridelovala vina „Rivesaltes“ in „Grand Roussillon“, od letine 1996 do vključno z letino 2000 pridelovala namizna ali lokalna vina. Prihodek od pobiranja prispevka se je namenil v poseben sklad.

| (10) | Premija za praho se je dejansko dodelila proizvajalcem, ki so se obvezali, da v petih letih ne bodo zahtevali priznanja registrirane označbe porekla (AOC) „Rivesaltes“ ali „Grand Roussillon“. Namen te premije je bil tudi nadomestiti izgubo prihodka, povezano z vplivom na ceno, ki je bil posledica dejstva, da se ti dve poimenovanji nista več uporabljali. Premija ni vključevala zaustavitve ali zmanjšanja proizvodnje, ampak je bila izključno odškodnina za uporabo proizvodnje brez registrirane označbe porekla. Njen cilj je bil torej hitro zmanjšati možnosti za prodajo vin pod registrirano označbo porekla. |
| --- | --- |

(10)

Premija za praho se je dejansko dodelila proizvajalcem, ki so se obvezali, da v petih letih ne bodo zahtevali priznanja registrirane označbe porekla (AOC) „Rivesaltes“ ali „Grand Roussillon“. Namen te premije je bil tudi nadomestiti izgubo prihodka, povezano z vplivom na ceno, ki je bil posledica dejstva, da se ti dve poimenovanji nista več uporabljali. Premija ni vključevala zaustavitve ali zmanjšanja proizvodnje, ampak je bila izključno odškodnina za uporabo proizvodnje brez registrirane označbe porekla. Njen cilj je bil torej hitro zmanjšati možnosti za prodajo vin pod registrirano označbo porekla.

| (11) | Premija za praho je znašala 5 000 FRF letno na hektar „v prahi“. Vsako zemljišče, za katero je bila dodeljena pomoč, od leta svoje preusmeritve dalje ni bilo več upravičeno do premije. |
| --- | --- |

(11)

Premija za praho je znašala 5 000 FRF letno na hektar „v prahi“. Vsako zemljišče, za katero je bila dodeljena pomoč, od leta svoje preusmeritve dalje ni bilo več upravičeno do premije.

| (12) | Komisija ni prejela podatkov o skupnem znesku pomoči, izplačanih v okviru tega ukrepa. Predloženi niso bili niti podatki o znesku prejemkov iz uvedenega medpanožnega prispevka niti podatki o številu hektarov, za katere je veljal ukrep. |
| --- | --- |

(12)

Komisija ni prejela podatkov o skupnem znesku pomoči, izplačanih v okviru tega ukrepa. Predloženi niso bili niti podatki o znesku prejemkov iz uvedenega medpanožnega prispevka niti podatki o številu hektarov, za katere je veljal ukrep.

1.2   POMOČ ZA PREUSMERITEV

| (13) | Po navedbah francoskih organov se je načrt za preusmeritev vinograda z registrirano označbo porekla Rivesaltes, sprejet leta 1996, nanašal na 3 250 hektarov: 1 250 hektarov za proizvodnjo vina „Muscat de Rivesaltes“; 1 000 hektarov za proizvodnjo vin „Côtes du Roussillon“ in „Côtes du Roussillon Villages“ (sorte Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne in Vermentino) ter 1 000 hektarov za proizvodnjo lokalnih sortnih vin (sorte Chardonnay, Cabernet, Merlot ...). |
| --- | --- |

(13)

Po navedbah francoskih organov se je načrt za preusmeritev vinograda z registrirano označbo porekla Rivesaltes, sprejet leta 1996, nanašal na 3 250 hektarov: 1 250 hektarov za proizvodnjo vina „Muscat de Rivesaltes“; 1 000 hektarov za proizvodnjo vin „Côtes du Roussillon“ in „Côtes du Roussillon Villages“ (sorte Syrah, Mourvèdre, Roussanne, Marsanne in Vermentino) ter 1 000 hektarov za proizvodnjo lokalnih sortnih vin (sorte Chardonnay, Cabernet, Merlot ...).

| (14) | Francoski organi so bili v podporo temu načrtu pripravljeni nameniti finančno pomoč v višini 111 milijonov FRF, porazdeljenih takole: 85 milijonov FRF prek nacionalnega medpanožnega urada za vina (Office national interprofessionnel des vins) in 26 milijonov FRF prek lokalnih skupnosti (Languedoc-Roussillon in generalni svet departmaja Pyrénées-Orientales). |
| --- | --- |

(14)

Francoski organi so bili v podporo temu načrtu pripravljeni nameniti finančno pomoč v višini 111 milijonov FRF, porazdeljenih takole: 85 milijonov FRF prek nacionalnega medpanožnega urada za vina (Office national interprofessionnel des vins) in 26 milijonov FRF prek lokalnih skupnosti (Languedoc-Roussillon in generalni svet departmaja Pyrénées-Orientales).

| (15) | V okviru te podpore je bila predvidena pomoč v višini 25 000 FRF/ha za preusmeritev v registrirano označbo porekla „Muscat de Rivesaltes“ in pomoč v višini 40 000 FRF/ha za preusmeritev v registrirano označbo porekla „Côtes du Roussillon Villages“ ter v lokalna vina. |
| --- | --- |

(15)

V okviru te podpore je bila predvidena pomoč v višini 25 000 FRF/ha za preusmeritev v registrirano označbo porekla „Muscat de Rivesaltes“ in pomoč v višini 40 000 FRF/ha za preusmeritev v registrirano označbo porekla „Côtes du Roussillon Villages“ ter v lokalna vina.

| (16) | Po navedbah francoskih organov je bilo mogoče dejanske stroške preusmeritve v regiji oceniti na 110 000 FRF/ha. Francoski organi so potrdili, da so bili načrti preusmeritve v veliki meri uresničeni (2 350 ha od predvidenih 3 250 ha). |
| --- | --- |

(16)

Po navedbah francoskih organov je bilo mogoče dejanske stroške preusmeritve v regiji oceniti na 110 000 FRF/ha. Francoski organi so potrdili, da so bili načrti preusmeritve v veliki meri uresničeni (2 350 ha od predvidenih 3 250 ha).

| (17) | Skupni strošek izvedene preusmeritve je po navedbah francoskih organov znašal 258,5 milijona FRF (39,4 milijona EUR). Javni organi so prispevali 75,25 milijona FRF (11,01 milijona EUR) od prvotno predvidenih 111 milijonov FRF (16,9 milijona EUR). Po podatkih, ki so jih predložili francoski organi, naj bi v okviru celotnega financiranja javni organi prispevali 29,11 % za pokritje stroškov dejansko izvedene preusmeritve. |
| --- | --- |

(17)

Skupni strošek izvedene preusmeritve je po navedbah francoskih organov znašal 258,5 milijona FRF (39,4 milijona EUR). Javni organi so prispevali 75,25 milijona FRF (11,01 milijona EUR) od prvotno predvidenih 111 milijonov FRF (16,9 milijona EUR). Po podatkih, ki so jih predložili francoski organi, naj bi v okviru celotnega financiranja javni organi prispevali 29,11 % za pokritje stroškov dejansko izvedene preusmeritve.

| (18) | Francoski organi so opozorili, da Statističnemu uradu Evropskih skupnosti v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 z dne 16. marca 1987 o skupni ureditvi trga za vino (4) vsako leto pošljejo seznam vinorodnih površin, razvrščenih po departmajih in vrsti pridelanega grozdja (vinsko grozdje za proizvodnjo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih, vinske trte za namizno grozdje), ter seznam izkrčitev in ponovnih zasaditev vinogradov, predložen na podlagi enake metode razvrstitve po departmajih in vrsti pridelanega grozdja. Francoski organi so priložili kopijo tabel, poslanih za vinsko leto 1997/1998. |
| --- | --- |

(18)

Francoski organi so opozorili, da Statističnemu uradu Evropskih skupnosti v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 z dne 16. marca 1987 o skupni ureditvi trga za vino (4) vsako leto pošljejo seznam vinorodnih površin, razvrščenih po departmajih in vrsti pridelanega grozdja (vinsko grozdje za proizvodnjo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih, vinske trte za namizno grozdje), ter seznam izkrčitev in ponovnih zasaditev vinogradov, predložen na podlagi enake metode razvrstitve po departmajih in vrsti pridelanega grozdja. Francoski organi so priložili kopijo tabel, poslanih za vinsko leto 1997/1998.

2.   MEDPANOŽNI PRISPEVKI ZA OGLAŠEVANJE IN PROMOCIJO TER DELOVANJE NEKATERIH REGISTRIRANIH OZNAČB POREKLA

| (19) | CIVDN je s Sklepom 97-3 z dne 29. decembra 1997 od 1. januarja 1998 dalje uvedel medpanožni prispevek za financiranje oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za naslednje registrirane označbe porekla: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ in „Banyuls“. |
| --- | --- |

(19)

CIVDN je s Sklepom 97-3 z dne 29. decembra 1997 od 1. januarja 1998 dalje uvedel medpanožni prispevek za financiranje oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za naslednje registrirane označbe porekla: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ in „Banyuls“.

| (20) | Določeni so bili naslednji zneski brez davka na hektoliter: „Banyuls“ in „Banyuls Grand Cru“, 25 FRF/hl; „Grand Roussillon“, 30 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“, 50 FRF/hl; „Rivesaltes“, 30 FRF/hl. |
| --- | --- |

(20)

Določeni so bili naslednji zneski brez davka na hektoliter: „Banyuls“ in „Banyuls Grand Cru“, 25 FRF/hl; „Grand Roussillon“, 30 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“, 50 FRF/hl; „Rivesaltes“, 30 FRF/hl.

| (21) | Ti prispevki so bili namenjeni za: „Rivesaltes“, 25 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Grand Roussillon“, 45 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Banyuls“, 20 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje. |
| --- | --- |

(21)

Ti prispevki so bili namenjeni za: „Rivesaltes“, 25 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Grand Roussillon“, 45 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Banyuls“, 20 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje.

| (22) | CIVDN je s Sklepom 98-1 z dne 10. julija 1998 od 1. septembra 1998 dalje uvedel medpanožni prispevek za financiranje oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za naslednje registrirane označbe porekla: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ in „Maury“. |
| --- | --- |

(22)

CIVDN je s Sklepom 98-1 z dne 10. julija 1998 od 1. septembra 1998 dalje uvedel medpanožni prispevek za financiranje oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za naslednje registrirane označbe porekla: „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ in „Maury“.

| (23) | Določeni so bili naslednji zneski prispevka brez davka na hektoliter: „Grand Roussillon“, 25 FRF/hl; „Maury“, 5 FRF/hl; „Rivesaltes“, 35 FRF/hl. |
| --- | --- |

(23)

Določeni so bili naslednji zneski prispevka brez davka na hektoliter: „Grand Roussillon“, 25 FRF/hl; „Maury“, 5 FRF/hl; „Rivesaltes“, 35 FRF/hl.

| (24) | Ti prispevki so bili namenjeni za: „Rivesaltes“, 30 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Grand Roussillon“, 20 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Maury“, 5 FRF/hl za delovanje. |
| --- | --- |

(24)

Ti prispevki so bili namenjeni za: „Rivesaltes“, 30 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Grand Roussillon“, 20 FRF/hl za oglaševanje in promocijo ter 5 FRF/hl za delovanje; „Maury“, 5 FRF/hl za delovanje.

| (25) | Oba predhodna prispevka sta bila odpravljena s Sklepom 99-1 z dne 17. decembra 1999, s katerim je CIVDN uvedel medpanožni prispevek za financiranje oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za naslednje registrirane označbe porekla: „Banyuls“, „Banyuls Grand Cru“, „Muscat de Rivesaltes“, „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ in „Maury“. |
| --- | --- |

(25)

Oba predhodna prispevka sta bila odpravljena s Sklepom 99-1 z dne 17. decembra 1999, s katerim je CIVDN uvedel medpanožni prispevek za financiranje oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za naslednje registrirane označbe porekla: „Banyuls“, „Banyuls Grand Cru“, „Muscat de Rivesaltes“, „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“ in „Maury“.

| (26) | Določeni so bili naslednji zneski brez davka na hektoliter: „Grand Roussillon“, 25 FRF/hl; „Rivesaltes“, 35 FRF/hl; „Banyuls“ in „Banyuls Grand Cru“, 25 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“, 55 FRF/hl; „Maury“, 0 FRF/hl. |
| --- | --- |

(26)

Določeni so bili naslednji zneski brez davka na hektoliter: „Grand Roussillon“, 25 FRF/hl; „Rivesaltes“, 35 FRF/hl; „Banyuls“ in „Banyuls Grand Cru“, 25 FRF/hl; „Muscat de Rivesaltes“, 55 FRF/hl; „Maury“, 0 FRF/hl.

| (27) | Ti prispevki so se namenili za: „Rivesaltes“, 30 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje; „Grand Roussillon“, 20 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje; „Muscat de Rivesaltes“, 50 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje; „Banyuls“ in „Banyuls Grand Cru“, 20 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje. |
| --- | --- |

(27)

Ti prispevki so se namenili za: „Rivesaltes“, 30 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje; „Grand Roussillon“, 20 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje; „Muscat de Rivesaltes“, 50 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje; „Banyuls“ in „Banyuls Grand Cru“, 20 FRF/hl za promocijo in oglaševanje ter 5 FRF/hl za delovanje.

| (28) | Ta prispevek se je z manjšimi odstopanji podaljšal s Sklepom 00-1. Komisija ob sprožitvi postopka preiskave ni imela na voljo podatkov o trajanju te sheme ali njenem morebitnem podaljšanju. |
| --- | --- |

(28)

Ta prispevek se je z manjšimi odstopanji podaljšal s Sklepom 00-1. Komisija ob sprožitvi postopka preiskave ni imela na voljo podatkov o trajanju te sheme ali njenem morebitnem podaljšanju.

3.   TRDITVE, KI JIH JE KOMISIJA NAVEDLA V OKVIRU SPROŽITVE POSTOPKA PREISKAVE

| (29) | Komisija je najprej v zvezi z naravo prispevkov v obravnavanem primeru navedla, da jih je odobrila neposredno francoska vlada, in sicer v skladu s postopkom, določenim v Zakonu št. 200 z dne 2. aprila 1943 o ustanovitvi medstrokovnega odbora za naravna sladka vina in desertna vina z registriranimi označbami. Odobritev vlade je tako predhodni pogoj za sprejetje takih prispevkov. Zakon št. 200 zlasti določa, da prispevki postanejo obvezni za vse akterje iz zadevnih poklicev, čim prejmejo potrditev vlade ali kot v obravnavanem primeru njenega komisarja. Iz navedenega izhaja, da je za polni učinek tovrstnih prispevkov nujno potreben akt javnega organa. Zato je Komisija v fazi postopka preiskave menila, da gre v obravnavanem primeru za davkom podobne dajatve, torej za javna sredstva. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je najprej v zvezi z naravo prispevkov v obravnavanem primeru navedla, da jih je odobrila neposredno francoska vlada, in sicer v skladu s postopkom, določenim v Zakonu št. 200 z dne 2. aprila 1943 o ustanovitvi medstrokovnega odbora za naravna sladka vina in desertna vina z registriranimi označbami. Odobritev vlade je tako predhodni pogoj za sprejetje takih prispevkov. Zakon št. 200 zlasti določa, da prispevki postanejo obvezni za vse akterje iz zadevnih poklicev, čim prejmejo potrditev vlade ali kot v obravnavanem primeru njenega komisarja. Iz navedenega izhaja, da je za polni učinek tovrstnih prispevkov nujno potreben akt javnega organa. Zato je Komisija v fazi postopka preiskave menila, da gre v obravnavanem primeru za davkom podobne dajatve, torej za javna sredstva.

| (30) | Kar zadeva „premijo za praho“, določeno v francoskem instrumentu pomoči, takih premij ni določala skupna ureditev trga niti konkretneje Uredba Sveta (EGS) št. 456/80 z dne 18. februarja 1980 o dodelitvi premij za začasno in dokončno opustitev vinogradništva na nekaterih vinorodnih površinah ter premij za odpoved ponovni zasaditvi (5). Ta uredba je določala izključno premijo za začasno ali dokončno opustitev proizvodnje, izplačljivo, kadar se je pridelovalec odločil prispevati k zmanjšanju obsega vinogradniških površin v Skupnosti, in sicer zlasti s krčenjem vinogradov. Ker ni prišlo do nikakršnega zmanjšanja obsega in ker se s premijo ni financiral noben ukrep opustitve, se je v fazi sprožitve postopka preiskave štelo, da ukrep ne spada na področje uporabe nekdanje skupne ureditve trga za vino, določene v Uredbi (EGS) št. 822/87. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva „premijo za praho“, določeno v francoskem instrumentu pomoči, takih premij ni določala skupna ureditev trga niti konkretneje Uredba Sveta (EGS) št. 456/80 z dne 18. februarja 1980 o dodelitvi premij za začasno in dokončno opustitev vinogradništva na nekaterih vinorodnih površinah ter premij za odpoved ponovni zasaditvi (5). Ta uredba je določala izključno premijo za začasno ali dokončno opustitev proizvodnje, izplačljivo, kadar se je pridelovalec odločil prispevati k zmanjšanju obsega vinogradniških površin v Skupnosti, in sicer zlasti s krčenjem vinogradov. Ker ni prišlo do nikakršnega zmanjšanja obsega in ker se s premijo ni financiral noben ukrep opustitve, se je v fazi sprožitve postopka preiskave štelo, da ukrep ne spada na področje uporabe nekdanje skupne ureditve trga za vino, določene v Uredbi (EGS) št. 822/87.

| (31) | Cilj pomoči naj bi bil finančno podpreti proizvajalce, ki naj bi se kot podjetniki svobodno odločali za povsem poslovni ukrep, katerega stroški se zdijo kot izdatki, povezani z izvajanjem gospodarske dejavnosti. V skladu z ustaljeno prakso Komisije in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (6) pomoči za tekoče poslovanje spadajo med pomoči, katerih namen je, da se podjetje razbremeni stroškov, ki bi jih običajno moralo nositi v okviru tekočega poslovanja ali običajnih dejavnosti. Ta ugotovitev je povzeta v točki 3.5 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (7) (v nadaljnjem besedilu „kmetijske smernice“), v skladu s katero je lahko taka pomoč že zaradi svoje narave v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga. |
| --- | --- |

(31)

Cilj pomoči naj bi bil finančno podpreti proizvajalce, ki naj bi se kot podjetniki svobodno odločali za povsem poslovni ukrep, katerega stroški se zdijo kot izdatki, povezani z izvajanjem gospodarske dejavnosti. V skladu z ustaljeno prakso Komisije in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (6) pomoči za tekoče poslovanje spadajo med pomoči, katerih namen je, da se podjetje razbremeni stroškov, ki bi jih običajno moralo nositi v okviru tekočega poslovanja ali običajnih dejavnosti. Ta ugotovitev je povzeta v točki 3.5 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (7) (v nadaljnjem besedilu „kmetijske smernice“), v skladu s katero je lahko taka pomoč že zaradi svoje narave v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga.

| (32) | Komisija je v zvezi s tem ugotovila, da se je pomoč dodelila letno na hektar in je torej tesno povezana s količino proizvedenega vina. Komisija je opozorila, da v nobenem primeru ne more odobriti pomoči, ki bi bila nezdružljiva z določbami o skupni ureditvi trga ali bi ovirala dobro delovanje zadevne skupne ureditve trga. V fazi sprožitve postopka preiskave je menila, da „premija za praho“ pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ki bi bila lahko v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga za vino ter bi bila zato lahko nezdružljiva z veljavnimi tržnimi predpisi in pravili o konkurenci. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je v zvezi s tem ugotovila, da se je pomoč dodelila letno na hektar in je torej tesno povezana s količino proizvedenega vina. Komisija je opozorila, da v nobenem primeru ne more odobriti pomoči, ki bi bila nezdružljiva z določbami o skupni ureditvi trga ali bi ovirala dobro delovanje zadevne skupne ureditve trga. V fazi sprožitve postopka preiskave je menila, da „premija za praho“ pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ki bi bila lahko v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga za vino ter bi bila zato lahko nezdružljiva z veljavnimi tržnimi predpisi in pravili o konkurenci.

| (33) | Člen 14 Uredbe (EGS) št. 822/87 je v zvezi s stroški preusmeritve določal, da bo po 1. septembru 1988 prepovedana vsaka državna pomoč za zasaditev vinogradov, razen pomoči, ki ustreza merilom, na podlagi katerih bo zlasti mogoče doseči cilj zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje. Zato naj bi bile dovoljene samo izboljševalne sorte vinske trte, ki na zadevnem območju nimajo visoke produktivnosti. |
| --- | --- |

(33)

Člen 14 Uredbe (EGS) št. 822/87 je v zvezi s stroški preusmeritve določal, da bo po 1. septembru 1988 prepovedana vsaka državna pomoč za zasaditev vinogradov, razen pomoči, ki ustreza merilom, na podlagi katerih bo zlasti mogoče doseči cilj zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje. Zato naj bi bile dovoljene samo izboljševalne sorte vinske trte, ki na zadevnem območju nimajo visoke produktivnosti.

| (34) | Uredba Komisije (EGS) št. 2741/89 z dne 11. septembra 1989 o merilih, ki jih je treba uporabiti v okviru člena 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87, kar zadeva državno pomoč za zasaditev vinogradniških površin (8), določa merila, na podlagi katerih se preučijo načrti državnih pomoči za zasaditev vinogradniških površin, ki so dopustni na podlagi členov 87, 88 in 89 Pogodbe. Člen 2 Uredbe (EGS) št. 2741/89 določa, da je treba v načrtih državnih pomoči zadovoljivo dokazati upoštevanje cilja zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje. |
| --- | --- |

(34)

Uredba Komisije (EGS) št. 2741/89 z dne 11. septembra 1989 o merilih, ki jih je treba uporabiti v okviru člena 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87, kar zadeva državno pomoč za zasaditev vinogradniških površin (8), določa merila, na podlagi katerih se preučijo načrti državnih pomoči za zasaditev vinogradniških površin, ki so dopustni na podlagi členov 87, 88 in 89 Pogodbe. Člen 2 Uredbe (EGS) št. 2741/89 določa, da je treba v načrtih državnih pomoči zadovoljivo dokazati upoštevanje cilja zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje.

| (35) | Člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 je določal, da znesek pomoči, dodeljene na hektar zasajenega vinograda, ne sme preseči 30 % dejanskih stroškov krčenja in zasaditve. Kot navajajo francoski organi, iz dejstva, da naj bi skupni strošek izvedene preusmeritve znašal 258 500 000 FRF in da naj bi javni organi prispevali 75 250 000 FRF, sklepajo, da naj bi javni organi v okviru celotnega financiranja prispevali 29,11 % za stroške dejansko izvedene preusmeritve. Vendar je člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 določal, da je pomemben element za izračun stroškov preusmeritve dejansko dodeljena pomoč na hektar zasajenega vinograda. V fazi postopka preiskave se je zdelo, da tako pojmovanje izključuje skupne izračune na ravni izvajanja preusmeritve kot celote in zato tudi izračune, ki temeljijo na povprečni vrednosti skupnih stroškov na hektar. Poleg tega so francoski organi to povprečje izračunali glede na ločene ukrepe preusmeritve. |
| --- | --- |

(35)

Člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 je določal, da znesek pomoči, dodeljene na hektar zasajenega vinograda, ne sme preseči 30 % dejanskih stroškov krčenja in zasaditve. Kot navajajo francoski organi, iz dejstva, da naj bi skupni strošek izvedene preusmeritve znašal 258 500 000 FRF in da naj bi javni organi prispevali 75 250 000 FRF, sklepajo, da naj bi javni organi v okviru celotnega financiranja prispevali 29,11 % za stroške dejansko izvedene preusmeritve. Vendar je člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 določal, da je pomemben element za izračun stroškov preusmeritve dejansko dodeljena pomoč na hektar zasajenega vinograda. V fazi postopka preiskave se je zdelo, da tako pojmovanje izključuje skupne izračune na ravni izvajanja preusmeritve kot celote in zato tudi izračune, ki temeljijo na povprečni vrednosti skupnih stroškov na hektar. Poleg tega so francoski organi to povprečje izračunali glede na ločene ukrepe preusmeritve.

| (36) | Komisija je v fazi postopka preiskave menila, da bi bilo treba ob upoštevanju stroškov na hektar, ki so jih navedli francoski organi (110 000 FRF/ha), dodeljeno pomoč v obravnavanem primeru omejiti na 33 000 FRF/ha in 30 % dejanskih stroškov proizvajalcev na individualni ravni. Iz navedenega izhaja, da bi lahko vsaka prekoračitev te zgornje meje ali vsaka prekoračitev 30 % dejanskih stroškov na individualni ravni pomenila pomoč, ki je nezdružljiva z veljavnimi pravili. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v fazi postopka preiskave menila, da bi bilo treba ob upoštevanju stroškov na hektar, ki so jih navedli francoski organi (110 000 FRF/ha), dodeljeno pomoč v obravnavanem primeru omejiti na 33 000 FRF/ha in 30 % dejanskih stroškov proizvajalcev na individualni ravni. Iz navedenega izhaja, da bi lahko vsaka prekoračitev te zgornje meje ali vsaka prekoračitev 30 % dejanskih stroškov na individualni ravni pomenila pomoč, ki je nezdružljiva z veljavnimi pravili.

| (37) | Komisija je v skladu s pooblastili, ki jih ima na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (9), od francoskih organov zahtevala, naj ji pošljejo vse potrebne informacije v zvezi z obema izvedenima preusmeritvama. Te so morale zlasti obsegati: podatke o številu vinogradnikov, ki so prejeli državno pomoč za zasaditev vinogradniških površin; zadevno površino, razčlenjeno po tipu tal; delež te površine, na kateri je bilo pred zasaditvijo izvedeno krčenje; delež te površine, priznan kot primeren za pridelavo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih; namembnost zasajenih površin (vinsko grozdje, namizno grozdje, grozdje za sušenje, trsnica ali matični nasad itd.); uporabljene sorte; dokazilo o predhodnem dovoljenju francoskih organov za uporabo navedenih sort; razvoj pridelovalne zmogljivosti; vse primerne informacije v zvezi z višino pomoči. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v skladu s pooblastili, ki jih ima na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (9), od francoskih organov zahtevala, naj ji pošljejo vse potrebne informacije v zvezi z obema izvedenima preusmeritvama. Te so morale zlasti obsegati: podatke o številu vinogradnikov, ki so prejeli državno pomoč za zasaditev vinogradniških površin; zadevno površino, razčlenjeno po tipu tal; delež te površine, na kateri je bilo pred zasaditvijo izvedeno krčenje; delež te površine, priznan kot primeren za pridelavo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih; namembnost zasajenih površin (vinsko grozdje, namizno grozdje, grozdje za sušenje, trsnica ali matični nasad itd.); uporabljene sorte; dokazilo o predhodnem dovoljenju francoskih organov za uporabo navedenih sort; razvoj pridelovalne zmogljivosti; vse primerne informacije v zvezi z višino pomoči.

| (38) | V zvezi s pomočmi za promocijo in oglaševanje, uvedenimi za nekatere registrirane označbe porekla, so francoski organi opozorili, da je bila ureditev v zvezi z davku podobno dajatvijo, namenjeno financiranju odbora CIVDN, redno priglašena ter jo je Komisija že preučila in odobrila. Komisija je namreč nazadnje v okviru državne pomoči št. N 184/97 (10) („Pomoči in davku podobna dajatev v korist odbora CIVDN“) in za obdobje do konca leta 2002 odobrila državno pomoč, financirano z davku podobno dajatvijo, ki je bila med drugim namenjena pokritju oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja v korist CIVDN. Vendar iz prejetih informacij izhaja, da v obravnavanem primeru CIVDN prispevek pobira poleg davku podobne dajatve, namenjene komunikacijskim in promocijskim ukrepom, ki jo je Komisija že odobrila. Zato je Komisija v fazi postopka preiskave menila, da predhodna odobritev ne pomeni tihe odobritve vseh sprememb ali drugih ukrepov, dodanih predhodno odobreni pomoči. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi s pomočmi za promocijo in oglaševanje, uvedenimi za nekatere registrirane označbe porekla, so francoski organi opozorili, da je bila ureditev v zvezi z davku podobno dajatvijo, namenjeno financiranju odbora CIVDN, redno priglašena ter jo je Komisija že preučila in odobrila. Komisija je namreč nazadnje v okviru državne pomoči št. N 184/97 (10) („Pomoči in davku podobna dajatev v korist odbora CIVDN“) in za obdobje do konca leta 2002 odobrila državno pomoč, financirano z davku podobno dajatvijo, ki je bila med drugim namenjena pokritju oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja v korist CIVDN. Vendar iz prejetih informacij izhaja, da v obravnavanem primeru CIVDN prispevek pobira poleg davku podobne dajatve, namenjene komunikacijskim in promocijskim ukrepom, ki jo je Komisija že odobrila. Zato je Komisija v fazi postopka preiskave menila, da predhodna odobritev ne pomeni tihe odobritve vseh sprememb ali drugih ukrepov, dodanih predhodno odobreni pomoči.

| (39) | Komisija je od francoskih organov zahtevala, naj ji pošljejo potrebne informacije o teh instrumentih pomoči, vključno z instrumenti, ki niso bili navedeni in priglašeni, a so trenutno lahko v veljavi, da bi na njihovi podlagi lahko preučila njihovo združljivost zlasti z negativnimi in pozitivnimi merili, ki se uporabljajo pri promociji in oglaševanju, ter najvišjim zneskom pomoči, ki se lahko odobri. Na podlagi teh informacij naj bi bilo mogoče tudi izmeriti posledice morebitnega kopičenja pomoči iz predhodno odobrene sheme in nepriglašenih shem, ki so predmet te odločbe. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je od francoskih organov zahtevala, naj ji pošljejo potrebne informacije o teh instrumentih pomoči, vključno z instrumenti, ki niso bili navedeni in priglašeni, a so trenutno lahko v veljavi, da bi na njihovi podlagi lahko preučila njihovo združljivost zlasti z negativnimi in pozitivnimi merili, ki se uporabljajo pri promociji in oglaševanju, ter najvišjim zneskom pomoči, ki se lahko odobri. Na podlagi teh informacij naj bi bilo mogoče tudi izmeriti posledice morebitnega kopičenja pomoči iz predhodno odobrene sheme in nepriglašenih shem, ki so predmet te odločbe.

| (40) | Komisija je tudi ugotovila, da so bili mehanizmi davkom podobnih dajatev iz obravnavanega primera zelo podobni mehanizmom dajatve, ki jo je Komisija že odobrila. Poleg tega je iz besedil o uvedbi dajatev iz obravnavanega primera razvidno, da veljajo izključno za proizvodnjo vina v točno določeni regiji. Torej je bilo v fazi postopka preiskave mogoče sklepati, da davkom podobne dajatve, na katere se nanaša obravnavani primer, niso veljale ali obveljale za noben uvožen proizvod. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je tudi ugotovila, da so bili mehanizmi davkom podobnih dajatev iz obravnavanega primera zelo podobni mehanizmom dajatve, ki jo je Komisija že odobrila. Poleg tega je iz besedil o uvedbi dajatev iz obravnavanega primera razvidno, da veljajo izključno za proizvodnjo vina v točno določeni regiji. Torej je bilo v fazi postopka preiskave mogoče sklepati, da davkom podobne dajatve, na katere se nanaša obravnavani primer, niso veljale ali obveljale za noben uvožen proizvod.

III.   PRIPOMBE TRETJIH STRANK

| (41) | Pritožnik je predložil spodnje pripombe, pri čemer je zaprosil za zaupno obravnavo svoje identitete. Komisija po preučitvi navedenih razlogov meni, da je primerno, da se njegova želja upošteva. |
| --- | --- |

(41)

Pritožnik je predložil spodnje pripombe, pri čemer je zaprosil za zaupno obravnavo svoje identitete. Komisija po preučitvi navedenih razlogov meni, da je primerno, da se njegova želja upošteva.

| (42) | Po pritožnikovih navedbah naj bi bili premija za praho in pomoč za preusmeritev le dva sestavna dela enotne sheme pomoči, katere namen je zmanjšati samo dajanje točno določene proizvodnje na trg. Pomoči, dodeljene v okviru prahe zemljišč, in pomoči, dodeljene v okviru preusmeritve, bi bilo treba združiti, da bi lahko presodili njihovo skladnost z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(42)

Po pritožnikovih navedbah naj bi bili premija za praho in pomoč za preusmeritev le dva sestavna dela enotne sheme pomoči, katere namen je zmanjšati samo dajanje točno določene proizvodnje na trg. Pomoči, dodeljene v okviru prahe zemljišč, in pomoči, dodeljene v okviru preusmeritve, bi bilo treba združiti, da bi lahko presodili njihovo skladnost z zakonodajo Skupnosti.

| (43) | Pritožnik meni, da se ni upoštevalo samostojno finančno upravljanje Načrta Rivesaltes, določeno v Sklepu CIVDN 96-1 z dne 5. julija 1996, ker naj bi se premija za praho financirala s sredstvi, ki niso izhajala izključno iz prihodkov od medpanožnega prispevka, uvedenega leta 1996. Tako naj bi se „premija za praho“ v več kot 11 milijonih FRF financirala z lastnimi sredstvi odbora CIVDN. Poleg tega naj bi se del sredstev, pridobljenih s prispevkom za promocijo in oglaševanje, porabil za financiranje načrta, zlasti premije za praho. |
| --- | --- |

(43)

Pritožnik meni, da se ni upoštevalo samostojno finančno upravljanje Načrta Rivesaltes, določeno v Sklepu CIVDN 96-1 z dne 5. julija 1996, ker naj bi se premija za praho financirala s sredstvi, ki niso izhajala izključno iz prihodkov od medpanožnega prispevka, uvedenega leta 1996. Tako naj bi se „premija za praho“ v več kot 11 milijonih FRF financirala z lastnimi sredstvi odbora CIVDN. Poleg tega naj bi se del sredstev, pridobljenih s prispevkom za promocijo in oglaševanje, porabil za financiranje načrta, zlasti premije za praho.

| (44) | Po pritožnikovih navedbah naj bi generalni svet departmaja Pyrénées-Orientales na začetku poslovnega leta 2000 plačal CIVDN 2 milijona FRF, namenjenih financiranju premije za praho. Poleg tega naj bi se navedeni generalni svet v svoji reviji „L’accent Catalan“ iz marca 2003 pohvalil, da je vinogradnikom poleg pomoči, izplačanih v okviru premije za praho in preusmeritev, neposredno izplačal pomoč na hektar v znesku 761 EUR in nato v znesku 1 293 EUR v okviru načrta Rivesaltes. Ta pomoč naj ne bi bila priglašena Komisiji. |
| --- | --- |

(44)

Po pritožnikovih navedbah naj bi generalni svet departmaja Pyrénées-Orientales na začetku poslovnega leta 2000 plačal CIVDN 2 milijona FRF, namenjenih financiranju premije za praho. Poleg tega naj bi se navedeni generalni svet v svoji reviji „L’accent Catalan“ iz marca 2003 pohvalil, da je vinogradnikom poleg pomoči, izplačanih v okviru premije za praho in preusmeritev, neposredno izplačal pomoč na hektar v znesku 761 EUR in nato v znesku 1 293 EUR v okviru načrta Rivesaltes. Ta pomoč naj ne bi bila priglašena Komisiji.

| (45) | Glede pomoči za promocijo in oglaševanje pritožnik meni, da naj bi se prihodek od s tem povezanih davkom podobnih dajatev v korist CIVDN porabil za financiranje promocijskih kampanj za njihove proizvode, torej za proizvode nekaterih podjetij, in ne za financiranje promocijskih kampanj za različne kategorije registriranih označb porekla na splošno. Tako naj bi še danes ravnal medstrokovni odbor za vina iz Roussillona (CIVR), subjekt, ki je zamenjal CIVDN v likvidaciji. Te pomoči naj bi bile v nasprotju z določbami Skupnosti, ker nimajo cilja splošnega interesa. |
| --- | --- |

(45)

Glede pomoči za promocijo in oglaševanje pritožnik meni, da naj bi se prihodek od s tem povezanih davkom podobnih dajatev v korist CIVDN porabil za financiranje promocijskih kampanj za njihove proizvode, torej za proizvode nekaterih podjetij, in ne za financiranje promocijskih kampanj za različne kategorije registriranih označb porekla na splošno. Tako naj bi še danes ravnal medstrokovni odbor za vina iz Roussillona (CIVR), subjekt, ki je zamenjal CIVDN v likvidaciji. Te pomoči naj bi bile v nasprotju z določbami Skupnosti, ker nimajo cilja splošnega interesa.

| (46) | Po pritožnikovih navedbah naj bi CIVDN v letih 2001 in 2002 od veletrgovcev še naprej zahteval plačilo davkom podobnih dajatev, medtem ko je organizacija, ki jo je nasledila, CIVR, začela zaračunavati tudi prispevke, kar naj bi bilo nezakonito z vidika nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(46)

Po pritožnikovih navedbah naj bi CIVDN v letih 2001 in 2002 od veletrgovcev še naprej zahteval plačilo davkom podobnih dajatev, medtem ko je organizacija, ki jo je nasledila, CIVR, začela zaračunavati tudi prispevke, kar naj bi bilo nezakonito z vidika nacionalnega prava.

IV.   PRIPOMBE FRANCIJE

| (47) | Francoski organi so v dopisu z dne 16. junija 2003 predložili svoje pripombe glede odločitve Komisije, da v zvezi s priglašeno pomočjo sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(47)

Francoski organi so v dopisu z dne 16. junija 2003 predložili svoje pripombe glede odločitve Komisije, da v zvezi s priglašeno pomočjo sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe.

| (48) | Uvodoma so francoski organi potrdili, da se zadevni instrumenti niso uporabljali po prvotno določenem obdobju, in sicer pet let po vinskem letu 1996/1997. V vsakem primeru je bila Komisija v dopisih z dne 14. decembra 2000 in 6. decembra 2001 obveščena o prenehanju delovanja CIVDN. CIVR, ki je zamenjal CIVDN, ni izvajal nobenega tovrstnega ukrepa. |
| --- | --- |

(48)

Uvodoma so francoski organi potrdili, da se zadevni instrumenti niso uporabljali po prvotno določenem obdobju, in sicer pet let po vinskem letu 1996/1997. V vsakem primeru je bila Komisija v dopisih z dne 14. decembra 2000 in 6. decembra 2001 obveščena o prenehanju delovanja CIVDN. CIVR, ki je zamenjal CIVDN, ni izvajal nobenega tovrstnega ukrepa.

1.   NAČRT RIVESALTES

1.1   PREMIJA ZA PRAHO

| (49) | Francoski organi pojasnjujejo, da cilj ukrepa ni bil zmanjšati obsega vinogradniških površin, ker so se upravičenci obvezali, da bodo pridelavo z zemljišč v prahi tržili kot namizno ali lokalno vino in ne pod registrirano označbo porekla. Vendar te premije ni mogoče primerjati, kot to počne Komisija, s preprosto pomočjo za tekoče poslovanje, ki bi pomenila neupravičeno razbremenitev denarnih bremen. |
| --- | --- |

(49)

Francoski organi pojasnjujejo, da cilj ukrepa ni bil zmanjšati obsega vinogradniških površin, ker so se upravičenci obvezali, da bodo pridelavo z zemljišč v prahi tržili kot namizno ali lokalno vino in ne pod registrirano označbo porekla. Vendar te premije ni mogoče primerjati, kot to počne Komisija, s preprosto pomočjo za tekoče poslovanje, ki bi pomenila neupravičeno razbremenitev denarnih bremen.

| (50) | Cilj premije je bil namreč upravičencem zagotoviti odškodnino za njihovo obvezo, da pridelave z zemljišč v prahi ne bodo tržili pod registrirano označbo porekla. Za upravičence torej ni pomenila dodatnega vira dohodka, ampak preprosto odškodnino za izgubo dobička. |
| --- | --- |

(50)

Cilj premije je bil namreč upravičencem zagotoviti odškodnino za njihovo obvezo, da pridelave z zemljišč v prahi ne bodo tržili pod registrirano označbo porekla. Za upravičence torej ni pomenila dodatnega vira dohodka, ampak preprosto odškodnino za izgubo dobička.

| (51) | Tako naj bi bilo med izvajanjem ukrepa na hektarju vinograda z registrirano označbo porekla Rivesaltes na podlagi največjega dovoljenega pridelka 40 hl mogoče proizvesti 25 hl naravnega sladkega vina po 1 140 FRF/hl in 15 hl namiznega ali lokalnega vina po 350 FRF/hl, kar je ustvarilo promet v višini od 32 250 FRF do 33 000 FRF/ha. Potem ko je bilo zemljišče dano v praho, je bilo na hektarju vinograda mogoče proizvesti 50 hl namiznega ali lokalnega vina (departmajsko kmetijsko povprečje), kar je pomenilo promet v višini od 12 500 FRF do 17 500 FRF/ha. |
| --- | --- |

(51)

Tako naj bi bilo med izvajanjem ukrepa na hektarju vinograda z registrirano označbo porekla Rivesaltes na podlagi največjega dovoljenega pridelka 40 hl mogoče proizvesti 25 hl naravnega sladkega vina po 1 140 FRF/hl in 15 hl namiznega ali lokalnega vina po 350 FRF/hl, kar je ustvarilo promet v višini od 32 250 FRF do 33 000 FRF/ha. Potem ko je bilo zemljišče dano v praho, je bilo na hektarju vinograda mogoče proizvesti 50 hl namiznega ali lokalnega vina (departmajsko kmetijsko povprečje), kar je pomenilo promet v višini od 12 500 FRF do 17 500 FRF/ha.

| (52) | Povprečna razlika po prahi (izguba dobička za proizvajalce) je torej znašala približno 15 000 FRF/ha, od katere je treba odšteti še strošek alkohola, ki se uporablja za pripravo naravnih sladkih vin, in sicer 2 000 FRF za 25 hl, kar prinese neto razliko v višini 13 000 FRF/ha. |
| --- | --- |

(52)

Povprečna razlika po prahi (izguba dobička za proizvajalce) je torej znašala približno 15 000 FRF/ha, od katere je treba odšteti še strošek alkohola, ki se uporablja za pripravo naravnih sladkih vin, in sicer 2 000 FRF za 25 hl, kar prinese neto razliko v višini 13 000 FRF/ha.

| (53) | Tudi če upoštevamo dejstvo, da se je po letu 1999 ta razlika zaradi padca cen pri proizvodnji naravnih sladkih vin (900 FRF/hl) znižala, je ta v vsakem primeru znašala 6 500 FRF/ha [26 000 FRF (promet/ha za registrirano označbo porekla) –17 500 FRF (promet/ha za namizna ali lokalna vina) –2 000 FRF (strošek alkohola za pripravo naravnih sladkih vin)]. |
| --- | --- |

(53)

Tudi če upoštevamo dejstvo, da se je po letu 1999 ta razlika zaradi padca cen pri proizvodnji naravnih sladkih vin (900 FRF/hl) znižala, je ta v vsakem primeru znašala 6 500 FRF/ha [26 000 FRF (promet/ha za registrirano označbo porekla) –17 500 FRF (promet/ha za namizna ali lokalna vina) –2 000 FRF (strošek alkohola za pripravo naravnih sladkih vin)].

| (54) | V navedenih okoliščinah francoski organi menijo, da premija za praho nikakor ni mogla pomeniti pomoči za tekoče poslovanje, s katero bi upravičencem neupravičeno dodelili dodatne vire dohodka ali razbremenili njihova denarna sredstva za kritje izdatkov. |
| --- | --- |

(54)

V navedenih okoliščinah francoski organi menijo, da premija za praho nikakor ni mogla pomeniti pomoči za tekoče poslovanje, s katero bi upravičencem neupravičeno dodelili dodatne vire dohodka ali razbremenili njihova denarna sredstva za kritje izdatkov.

| (55) | Poleg tega francoski organi poudarjajo, da premija za praho zaradi morebitnih motenj, ki jih je lahko povzročila na trgu, ni ogrozila mehanizmov ureditve skupnega trga za vino. Tako se v departmaju Pyrénées-Orientales za vinska leta od 1996/1997 do 1999/2000 nobena količina ni destilirala v okviru obvezne destilacije. Poleg tega količine, namenjene preventivni destilaciji za zadevna vinska leta, kažejo na normalno delovanje trga namiznih in lokalnih vin. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega francoski organi poudarjajo, da premija za praho zaradi morebitnih motenj, ki jih je lahko povzročila na trgu, ni ogrozila mehanizmov ureditve skupnega trga za vino. Tako se v departmaju Pyrénées-Orientales za vinska leta od 1996/1997 do 1999/2000 nobena količina ni destilirala v okviru obvezne destilacije. Poleg tega količine, namenjene preventivni destilaciji za zadevna vinska leta, kažejo na normalno delovanje trga namiznih in lokalnih vin.

| (56) | Francoski organi podredno poudarjajo solidarno naravo tega ukrepa, ki naj se ne bi financiral s sredstvi iz državnega proračuna, ampak z medpanožnim prispevkom, ki ga plačujejo sami proizvajalci. |
| --- | --- |

(56)

Francoski organi podredno poudarjajo solidarno naravo tega ukrepa, ki naj se ne bi financiral s sredstvi iz državnega proračuna, ampak z medpanožnim prispevkom, ki ga plačujejo sami proizvajalci.

1.2   POMOČ ZA PREUSMERITEV

| (57) | Po navedbah francoskih organov je ta ukrep pomenil izredni dodatek k državni pomoči za prenovo vinograda, ki je bila uvedena na podlagi Uredbe (EGS) št. 2741/89. |
| --- | --- |

(57)

Po navedbah francoskih organov je ta ukrep pomenil izredni dodatek k državni pomoči za prenovo vinograda, ki je bila uvedena na podlagi Uredbe (EGS) št. 2741/89.

| (58) | Francoski organi poudarjajo, da je pomoč za izboljšanje trsnega izbora instrument, ki je bil prvič priglašen leta 1993 (pomoč št. N 769/93) in je bil predmet podatkovnega lista (FR/XXX/05.00/017) v zaporednih seznamih državnih pomoči. V zvezi z letnim poročilom francoski organi pojasnjujejo, da se pošiljanje, ki se zahteva v členu 8 Uredbe (EGS) št. 2741/89, lahko izvede „v okviru letnega sporočila, ki ga države članice pripravijo v skladu s členom 9 Uredbe (EGS) št. 822/87“. Tako člen 9 Uredbe (EGS) št. 822/87 določa, da „morajo države članice vsako leto pred 1. septembrom Komisiji poslati ... obvestilo o gibanju obsega vinogradniških površin, ki obsega seznam vinorodnih površin na njihovem ozemlju“ in „pred 1. decembrom ... poročilo o gibanju obsega vinogradniških površin“. |
| --- | --- |

(58)

Francoski organi poudarjajo, da je pomoč za izboljšanje trsnega izbora instrument, ki je bil prvič priglašen leta 1993 (pomoč št. N 769/93) in je bil predmet podatkovnega lista (FR/XXX/05.00/017) v zaporednih seznamih državnih pomoči. V zvezi z letnim poročilom francoski organi pojasnjujejo, da se pošiljanje, ki se zahteva v členu 8 Uredbe (EGS) št. 2741/89, lahko izvede „v okviru letnega sporočila, ki ga države članice pripravijo v skladu s členom 9 Uredbe (EGS) št. 822/87“. Tako člen 9 Uredbe (EGS) št. 822/87 določa, da „morajo države članice vsako leto pred 1. septembrom Komisiji poslati ... obvestilo o gibanju obsega vinogradniških površin, ki obsega seznam vinorodnih površin na njihovem ozemlju“ in „pred 1. decembrom ... poročilo o gibanju obsega vinogradniških površin“.

| (59) | Francoski organi opozarjajo, da v skladu s členom 9 Uredbe (EGS) št. 822/87 Statističnemu uradu Evropskih skupnosti vsako leto pošljejo seznam vinorodnih površin, razvrščenih po departmajih in vrsti pridelanega grozdja (vinsko grozdje za pridelavo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih, vinske trte za namizno grozdje), ter seznam izkrčitev in ponovnih zasaditev vinogradov, predložen na podlagi enake metode razvrstitve po departmajih in vrsti pridelanega grozdja. Francoski organi so priložili kopijo tabel, poslanih za vinsko leto 1997/1998. V navedenih okoliščinah francoski organi menijo, da jim ni mogoče očitati, da so se izognili obveznostim, ki izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 822/87. |
| --- | --- |

(59)

Francoski organi opozarjajo, da v skladu s členom 9 Uredbe (EGS) št. 822/87 Statističnemu uradu Evropskih skupnosti vsako leto pošljejo seznam vinorodnih površin, razvrščenih po departmajih in vrsti pridelanega grozdja (vinsko grozdje za pridelavo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih, vinske trte za namizno grozdje), ter seznam izkrčitev in ponovnih zasaditev vinogradov, predložen na podlagi enake metode razvrstitve po departmajih in vrsti pridelanega grozdja. Francoski organi so priložili kopijo tabel, poslanih za vinsko leto 1997/1998. V navedenih okoliščinah francoski organi menijo, da jim ni mogoče očitati, da so se izognili obveznostim, ki izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 822/87.

| (60) | Pri pripravi natančne in izčrpne bilance pomoči za preusmeritev po „načrtu Rivesaltes“ je po mnenju francoskih organov treba upoštevati dejstvo, da so bile površine za pridelavo vina Muscat de Rivesaltes izključene iz dodatka k pomoči za obnovo, določenega v tem načrtu. Upravičene so bile samo do pomoči za obnovo s stopnjami, ki so ustrezale nacionalni lestvici. Kljub temu znesek v višini 85 milijonov FRF, ki so ga francoski organi navedli v svojih prejšnjih obvestilih, vključuje 31 milijonov FRF državne pomoči za obnovo vinograda, ki ustreza površinam za pridelavo vina Muscat. |
| --- | --- |

(60)

Pri pripravi natančne in izčrpne bilance pomoči za preusmeritev po „načrtu Rivesaltes“ je po mnenju francoskih organov treba upoštevati dejstvo, da so bile površine za pridelavo vina Muscat de Rivesaltes izključene iz dodatka k pomoči za obnovo, določenega v tem načrtu. Upravičene so bile samo do pomoči za obnovo s stopnjami, ki so ustrezale nacionalni lestvici. Kljub temu znesek v višini 85 milijonov FRF, ki so ga francoski organi navedli v svojih prejšnjih obvestilih, vključuje 31 milijonov FRF državne pomoči za obnovo vinograda, ki ustreza površinam za pridelavo vina Muscat.

| (61) | Končna bilanca pomoči za preusmeritev v okviru načrta Rivesaltes za površine za proizvodnjo lokalnih sortnih vin in vina Côtes du Roussillon Villages je naslednja:






  (a) | Na geografskem območju, na katero se nanaša načrt Rivesaltes, in za obrate s površinami za pridelavo lokalnih sortnih vin in vin Côtes du Roussillon Villages je 2 357 ha (875 proizvajalcev) prejelo državno pomoč za obnovo vinograda v znesku 57,28 milijona FRF. |
| --- | --- | --- |

(61)

Končna bilanca pomoči za preusmeritev v okviru načrta Rivesaltes za površine za proizvodnjo lokalnih sortnih vin in vina Côtes du Roussillon Villages je naslednja:

(a)

Na geografskem območju, na katero se nanaša načrt Rivesaltes, in za obrate s površinami za pridelavo lokalnih sortnih vin in vin Côtes du Roussillon Villages je 2 357 ha (875 proizvajalcev) prejelo državno pomoč za obnovo vinograda v znesku 57,28 milijona FRF.

| (b) | Od teh 2 357 ha je 875 proizvajalcev prejelo „izredni“ dodatek k državni pomoči, povezan z načrtom Rivesaltes, za 1 238 ha. Skupni znesek tega dodatka znaša 8,006 milijona FRF, skupaj z 28,613 milijona FRF državne pomoči za preusmeritev, prejete za teh 1 238 ha. |
| --- | --- |

(b)

Od teh 2 357 ha je 875 proizvajalcev prejelo „izredni“ dodatek k državni pomoči, povezan z načrtom Rivesaltes, za 1 238 ha. Skupni znesek tega dodatka znaša 8,006 milijona FRF, skupaj z 28,613 milijona FRF državne pomoči za preusmeritev, prejete za teh 1 238 ha.

| (c) | Tem 875 proizvajalcem je bil dodatek, predviden v načrtu, izplačan na naslednji podlagi: 662 jih je prejelo 5 000 FRF/ha za 990 ha v skupnem znesku 4,950 milijona FRF; 80 jih je prejelo 10 000 FRF/ha za 133 ha v skupnem znesku 1,330 milijona FRF; in 133 jih je prejelo 15 000 FRF/ha za 115 ha v skupnem znesku 1,726 milijona FRF. |
| --- | --- |

(c)

Tem 875 proizvajalcem je bil dodatek, predviden v načrtu, izplačan na naslednji podlagi: 662 jih je prejelo 5 000 FRF/ha za 990 ha v skupnem znesku 4,950 milijona FRF; 80 jih je prejelo 10 000 FRF/ha za 133 ha v skupnem znesku 1,330 milijona FRF; in 133 jih je prejelo 15 000 FRF/ha za 115 ha v skupnem znesku 1,726 milijona FRF.

| (62) | V okviru načrta je bilo 875 proizvajalcem skupaj izplačanih 36,623 milijona FRF za obnovo vinograda na površini 1 238 ha. |
| --- | --- |

(62)

V okviru načrta je bilo 875 proizvajalcem skupaj izplačanih 36,623 milijona FRF za obnovo vinograda na površini 1 238 ha.

| (63) | Znesek 33 000 FRF/ha je presežen v 221 primerih, ki se nanašajo na površino velikosti 166 ha in ustrezajo znesku 0,883 milijona FRF. |
| --- | --- |

(63)

Znesek 33 000 FRF/ha je presežen v 221 primerih, ki se nanašajo na površino velikosti 166 ha in ustrezajo znesku 0,883 milijona FRF.

| (64) | Francoski organi so poslali seznam sort, uporabljenih pri preusmeritvah, in različne odloke o letni določitvi stopenj pomoči. |
| --- | --- |

(64)

Francoski organi so poslali seznam sort, uporabljenih pri preusmeritvah, in različne odloke o letni določitvi stopenj pomoči.

2.   UKREPI ZA PROMOCIJO IN OGLAŠEVANJE TER DELOVANJE REGISTRIRANIH OZNAČB POREKLA

| (65) | Francoski organi najprej pojasnijo, da se ti ukrepi niso izvajali po 31. decembru 2000. |
| --- | --- |

(65)

Francoski organi najprej pojasnijo, da se ti ukrepi niso izvajali po 31. decembru 2000.

| (66) | Oglaševalske in promocijske dejavnosti, ki so se izvajale na podlagi prihodkov iz prostovoljnega obveznega prispevka, so bile enake vrste kot dejavnosti, financirane iz prihodkov od davku podobne dajatve, ki je bila priglašena in ki jo je Komisija odobrila (pomoči št. N 230/90 (11) in N 184/97). |
| --- | --- |

(66)

Oglaševalske in promocijske dejavnosti, ki so se izvajale na podlagi prihodkov iz prostovoljnega obveznega prispevka, so bile enake vrste kot dejavnosti, financirane iz prihodkov od davku podobne dajatve, ki je bila priglašena in ki jo je Komisija odobrila (pomoči št. N 230/90 (11) in N 184/97).

| (67) | S sredstvi, dobljenimi s pobiranjem prostovoljnega obveznega prispevka, je bilo torej mogoče podpreti ukrepe, ki so se izvajali na podlagi prihodkov od davku podobne dajatve. Zdelo se je namreč povsem nujno, da se okrepi promocija teh vin za razvoj njihovih trgov, ob upoštevanju razmer na trgu, ki so resno vplivale na lokalno vinogradniško gospodarstvo. |
| --- | --- |

(67)

S sredstvi, dobljenimi s pobiranjem prostovoljnega obveznega prispevka, je bilo torej mogoče podpreti ukrepe, ki so se izvajali na podlagi prihodkov od davku podobne dajatve. Zdelo se je namreč povsem nujno, da se okrepi promocija teh vin za razvoj njihovih trgov, ob upoštevanju razmer na trgu, ki so resno vplivale na lokalno vinogradniško gospodarstvo.

| (68) | Glede tega francoski organi navajajo, da je dovoljeno do 100-odstotno financiranje pomoči za promocijo. V zvezi s pomočmi za oglaševanje so francoski organi opozorili, da je šlo za kampanje za proizvode z registrirano označbo porekla, ki so se financirale s pobiranjem davkom podobnih dajatev in prostovoljnimi prispevki. |
| --- | --- |

(68)

Glede tega francoski organi navajajo, da je dovoljeno do 100-odstotno financiranje pomoči za promocijo. V zvezi s pomočmi za oglaševanje so francoski organi opozorili, da je šlo za kampanje za proizvode z registrirano označbo porekla, ki so se financirale s pobiranjem davkom podobnih dajatev in prostovoljnimi prispevki.

| (69) | V odgovor na zahtevo Komisije so francoski organi poslali primere uporabljenega promocijskega in oglaševalskega gradiva. |
| --- | --- |

(69)

V odgovor na zahtevo Komisije so francoski organi poslali primere uporabljenega promocijskega in oglaševalskega gradiva.

3.   OPOMBE GLEDE PRIPOMB TRETJIH STRANK

| (70) | Francoski organi so v dopisu z dne 10. septembra 2004 odgovorili na pripombe, ki so jih predložile tretje stranke. Kot pojasnjujejo, zlasti namigujejo, da naj bi se pomoči oddaljile od svojega prvotnega cilja v izključno korist družbe, konkurenčne zainteresiranim tretjim strankam. Francoski organi so izrazili nasprotovanje takim navedbam, ki naj bi neposredno postavljale pod vprašaj poštenost različnih zadevnih uprav, in tako pozvali Komisijo, naj ne upošteva takih trditev. |
| --- | --- |

(70)

Francoski organi so v dopisu z dne 10. septembra 2004 odgovorili na pripombe, ki so jih predložile tretje stranke. Kot pojasnjujejo, zlasti namigujejo, da naj bi se pomoči oddaljile od svojega prvotnega cilja v izključno korist družbe, konkurenčne zainteresiranim tretjim strankam. Francoski organi so izrazili nasprotovanje takim navedbam, ki naj bi neposredno postavljale pod vprašaj poštenost različnih zadevnih uprav, in tako pozvali Komisijo, naj ne upošteva takih trditev.

V.   PRESOJA

1.   ČLEN 87(1) POGODBE

| (71) | Člen 87(1) Pogodbe določa, da je „razen če [navedena] pogodba ne določa drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(71)

Člen 87(1) Pogodbe določa, da je „razen če [navedena] pogodba ne določa drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (72) | Člen 76 Uredbe (EGS) št. 822/87, ki se je uporabljala ob dodelitvi pomoči, je določal, da so se členi 92, 93 in 94 Pogodbe (postali členi 87, 88 in 89), razen če navedena uredba ni določala drugače, uporabljali za proizvodnjo ter trženje proizvodov iz grozdja in vina. |
| --- | --- |

(72)

Člen 76 Uredbe (EGS) št. 822/87, ki se je uporabljala ob dodelitvi pomoči, je določal, da so se členi 92, 93 in 94 Pogodbe (postali členi 87, 88 in 89), razen če navedena uredba ni določala drugače, uporabljali za proizvodnjo ter trženje proizvodov iz grozdja in vina.

1.1   OBSTOJ SELEKTIVNE UGODNOSTI, FINANCIRANE Z DRŽAVNIMI SREDSTVI

| (73) | Za pomoči se štejejo ukrepi v kateri koli obliki, ki lahko neposredno ali posredno dajejo prednost podjetjem ali jih je treba šteti za gospodarsko ugodnost, ki je upravičeno podjetje pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobilo. |
| --- | --- |

(73)

Za pomoči se štejejo ukrepi v kateri koli obliki, ki lahko neposredno ali posredno dajejo prednost podjetjem ali jih je treba šteti za gospodarsko ugodnost, ki je upravičeno podjetje pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobilo.

| (74) | V zvezi z naravo prispevkov iz obravnavanega primera Komisija navaja, da je bilo za njihov polni učinek treba sprejeti akt javnega organa in da so se tako pridobljena sredstva uporabila kot instrument za izvajanje politike, ki jo je podprla država. Poleg tega ni dokazano, da bi bili upravičenci do pomoči vedno zavezanci za plačilo dajatev v obravnavanem primeru. Zaradi teh razlogov ne izpolnjujejo meril, ki jih je Sodišče predlagalo v svoji sodni praksi in na podlagi katerih se zanje ne bi uporabljal člen 87(1) Pogodbe (12). Zato Komisija meni, da gre v tem primeru za davkom podobne dajatve, torej za javna sredstva. |
| --- | --- |

(74)

V zvezi z naravo prispevkov iz obravnavanega primera Komisija navaja, da je bilo za njihov polni učinek treba sprejeti akt javnega organa in da so se tako pridobljena sredstva uporabila kot instrument za izvajanje politike, ki jo je podprla država. Poleg tega ni dokazano, da bi bili upravičenci do pomoči vedno zavezanci za plačilo dajatev v obravnavanem primeru. Zaradi teh razlogov ne izpolnjujejo meril, ki jih je Sodišče predlagalo v svoji sodni praksi in na podlagi katerih se zanje ne bi uporabljal člen 87(1) Pogodbe (12). Zato Komisija meni, da gre v tem primeru za davkom podobne dajatve, torej za javna sredstva.

| (75) | Poleg tega se v skladu s sodno prakso Sodišča za pomoči štejejo ukrepi, ki v različnih oblikah zmanjšujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, in so zato, ne da bi bili subvencije v pravem pomenu besede, iste narave in imajo enake učinke (13). |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega se v skladu s sodno prakso Sodišča za pomoči štejejo ukrepi, ki v različnih oblikah zmanjšujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, in so zato, ne da bi bili subvencije v pravem pomenu besede, iste narave in imajo enake učinke (13).

| (76) | Obstoj ali naravo pomoči je treba dokazati na ravni morebitnih upravičencev načrta Rivesaltes ter medpanožnih prispevkov za promocijo, oglaševanje in delovanje nekaterih registriranih označb porekla ter njihovo financiranje. V obravnavanem primeru je dodeljena podpora dajala prednost nekaterim podjetjem v tem smislu, da je bila pomoč dodeljena samo proizvajalcem vin z registriranimi označbami porekla, ki so delovali v nekaterih točno določenih regijah. |
| --- | --- |

(76)

Obstoj ali naravo pomoči je treba dokazati na ravni morebitnih upravičencev načrta Rivesaltes ter medpanožnih prispevkov za promocijo, oglaševanje in delovanje nekaterih registriranih označb porekla ter njihovo financiranje. V obravnavanem primeru je dodeljena podpora dajala prednost nekaterim podjetjem v tem smislu, da je bila pomoč dodeljena samo proizvajalcem vin z registriranimi označbami porekla, ki so delovali v nekaterih točno določenih regijah.

1.2   VPLIV NA TRGOVINO

| (77) | Da bi ugotovili, ali pomoč spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe, je treba nazadnje ugotoviti, ali bi lahko vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(77)

Da bi ugotovili, ali pomoč spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe, je treba nazadnje ugotoviti, ali bi lahko vplivala na trgovino med državami članicami.

| (78) | Sodišče je ugotovilo, da se šteje, da ugodnost, ki jo dodeli država članica, vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, kadar se zaradi nje okrepi položaj določene vrste podjetij v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji (14). |
| --- | --- |

(78)

Sodišče je ugotovilo, da se šteje, da ugodnost, ki jo dodeli država članica, vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, kadar se zaradi nje okrepi položaj določene vrste podjetij v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji (14).

| (79) | Obstoj trgovine med državami članicami v vinskem sektorju jasno dokazuje prav obstoj skupne ureditve trga v tem sektorju. |
| --- | --- |

(79)

Obstoj trgovine med državami članicami v vinskem sektorju jasno dokazuje prav obstoj skupne ureditve trga v tem sektorju.

| (80) | Spodnja tabela kot primer prikazuje obseg trgovine s proizvodi iz grozdja in vina med Francijo in drugimi državami članicami v zadnjih dveh letih navedenih preusmeritev v Franciji. | Vino |
| --- | --- | --- |
| 1999/2000 | Skupnost v sestavi na dan 30.4.2004 | Francija |
| Uporabna proizvodnja | 168 076 000 hl | 54 271 000 hl |
| Izvoz v Skupnost v sestavi na dan 30.4.2004 | — | 15 500 000 hl |
| Uvoz iz Skupnosti v sestavi na dan 30.4.2004 | — | 5 700 000 hl |

(80)

Spodnja tabela kot primer prikazuje obseg trgovine s proizvodi iz grozdja in vina med Francijo in drugimi državami članicami v zadnjih dveh letih navedenih preusmeritev v Franciji.

Vino

1999/2000

Skupnost v sestavi na dan 30.4.2004

Francija

Uporabna proizvodnja

168 076 000 hl

54 271 000 hl

Izvoz v Skupnost v sestavi na dan 30.4.2004

—

15 500 000 hl

Uvoz iz Skupnosti v sestavi na dan 30.4.2004

—

5 700 000 hl

| (81) | Dodeljene pomoči bi torej lahko vplivale na trgovino med državami članicami in izkrivljale ali grozile z izkrivljanjem konkurence, če dajejo prednost proizvodnji posameznih nacionalnih proizvodov iz grozdja in vina na račun proizvodnje drugih držav članic. Vinski sektor je namreč izredno odprt za konkurenco na ravni Skupnosti in zato zelo občutljiv za vsak ukrep v korist proizvodnje v eni ali drugi državi članici. |
| --- | --- |

(81)

Dodeljene pomoči bi torej lahko vplivale na trgovino med državami članicami in izkrivljale ali grozile z izkrivljanjem konkurence, če dajejo prednost proizvodnji posameznih nacionalnih proizvodov iz grozdja in vina na račun proizvodnje drugih držav članic. Vinski sektor je namreč izredno odprt za konkurenco na ravni Skupnosti in zato zelo občutljiv za vsak ukrep v korist proizvodnje v eni ali drugi državi članici.

1.3   UGOTOVITVE O NARAVI „POMOČI“ V SMISLU ČLENA 87(1) POGODBE

| (82) | Ob upoštevanju zgornjih pojasnil Komisija meni, da ukrepi v korist podjetij, ki proizvajajo vina z registriranimi označbami porekla in delujejo v nekaterih točno določenih regijah, pomenijo ugodnost, financirano iz javnih sredstev, ki jim je dodeljena in do katere drugi subjekti niso upravičeni ter ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem in proizvodnji posameznega blaga, čim bi lahko vplivala na trgovino med državami članicami. Ukrep je torej pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(82)

Ob upoštevanju zgornjih pojasnil Komisija meni, da ukrepi v korist podjetij, ki proizvajajo vina z registriranimi označbami porekla in delujejo v nekaterih točno določenih regijah, pomenijo ugodnost, financirano iz javnih sredstev, ki jim je dodeljena in do katere drugi subjekti niso upravičeni ter ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem in proizvodnji posameznega blaga, čim bi lahko vplivala na trgovino med državami članicami. Ukrep je torej pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

2.   PREUČITEV ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI

| (83) | Vendar člen 87 Pogodbe pozna izjeme od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom, čeprav se nekatere med njimi očitno ne uporabljajo v obravnavanem primeru, zlasti tiste iz odstavka 2 navedenega člena. Francoski organi se nanje niso sklicevali. |
| --- | --- |

(83)

Vendar člen 87 Pogodbe pozna izjeme od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom, čeprav se nekatere med njimi očitno ne uporabljajo v obravnavanem primeru, zlasti tiste iz odstavka 2 navedenega člena. Francoski organi se nanje niso sklicevali.

| (84) | Odstopanja, določena v členu 87(3) Pogodbe, je treba med preučitvijo vsakega programa pomoči za regijo ali sektor ali vsakega posameznega primera uporabe splošnih shem pomoči razlagati ozko. Odobrijo se lahko samo, če bi Komisija lahko ugotovila, da je pomoč nujno potrebna za izpolnitev enega od zadevnih ciljev. Dodelitev pravice do teh odstopanj za pomoči, ki ne vključujejo take protistoritve, bi omogočila škodljive učinke na trgovino med državami članicami in izkrivljanje konkurence, kar nikakor ne bi bilo upravičeno z vidika interesa Skupnosti, ter hkrati neupravičene ugodnosti za gospodarske subjekte iz nekaterih držav članic. |
| --- | --- |

(84)

Odstopanja, določena v členu 87(3) Pogodbe, je treba med preučitvijo vsakega programa pomoči za regijo ali sektor ali vsakega posameznega primera uporabe splošnih shem pomoči razlagati ozko. Odobrijo se lahko samo, če bi Komisija lahko ugotovila, da je pomoč nujno potrebna za izpolnitev enega od zadevnih ciljev. Dodelitev pravice do teh odstopanj za pomoči, ki ne vključujejo take protistoritve, bi omogočila škodljive učinke na trgovino med državami članicami in izkrivljanje konkurence, kar nikakor ne bi bilo upravičeno z vidika interesa Skupnosti, ter hkrati neupravičene ugodnosti za gospodarske subjekte iz nekaterih držav članic.

| (85) | Komisija meni, da zadevne pomoči niso pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe. Prav tako niso pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe. Pomoči tudi niso namenjene pospeševanju kulture ali ohranjanja kulturne dediščine v skladu s členom 87(3)(d) Pogodbe. |
| --- | --- |

(85)

Komisija meni, da zadevne pomoči niso pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe. Prav tako niso pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe. Pomoči tudi niso namenjene pospeševanju kulture ali ohranjanja kulturne dediščine v skladu s členom 87(3)(d) Pogodbe.

| (86) | Člen 87(3)(c) Pogodbe določa, da se lahko kot združljiva s skupnim trgom šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Da je pomoč lahko upravičena do odstopanja iz navedene točke, mora prispevati k razvoju zadevnega sektorja. |
| --- | --- |

(86)

Člen 87(3)(c) Pogodbe določa, da se lahko kot združljiva s skupnim trgom šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Da je pomoč lahko upravičena do odstopanja iz navedene točke, mora prispevati k razvoju zadevnega sektorja.

2.1   NEZAKONITOST POMOČI

| (87) | Komisija ugotavlja, da francoski organi Komisiji niso priglasili instrumentov za dodelitev pomoči v obravnavanem primeru, kot se zahteva v členu 88(3) Pogodbe. V členu 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 je nezakonita pomoč opredeljena kot nova pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe. Obveznost priglasitve državnih pomoči je bila potrjena v členu 1(c) Uredbe (ES) št. 659/1999 (15). |
| --- | --- |

(87)

Komisija ugotavlja, da francoski organi Komisiji niso priglasili instrumentov za dodelitev pomoči v obravnavanem primeru, kot se zahteva v členu 88(3) Pogodbe. V členu 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 je nezakonita pomoč opredeljena kot nova pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe. Obveznost priglasitve državnih pomoči je bila potrjena v členu 1(c) Uredbe (ES) št. 659/1999 (15).

| (88) | Ker ukrepi, ki jih izvaja Francija, vsebujejo elemente državne pomoči, iz tega izhaja, da gre za nove pomoči, ki Komisiji niso bile priglašene, in so zato nezakonite v smislu Pogodbe. |
| --- | --- |

(88)

Ker ukrepi, ki jih izvaja Francija, vsebujejo elemente državne pomoči, iz tega izhaja, da gre za nove pomoči, ki Komisiji niso bile priglašene, in so zato nezakonite v smislu Pogodbe.

2.2   OPREDELITEV SMERNIC, KI VELJAJO ZA NEPRIGLAŠENE UKREPE

| (89) | V skladu s točko 23.3 kmetijskih smernic in sporočilom Komisije o določitvi pravil za ocenjevanje nezakonitih državnih pomoči (16) je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe št. 659/1999 oceniti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(89)

V skladu s točko 23.3 kmetijskih smernic in sporočilom Komisije o določitvi pravil za ocenjevanje nezakonitih državnih pomoči (16) je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe št. 659/1999 oceniti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči.

| (90) | Kmetijske smernice se uporabljajo od 1. januarja 2000 dalje. Zato je treba vsako pomoč, dodeljeno po tem datumu, presoditi z vidika navedenih smernic. Po drugi strani je treba vsako pomoč, dodeljeno pred tem datumom, po potrebi presoditi z vidika določb in prakse, ki so se uporabljale pred 1. januarjem 2000. |
| --- | --- |

(90)

Kmetijske smernice se uporabljajo od 1. januarja 2000 dalje. Zato je treba vsako pomoč, dodeljeno po tem datumu, presoditi z vidika navedenih smernic. Po drugi strani je treba vsako pomoč, dodeljeno pred tem datumom, po potrebi presoditi z vidika določb in prakse, ki so se uporabljale pred 1. januarjem 2000.

| (91) | Točka 3.2 kmetijskih smernic določa, da čeprav se členi 87, 88 in 89 Pogodbe v celoti uporabljajo za sektorje, ki jih pokriva skupna ureditev trga, je njihova uporaba vseeno podrejena določbam iz zadevnih uredb. To pomeni, da uporaba določb iz členov 87, 88 in 89 s strani držav članic ne more imeti prednosti pred določbami uredbe o skupni ureditvi trga (17). Komisija mora tudi preučiti, ali pomoč ne bi ovirala dobrega delovanja zadevnih trgov in bi bila zato nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(91)

Točka 3.2 kmetijskih smernic določa, da čeprav se členi 87, 88 in 89 Pogodbe v celoti uporabljajo za sektorje, ki jih pokriva skupna ureditev trga, je njihova uporaba vseeno podrejena določbam iz zadevnih uredb. To pomeni, da uporaba določb iz členov 87, 88 in 89 s strani držav članic ne more imeti prednosti pred določbami uredbe o skupni ureditvi trga (17). Komisija mora tudi preučiti, ali pomoč ne bi ovirala dobrega delovanja zadevnih trgov in bi bila zato nezdružljiva s skupnim trgom.

| (92) | Pomoči, določene v načrtu Rivesaltes, so bile dodeljene med 1. januarjem 1997 in 31. julijem 2000, torej še preden je 1. avgusta 2000 začela veljati Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino. Ker gre za ukrepe, ki spadajo na področje uporabe skupne ureditve trga za vino, jih je treba preučiti z vidika takrat veljavne zakonodaje, torej z vidika Uredbe (EGS) št. 822/87. |
| --- | --- |

(92)

Pomoči, določene v načrtu Rivesaltes, so bile dodeljene med 1. januarjem 1997 in 31. julijem 2000, torej še preden je 1. avgusta 2000 začela veljati Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino. Ker gre za ukrepe, ki spadajo na področje uporabe skupne ureditve trga za vino, jih je treba preučiti z vidika takrat veljavne zakonodaje, torej z vidika Uredbe (EGS) št. 822/87.

| (93) | Kar zadeva pomoči za promocijo in oglaševanje, uvedene za nekatere registrirane označbe porekla, ki se po navedbah francoskih organov niso več uporabljale po 31. decembru 2000, je treba združljivost teh dodeljenih pomoči preveriti z vidika smernic o državni pomoči za oglaševanje proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I (18), v kateri točka 70 določa, da je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 oceniti glede na pravila in smernice, veljavne ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(93)

Kar zadeva pomoči za promocijo in oglaševanje, uvedene za nekatere registrirane označbe porekla, ki se po navedbah francoskih organov niso več uporabljale po 31. decembru 2000, je treba združljivost teh dodeljenih pomoči preveriti z vidika smernic o državni pomoči za oglaševanje proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I (18), v kateri točka 70 določa, da je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 oceniti glede na pravila in smernice, veljavne ob dodelitvi pomoči.

| (94) | Kar zadeva državne pomoči, financirane z davku podobno dajatvijo, mora ukrepe, financirane s temi pomočmi, in načine financiranja samih pomoči preučiti Komisija. |
| --- | --- |

(94)

Kar zadeva državne pomoči, financirane z davku podobno dajatvijo, mora ukrepe, financirane s temi pomočmi, in načine financiranja samih pomoči preučiti Komisija.

2.3   ANALIZA Z VIDIKA VELJAVNIH DOLOČB

2.3.1   Pomoči

2.3.1.1   Premija za praho

| (95) | Premija za praho se je financirala z medpanožnim prispevkom za preusmeritev vinogradov, ki so ga za obveznega razglasili javni organi. Cilj premije je bil proizvajalcem dodeliti odškodnino za izgubo dohodka, ki so jo utrpeli, ker so se obvezali, da ne bodo več zahtevali priznanja registrirane označbe porekla „Rivesaltes“ ter bodo svojo proizvodnjo preusmerili na namizna in lokalna vina. |
| --- | --- |

(95)

Premija za praho se je financirala z medpanožnim prispevkom za preusmeritev vinogradov, ki so ga za obveznega razglasili javni organi. Cilj premije je bil proizvajalcem dodeliti odškodnino za izgubo dohodka, ki so jo utrpeli, ker so se obvezali, da ne bodo več zahtevali priznanja registrirane označbe porekla „Rivesaltes“ ter bodo svojo proizvodnjo preusmerili na namizna in lokalna vina.

| (96) | Vendar premije za praho, določene v francoskem instrumentu pomoči, niso bile določene v skupni ureditvi trga niti konkretneje v Uredbi Sveta (EGS) št. 456/80. Ta uredba je določala izključno premijo za začasno in trajno opustitev proizvodnje, ki se je izplačala, kadar se je proizvajalec odločil prispevati k zmanjšanju obsega vinogradniških površin v Skupnosti, in sicer zlasti s krčenjem vinogradov. |
| --- | --- |

(96)

Vendar premije za praho, določene v francoskem instrumentu pomoči, niso bile določene v skupni ureditvi trga niti konkretneje v Uredbi Sveta (EGS) št. 456/80. Ta uredba je določala izključno premijo za začasno in trajno opustitev proizvodnje, ki se je izplačala, kadar se je proizvajalec odločil prispevati k zmanjšanju obsega vinogradniških površin v Skupnosti, in sicer zlasti s krčenjem vinogradov.

| (97) | Komisija ugotavlja, da cilj francoskega ukrepa ni bil zmanjšati proizvodnjo vina, ampak izključno odpovedati se zahtevam za priznanje registrirane označbe porekla Rivesaltes. Ker torej ni prišlo do nikakršnega zmanjšanja obsega vinogradniških površin in ker se s premijo ni financirala nobena dejavnost opustitve, ukrep ne spada na področje uporabe nekdanje skupne ureditve trga za vino. |
| --- | --- |

(97)

Komisija ugotavlja, da cilj francoskega ukrepa ni bil zmanjšati proizvodnjo vina, ampak izključno odpovedati se zahtevam za priznanje registrirane označbe porekla Rivesaltes. Ker torej ni prišlo do nikakršnega zmanjšanja obsega vinogradniških površin in ker se s premijo ni financirala nobena dejavnost opustitve, ukrep ne spada na področje uporabe nekdanje skupne ureditve trga za vino.

| (98) | Čeprav se zdi uporaba Uredbe (EGS) št. 456/80 izključena, ker ni šlo za opustitev proizvodnje, je treba ukrep preučiti z vidika drugih horizontalnih določb na področju državnih pomoči. Člen 17 Uredbe (EGS) št. 456/80 je namreč natančno določal, da določbe te uredbe ne nasprotujejo dodelitvi pomoči, določenih z nacionalnimi predpisi in namenjenih izpolnitvi podobnih ciljev, kot si jih prizadeva doseči ta uredba, ob upoštevanju preučitve na podlagi členov 92, 93 in 94 Pogodbe (postali členi 87, 88 in 89). |
| --- | --- |

(98)

Čeprav se zdi uporaba Uredbe (EGS) št. 456/80 izključena, ker ni šlo za opustitev proizvodnje, je treba ukrep preučiti z vidika drugih horizontalnih določb na področju državnih pomoči. Člen 17 Uredbe (EGS) št. 456/80 je namreč natančno določal, da določbe te uredbe ne nasprotujejo dodelitvi pomoči, določenih z nacionalnimi predpisi in namenjenih izpolnitvi podobnih ciljev, kot si jih prizadeva doseči ta uredba, ob upoštevanju preučitve na podlagi členov 92, 93 in 94 Pogodbe (postali členi 87, 88 in 89).

| (99) | Ukrep iz obravnavanega primera ni predvideval opustitve proizvodnje. Zato ga ni mogoče primerjati z ukrepom za izpolnitev podobnih ciljev, kot si jih prizadeva doseči Uredba (EGS) št. 456/80, to pomeni za zmanjšanje obsega vinogradniških površin. |
| --- | --- |

(99)

Ukrep iz obravnavanega primera ni predvideval opustitve proizvodnje. Zato ga ni mogoče primerjati z ukrepom za izpolnitev podobnih ciljev, kot si jih prizadeva doseči Uredba (EGS) št. 456/80, to pomeni za zmanjšanje obsega vinogradniških površin.

| (100) | Francoski organi so sami pojasnili, da cilj ukrepa ni bil zmanjšati obseg vinogradniških površin, ker so se upravičenci obvezali, da bodo pridelavo z zemljišč v prahi tržili kot namizno ali lokalno vino in ne kot registrirano označbo porekla. |
| --- | --- |

(100)

Francoski organi so sami pojasnili, da cilj ukrepa ni bil zmanjšati obseg vinogradniških površin, ker so se upravičenci obvezali, da bodo pridelavo z zemljišč v prahi tržili kot namizno ali lokalno vino in ne kot registrirano označbo porekla.

| (101) | Francoski organi pojasnjujejo, da je bil cilj premije upravičencem zagotoviti odškodnino za njihovo obvezo, da pridelave z zemljišč v prahi ne bodo tržili pod registrirano označbo porekla. Po navedbah teh organov tako upravičencem torej ni prinesla nikakršnega dodatnega prihodka, ampak samo odškodnino za izgubo dobička. Kljub temu te premije ni mogoče enačiti z navadno pomočjo za tekoče poslovanje, ki bi pomenila neupravičeno razbremenitev denarnih bremen. |
| --- | --- |

(101)

Francoski organi pojasnjujejo, da je bil cilj premije upravičencem zagotoviti odškodnino za njihovo obvezo, da pridelave z zemljišč v prahi ne bodo tržili pod registrirano označbo porekla. Po navedbah teh organov tako upravičencem torej ni prinesla nikakršnega dodatnega prihodka, ampak samo odškodnino za izgubo dobička. Kljub temu te premije ni mogoče enačiti z navadno pomočjo za tekoče poslovanje, ki bi pomenila neupravičeno razbremenitev denarnih bremen.

| (102) | Vendar Komisija v nasprotju s trditvami francoskih organov meni, da je bil cilj državne pomoči finančno podpreti proizvajalce, ki naj bi se kot podjetniki svobodno odločili za povsem poslovni ukrep, katerega stroški so pomenili izdatke, povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti. Odškodnina države za izgubo dobička, ki so jo gospodarski subjekti zavestno sprejeli, je državna pomoč za omilitev gospodarskih posledic takega ukrepa. |
| --- | --- |

(102)

Vendar Komisija v nasprotju s trditvami francoskih organov meni, da je bil cilj državne pomoči finančno podpreti proizvajalce, ki naj bi se kot podjetniki svobodno odločili za povsem poslovni ukrep, katerega stroški so pomenili izdatke, povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti. Odškodnina države za izgubo dobička, ki so jo gospodarski subjekti zavestno sprejeli, je državna pomoč za omilitev gospodarskih posledic takega ukrepa.

| (103) | V skladu z ustaljeno prakso Komisije, ki se je uporabljala pred sprejetjem kmetijskih smernic 1. januarja 2000, in sodno prakso Sodišča (19) so pomoči za tekoče poslovanje tiste pomoči, katerih namen je, da se podjetje razbremeni stroškov, ki bi jih običajno moralo nositi v okviru tekočega poslovanja ali običajnih dejavnosti. Sodišče prve stopnje opozarja, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso, da pomoči za tekoče poslovanje v nobenem primeru ni mogoče razglasiti za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, če bi že po svoji naravi lahko škodovale trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(103)

V skladu z ustaljeno prakso Komisije, ki se je uporabljala pred sprejetjem kmetijskih smernic 1. januarja 2000, in sodno prakso Sodišča (19) so pomoči za tekoče poslovanje tiste pomoči, katerih namen je, da se podjetje razbremeni stroškov, ki bi jih običajno moralo nositi v okviru tekočega poslovanja ali običajnih dejavnosti. Sodišče prve stopnje opozarja, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso, da pomoči za tekoče poslovanje v nobenem primeru ni mogoče razglasiti za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, če bi že po svoji naravi lahko škodovale trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (104) | Ta ugotovitev je povzeta v točki 3.5 kmetijskih smernic, ki določa, da se enostranski ukrepi državne pomoči, ki so namenjeni izključno izboljšanju finančnega položaja proizvajalcev in ne prispevajo k razvoju sektorja, ter zlasti pomoči, ki se dodelijo le na podlagi cene, količine, proizvodne enote ali enote proizvodnih sredstev, štejejo za pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva s skupnim trgom. V navedeni točki 3.5 je dodano, da je lahko taka pomoč že po svoji naravi v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga. |
| --- | --- |

(104)

Ta ugotovitev je povzeta v točki 3.5 kmetijskih smernic, ki določa, da se enostranski ukrepi državne pomoči, ki so namenjeni izključno izboljšanju finančnega položaja proizvajalcev in ne prispevajo k razvoju sektorja, ter zlasti pomoči, ki se dodelijo le na podlagi cene, količine, proizvodne enote ali enote proizvodnih sredstev, štejejo za pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva s skupnim trgom. V navedeni točki 3.5 je dodano, da je lahko taka pomoč že po svoji naravi v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga.

| (105) | Komisija navaja, da je bila pomoč dodeljena letno na hektar, in sicer na podlagi stalnosti proizvodnje, in je bila torej tesno povezana s količino proizvedenega vina. |
| --- | --- |

(105)

Komisija navaja, da je bila pomoč dodeljena letno na hektar, in sicer na podlagi stalnosti proizvodnje, in je bila torej tesno povezana s količino proizvedenega vina.

| (106) | Komisija tako meni, da je „premija za praho“ pomoč za tekoče poslovanje, ki bi bila lahko v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga za vino in je zato nezdružljiva z veljavnimi tržnimi predpisi in pravili o konkurenci. |
| --- | --- |

(106)

Komisija tako meni, da je „premija za praho“ pomoč za tekoče poslovanje, ki bi bila lahko v navzkrižju z mehanizmi skupne ureditve trga za vino in je zato nezdružljiva z veljavnimi tržnimi predpisi in pravili o konkurenci.

2.3.1.2   Pomoč za preusmeritev v ožjem pomenu

| (107) | Člen 14 Uredbe (EGS) št. 822/87 je določal, da bo po 1. septembru 1988 prepovedana vsaka državna pomoč za zasaditev vinogradov, razen pomoči, ki bodo ustrezale merilom, na podlagi katerih bo zlasti mogoče doseči cilj zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje. |
| --- | --- |

(107)

Člen 14 Uredbe (EGS) št. 822/87 je določal, da bo po 1. septembru 1988 prepovedana vsaka državna pomoč za zasaditev vinogradov, razen pomoči, ki bodo ustrezale merilom, na podlagi katerih bo zlasti mogoče doseči cilj zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje.

| (108) | Uredba (EGS) št. 2741/89 določa merila, na podlagi katerih se preučijo načrti državnih pomoči za zasaditev vinogradniških površin, ki so dopustni na podlagi členov 92, 93, in 94 Pogodbe (postali členi 87, 88 in 89). |
| --- | --- |

(108)

Uredba (EGS) št. 2741/89 določa merila, na podlagi katerih se preučijo načrti državnih pomoči za zasaditev vinogradniških površin, ki so dopustni na podlagi členov 92, 93, in 94 Pogodbe (postali členi 87, 88 in 89).

| (109) | Člen 2 navedene uredbe določa, da morajo načrti državnih pomoči zadovoljivo dokazati upoštevanje cilja iz druge alinee člena 14(2) Uredbe (EGS) št. 822/87 glede zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje. |
| --- | --- |

(109)

Člen 2 navedene uredbe določa, da morajo načrti državnih pomoči zadovoljivo dokazati upoštevanje cilja iz druge alinee člena 14(2) Uredbe (EGS) št. 822/87 glede zmanjšanja proizvedene količine ali kvalitativnega izboljšanja brez povečanja proizvodnje.

| (110) | Člen 3 navedene uredbe določa, da je treba za zasaditev uporabiti sorto, za katero se ne šteje, da ima visoko produktivnost na zadevnem območju, ter je priznana kot izboljševalna sorta in jo nacionalni organi izrecno dovoljujejo v okviru zadevnega načrta pomoči. |
| --- | --- |

(110)

Člen 3 navedene uredbe določa, da je treba za zasaditev uporabiti sorto, za katero se ne šteje, da ima visoko produktivnost na zadevnem območju, ter je priznana kot izboljševalna sorta in jo nacionalni organi izrecno dovoljujejo v okviru zadevnega načrta pomoči.

| (111) | Francoski organi so opozorili, da v skladu s členom 9 Uredbe (EGS) št. 822/87 Statističnemu uradu Evropskih skupnosti vsako leto pošljejo seznam vinorodnih površin, razvrščenih po departmajih in vrsti pridelanega grozdja (vinsko grozdje za proizvodnjo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih, vinske trte za namizno grozdje), ter seznam izkrčitev in ponovnih zasaditev vinogradov, predložen na podlagi enake metode razvrstitve po departmajih in vrsti pridelanega grozdja. Francoski organi so priložili kopijo tabel, poslanih za vinsko leto 1997/1998. |
| --- | --- |

(111)

Francoski organi so opozorili, da v skladu s členom 9 Uredbe (EGS) št. 822/87 Statističnemu uradu Evropskih skupnosti vsako leto pošljejo seznam vinorodnih površin, razvrščenih po departmajih in vrsti pridelanega grozdja (vinsko grozdje za proizvodnjo kakovostnih vin na določenih pridelovalnih območjih, vinske trte za namizno grozdje), ter seznam izkrčitev in ponovnih zasaditev vinogradov, predložen na podlagi enake metode razvrstitve po departmajih in vrsti pridelanega grozdja. Francoski organi so priložili kopijo tabel, poslanih za vinsko leto 1997/1998.

| (112) | Komisija je od francoskih organov dejansko prejela podatke o sortah, uporabljenih pri preusmeritvah, na podlagi katerih je lahko ugotovila upoštevanje pogojev, navedenih v uvodnih izjavah 107 do 110. Na podlagi teh podatkov je lahko Komisija že v preteklosti ugotovila, da te sorte ustrezajo značilnostim, zahtevanim v predpisih Skupnosti, ki so se uporabljali ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je od francoskih organov dejansko prejela podatke o sortah, uporabljenih pri preusmeritvah, na podlagi katerih je lahko ugotovila upoštevanje pogojev, navedenih v uvodnih izjavah 107 do 110. Na podlagi teh podatkov je lahko Komisija že v preteklosti ugotovila, da te sorte ustrezajo značilnostim, zahtevanim v predpisih Skupnosti, ki so se uporabljali ob dodelitvi pomoči.

| (113) | Člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 je določal, da znesek pomoči, dodeljene na hektar zasajenega vinograda, ne sme preseči 30 % dejanskih stroškov krčenja in zasaditve. Stroški, ki jih je bilo treba upoštevati pri dodelitvi pomoči, so se lahko za vsako regijo določili pavšalno, zlasti glede na geomorfološke značilnosti. |
| --- | --- |

(113)

Člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 je določal, da znesek pomoči, dodeljene na hektar zasajenega vinograda, ne sme preseči 30 % dejanskih stroškov krčenja in zasaditve. Stroški, ki jih je bilo treba upoštevati pri dodelitvi pomoči, so se lahko za vsako regijo določili pavšalno, zlasti glede na geomorfološke značilnosti.

| (114) | Po prvih informacijah, ki so jih predložili francoski organi, so v okviru celotnega financiranja javni organi prispevali 29,11 % za kritje stroškov dejansko uresničene preusmeritve. Tako francoski organi sklepajo, da skupni znesek pomoči ni presegel zgornje meje 30 %, določene v zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

Po prvih informacijah, ki so jih predložili francoski organi, so v okviru celotnega financiranja javni organi prispevali 29,11 % za kritje stroškov dejansko uresničene preusmeritve. Tako francoski organi sklepajo, da skupni znesek pomoči ni presegel zgornje meje 30 %, določene v zakonodaji Skupnosti.

| (115) | Člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 je določal, da je upoštevni element za izračun stroškov preusmeritve dejansko dodeljena pomoč na hektar zasajenega vinograda. Tako pojmovanje izključuje skupne izračune na ravni izvajanja preusmeritve kot celote in zato tudi izračune, ki temeljijo na povprečni vrednosti skupnih stroškov na hektar. |
| --- | --- |

(115)

Člen 5 Uredbe (EGS) št. 2741/89 je določal, da je upoštevni element za izračun stroškov preusmeritve dejansko dodeljena pomoč na hektar zasajenega vinograda. Tako pojmovanje izključuje skupne izračune na ravni izvajanja preusmeritve kot celote in zato tudi izračune, ki temeljijo na povprečni vrednosti skupnih stroškov na hektar.

| (116) | Komisija meni, da bi bilo treba ob upoštevanju stroškov na hektar, ki so jih navedli francoski organi (110 000 FRF/ha), dodeljeno pomoč v obravnavanem primeru omejiti na 33 000 FRF/ha in 30 % dejanskih stroškov proizvajalcev na individualni ravni. |
| --- | --- |

(116)

Komisija meni, da bi bilo treba ob upoštevanju stroškov na hektar, ki so jih navedli francoski organi (110 000 FRF/ha), dodeljeno pomoč v obravnavanem primeru omejiti na 33 000 FRF/ha in 30 % dejanskih stroškov proizvajalcev na individualni ravni.

| (117) | Novi podatki, ki so jih posredovali francoski organi, pojasnjujejo, da je bilo v okviru načrta 875 proizvajalcem skupaj izplačanih 36,623 milijona FRF za obnovo vinograda na površini 1 238 ha. Znesek 33 000 FRF/ha naj bi bil presežen v 221 primerih, ki naj bi se nanašali na površino velikosti 166 ha, kar ustreza znesku 883 000 FRF. |
| --- | --- |

(117)

Novi podatki, ki so jih posredovali francoski organi, pojasnjujejo, da je bilo v okviru načrta 875 proizvajalcem skupaj izplačanih 36,623 milijona FRF za obnovo vinograda na površini 1 238 ha. Znesek 33 000 FRF/ha naj bi bil presežen v 221 primerih, ki naj bi se nanašali na površino velikosti 166 ha, kar ustreza znesku 883 000 FRF.

| (118) | Komisija ugotavlja, da vsaka prekoračitev 30 % dejanskih stroškov in/ali zgornje meje 33 000 FRF/ha v posameznih primerih pomeni državno pomoč, ki je nezdružljiva z veljavnimi predpisi. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ugotavlja, da vsaka prekoračitev 30 % dejanskih stroškov in/ali zgornje meje 33 000 FRF/ha v posameznih primerih pomeni državno pomoč, ki je nezdružljiva z veljavnimi predpisi.

2.3.1.3   Pomoči za promocijo in oglaševanje ter za delovanje zadevnih registriranih označb porekla

| (119) | Komisija je nazadnje v okviru državne pomoči št. N 184/97 in za obdobje do konca leta 2002 odobrila državno pomoč, financirano z davku podobno dajatvijo in med drugim namenjeno pokritju promocijskih in oglaševalskih dejavnosti ter delovanja v korist CIVDN. Prvotni instrument je Komisija odobrila leta 1990, in sicer v okviru državne pomoči št. N 230/90. Komisija je torej ugotovila, da so bile pomoči za skupno promocijo, katere namen je bil izboljšati in okrepiti zunanjo podobo znamke naravnih sladkih vin pri potrošnikih ter razviti prodajo, dodeljene v skladu z določbami okvira državnih pomoči za oglaševanje kmetijskih proizvodov in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi II k Pogodbi EGS, ki se razen za ribiške proizvode (20) uporablja za tovrstne pomoči. Poleg tega je Komisija menila, da stroškov, povezanih z upravnimi izdatki CIVDN, kot takih ni treba šteti za pomoči. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je nazadnje v okviru državne pomoči št. N 184/97 in za obdobje do konca leta 2002 odobrila državno pomoč, financirano z davku podobno dajatvijo in med drugim namenjeno pokritju promocijskih in oglaševalskih dejavnosti ter delovanja v korist CIVDN. Prvotni instrument je Komisija odobrila leta 1990, in sicer v okviru državne pomoči št. N 230/90. Komisija je torej ugotovila, da so bile pomoči za skupno promocijo, katere namen je bil izboljšati in okrepiti zunanjo podobo znamke naravnih sladkih vin pri potrošnikih ter razviti prodajo, dodeljene v skladu z določbami okvira državnih pomoči za oglaševanje kmetijskih proizvodov in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi II k Pogodbi EGS, ki se razen za ribiške proizvode (20) uporablja za tovrstne pomoči. Poleg tega je Komisija menila, da stroškov, povezanih z upravnimi izdatki CIVDN, kot takih ni treba šteti za pomoči.

| (120) | Komisija meni, da odobritev v okviru državne pomoči št. N 184/97 ne pomeni tihe odobritve vseh sprememb ali vseh drugih ukrepov, dodanih predhodno odobreni pomoči. |
| --- | --- |

(120)

Komisija meni, da odobritev v okviru državne pomoči št. N 184/97 ne pomeni tihe odobritve vseh sprememb ali vseh drugih ukrepov, dodanih predhodno odobreni pomoči.

| (121) | Vendar so francoski organi potrdili, da so bile oglaševalske in promocijske dejavnosti, ki so se izvajale na podlagi prihodkov iz prostovoljnega obveznega prispevka, enake vrste kot dejavnosti, financirane iz prihodkov od davku podobne dajatve, ki je bila priglašena in ki jo je Komisija odobrila. Po navedbah francoskih organov je šlo torej izključno za povečanje skupnega proračuna ukrepa. |
| --- | --- |

(121)

Vendar so francoski organi potrdili, da so bile oglaševalske in promocijske dejavnosti, ki so se izvajale na podlagi prihodkov iz prostovoljnega obveznega prispevka, enake vrste kot dejavnosti, financirane iz prihodkov od davku podobne dajatve, ki je bila priglašena in ki jo je Komisija odobrila. Po navedbah francoskih organov je šlo torej izključno za povečanje skupnega proračuna ukrepa.

| (122) | Komisija torej lahko iz dejstva, da naj bi se pri dodelitvi teh pomoči uporabljali enaki pogoji, in s sklicevanjem na svojo odločbo v okviru državne pomoči št. 184/97 sklepa, da so pomoči za promocijo in oglaševanje ter delovanje registriranih označb porekla, financirane z novimi prispevki, združljive z veljavnimi pravili o konkurenci. |
| --- | --- |

(122)

Komisija torej lahko iz dejstva, da naj bi se pri dodelitvi teh pomoči uporabljali enaki pogoji, in s sklicevanjem na svojo odločbo v okviru državne pomoči št. 184/97 sklepa, da so pomoči za promocijo in oglaševanje ter delovanje registriranih označb porekla, financirane z novimi prispevki, združljive z veljavnimi pravili o konkurenci.

| (123) | Komisija je vzela na znanje pripombe tretjih strank, da naj bi financirane dejavnosti kršile pravila o konkurenci, ki veljajo za pomoči za oglaševanje kmetijskih proizvodov, ker naj bi se izplačevale posameznim podjetjem. Vendar je iz predloženih podpornih dokumentov prej razvidno, da gre pri navedenih dejavnostih za promocijske ukrepe, podobne ukrepom tehnične pomoči, do katerih so lahko upravičeni prav vinogradniki. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je vzela na znanje pripombe tretjih strank, da naj bi financirane dejavnosti kršile pravila o konkurenci, ki veljajo za pomoči za oglaševanje kmetijskih proizvodov, ker naj bi se izplačevale posameznim podjetjem. Vendar je iz predloženih podpornih dokumentov prej razvidno, da gre pri navedenih dejavnostih za promocijske ukrepe, podobne ukrepom tehnične pomoči, do katerih so lahko upravičeni prav vinogradniki.

2.3.2   Financiranje pomoči

| (124) | V skladu s sodno prakso Sodišča (21) je po mnenju Komisije normalno, da lahko financiranje državne pomoči z obveznimi dajatvami vpliva na pomoč, ker ima zaščitni učinek, ki presega pomoč v pravem pomenu besede. Zadevni prispevki so namreč obvezne dajatve. Ob upoštevanju iste sodne prakse Komisija meni, da pomoči ni mogoče financirati z davkom podobnimi dajatvami, ki bremenijo tudi proizvode, uvožene iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(124)

V skladu s sodno prakso Sodišča (21) je po mnenju Komisije normalno, da lahko financiranje državne pomoči z obveznimi dajatvami vpliva na pomoč, ker ima zaščitni učinek, ki presega pomoč v pravem pomenu besede. Zadevni prispevki so namreč obvezne dajatve. Ob upoštevanju iste sodne prakse Komisija meni, da pomoči ni mogoče financirati z davkom podobnimi dajatvami, ki bremenijo tudi proizvode, uvožene iz drugih držav članic.

| (125) | Komisija je že ugotovila, zlasti v okviru državne pomoči št. N 184/97, da shema, ki so jo uvedli francoski organi, ne vpliva na uvožene proizvode. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je že ugotovila, zlasti v okviru državne pomoči št. N 184/97, da shema, ki so jo uvedli francoski organi, ne vpliva na uvožene proizvode.

| (126) | Iz besedil o uvedbi davkom podobnih dajatev v obravnavanem primeru je razvidno, da se te nanašajo izključno na proizvodnjo naravnih sladkih vin z registrirano označbo porekla območja departmaja Pyrénées-Orientales. Premija za praho se je financirala z dajatvijo, ki je vplivala izključno na regionalno proizvodnjo vin, na katera se nanaša ukrep, torej brez vseh uvoženih proizvodov. |
| --- | --- |

(126)

Iz besedil o uvedbi davkom podobnih dajatev v obravnavanem primeru je razvidno, da se te nanašajo izključno na proizvodnjo naravnih sladkih vin z registrirano označbo porekla območja departmaja Pyrénées-Orientales. Premija za praho se je financirala z dajatvijo, ki je vplivala izključno na regionalno proizvodnjo vin, na katera se nanaša ukrep, torej brez vseh uvoženih proizvodov.

| (127) | Mogoče je torej sklepati, da noben uvožen proizvod ni oziroma ni bil podvržen davkom podobnim dajatvam, o katerih je tu govor. |
| --- | --- |

(127)

Mogoče je torej sklepati, da noben uvožen proizvod ni oziroma ni bil podvržen davkom podobnim dajatvam, o katerih je tu govor.

VI.   SKLEP

| (128) | Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala v obliki „premije za praho“, dodeljene francoskim vinogradnikom, ki so se obvezali, da od letine 1996 do vključno z letino 2000 ne bodo zahtevali priznanja registrirane označbe porekla „Rivesaltes“ ali „Grand Roussillon“, je nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(128)

Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala v obliki „premije za praho“, dodeljene francoskim vinogradnikom, ki so se obvezali, da od letine 1996 do vključno z letino 2000 ne bodo zahtevali priznanja registrirane označbe porekla „Rivesaltes“ ali „Grand Roussillon“, je nezdružljiva s skupnim trgom.

| (129) | Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala v obliki načrta preusmeritve vinograda z registrirano označbo porekla Rivesaltes od letine 1996 do vključno z letino 2000 in katere dodelitev je v posameznih primerih presegla 30 % dejanskih stroškov in/ali zgornje meje 5 030,82 EUR/ha (33 000 FRF/ha), je nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(129)

Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala v obliki načrta preusmeritve vinograda z registrirano označbo porekla Rivesaltes od letine 1996 do vključno z letino 2000 in katere dodelitev je v posameznih primerih presegla 30 % dejanskih stroškov in/ali zgornje meje 5 030,82 EUR/ha (33 000 FRF/ha), je nezdružljiva s skupnim trgom.

| (130) | Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2000, in sicer v obliki oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za registrirane označbe porekla „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ in „Banyuls“, je združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(130)

Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2000, in sicer v obliki oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za registrirane označbe porekla „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ in „Banyuls“, je združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe.

| (131) | Zadevni ukrepi Komisiji niso bili priglašeni v skladu s členom 88(3) Pogodbe, zato pomenijo nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(131)

Zadevni ukrepi Komisiji niso bili priglašeni v skladu s členom 88(3) Pogodbe, zato pomenijo nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (132) | Komisija obžaluje, da je Francija izvajala te ukrepe v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(132)

Komisija obžaluje, da je Francija izvajala te ukrepe v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe.

| (133) | V zvezi s pomočmi, ki so se izvajale pred dokončno odločbo Komisije, je treba opozoriti, da zaradi obvezne narave postopkovnih pravil, določenih v členu 88(3) Pogodbe, katerih neposredni učinek je Sodišče priznalo v sodbah z dne 19. junija 1973 v zadevi 77/72, Carmine Capolongo proti Azienda Agricola Maya (22), 11. decembra 1973 v zadevi 120/73, Gebrueder Lorenz GmbH proti Nemčiji (23), in 22. marca 1977 v zadevi 78/76, Steinicke in Weinlig proti Nemčiji (24), ni mogoče naknadno odpraviti nezakonitosti obravnavane pomoči (sodba z dne 21. novembra 1991 v zadevi C-354/90, Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires in drugi proti Franciji) (25). |
| --- | --- |

(133)

V zvezi s pomočmi, ki so se izvajale pred dokončno odločbo Komisije, je treba opozoriti, da zaradi obvezne narave postopkovnih pravil, določenih v členu 88(3) Pogodbe, katerih neposredni učinek je Sodišče priznalo v sodbah z dne 19. junija 1973 v zadevi 77/72, Carmine Capolongo proti Azienda Agricola Maya (22), 11. decembra 1973 v zadevi 120/73, Gebrueder Lorenz GmbH proti Nemčiji (23), in 22. marca 1977 v zadevi 78/76, Steinicke in Weinlig proti Nemčiji (24), ni mogoče naknadno odpraviti nezakonitosti obravnavane pomoči (sodba z dne 21. novembra 1991 v zadevi C-354/90, Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires in drugi proti Franciji) (25).

| (134) | Sodišče je opozorilo, da so nacionalna sodišča, kadar se je ukrep pomoči, katerega način financiranja je njegov sestavni del, izvajal v nasprotju z obveznostjo priglasitve, načeloma dolžna odrediti povračilo dajatev ali prispevkov, posebej odmerjenih za financiranje te pomoči. Opozarja tudi, da so nacionalna sodišča dolžna varovati pravice strank v postopku, če nacionalni organi ne upoštevajo prepovedi izvajanja pomoči, določene v zadnjem stavku člena 88(3) Pogodbe in z neposrednim učinkom. Iz takega neupoštevanja, ki ga navedejo stranke v postopku, ki se nanj lahko sklicujejo, in ugotovijo nacionalna sodišča, morajo slednja v skladu s svojim nacionalnim pravom izpeljati vse posledice, tako glede veljavnosti aktov, ki dovoljujejo izvajanje zadevnih ukrepov pomoči, kot glede izterjave dodeljenih finančnih pomoči (26). |
| --- | --- |

(134)

Sodišče je opozorilo, da so nacionalna sodišča, kadar se je ukrep pomoči, katerega način financiranja je njegov sestavni del, izvajal v nasprotju z obveznostjo priglasitve, načeloma dolžna odrediti povračilo dajatev ali prispevkov, posebej odmerjenih za financiranje te pomoči. Opozarja tudi, da so nacionalna sodišča dolžna varovati pravice strank v postopku, če nacionalni organi ne upoštevajo prepovedi izvajanja pomoči, določene v zadnjem stavku člena 88(3) Pogodbe in z neposrednim učinkom. Iz takega neupoštevanja, ki ga navedejo stranke v postopku, ki se nanj lahko sklicujejo, in ugotovijo nacionalna sodišča, morajo slednja v skladu s svojim nacionalnim pravom izpeljati vse posledice, tako glede veljavnosti aktov, ki dovoljujejo izvajanje zadevnih ukrepov pomoči, kot glede izterjave dodeljenih finančnih pomoči (26).

| (135) | Člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 v primeru nezdružljivosti nezakonitih pomoči s skupnim trgom določa, da Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. To povračilo je potrebno za ponovno vzpostavitev prejšnjega stanja, tako da se odpravijo vse finančne ugodnosti, ki jih je bil upravičenec do nezakonito dodeljene pomoči deležen po datumu dodelitve te pomoči. |
| --- | --- |

(135)

Člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 v primeru nezdružljivosti nezakonitih pomoči s skupnim trgom določa, da Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. To povračilo je potrebno za ponovno vzpostavitev prejšnjega stanja, tako da se odpravijo vse finančne ugodnosti, ki jih je bil upravičenec do nezakonito dodeljene pomoči deležen po datumu dodelitve te pomoči.

| (136) | Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da pomoč, ki se vrne, vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu. |
| --- | --- |

(136)

Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da pomoč, ki se vrne, vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu.

| (137) | Pomoči je treba vrniti v skladu s postopki, določenimi v francoski zakonodaji. Zneski vključujejo obresti od datuma plačila pomoči do datuma njenega dejanskega vračila. Izračunajo se na podlagi referenčne obrestne mere Komisije, določene z metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (27). |
| --- | --- |

(137)

Pomoči je treba vrniti v skladu s postopki, določenimi v francoski zakonodaji. Zneski vključujejo obresti od datuma plačila pomoči do datuma njenega dejanskega vračila. Izračunajo se na podlagi referenčne obrestne mere Komisije, določene z metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (27).

| (138) | Komisija nima podatkov o skupnem znesku pomoči, dodeljenih v okviru „premije za praho“, ker ne pozna zneskov prejemkov in števila hektarov, ki so bili deležni pomoči. Komisija je vzela na znanje pripombe tretjih strank, da naj bi bila „premija za praho“ predmet financiranja in dodatnih javnih pomoči, ki jih francoski organi niso prijavili, pri čemer je pojasnila, da te pripombe v ničemer ne spreminjajo njenih ugotovitev. Po podatkih, ki jih ima na voljo Komisija, je znesek javnih pomoči, namenjen financiranju „pomoči za preusmeritev“, znašal 11,01 milijona EUR. |
| --- | --- |

(138)

Komisija nima podatkov o skupnem znesku pomoči, dodeljenih v okviru „premije za praho“, ker ne pozna zneskov prejemkov in števila hektarov, ki so bili deležni pomoči. Komisija je vzela na znanje pripombe tretjih strank, da naj bi bila „premija za praho“ predmet financiranja in dodatnih javnih pomoči, ki jih francoski organi niso prijavili, pri čemer je pojasnila, da te pripombe v ničemer ne spreminjajo njenih ugotovitev. Po podatkih, ki jih ima na voljo Komisija, je znesek javnih pomoči, namenjen financiranju „pomoči za preusmeritev“, znašal 11,01 milijona EUR.

| (139) | Ta odločba ne vpliva na posledice, ki bi jih Komisija po potrebi določila v okviru financiranja skupne kmetijske politike iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) – |
| --- | --- |

(139)

Ta odločba ne vpliva na posledice, ki bi jih Komisija po potrebi določila v okviru financiranja skupne kmetijske politike iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala v obliki „premije za praho“, dodeljene francoskim vinogradnikom, ki so se obvezali, da od letine 1996 do vključno z letino 2000 ne bodo zahtevali priznanja registrirane označbe porekla (AOC) „Rivesaltes“ ali „Grand Roussillon“, je nezdružljiva s skupnim trgom.

2.   Državna pomoč, ki jo je Francija izvajala v obliki načrta preusmeritve vinograda z registrirano označbo porekla Rivesaltes od letine 1996 do vključno z letino 2000 in katere dodelitev je v posameznih primerih presegla 30 % dejanskih stroškov in/ali zgornje meje 5 030,82 EUR/ha (33 000 FRF/ha), je nezdružljiva s skupnim trgom.

3.   Državna pomoč, ki jo je Francija med 1. januarjem 1998 in 31. decembrom 2000 izvajala v obliki oglaševalskih in promocijskih dejavnosti ter delovanja za registrirane označbe porekla „Rivesaltes“, „Grand Roussillon“, „Muscat de Rivesaltes“ in „Banyuls“, je združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe.

Člen 2

1.   Francija sprejme potrebne ukrepe, da upravičenci vrnejo nezdružljive pomoči, določene v členu 1(1) in (2).

Vračilo se izvede takoj in v skladu s postopki nacionalne zakonodaje, če ti dopuščajo takojšnje in učinkovito izvajanje te odločbe. Pomoči, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti od dne, ko so bile dane na razpolago upravičencem, do dneva njihovega vračila. Obresti se izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere Komisije, določene z metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj.

2.   V namene vračila nezdružljivih pomoči, določenih v členu 1(1), Francija obvesti Komisijo o skupnem znesku pomoči, dodeljenem v okviru tega ukrepa, in njegovem financiranju, vključno s skupnim zneskom prejemkov iz medpanožnega prispevka, uvedenega v ta namen, ter številu hektarov, ki so prejeli „premijo za praho“.

Člen 3

Francija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za njeno upoštevanje.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, dne 19. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL C 82, 5.4.2003, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  1 FRF = približno 0,15 EUR.

3

(4)  UL L 84, 27.3.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1493/1999 (UL L 179, 14.7.1999, str. 1).

4

(5)  UL L 57, 29.2.1980, str. 16. Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1493/1999.

5

(6)  Sodba Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 8. junija 1995, zadeva T-459/93, Siemens SA proti Komisiji, Zodl., str. II-01675.

6

(7)  UL C 28, 1.2.2000, str. 2.

7

(8)  UL L 264, 12.9.1989, str. 5. Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1227/2000 (UL L 143, 16.6.2000, str. 1).

8

(9)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

9

(10)  Dopis Komisije št. SG(97) D/3741 z dne 16.5.1997.

10

(11)  Dopis Komisije št. SG(D)(90) 25148 z dne 22.8.1990.

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 15. julija 2004, zadeva C-345/02, Pearle, še neobjavljena v ZOdl.

12

(13)  Sodba Sodišča z dne 22. maja 2003, zadeva C-355/00, Freskot, ZOdl., str. I-5263.

13

(14)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980, zadeva 730/79 Philip Morris, ZOdl., str. 2671, točka 11.

14

(15)  „Nova pomoč“ je opredeljena kot vsaka pomoč, to pomeni shema pomoči ali individualna pomoč, ki ni veljavna pomoč, vključno s spremembo veljavne pomoči.

15

(16)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

16

(17)  Sodba Sodišča z dne 26. junija 1979, zadeva 177/78, Pigs and Bacon Commission proti McCarrenu, ZOdl., str. 2161.

17

(18)  UL C 252, 12.9.2001, str. 5.

18

(19)  Zgoraj navedena sodba Sodišča prve stopnje v zadevi Siemens.

19

(20)  UL C 302, 12.11.1987, str. 6.

20

(21)  Sodba Sodišča z dne 25. junija 1970, zadeva 47/69, Francija proti Komisiji, ZOdl., str. 487.

21

(22)  ZOdl., str. 611.

22

(23)  ZOdl., str. 1471.

23

(24)  ZOdl., str. 595.

24

(25)  ZOdl., str. I-5505.

25

(26)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2003, združeni zadevi C-261/01 in C-262/01, Van Calster in drugi, še neobjavljena v ZOdl.

26

(27)  Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 273, 9.9.1997, str. 3).

27

---

| 30.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 112/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 112/14

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. junija 2006

o državni pomoči C 25/2005 (prej NN 21/2005) Slovaške republike za Frucona Košice, a.s.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2082)

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/254/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 15. oktobra 2004, evidentiranim dne 25. oktobra, je bila Komisiji poslana pritožba v zvezi z domnevno nezakonito državno pomočjo za družbo Frucona Košice, a.s. Pritožnik je 3. februarja 2005 poslal dodatne informacije. Sestanek s pritožnikom je potekal 24. marca 2005. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 15. oktobra 2004, evidentiranim dne 25. oktobra, je bila Komisiji poslana pritožba v zvezi z domnevno nezakonito državno pomočjo za družbo Frucona Košice, a.s. Pritožnik je 3. februarja 2005 poslal dodatne informacije. Sestanek s pritožnikom je potekal 24. marca 2005.

| (2) | Na podlagi informacij, ki jih je predložil pritožnik, je Komisija z dopisom z dne 6. decembra 2004 zaprosila Slovaško, naj jo obvesti o spornem ukrepu. Slovaška je odgovorila z dopisom z dne 4. januarja 2005, evidentiranim dne 17. oktobra, v katerem je Komisijo obvestila o morebitni nezakoniti državni pomoči, dodeljeni družbi Frucona Košice, a.s., in jo zaprosila, naj to pomoč odobri kot pomoč za reševanje družbe v finančnih težavah. Slovaška je poslala dodatne informacije z dopisom z dne 24. januarja 2005, evidentiranim dne 28. januarja. Komisija je zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 9. februarja 2005, odgovor nanj pa je prejela z dopisom z dne 4. marca 2005, evidentiranim dne 10. marca. Sestanek s slovaškimi organi je potekal 12. maja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi informacij, ki jih je predložil pritožnik, je Komisija z dopisom z dne 6. decembra 2004 zaprosila Slovaško, naj jo obvesti o spornem ukrepu. Slovaška je odgovorila z dopisom z dne 4. januarja 2005, evidentiranim dne 17. oktobra, v katerem je Komisijo obvestila o morebitni nezakoniti državni pomoči, dodeljeni družbi Frucona Košice, a.s., in jo zaprosila, naj to pomoč odobri kot pomoč za reševanje družbe v finančnih težavah. Slovaška je poslala dodatne informacije z dopisom z dne 24. januarja 2005, evidentiranim dne 28. januarja. Komisija je zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 9. februarja 2005, odgovor nanj pa je prejela z dopisom z dne 4. marca 2005, evidentiranim dne 10. marca. Sestanek s slovaškimi organi je potekal 12. maja 2005.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 5. julija 2005 obvestila Slovaško, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 5. julija 2005 obvestila Slovaško, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (4) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu.

| (5) | Slovaški organi so predložili svoje ugotovitve z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim dne 17. oktobra 2005. Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane stranke (upravičenca) z dopisom z dne 24. oktobra 2005, evidentiranim dne 25. oktobra. Posredovala jih je Slovaški in ji dala možnost odgovora; Slovaška je svoje pripombe poslala z dopisom z dne 16. decembra 2005, evidentiranim dne 20. decembra. Sestanek z upravičencem, na katerem je imel možnost pojasniti svoje predložene pripombe, je potekal 28. marca 2006. Slovaška je poslala dodatne informacije z dopisom z dne 5. maja 2006, evidentiranim dne 8. maja. |
| --- | --- |

(5)

Slovaški organi so predložili svoje ugotovitve z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim dne 17. oktobra 2005. Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane stranke (upravičenca) z dopisom z dne 24. oktobra 2005, evidentiranim dne 25. oktobra. Posredovala jih je Slovaški in ji dala možnost odgovora; Slovaška je svoje pripombe poslala z dopisom z dne 16. decembra 2005, evidentiranim dne 20. decembra. Sestanek z upravičencem, na katerem je imel možnost pojasniti svoje predložene pripombe, je potekal 28. marca 2006. Slovaška je poslala dodatne informacije z dopisom z dne 5. maja 2006, evidentiranim dne 8. maja.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

1.   Zadevno podjetje

| (6) | Prejemnik finančne podpore je družba Frucona Košice a.s. (v nadaljnjem besedilu „upravičenec“), ki se je v času odločilnih dogodkov ukvarjala s proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač, sadja in zelenjave v pločevinkah ter kisa. Upravičenec trenutno ne proizvaja več žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač. Vendar pa je dejaven na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač. Družba ima sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(6)

Prejemnik finančne podpore je družba Frucona Košice a.s. (v nadaljnjem besedilu „upravičenec“), ki se je v času odločilnih dogodkov ukvarjala s proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač, sadja in zelenjave v pločevinkah ter kisa. Upravičenec trenutno ne proizvaja več žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač. Vendar pa je dejaven na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač. Družba ima sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES.

| (7) | V času odločilnih dogodkov je upravičenec zaposloval približno 200 oseb. Upravičenec je v pripombah o odločitvi o sprožitvi formalne preiskave Komisiji predložil podatke o svojem prometu (vključno s trošarinami in DDV), ki so prikazani v naslednji preglednici.
  Preglednica 1
  Promet v različnih delih proizvodnje, vključno s trošarinami in DDV [SKK] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kis | [...] (3) | [...] | [...] |
| Proizvodnja sadja in zelenjave | [...] | [...] | [...] |
| Zelje | [...] | [...] | [...] |
| Brezalkoholne pijače z dodanim ogljikovim dioksidom | [...] | [...] | [...] |
| Brezalkoholne pijače brez dodanega ogljikovega dioksida | [...] | [...] | [...] |
| Sokovi, 100 % | [...] | [...] | [...] |
| Pijače na osnovi žganih pijač | [...] | [...] | [...] |
| Jabolčno vino | [...] | [...] | [...] |
| Sirup | [...] | [...] | [...] |
| Drugi proizvodi/storitve | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960
   (4) |

(7)

V času odločilnih dogodkov je upravičenec zaposloval približno 200 oseb. Upravičenec je v pripombah o odločitvi o sprožitvi formalne preiskave Komisiji predložil podatke o svojem prometu (vključno s trošarinami in DDV), ki so prikazani v naslednji preglednici.

Preglednica 1

Promet v različnih delih proizvodnje, vključno s trošarinami in DDV [SKK]

2002

2003

2004

Kis

[...] (3)

[...]

[...]

Proizvodnja sadja in zelenjave

[...]

[...]

[...]

Zelje

[...]

[...]

[...]

Brezalkoholne pijače z dodanim ogljikovim dioksidom

[...]

[...]

[...]

Brezalkoholne pijače brez dodanega ogljikovega dioksida

[...]

[...]

[...]

Sokovi, 100 %

[...]

[...]

[...]

Pijače na osnovi žganih pijač

[...]

[...]

[...]

Jabolčno vino

[...]

[...]

[...]

Sirup

[...]

[...]

[...]

Drugi proizvodi/storitve

[...]

[...]

[...]

Skupaj

895 019 980

978 343 230

880 314 960
   (4)

| (8) | Ti podatki se bistveno razlikujejo od podatkov, ki jih je Komisija prejela od slovaških organov in so navedeni v odločitvi o sprožitvi formalne preiskave (5). Slovaški organi v svojem odgovoru na pripombe upravičenca po sprožitvi formalne preiskave niso izpodbijali točnosti zgoraj navedenih številk. Po mnenju slovaških organov upravičenec izpolnjuje merila za srednje podjetje. |
| --- | --- |

(8)

Ti podatki se bistveno razlikujejo od podatkov, ki jih je Komisija prejela od slovaških organov in so navedeni v odločitvi o sprožitvi formalne preiskave (5). Slovaški organi v svojem odgovoru na pripombe upravičenca po sprožitvi formalne preiskave niso izpodbijali točnosti zgoraj navedenih številk. Po mnenju slovaških organov upravičenec izpolnjuje merila za srednje podjetje.

2.   Veljavna nacionalna zakonodaja

| (9) | Pri spornem ukrepu gre za odpis davčnega dolga, ki ga je opravil davčni urad Košice IV (v nadaljevanju „davčni urad“) v okviru tako imenovanega dogovora z upniki. Ta postopek ureja Zakon 328/91 o stečaju in dogovoru z upniki (v nadaljevanju „Zakon o stečaju“). |
| --- | --- |

(9)

Pri spornem ukrepu gre za odpis davčnega dolga, ki ga je opravil davčni urad Košice IV (v nadaljevanju „davčni urad“) v okviru tako imenovanega dogovora z upniki. Ta postopek ureja Zakon 328/91 o stečaju in dogovoru z upniki (v nadaljevanju „Zakon o stečaju“).

| (10) | Dogovor z upniki (v nadaljevanju „dogovor“ ali „postopek dogovora“) je postopek pod nadzorom sodišča, ki je tako kot stečajni postopek namenjen poravnavi finančnega stanja zadolženih družb (6). V stečajnem postopku družba preneha obstajati in njeno premoženje se proda novemu lastniku ali pa se družba likvidira. Nasprotno pa v postopku dogovora zadolžena družba nadaljuje dejavnost brez spremembe lastništva. |
| --- | --- |

(10)

Dogovor z upniki (v nadaljevanju „dogovor“ ali „postopek dogovora“) je postopek pod nadzorom sodišča, ki je tako kot stečajni postopek namenjen poravnavi finančnega stanja zadolženih družb (6). V stečajnem postopku družba preneha obstajati in njeno premoženje se proda novemu lastniku ali pa se družba likvidira. Nasprotno pa v postopku dogovora zadolžena družba nadaljuje dejavnost brez spremembe lastništva.

| (11) | Postopek dogovora sproži zadolžena družba. Cilj je doseči sporazum z upniki (v nadaljevanju „sporazum“), po katerem zadolžena družba izplača del svojih dolgov, preostanek pa se odpiše. Ta sporazum mora odobriti nadzorno sodišče. |
| --- | --- |

(11)

Postopek dogovora sproži zadolžena družba. Cilj je doseči sporazum z upniki (v nadaljevanju „sporazum“), po katerem zadolžena družba izplača del svojih dolgov, preostanek pa se odpiše. Ta sporazum mora odobriti nadzorno sodišče.

| (12) | Upniki, katerih terjatve so zavarovane na primer s hipoteko, nastopajo kot posamezni upniki. Za sprejetje predloga za dogovor morajo zanj glasovati vsi posamezni upniki, medtem ko pri drugih upnikih zadošča kvalificirana večina. Posamezni upniki glasujejo posamično in imajo pravico veta na predlog. |
| --- | --- |

(12)

Upniki, katerih terjatve so zavarovane na primer s hipoteko, nastopajo kot posamezni upniki. Za sprejetje predloga za dogovor morajo zanj glasovati vsi posamezni upniki, medtem ko pri drugih upnikih zadošča kvalificirana večina. Posamezni upniki glasujejo posamično in imajo pravico veta na predlog.

| (13) | Posamezni upniki imajo privilegiran položaj tudi v stečajnem postopku. Izkupiček od prodaje zavarovanih sredstev v stečajnem postopku je namenjen izključno izplačilu terjatev posameznih upnikov. Če se s to prodajo ne morejo izplačati vse terjatve posameznih upnikov, se neporavnani zneski vključijo v drugo skupino k terjatvam drugih upnikov. V drugi skupini so upniki poplačani sorazmerno. |
| --- | --- |

(13)

Posamezni upniki imajo privilegiran položaj tudi v stečajnem postopku. Izkupiček od prodaje zavarovanih sredstev v stečajnem postopku je namenjen izključno izplačilu terjatev posameznih upnikov. Če se s to prodajo ne morejo izplačati vse terjatve posameznih upnikov, se neporavnani zneski vključijo v drugo skupino k terjatvam drugih upnikov. V drugi skupini so upniki poplačani sorazmerno.

| (14) | V skladu z Zakonom o stečaju mora družba, ki prosi za dogovor z upniki, predložiti nadzornemu sodišču seznam ukrepov za sanacijo in tekoče financiranje svojih dejavnosti po dogovoru. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z Zakonom o stečaju mora družba, ki prosi za dogovor z upniki, predložiti nadzornemu sodišču seznam ukrepov za sanacijo in tekoče financiranje svojih dejavnosti po dogovoru.

| (15) | V skladu z Zakonom 511/92 o upravljanju davkov in dajatev ter spremembah sistema lokalnih finančnih organov (v nadaljevanju „Zakon o davčni službi“) lahko družba zaprosi davčne organe za odlog plačila davkov. Na odloženi znesek se zaračunavajo obresti, odloženi dolg pa mora biti zavarovan. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z Zakonom 511/92 o upravljanju davkov in dajatev ter spremembah sistema lokalnih finančnih organov (v nadaljevanju „Zakon o davčni službi“) lahko družba zaprosi davčne organe za odlog plačila davkov. Na odloženi znesek se zaračunavajo obresti, odloženi dolg pa mora biti zavarovan.

| (16) | Zakon o davčni službi ureja tudi postopek davčne izvršbe, katerega cilj je povrniti davčne terjatve države s prodajo nepremičnin, premičnin ali podjetja v celoti. |
| --- | --- |

(16)

Zakon o davčni službi ureja tudi postopek davčne izvršbe, katerega cilj je povrniti davčne terjatve države s prodajo nepremičnin, premičnin ali podjetja v celoti.

3.   Sporni ukrep

| (17) | V obdobju od novembra 2002 do novembra 2003 je upravičenec izkoristil odlog obveznosti plačila trošarine na žgane pijače (7), ki ga omogoča Zakon o davčni službi. V celoti je odloženi davek znašal 477 015 759 SKK (12,6 milijona EUR). Davčni urad je pred odobritvijo odloga teh plačil zavaroval vse svoje terjatve s premoženjem upravičenca, kakor je določeno v Zakonu. Slovaški organi trdijo, da je bila vrednost teh jamstev na podlagi računov upravičenca 397 476 726 SKK (10,5 milijona EUR). Upravičenec pa trdi, da je vrednost jamstev po oceni izvedencev ob koncu leta 2003 znašala 193 940 000 SKK (5 milijonov EUR). Po mnenju upravičenca je to vrednost zavarovanih sredstev (premičnin, nepremičnin in terjatev), izražena v tako imenovanih izvedenskih cenah. |
| --- | --- |

(17)

V obdobju od novembra 2002 do novembra 2003 je upravičenec izkoristil odlog obveznosti plačila trošarine na žgane pijače (7), ki ga omogoča Zakon o davčni službi. V celoti je odloženi davek znašal 477 015 759 SKK (12,6 milijona EUR). Davčni urad je pred odobritvijo odloga teh plačil zavaroval vse svoje terjatve s premoženjem upravičenca, kakor je določeno v Zakonu. Slovaški organi trdijo, da je bila vrednost teh jamstev na podlagi računov upravičenca 397 476 726 SKK (10,5 milijona EUR). Upravičenec pa trdi, da je vrednost jamstev po oceni izvedencev ob koncu leta 2003 znašala 193 940 000 SKK (5 milijonov EUR). Po mnenju upravičenca je to vrednost zavarovanih sredstev (premičnin, nepremičnin in terjatev), izražena v tako imenovanih izvedenskih cenah.

| (18) | S 1. januarjem 2004 je spremenjeni Zakon o davčni službi omejil možnost prošnje za odlog davka na samo enkrat letno. Upravičenec je to priložnost izkoristil za trošarino za december 2003, zapadlo januarja 2004. Vendar pa ni mogel plačati ali odložiti plačila trošarine za januar 2004, zapadle 25. februarja 2004. Zaradi tega je upravičenec postal zadolžena družba v skladu z Zakonom o stečaju. Izgubil je tudi dovoljenje za proizvodnjo in predelavo žganih pijač. |
| --- | --- |

(18)

S 1. januarjem 2004 je spremenjeni Zakon o davčni službi omejil možnost prošnje za odlog davka na samo enkrat letno. Upravičenec je to priložnost izkoristil za trošarino za december 2003, zapadlo januarja 2004. Vendar pa ni mogel plačati ali odložiti plačila trošarine za januar 2004, zapadle 25. februarja 2004. Zaradi tega je upravičenec postal zadolžena družba v skladu z Zakonom o stečaju. Izgubil je tudi dovoljenje za proizvodnjo in predelavo žganih pijač.

| (19) | Dne 8. marca 2004 je upravičenec na pristojnem okrožnem sodišču zaprosil za postopek dogovora. Okrožno sodišče je po ugotovitvi, da so izpolnjene vse potrebne zakonske zahteve, z odločbo z dne 29. aprila 2004 dovolilo začetek postopka dogovora. Na obravnavi dne 9. julija 2004 so upniki glasovali za dogovor, ki ga je predlagal upravičenec. Dogovor je bil potrjen 14. julija 2004 z odločbo nadzornega okrožnega sodišča. |
| --- | --- |

(19)

Dne 8. marca 2004 je upravičenec na pristojnem okrožnem sodišču zaprosil za postopek dogovora. Okrožno sodišče je po ugotovitvi, da so izpolnjene vse potrebne zakonske zahteve, z odločbo z dne 29. aprila 2004 dovolilo začetek postopka dogovora. Na obravnavi dne 9. julija 2004 so upniki glasovali za dogovor, ki ga je predlagal upravičenec. Dogovor je bil potrjen 14. julija 2004 z odločbo nadzornega okrožnega sodišča.

| (20) | Avgusta 2004 se je davčni urad pritožil zoper to pritrdilno odločitev sodišča. Vrhovno sodišče je z odločbo z dne 25. oktobra 2004 sklenilo, da pritožba ni dopustna, in razglasilo odločbo okrožnega sodišča, s katero je bil dogovor odobren, za veljavno in izvršljivo s 23. julijem 2004. Javni tožilec se je kasneje pritožil zoper odločbo okrožnega sodišča v nadaljnjem pritožbenem postopku z izrednimi pravnimi sredstvi. Ta postopek še vedno teče pred vrhovnim sodiščem. |
| --- | --- |

(20)

Avgusta 2004 se je davčni urad pritožil zoper to pritrdilno odločitev sodišča. Vrhovno sodišče je z odločbo z dne 25. oktobra 2004 sklenilo, da pritožba ni dopustna, in razglasilo odločbo okrožnega sodišča, s katero je bil dogovor odobren, za veljavno in izvršljivo s 23. julijem 2004. Javni tožilec se je kasneje pritožil zoper odločbo okrožnega sodišča v nadaljnjem pritožbenem postopku z izrednimi pravnimi sredstvi. Ta postopek še vedno teče pred vrhovnim sodiščem.

| (21) | Upniki, vključno z davčnim uradom, so z upravičencem sklenili naslednji dogovor: 35 % dolga naj bi upravičenec poplačal v roku enega meseca od začetka veljavnosti sporazuma, preostalim 65 % dolga pa naj bi se upniki odrekli. Vsi upniki so bili torej obravnavani pod enakimi pogoji. Dejanski zneski po posameznih upnikih so prikazani v naslednji preglednici.
  Preglednica 2
  Stanje dolgov upravičenca pred postopkom dogovora in po njem[SKK]









  Upnik | Dolg pred dogovorom | Dolg po dogovoru (8) | Odpisani znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Javni | Davčni urad | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Zasebni | Tetra Pak a.s. | [...] | [...] | [...] |
| MTM-obaly s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| Merkant družstvo | [...] | [...] | [...] |
| Vetropack s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj | | 644 591 439
   (9) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(21)

Upniki, vključno z davčnim uradom, so z upravičencem sklenili naslednji dogovor: 35 % dolga naj bi upravičenec poplačal v roku enega meseca od začetka veljavnosti sporazuma, preostalim 65 % dolga pa naj bi se upniki odrekli. Vsi upniki so bili torej obravnavani pod enakimi pogoji. Dejanski zneski po posameznih upnikih so prikazani v naslednji preglednici.

Preglednica 2

Stanje dolgov upravičenca pred postopkom dogovora in po njem[SKK]

Upnik

Dolg pred dogovorom

Dolg po dogovoru (8)

Odpisani znesek

Javni

Davčni urad

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Zasebni

Tetra Pak a.s.

[...]

[...]

[...]

MTM-obaly s.r.o.

[...]

[...]

[...]

Merkant družstvo

[...]

[...]

[...]

Vetropack s.r.o.

[...]

[...]

[...]

Skupaj

644 591 439
   (9)

225 607 029

418 984 410

| (22) | Terjatve davčnega urada, vključene v postopek dogovora, so znašale 640 793 831 SKK (16,86 milijona EUR) in so vsebovale neplačane trošarine za obdobje od maja 2003 do marca 2004, DDV za obdobje od januarja do aprila 2004 ter dodane penale in obresti. Terjatve, ki jih je davčni urad odpisal, so znašale 416 515 990 SKK (11 milijonov EUR). Davčnemu uradu je v skladu z dogovorom pripadlo 224 277 841 SKK (5,86 milijona EUR). |
| --- | --- |

(22)

Terjatve davčnega urada, vključene v postopek dogovora, so znašale 640 793 831 SKK (16,86 milijona EUR) in so vsebovale neplačane trošarine za obdobje od maja 2003 do marca 2004, DDV za obdobje od januarja do aprila 2004 ter dodane penale in obresti. Terjatve, ki jih je davčni urad odpisal, so znašale 416 515 990 SKK (11 milijonov EUR). Davčnemu uradu je v skladu z dogovorom pripadlo 224 277 841 SKK (5,86 milijona EUR).

| (23) | V postopku dogovora je davčni urad deloval kot posamezni upnik in je kot tak ločeno glasoval za dogovor. Davčni urad je imel privilegiran položaj zato, ker je bilo nekaj njegovih terjatev, ki so bile vključene v postopek dogovora, zavarovanih v zvezi z odlogom davčnega dolga upravičenca v letih 2002 in 2003 (glej odstavek 17). Vsi preostali upniki so glasovali za predlagani dogovor. Njihove terjatve so bile navadne poslovne terjatve in niso bile zavarovane na nikakršen način. |
| --- | --- |

(23)

V postopku dogovora je davčni urad deloval kot posamezni upnik in je kot tak ločeno glasoval za dogovor. Davčni urad je imel privilegiran položaj zato, ker je bilo nekaj njegovih terjatev, ki so bile vključene v postopek dogovora, zavarovanih v zvezi z odlogom davčnega dolga upravičenca v letih 2002 in 2003 (glej odstavek 17). Vsi preostali upniki so glasovali za predlagani dogovor. Njihove terjatve so bile navadne poslovne terjatve in niso bile zavarovane na nikakršen način.

| (24) | Upravičenec je v svojem predlogu za dogovor v skladu z zahtevami Zakona o stečaju navedel sanacijske ukrepe v zvezi s proizvodnjo, distribucijo in delovno silo (vključno s presežki). |
| --- | --- |

(24)

Upravičenec je v svojem predlogu za dogovor v skladu z zahtevami Zakona o stečaju navedel sanacijske ukrepe v zvezi s proizvodnjo, distribucijo in delovno silo (vključno s presežki).

| (25) | Na področjih organizacije in delovne sile je upravičenec načrtoval naslednje ukrepe: ustanovitev splošne proizvodne skupine za vse proizvodne dejavnosti, reorganizacijo prevoznih zmogljivosti z izločitvijo vozil z najnižjo preostalo vrednostjo in reorganizacijo trgovinskih dejavnosti. Poleg teh ukrepov naj bi bilo v obdobju od marca do maja 2004 odpuščenih 50 presežnih delavcev. Nadaljnjih 50 delavcev naj bi v tem obdobju prejemalo 60 % plačilo. |
| --- | --- |

(25)

Na področjih organizacije in delovne sile je upravičenec načrtoval naslednje ukrepe: ustanovitev splošne proizvodne skupine za vse proizvodne dejavnosti, reorganizacijo prevoznih zmogljivosti z izločitvijo vozil z najnižjo preostalo vrednostjo in reorganizacijo trgovinskih dejavnosti. Poleg teh ukrepov naj bi bilo v obdobju od marca do maja 2004 odpuščenih 50 presežnih delavcev. Nadaljnjih 50 delavcev naj bi v tem obdobju prejemalo 60 % plačilo.

| (26) | Glede proizvodnega in tehničnega področja je upravičenec navedel, da bodo zadevni proizvodni obrati od aprila 2004 dani v najem, ker je družba izgubila dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač. Upravičenec je načrtoval zmanjšanje ali opustitev proizvodnje nekaterih nedonosnih brezalkoholnih pijač in navedel, da bo pred vsakršno uvedbo novih izdelkov v tej kategoriji opravljena analiza njihove donosnosti. |
| --- | --- |

(26)

Glede proizvodnega in tehničnega področja je upravičenec navedel, da bodo zadevni proizvodni obrati od aprila 2004 dani v najem, ker je družba izgubila dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač. Upravičenec je načrtoval zmanjšanje ali opustitev proizvodnje nekaterih nedonosnih brezalkoholnih pijač in navedel, da bo pred vsakršno uvedbo novih izdelkov v tej kategoriji opravljena analiza njihove donosnosti.

| (27) | Upravičenec navaja tudi naslednje ukrepe: prestrukturiranje stroškov, ki naj bi bilo posledica nižjih proizvodnih stroškov zaradi opustitve proizvodnje žganih pijač in odprave dela lastnih prevoznih sredstev družbe ter prodaje stare opreme za odpadni material. |
| --- | --- |

(27)

Upravičenec navaja tudi naslednje ukrepe: prestrukturiranje stroškov, ki naj bi bilo posledica nižjih proizvodnih stroškov zaradi opustitve proizvodnje žganih pijač in odprave dela lastnih prevoznih sredstev družbe ter prodaje stare opreme za odpadni material.

| (28) | Upravičenec je načrtoval tudi prodajo upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta, navedel pa je tudi možnost prodaje ali oddajanja obrata za proizvodnjo kisa. Slovaški organi so v pripombah na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave potrdili, da prodaja upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta ni bila opravljena. |
| --- | --- |

(28)

Upravičenec je načrtoval tudi prodajo upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta, navedel pa je tudi možnost prodaje ali oddajanja obrata za proizvodnjo kisa. Slovaški organi so v pripombah na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave potrdili, da prodaja upravne zgradbe, trgovine in rekreacijskega objekta ni bila opravljena.

| (29) | Upravičenec je načrtoval intenzivno prodajo svojih zalog izdelkov, pripravljenih za prodajo (10). |
| --- | --- |

(29)

Upravičenec je načrtoval intenzivno prodajo svojih zalog izdelkov, pripravljenih za prodajo (10).

| (30) | V skladu s tem predlogom naj bi upravičenec financiral dogovor z lastnimi sredstvi (prodaja zalog) v višini [manj kot 150] milijonov SKK in z zunanjim financiranjem v obliki posojila poslovne banke v višini 100 milijonov SKK. Po informacijah, ki jih je upravičenec predložil v odgovoru na sprožitev formalne preiskave, je bil neporavnani dolg nazadnje poravnan s prihodki od izdaje novih delnic (21 milijonov SKK; 0,56 milijona EUR), s prihodki od prodaje zalog ([manj kot 150] milijonov SKK; [manj kot 3,9] milijona EUR) in posojilom dobavitelja družbe Old Herold s.r.o. ([70–130] milijonov SKK; [1,8–3,4] milijona EUR). Zapadlost računov družbe Old Herold s.r.o. je bila 40 dni, kar je bilo po mnenju upravičenca dolgo obdobje glede na njegovo negotovo finančno stanje. Upravičencu je podaljšana zapadlost omogočila zbrati potrebna denarna sredstva. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s tem predlogom naj bi upravičenec financiral dogovor z lastnimi sredstvi (prodaja zalog) v višini [manj kot 150] milijonov SKK in z zunanjim financiranjem v obliki posojila poslovne banke v višini 100 milijonov SKK. Po informacijah, ki jih je upravičenec predložil v odgovoru na sprožitev formalne preiskave, je bil neporavnani dolg nazadnje poravnan s prihodki od izdaje novih delnic (21 milijonov SKK; 0,56 milijona EUR), s prihodki od prodaje zalog ([manj kot 150] milijonov SKK; [manj kot 3,9] milijona EUR) in posojilom dobavitelja družbe Old Herold s.r.o. ([70–130] milijonov SKK; [1,8–3,4] milijona EUR). Zapadlost računov družbe Old Herold s.r.o. je bila 40 dni, kar je bilo po mnenju upravičenca dolgo obdobje glede na njegovo negotovo finančno stanje. Upravičencu je podaljšana zapadlost omogočila zbrati potrebna denarna sredstva.

| (31) | Slovaški organi so Komisijo po sprožitvi formalne preiskave obvestili, da je bil neporavnani dolg upravičenca v višini 224 277 841 SKK davčnemu uradu plačan 17. decembra 2004. Potrdili so, da so zadržali odpis dolga, sprejet v postopku dogovora, dokler teče postopek pred Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

(31)

Slovaški organi so Komisijo po sprožitvi formalne preiskave obvestili, da je bil neporavnani dolg upravičenca v višini 224 277 841 SKK davčnemu uradu plačan 17. decembra 2004. Potrdili so, da so zadržali odpis dolga, sprejet v postopku dogovora, dokler teče postopek pred Evropsko komisijo.

III.   ODLOČITEV O SPROŽITVI POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 88(2) POGODBE ES

| (32) | Komisija je v svoji odločitvi za sprožitev formalne preiskave izrazila pomisleke, da sporni odpis ni vključeval državne pomoči. Predvsem je menila, da vedenje davčnega urada v postopku dogovora ni zadovoljilo preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu. Zlasti je ugotovila, da je bil davčni urad v drugačnem pravnem položaju kot drugi upniki, ker so bile njegove terjatve zavarovane in bi lahko sprožil postopek davčne izvršbe. Podvomila je, da je bil postopek dogovora, v primerjavi s stečajnim postopkom ali postopkom davčne izvršbe, najboljša možna rešitev za državo. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je v svoji odločitvi za sprožitev formalne preiskave izrazila pomisleke, da sporni odpis ni vključeval državne pomoči. Predvsem je menila, da vedenje davčnega urada v postopku dogovora ni zadovoljilo preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu. Zlasti je ugotovila, da je bil davčni urad v drugačnem pravnem položaju kot drugi upniki, ker so bile njegove terjatve zavarovane in bi lahko sprožil postopek davčne izvršbe. Podvomila je, da je bil postopek dogovora, v primerjavi s stečajnim postopkom ali postopkom davčne izvršbe, najboljša možna rešitev za državo.

| (33) | Komisija je nato izrazila pomisleke glede združljivosti sporne pomoči s skupnim trgom. Najprej je izrazila pomisleke glede tega, da bi pomoč veljala za združljivo kot pomoč za reševanje, kot so trdili slovaški organi. Pomoč za reševanje je lahko samo podpora za likvidnost v obliki garancij za posojila ali posojil. Pri spornem ukrepu pa gre za odpis dolga, kar ustreza nevračljivi donaciji. Poleg tega ukrep ni bil odobren v pričakovanju, da bo upravičenec predstavil načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo ali da bo povrnil pomoč v celoti v roku šestih mesecev od odobritve ukrepa za reševanje. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je nato izrazila pomisleke glede združljivosti sporne pomoči s skupnim trgom. Najprej je izrazila pomisleke glede tega, da bi pomoč veljala za združljivo kot pomoč za reševanje, kot so trdili slovaški organi. Pomoč za reševanje je lahko samo podpora za likvidnost v obliki garancij za posojila ali posojil. Pri spornem ukrepu pa gre za odpis dolga, kar ustreza nevračljivi donaciji. Poleg tega ukrep ni bil odobren v pričakovanju, da bo upravičenec predstavil načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo ali da bo povrnil pomoč v celoti v roku šestih mesecev od odobritve ukrepa za reševanje.

| (34) | Komisija je nato proučila združljivost spornega ukrepa kot pomoči za prestrukturiranje in izrazila pomisleke glede izpolnjevanja dveh glavnih pogojev: obstoja načrta za prestrukturiranje, s katerim se zagotavlja vrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja v ustreznem času, in omejitve na najnižjo potrebno pomoč. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je nato proučila združljivost spornega ukrepa kot pomoči za prestrukturiranje in izrazila pomisleke glede izpolnjevanja dveh glavnih pogojev: obstoja načrta za prestrukturiranje, s katerim se zagotavlja vrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja v ustreznem času, in omejitve na najnižjo potrebno pomoč.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (35) | Poleg dejstev, navedenih v delu II, je upravičenec predložil naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(35)

Poleg dejstev, navedenih v delu II, je upravičenec predložil naslednje pripombe.

| (36) | Upravičenec trdi, da je njegove finančne težave na začetku leta 2004 povzročila sprememba Zakona o davčni službi, s katero se je možnost zaprositve za odlog davkov omejila na enkrat letno. Za upravičenca, ki se je po lastnih trditvah v prejšnjih letih zanašal na to možnost, je bila to bistvena sprememba. |
| --- | --- |

(36)

Upravičenec trdi, da je njegove finančne težave na začetku leta 2004 povzročila sprememba Zakona o davčni službi, s katero se je možnost zaprositve za odlog davkov omejila na enkrat letno. Za upravičenca, ki se je po lastnih trditvah v prejšnjih letih zanašal na to možnost, je bila to bistvena sprememba.

| (37) | Glede vsebine same zadeve je upravičenec sprva trdil, da Komisija ni pristojna za preverjanje izpodbijanega ukrepa, ker je ukrep začel veljati pred datumom pristopa in se ni uporabljal po pristopu. Ukrep naj bi začel veljati pred pristopom, ker se je postopek dogovora začel 8. marca 2004, sodišče pa ga je po trditvah upravičenca odobrilo 29. aprila 2004, torej pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji. Poleg tega naj bi davčni organi potrdili svoje strinjanje s predlaganim dogovorom v pogajanjih pred začetkom postopka dogovora. Sestanek z Davčno upravo Slovaške republike je potekal decembra 2003, lokalni davčni urad pa je 3. februarja 2004 poslal upravičencu dopis, v katerem naj bi domnevno potrdil možnost postopka dogovora. |
| --- | --- |

(37)

Glede vsebine same zadeve je upravičenec sprva trdil, da Komisija ni pristojna za preverjanje izpodbijanega ukrepa, ker je ukrep začel veljati pred datumom pristopa in se ni uporabljal po pristopu. Ukrep naj bi začel veljati pred pristopom, ker se je postopek dogovora začel 8. marca 2004, sodišče pa ga je po trditvah upravičenca odobrilo 29. aprila 2004, torej pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji. Poleg tega naj bi davčni organi potrdili svoje strinjanje s predlaganim dogovorom v pogajanjih pred začetkom postopka dogovora. Sestanek z Davčno upravo Slovaške republike je potekal decembra 2003, lokalni davčni urad pa je 3. februarja 2004 poslal upravičencu dopis, v katerem naj bi domnevno potrdil možnost postopka dogovora.

| (38) | Upravičenec je poleg tega trdil, da izpodbijani ukrep, tudi če Komisija meni, da je pristojna za ukrepanje, ni bil državna pomoč, ker je bilo upoštevano načelo upnika v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(38)

Upravičenec je poleg tega trdil, da izpodbijani ukrep, tudi če Komisija meni, da je pristojna za ukrepanje, ni bil državna pomoč, ker je bilo upoštevano načelo upnika v tržnem gospodarstvu.

| (39) | Prvič, upravičenec trdi, da je primerjava postopka dogovora s postopkom davčne izvršbe zavajajoča, ker sprožitev prvega postopka izključuje ali prekine drugi postopek. Zato davčni urad ni izbral možnosti postopka davčne izvršbe. Poleg tega upravičenec navaja, da bi imel, če ne bi prostovoljno sprožil postopka dogovora, čez nekaj tednov ali mesecev pravno obveznost sprožitve stečajnega postopka ali postopka dogovora v skladu z zakonodajo o nesolventnosti. |
| --- | --- |

(39)

Prvič, upravičenec trdi, da je primerjava postopka dogovora s postopkom davčne izvršbe zavajajoča, ker sprožitev prvega postopka izključuje ali prekine drugi postopek. Zato davčni urad ni izbral možnosti postopka davčne izvršbe. Poleg tega upravičenec navaja, da bi imel, če ne bi prostovoljno sprožil postopka dogovora, čez nekaj tednov ali mesecev pravno obveznost sprožitve stečajnega postopka ali postopka dogovora v skladu z zakonodajo o nesolventnosti.

| (40) | Drugič, upravičenec trdi, da je odločitev države, da se izogne stečaju in namesto tega poišče rešitev v postopku dogovora, zadovoljila preizkus upnika v tržnem gospodarstvu. Kot dokazilo je predložil izjave dveh revizorjev in stečajnega upravitelja, da bi davčni urad prejel več in hitreje v postopku dogovora kot v postopku stečaja. Poleg tega je predložil dodatno gradivo in statistične podatke, ki kažejo, da stečajni postopek na Slovaškem traja povprečno od 3 do 7 let, iztržek od prodaje premoženja pa je precej omejen (11). |
| --- | --- |

(40)

Drugič, upravičenec trdi, da je odločitev države, da se izogne stečaju in namesto tega poišče rešitev v postopku dogovora, zadovoljila preizkus upnika v tržnem gospodarstvu. Kot dokazilo je predložil izjave dveh revizorjev in stečajnega upravitelja, da bi davčni urad prejel več in hitreje v postopku dogovora kot v postopku stečaja. Poleg tega je predložil dodatno gradivo in statistične podatke, ki kažejo, da stečajni postopek na Slovaškem traja povprečno od 3 do 7 let, iztržek od prodaje premoženja pa je precej omejen (11).

| (41) | Analiza upravičenca temelji predvsem na poročilu revizijske družbe EKORDA z dne 7. julija 2004, ki naj bi ga davčni urad domnevno imel na voljo pred glasovanjem upnikov 9. julija 2004. Vendar pa ni bilo predloženo nobeno dokazilo, ki bi to dejansko potrjevalo. |
| --- | --- |

(41)

Analiza upravičenca temelji predvsem na poročilu revizijske družbe EKORDA z dne 7. julija 2004, ki naj bi ga davčni urad domnevno imel na voljo pred glasovanjem upnikov 9. julija 2004. Vendar pa ni bilo predloženo nobeno dokazilo, ki bi to dejansko potrjevalo.

| (42) | Po poročilu revizijske družbe EKORDA naj bi prihodek od prodaje premoženja v primeru stečaja v najboljšem primeru znašal 204 milijone SKK (5,3 milijona EUR), po odbitku različnih pristojbin v višini 45 milijonov SKK pa samo 159 milijonov SKK (4,2 milijona EUR). Upravičenec je sam popravil znesek pristojbin, ki naj bi bile odbite (36 milijonov SKK), in izračunal znesek 168 milijonov SKK (4,4 milijona EUR). Čeprav bi davčni urad kot edini posamezni in daleč največji upnik prejel večino tega prihodka, bi to bilo še vedno manj od tega, kar je prejel po dogovoru. |
| --- | --- |

(42)

Po poročilu revizijske družbe EKORDA naj bi prihodek od prodaje premoženja v primeru stečaja v najboljšem primeru znašal 204 milijone SKK (5,3 milijona EUR), po odbitku različnih pristojbin v višini 45 milijonov SKK pa samo 159 milijonov SKK (4,2 milijona EUR). Upravičenec je sam popravil znesek pristojbin, ki naj bi bile odbite (36 milijonov SKK), in izračunal znesek 168 milijonov SKK (4,4 milijona EUR). Čeprav bi davčni urad kot edini posamezni in daleč največji upnik prejel večino tega prihodka, bi to bilo še vedno manj od tega, kar je prejel po dogovoru.

| (43) | Revizijska družba EKORDA je do tega rezultata prišla na podlagi knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, zalog, denarnih sredstev in kratkoročnih poslovnih terjatev po prilagoditvi dne 31. marca 2004, iz katere sta razvidni njihova neizterljivost in nizka vrednost. Nominalno vrednost sredstev upravičenca je prilagodila s tako imenovanim likvidacijskim faktorjem za vse sestavne dele sredstev v primeru prodaje v stečajnem postopku (45 % za osnovna sredstva, 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve ter 100 % za denarna sredstva). |
| --- | --- |

(43)

Revizijska družba EKORDA je do tega rezultata prišla na podlagi knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, zalog, denarnih sredstev in kratkoročnih poslovnih terjatev po prilagoditvi dne 31. marca 2004, iz katere sta razvidni njihova neizterljivost in nizka vrednost. Nominalno vrednost sredstev upravičenca je prilagodila s tako imenovanim likvidacijskim faktorjem za vse sestavne dele sredstev v primeru prodaje v stečajnem postopku (45 % za osnovna sredstva, 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve ter 100 % za denarna sredstva).

| (44) | Revizijska družba EKORDA navaja prihodnji davčni prihodek iz dejavnosti upravičenca (12), gibanje na področju zaposlovanja v regiji in gibanje živilskopredelovalne industrije na Slovaškem kot zelo pomembne dejavnike pri odločitvi, da se ohrani dejavnost upravičenca. |
| --- | --- |

(44)

Revizijska družba EKORDA navaja prihodnji davčni prihodek iz dejavnosti upravičenca (12), gibanje na področju zaposlovanja v regiji in gibanje živilskopredelovalne industrije na Slovaškem kot zelo pomembne dejavnike pri odločitvi, da se ohrani dejavnost upravičenca.

| (45) | Upravičenec navaja tudi dve drugi poročili. Revizorka Marta Kochová je ugotovila, da bi najvišji možni prihodek od prodaje premoženja, ki pa ni bilo ocenjeno, znašal 100 milijonov SKK (2,6 milijona EUR), po odbitku pristojbin v višini 22 milijonov SKK pa samo 78 milijonov SKK (2 milijona EUR). Dodatne informacije o tem poročilu niso bile predložene. Stečajna upraviteljica ga. Holovačová naj bi navedla, da je po njenem mnenju postopek dogovora na splošno bolj ugoden za upnike kot stečaj. Eden od dejavnikov je, da je upnik zainteresiran za nadaljevanje gospodarske dejavnosti dolžnika (prihodnji prihodki od trgovine ali od davkov). |
| --- | --- |

(45)

Upravičenec navaja tudi dve drugi poročili. Revizorka Marta Kochová je ugotovila, da bi najvišji možni prihodek od prodaje premoženja, ki pa ni bilo ocenjeno, znašal 100 milijonov SKK (2,6 milijona EUR), po odbitku pristojbin v višini 22 milijonov SKK pa samo 78 milijonov SKK (2 milijona EUR). Dodatne informacije o tem poročilu niso bile predložene. Stečajna upraviteljica ga. Holovačová naj bi navedla, da je po njenem mnenju postopek dogovora na splošno bolj ugoden za upnike kot stečaj. Eden od dejavnikov je, da je upnik zainteresiran za nadaljevanje gospodarske dejavnosti dolžnika (prihodnji prihodki od trgovine ali od davkov).

| (46) | Tretjič, upravičenec zatrjuje, da bi bilo treba upoštevati dolgoročne dejavnike, kot je prihodnji davčni prihodek. Zagovarja se, da se sodna praksa, ki izključuje socialno-politične dejavnike iz preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu (13), ne uporablja, kadar javni organ upošteva izračun prihodnjega davčnega prihodka. Po trditvah upravičenca je položaj javnega organa v tem primeru primerljiv s položajem upnika v tržnem gospodarstvu, ki je dobavitelj, zainteresiran za preživetje svoje stranke. Upravičenec se nato sklicuje na sodno prakso v zvezi z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(46)

Tretjič, upravičenec zatrjuje, da bi bilo treba upoštevati dolgoročne dejavnike, kot je prihodnji davčni prihodek. Zagovarja se, da se sodna praksa, ki izključuje socialno-politične dejavnike iz preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu (13), ne uporablja, kadar javni organ upošteva izračun prihodnjega davčnega prihodka. Po trditvah upravičenca je položaj javnega organa v tem primeru primerljiv s položajem upnika v tržnem gospodarstvu, ki je dobavitelj, zainteresiran za preživetje svoje stranke. Upravičenec se nato sklicuje na sodno prakso v zvezi z načelom upnika v tržnem gospodarstvu.

| (47) | Upravičenec ugotavlja, da je bil preizkus upnika v tržnem gospodarstvu uspešno opravljen in da sporni ukrep ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(47)

Upravičenec ugotavlja, da je bil preizkus upnika v tržnem gospodarstvu uspešno opravljen in da sporni ukrep ni državna pomoč.

| (48) | Če pa bi Komisija vseeno sprejela drugačno ugotovitev, upravičenec trdi, da je sporni ukrep združljiv kot pomoč za prestrukturiranje. Trdi, da je davčni urad preveril zmožnost njegovega poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, preden je privolil v dogovor. Dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, je po trditvah upravičenca nepomembno, kadar Komisija ocenjuje zadevo naknadno, saj lahko zdaj vidi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Vendar pa upravičenec meni, da je pri predhodnem ocenjevanju potreben podroben načrt za prestrukturiranje. Nato na kratko opiše izvedene ukrepe za prestrukturiranje: povečanje lastnega kapitala, odpuščanje delavcev, prodaja zalog. Meni, da sta bila ustavitev proizvodnje žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač ter oddaja proizvodnih sredstev v najem družbi Old Herold s.r.o. dejansko ukrepa za prestrukturiranje. Čeprav je bil prvotni razlog za ustavitev proizvodnje izguba dovoljenja, upravičenec po dogovoru ni zaprosil za novo dovoljenje. |
| --- | --- |

(48)

Če pa bi Komisija vseeno sprejela drugačno ugotovitev, upravičenec trdi, da je sporni ukrep združljiv kot pomoč za prestrukturiranje. Trdi, da je davčni urad preveril zmožnost njegovega poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, preden je privolil v dogovor. Dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, je po trditvah upravičenca nepomembno, kadar Komisija ocenjuje zadevo naknadno, saj lahko zdaj vidi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Vendar pa upravičenec meni, da je pri predhodnem ocenjevanju potreben podroben načrt za prestrukturiranje. Nato na kratko opiše izvedene ukrepe za prestrukturiranje: povečanje lastnega kapitala, odpuščanje delavcev, prodaja zalog. Meni, da sta bila ustavitev proizvodnje žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač ter oddaja proizvodnih sredstev v najem družbi Old Herold s.r.o. dejansko ukrepa za prestrukturiranje. Čeprav je bil prvotni razlog za ustavitev proizvodnje izguba dovoljenja, upravičenec po dogovoru ni zaprosil za novo dovoljenje.

| (49) | Po mnenju upravičenca je bila izpolnjena tudi zahteva glede njegovega bistvenega prispevka k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(49)

Po mnenju upravičenca je bila izpolnjena tudi zahteva glede njegovega bistvenega prispevka k prestrukturiranju.

| (50) | Nazadnje upravičenec trdi, da bi bilo treba pri uporabi smernic za pomoč za prestrukturiranje upoštevati, da opravlja dejavnost v regiji, ki je prejemnica pomoči, in da je eden največjih regionalnih delodajalcev. |
| --- | --- |

(50)

Nazadnje upravičenec trdi, da bi bilo treba pri uporabi smernic za pomoč za prestrukturiranje upoštevati, da opravlja dejavnost v regiji, ki je prejemnica pomoči, in da je eden največjih regionalnih delodajalcev.

V.   PRIPOMBE SLOVAŠKE REPUBLIKE

| (51) | Slovaški organi so v odgovoru na sprožitev formalne preiskave navedli nekaj pripomb o dejanskih vprašanjih, omenjenih že v delu II. |
| --- | --- |

(51)

Slovaški organi so v odgovoru na sprožitev formalne preiskave navedli nekaj pripomb o dejanskih vprašanjih, omenjenih že v delu II.

| (52) | Slovaški organi so potrdili, da davčni urad ob glasovanju o postopku dogovora ni upošteval vidika državne pomoči. Davčni urad dogovora ni obravnaval kot obliko državne pomoči in zato upravičencu ni bilo treba predložiti načrta za prestrukturiranje, ki se razlikuje od poslovnega načrta, predloženega sodišču v skladu z zakonodajo o nesolventnosti. |
| --- | --- |

(52)

Slovaški organi so potrdili, da davčni urad ob glasovanju o postopku dogovora ni upošteval vidika državne pomoči. Davčni urad dogovora ni obravnaval kot obliko državne pomoči in zato upravičencu ni bilo treba predložiti načrta za prestrukturiranje, ki se razlikuje od poslovnega načrta, predloženega sodišču v skladu z zakonodajo o nesolventnosti.

| (53) | V odgovoru na pripombe upravičenca so slovaški organi predložili naslednje ugotovitve. |
| --- | --- |

(53)

V odgovoru na pripombe upravičenca so slovaški organi predložili naslednje ugotovitve.

| (54) | Slovaškim organom se v tej zadevi ne zdijo ustrezne pripombe upravičenca o povprečni dolžini stečajnega postopka in povprečnem iztržku od prodaje premoženja v stečajnem postopku. Po njihovih trditvah bi bil glede na majhno število upnikov in sredstva s pozitivno likvidacijsko vrednostjo, ki je bila višja od vsote, izplačane državi po dogovoru, stečajni postopek zaključen prej kot v povprečnem obdobju in izkupiček davčnega urada bi bil višji kot pri dogovoru. Slovaški davčni organi so 21. junija 2004 v družbi opravili pregled na kraju samem in ugotovili, da je imel 17. junija 2004 upravičenec denarna sredstva v višini 161,3 milijona SKK, terjatve v višini 62,8 milijona SKK, zaloge žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač v vrednosti 84 milijonov SKK in osnovna sredstva s knjigovodsko vrednostjo 200 milijonov SKK. |
| --- | --- |

(54)

Slovaškim organom se v tej zadevi ne zdijo ustrezne pripombe upravičenca o povprečni dolžini stečajnega postopka in povprečnem iztržku od prodaje premoženja v stečajnem postopku. Po njihovih trditvah bi bil glede na majhno število upnikov in sredstva s pozitivno likvidacijsko vrednostjo, ki je bila višja od vsote, izplačane državi po dogovoru, stečajni postopek zaključen prej kot v povprečnem obdobju in izkupiček davčnega urada bi bil višji kot pri dogovoru. Slovaški davčni organi so 21. junija 2004 v družbi opravili pregled na kraju samem in ugotovili, da je imel 17. junija 2004 upravičenec denarna sredstva v višini 161,3 milijona SKK, terjatve v višini 62,8 milijona SKK, zaloge žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač v vrednosti 84 milijonov SKK in osnovna sredstva s knjigovodsko vrednostjo 200 milijonov SKK.

| (55) | Slovaški organi menijo, da je bil postopek davčne izvršbe primerna druga možnost za davčni urad. Potrjujejo, da je imel davčni urad možnost sprožitve tega postopka pred postopkom dogovora, kar bi lahko storil tudi, če bi sodišče zavrnilo potrditev dogovora (ker davčni urad kot posamezni upnik ne bi glasoval zanj). |
| --- | --- |

(55)

Slovaški organi menijo, da je bil postopek davčne izvršbe primerna druga možnost za davčni urad. Potrjujejo, da je imel davčni urad možnost sprožitve tega postopka pred postopkom dogovora, kar bi lahko storil tudi, če bi sodišče zavrnilo potrditev dogovora (ker davčni urad kot posamezni upnik ne bi glasoval zanj).

| (56) | Slovaški organi se ne strinjajo s trditvijo upravičenca, da je njegove finančne težave povzročila sprememba Zakona o davčni službi. Po njihovem mnenju je finančne težave upravičenca povzročila finančna strategija uporabe posrednih davkov pri vodenju poslov. Upravičenec bi moral namesto tega od svojih strank preprosto izterjati davke in jih prenesti v državni proračun. |
| --- | --- |

(56)

Slovaški organi se ne strinjajo s trditvijo upravičenca, da je njegove finančne težave povzročila sprememba Zakona o davčni službi. Po njihovem mnenju je finančne težave upravičenca povzročila finančna strategija uporabe posrednih davkov pri vodenju poslov. Upravičenec bi moral namesto tega od svojih strank preprosto izterjati davke in jih prenesti v državni proračun.

| (57) | Slovaški organi se ne strinjajo, da je sestanek z Davčno upravo Slovaške republike decembra 2003 dokaz predhodnega strinjanja davčnega urada glede dogovora. Predložili so dopis z dne 6. julija 2004, ki ga je Davčna uprava Slovaške republike poslala podrejenemu davčnemu uradu in v katerem mu je dala navodila, naj ne sprejme dogovora, ki ga je predlagal upravičenec, ker za državo ni ugoden. Ta dopis se je nato skliceval na bolj splošen dopis z dne 15. januarja 2004, ki ga je podrejeni davčni upravi poslal minister za finance in v katerem ji je dal navodila, naj ne sprejema predlogov za dogovore z upniki, v okviru katerih bi davčni organi odpisali davčne terjatve. Poleg tega so slovaški organi dopis z dne 3. februarja 2004, na katerega se je skliceval upravičenec (glej odstavek 37), razlagali kot izrecno nestrinjanje z dogovorom glede 35 %. |
| --- | --- |

(57)

Slovaški organi se ne strinjajo, da je sestanek z Davčno upravo Slovaške republike decembra 2003 dokaz predhodnega strinjanja davčnega urada glede dogovora. Predložili so dopis z dne 6. julija 2004, ki ga je Davčna uprava Slovaške republike poslala podrejenemu davčnemu uradu in v katerem mu je dala navodila, naj ne sprejme dogovora, ki ga je predlagal upravičenec, ker za državo ni ugoden. Ta dopis se je nato skliceval na bolj splošen dopis z dne 15. januarja 2004, ki ga je podrejeni davčni upravi poslal minister za finance in v katerem ji je dal navodila, naj ne sprejema predlogov za dogovore z upniki, v okviru katerih bi davčni organi odpisali davčne terjatve. Poleg tega so slovaški organi dopis z dne 3. februarja 2004, na katerega se je skliceval upravičenec (glej odstavek 37), razlagali kot izrecno nestrinjanje z dogovorom glede 35 %.

| (58) | Slovaški organi trdijo, da upravičenec ni plačal trošarin v predpisanem obdobju odloga (od januarja 2001 do marca 2004) in je že prej vedno odlagal svoje davčne obveznosti. |
| --- | --- |

(58)

Slovaški organi trdijo, da upravičenec ni plačal trošarin v predpisanem obdobju odloga (od januarja 2001 do marca 2004) in je že prej vedno odlagal svoje davčne obveznosti.

| (59) | Po mnenju slovaških organov je zaradi velikih razlik med ocenami iz revizijskih poročil vprašljiva verodostojnost obeh poročil. Pomisleke imajo zlasti glede likvidacijskega faktorja, ki ga je za gibljiva sredstva določila revizijska družba EKORDA. Ta faktor bi moral biti višji od 20 %. |
| --- | --- |

(59)

Po mnenju slovaških organov je zaradi velikih razlik med ocenami iz revizijskih poročil vprašljiva verodostojnost obeh poročil. Pomisleke imajo zlasti glede likvidacijskega faktorja, ki ga je za gibljiva sredstva določila revizijska družba EKORDA. Ta faktor bi moral biti višji od 20 %.

| (60) | Nazadnje slovaški organi menijo, da upravičenec ni pripravil načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje, ukrepi, predlagani v okviru postopka dogovora, pa ne morejo šteti za ukrepe za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(60)

Nazadnje slovaški organi menijo, da upravičenec ni pripravil načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje, ukrepi, predlagani v okviru postopka dogovora, pa ne morejo šteti za ukrepe za prestrukturiranje.

VI.   OCENA

1.   Pristojnost Komisije

| (61) | Ker so se nekateri dogodki, ki so pomembni za to zadevo, zgodili pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji 1. maja 2004, mora Komisija najprej ugotoviti, ali je pristojna za odločanje v zvezi s spornim ukrepom. |
| --- | --- |

(61)

Ker so se nekateri dogodki, ki so pomembni za to zadevo, zgodili pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji 1. maja 2004, mora Komisija najprej ugotoviti, ali je pristojna za odločanje v zvezi s spornim ukrepom.

| (62) | Ukrepov, ki so začeli veljati pred pristopom in se po pristopu ne uporabljajo več, Komisija ne more obravnavati po tako imenovanem postopku vmesnega mehanizma, ki ga ureja točka 3 Priloge IV k Pogodbi o pristopu, ali po postopkih, določenih v členu 88 Pogodbe ES. Komisija nima obveznosti ali pooblastila za pregledovanje takšnih ukrepov v skladu s Pogodbo o pristopu niti s Pogodbo ES. |
| --- | --- |

(62)

Ukrepov, ki so začeli veljati pred pristopom in se po pristopu ne uporabljajo več, Komisija ne more obravnavati po tako imenovanem postopku vmesnega mehanizma, ki ga ureja točka 3 Priloge IV k Pogodbi o pristopu, ali po postopkih, določenih v členu 88 Pogodbe ES. Komisija nima obveznosti ali pooblastila za pregledovanje takšnih ukrepov v skladu s Pogodbo o pristopu niti s Pogodbo ES.

| (63) | Vendar pa v skladu s Pogodbo ES v pristojnost Komisije nedvomno sodijo ukrepi, ki so začeli veljati po pristopu. Ustrezno merilo za ugotavljanje začetka veljavnosti posameznega ukrepa je pravno zavezujoči akt, s katerim se pristojni nacionalni organ zaveže, da bo odobril pomoč (14). |
| --- | --- |

(63)

Vendar pa v skladu s Pogodbo ES v pristojnost Komisije nedvomno sodijo ukrepi, ki so začeli veljati po pristopu. Ustrezno merilo za ugotavljanje začetka veljavnosti posameznega ukrepa je pravno zavezujoči akt, s katerim se pristojni nacionalni organ zaveže, da bo odobril pomoč (14).

| (64) | Upravičenec je v tej zadevi trdil, da je sporni ukrep začel veljati pred pristopom in se po pristopu ne uporablja (glej odstavek 37). |
| --- | --- |

(64)

Upravičenec je v tej zadevi trdil, da je sporni ukrep začel veljati pred pristopom in se po pristopu ne uporablja (glej odstavek 37).

| (65) | Komisija ne more sprejeti argumentov upravičenca. Predlog za začetek postopka dogovora ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč, temveč upravičenca. Odločba sodišča o sprožitvi postopka dogovora tudi ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč. Ta odločba je upravičencu in njegovim upnikom samo omogočila začetek pogajanj o dogovoru, nedvomno pa ni pomenila dodelitve pomoči. Nobenega dokaza ni o strinjanju davčne uprave s spornim ukrepom na sestanku decembra 2003. Prav nasprotno, slovaški organi so zanikali kakršen koli predhodni sporazum. V dopisu z dne 3. februarja 2004 je jasno zavrnjen predlog za poravnavo v višini 35 %. |
| --- | --- |

(65)

Komisija ne more sprejeti argumentov upravičenca. Predlog za začetek postopka dogovora ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč, temveč upravičenca. Odločba sodišča o sprožitvi postopka dogovora tudi ni dejanje organa, ki dodeljuje pomoč. Ta odločba je upravičencu in njegovim upnikom samo omogočila začetek pogajanj o dogovoru, nedvomno pa ni pomenila dodelitve pomoči. Nobenega dokaza ni o strinjanju davčne uprave s spornim ukrepom na sestanku decembra 2003. Prav nasprotno, slovaški organi so zanikali kakršen koli predhodni sporazum. V dopisu z dne 3. februarja 2004 je jasno zavrnjen predlog za poravnavo v višini 35 %.

| (66) | Odločitev pristojnega organa, da odpiše del terjatev, je bila sprejeta 9. julija 2004, ko je davčni urad privolil v dogovor, ki ga je predlagal upravičenec. |
| --- | --- |

(66)

Odločitev pristojnega organa, da odpiše del terjatev, je bila sprejeta 9. julija 2004, ko je davčni urad privolil v dogovor, ki ga je predlagal upravičenec.

| (67) | Skladno s tem je rešeno vprašanje glede uporabe ukrepa po pristopu. |
| --- | --- |

(67)

Skladno s tem je rešeno vprašanje glede uporabe ukrepa po pristopu.

| (68) | Komisija zato ugotavlja, da je pristojna za ocenjevanje spornega ukrepa v skladu s členom 88 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(68)

Komisija zato ugotavlja, da je pristojna za ocenjevanje spornega ukrepa v skladu s členom 88 Pogodbe ES.

2.   Državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (69) | Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(69)

Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom.

| (70) | Odpis dolga do javnega organa, kot je davčni urad, je oblika uporabe državnih sredstev. Ta ukrep je selektiven, ker koristi posameznemu podjetju. |
| --- | --- |

(70)

Odpis dolga do javnega organa, kot je davčni urad, je oblika uporabe državnih sredstev. Ta ukrep je selektiven, ker koristi posameznemu podjetju.

| (71) | Do dogodkov, ki so povzročili postopek zaradi nesolventnosti, je upravičenec deloval na trgu za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač ter sadja in zelenjave v pločevinkah. V letu 2003 je bil tretji največji proizvajalec žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač na Slovaškem. Odkar je marca 2004 izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, je dejaven na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač, ki jih proizvaja druga družba, Old Herold s.r.o., v najetih proizvodnih obratih upravičenca. V vseh segmentih, v katerih je bil upravičenec dejaven pred postopkom dogovora in v katerih je dejaven sedaj, poteka trgovina med državami članicami. |
| --- | --- |

(71)

Do dogodkov, ki so povzročili postopek zaradi nesolventnosti, je upravičenec deloval na trgu za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač ter sadja in zelenjave v pločevinkah. V letu 2003 je bil tretji največji proizvajalec žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač na Slovaškem. Odkar je marca 2004 izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, je dejaven na trgu na debelo za žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač, ki jih proizvaja druga družba, Old Herold s.r.o., v najetih proizvodnih obratih upravičenca. V vseh segmentih, v katerih je bil upravičenec dejaven pred postopkom dogovora in v katerih je dejaven sedaj, poteka trgovina med državami članicami.

| (72) | V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali je ta ukrep izkrivljal ali bi lahko izkrivljal konkurenco, tako da je upravičencu omogočil prednost, ki je drugače na trgu ne bi mogel pridobiti. Povedano drugače, Komisija je imela pomisleke v zvezi s tem, ali se je država do upravičenca vedla kot upnik v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(72)

V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali je ta ukrep izkrivljal ali bi lahko izkrivljal konkurenco, tako da je upravičencu omogočil prednost, ki je drugače na trgu ne bi mogel pridobiti. Povedano drugače, Komisija je imela pomisleke v zvezi s tem, ali se je država do upravičenca vedla kot upnik v tržnem gospodarstvu.

| (73) | Ugotovljeno je bilo, da je dogovor vključeval enake pogoje glede dolga za zasebne upnike in davčni urad. Upniki naj bi dobili izplačanih 35 % dolga v predpisanem obdobju, kar je upravičenec izpolnil. Preostalih 65 % je bilo odpisanih. |
| --- | --- |

(73)

Ugotovljeno je bilo, da je dogovor vključeval enake pogoje glede dolga za zasebne upnike in davčni urad. Upniki naj bi dobili izplačanih 35 % dolga v predpisanem obdobju, kar je upravičenec izpolnil. Preostalih 65 % je bilo odpisanih.

| (74) | Vendar pa je bil davčni urad pred dogovorom pravno in ekonomsko v ugodnejšem položaju kot upniki. Zato je treba podrobno proučiti, ali je davčni urad uporabil vsa razpoložljiva sredstva, da bi dobil kar najvišje povračilo svojih terjatev, kot bi to storil upnik v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(74)

Vendar pa je bil davčni urad pred dogovorom pravno in ekonomsko v ugodnejšem položaju kot upniki. Zato je treba podrobno proučiti, ali je davčni urad uporabil vsa razpoložljiva sredstva, da bi dobil kar najvišje povračilo svojih terjatev, kot bi to storil upnik v tržnem gospodarstvu.

| (75) | Da bi ugotovila, ali je preizkus upnika v tržnem gospodarstvu uspešno opravljen, mora Komisija ugotoviti, ali je imel davčni urad večje koristi, ker je sprejel pogoje dogovora, ki jih je predlagal upravičenec, kot bi jih imel pri možnem izidu stečajnega postopka ali postopka davčne izvršbe. |
| --- | --- |

(75)

Da bi ugotovila, ali je preizkus upnika v tržnem gospodarstvu uspešno opravljen, mora Komisija ugotoviti, ali je imel davčni urad večje koristi, ker je sprejel pogoje dogovora, ki jih je predlagal upravičenec, kot bi jih imel pri možnem izidu stečajnega postopka ali postopka davčne izvršbe.

| (76) | Skratka, Slovaška republika trdi, da je po njenem mnenju ta ukrep državna pomoč. Priznava, da se ob sklenitvi dogovora vprašanje državne pomoči preprosto ni obravnavalo. Upravičenec pa nasprotno trdi, da pri tem ukrepu ni bilo pomoči, in je predložil zgoraj navedene dokumente, predvsem poročili dveh revizorjev. |
| --- | --- |

(76)

Skratka, Slovaška republika trdi, da je po njenem mnenju ta ukrep državna pomoč. Priznava, da se ob sklenitvi dogovora vprašanje državne pomoči preprosto ni obravnavalo. Upravičenec pa nasprotno trdi, da pri tem ukrepu ni bilo pomoči, in je predložil zgoraj navedene dokumente, predvsem poročili dveh revizorjev.

| (77) | Na podlagi informacij, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi, je Komisija ugotovila naslednja dejstva o finančnem stanju upravičenca v zadevnem letu v ustreznem obsegu za uporabo preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu. Zneskov za 31. marec 2004, ki jih je predložil upravičenec, in zneskov za 17. junij 2004, ki so jih predložili slovaški organi, Komisija ne more preveriti v računovodskem izkazu upravičenca. Vendar pa Komisija nima razlogov, da bi dvomila o teh podatkih.
  Preglednica 3
  Finančno stanje upravičenca v obdobju 2003–04 [v milijonih SKK] | 31.12.2003 (15) | 31.3.2004 (16) | 28.4.2004 (17) | 17.6.2004 (18) | 31.12.2004 (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dolgoročna sredstva (20) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Zaloge | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Denarna sredstva | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Kratkoročne poslovne terjatve | 128 | 98 (21) | 80 | 63 (22) | 97 |

(77)

Na podlagi informacij, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi, je Komisija ugotovila naslednja dejstva o finančnem stanju upravičenca v zadevnem letu v ustreznem obsegu za uporabo preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu. Zneskov za 31. marec 2004, ki jih je predložil upravičenec, in zneskov za 17. junij 2004, ki so jih predložili slovaški organi, Komisija ne more preveriti v računovodskem izkazu upravičenca. Vendar pa Komisija nima razlogov, da bi dvomila o teh podatkih.

Preglednica 3

Finančno stanje upravičenca v obdobju 2003–04 [v milijonih SKK]

31.12.2003 (15)

31.3.2004 (16)

28.4.2004 (17)

17.6.2004 (18)

31.12.2004 (19)

Dolgoročna sredstva (20)

208

205

204

200

200

Zaloge

119

209

176

84

52

Denarna sredstva

3

50

94

161

27

Kratkoročne poslovne terjatve

128

98 (21)

80

63 (22)

97

| (78) | Komisija bo najprej proučila dokazila, ki jih je predložil upravičenec v zvezi s svojim mnenjem, da bi imel davčni urad pri postopku stečaja manj koristi kot pri postopku dogovora. Ker slovaški organi in upravičenec niso predložili izračuna v zvezi s postopkom davčne izvršbe, bo Komisija proučila, kaj bi lahko davčni urad pridobil s tem postopkom. Nazadnje bo proučila posredne dokaze, ki so jih predložili slovaški organi in upravičenec. |
| --- | --- |

(78)

Komisija bo najprej proučila dokazila, ki jih je predložil upravičenec v zvezi s svojim mnenjem, da bi imel davčni urad pri postopku stečaja manj koristi kot pri postopku dogovora. Ker slovaški organi in upravičenec niso predložili izračuna v zvezi s postopkom davčne izvršbe, bo Komisija proučila, kaj bi lahko davčni urad pridobil s tem postopkom. Nazadnje bo proučila posredne dokaze, ki so jih predložili slovaški organi in upravičenec.

2.1   Primerjava postopka dogovora s stečajem

| (79) | Komisiji se poročilo revizijske družbe EKORDA ne zdi zanesljivo izhodišče za primerjavo predlaganega dogovora z možnim stečajnim postopkom. Tako mnenje imajo tudi slovaški organi. |
| --- | --- |

(79)

Komisiji se poročilo revizijske družbe EKORDA ne zdi zanesljivo izhodišče za primerjavo predlaganega dogovora z možnim stečajnim postopkom. Tako mnenje imajo tudi slovaški organi.

| (80) | Najprej Komisija ugotavlja, da je EKORDA v poročilu z dne 7. julija 2004 (le dva dni pred sestankom upnikov) za izračun uporabila stanje sredstev upravičenca dne 31. marca 2004. Iz preglednice 3 je razvidno, da se je obseg različnih sredstev po 31. marcu 2004 bistveno spremenil. Predvsem je bil prodan velik del zalog, zaradi česar so se povečala denarna sredstva. Te spremembe so zelo pomembne pri uporabi likvidacijskih faktorjev revizijske družbe EKORDA, ki se gibljejo od 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve do 100 % za denarna sredstva. Ob predvidevanju, da so likvidacijski faktorji, ki jih je izračunala EKORDA, pravilni, in z uporabo metodologije, ki jo je uporabila EKORDA, naslednja preglednica prikazuje, kako bi se rezultat izračuna te revizijske družbe razlikoval, če bi temeljil na zneskih z dne 28. aprila 2004 in 17. junija 2004, torej vseeno še pred sestankom upnikov 9. julija 2004. Iz teh številk je tudi razvidno, da likvidacijski faktorji, ki jih je predlagala EKORDA, niso realni.
  Preglednica 4
  Primerjava verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku [v milijonih SKK] | Stanje dne: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Likvidacijski faktor [ %] | Knjigovodska vrednost | Izkupiček | Knjigovodska vrednost | Izkupiček | Knjigovodska vrednost | Izkupiček |
| Dolgoročna sredstva | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Zaloge | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Kratkoročne poslovne terjatve | 20 | 98 (23) | 20 | 86 (24) | 17 | 37 (25) | 7 |
| Denarna sredstva | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Skupaj | | | 204 | | 238 | | 275 |

(80)

Najprej Komisija ugotavlja, da je EKORDA v poročilu z dne 7. julija 2004 (le dva dni pred sestankom upnikov) za izračun uporabila stanje sredstev upravičenca dne 31. marca 2004. Iz preglednice 3 je razvidno, da se je obseg različnih sredstev po 31. marcu 2004 bistveno spremenil. Predvsem je bil prodan velik del zalog, zaradi česar so se povečala denarna sredstva. Te spremembe so zelo pomembne pri uporabi likvidacijskih faktorjev revizijske družbe EKORDA, ki se gibljejo od 20 % za zaloge in kratkoročne poslovne terjatve do 100 % za denarna sredstva. Ob predvidevanju, da so likvidacijski faktorji, ki jih je izračunala EKORDA, pravilni, in z uporabo metodologije, ki jo je uporabila EKORDA, naslednja preglednica prikazuje, kako bi se rezultat izračuna te revizijske družbe razlikoval, če bi temeljil na zneskih z dne 28. aprila 2004 in 17. junija 2004, torej vseeno še pred sestankom upnikov 9. julija 2004. Iz teh številk je tudi razvidno, da likvidacijski faktorji, ki jih je predlagala EKORDA, niso realni.

Preglednica 4

Primerjava verjetnega izkupička od prodaje sredstev upravičenca v stečajnem postopku [v milijonih SKK]

Stanje dne:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Likvidacijski faktor [ %]

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Knjigovodska vrednost

Izkupiček

Dolgoročna sredstva

45

205

92

204

92

200

90

Zaloge

20

209

42

176

35

84

17

Kratkoročne poslovne terjatve

20

98 (23)

20

86 (24)

17

37 (25)

7

Denarna sredstva

100

50

50

94

94

161

161

Skupaj

204

238

275

| (81) | Treba je opozoriti, da je bila v poslovnem načrtu, ki ga je upravičenec predložil sodišču, za obdobje od marca do maja 2004 predvidena prodaja zalog v vrednosti [manj kot 150] milijonov SKK. EKORDA je torej morala vedeti, da se bodo sredstva upravičenca po 31. marcu 2004 precej spremenila, a tega ni upoštevala. |
| --- | --- |

(81)

Treba je opozoriti, da je bila v poslovnem načrtu, ki ga je upravičenec predložil sodišču, za obdobje od marca do maja 2004 predvidena prodaja zalog v vrednosti [manj kot 150] milijonov SKK. EKORDA je torej morala vedeti, da se bodo sredstva upravičenca po 31. marcu 2004 precej spremenila, a tega ni upoštevala.

| (82) | Če bi EKORDA upoštevala knjigovodsko vrednost sredstev upravičenca z dne 28. aprila 2004, bi ugotovila, da bi bil izkupiček pri stečaju višji (238 milijonov SKK; 6,3 milijona EUR) od zneska, ki ga je upravičenec predlagal pri dogovoru (225 SKK; 5,93 milijona EUR (26). Ta ugotovitev bi bila še bolj očitna, če bi bila analiza narejena junija 2004 (275 milijonov SKK; 7,2 milijona EUR), ko je bil še čas, da bi davčni urad uveljavil svojo pravico veta in zavrnil predlog, s čimer bi se zaključil postopek dogovora. Spet je treba opozoriti, da so ti rezultati pridobljeni z uporabo predpostavk in metodologije revizijske družbe EKORDA. |
| --- | --- |

(82)

Če bi EKORDA upoštevala knjigovodsko vrednost sredstev upravičenca z dne 28. aprila 2004, bi ugotovila, da bi bil izkupiček pri stečaju višji (238 milijonov SKK; 6,3 milijona EUR) od zneska, ki ga je upravičenec predlagal pri dogovoru (225 SKK; 5,93 milijona EUR (26). Ta ugotovitev bi bila še bolj očitna, če bi bila analiza narejena junija 2004 (275 milijonov SKK; 7,2 milijona EUR), ko je bil še čas, da bi davčni urad uveljavil svojo pravico veta in zavrnil predlog, s čimer bi se zaključil postopek dogovora. Spet je treba opozoriti, da so ti rezultati pridobljeni z uporabo predpostavk in metodologije revizijske družbe EKORDA.

| (83) | Vendar pa Komisija ne more sprejeti metodologije, ki jo je uporabila EKORDA, predpostavke v njeni analizi pa se ji ne zdijo verodostojne. To ugotovitev potrjujejo pomisleki slovaških organov, navedeni v odstavkih 55 in 60. |
| --- | --- |

(83)

Vendar pa Komisija ne more sprejeti metodologije, ki jo je uporabila EKORDA, predpostavke v njeni analizi pa se ji ne zdijo verodostojne. To ugotovitev potrjujejo pomisleki slovaških organov, navedeni v odstavkih 55 in 60.

| (84) | Prvič, EKORDA v svojem poročilu ne pojasni, kako je določila tri likvidacijske faktorje. Slovaški organi so navedli, da bi moral biti likvidacijski faktor za zaloge višji od 20 %. |
| --- | --- |

(84)

Prvič, EKORDA v svojem poročilu ne pojasni, kako je določila tri likvidacijske faktorje. Slovaški organi so navedli, da bi moral biti likvidacijski faktor za zaloge višji od 20 %.

| (85) | Komisija ugotavlja, da je v letu 2004 upravičenec lahko dobil [manj kot 150] milijonov SKK od prodaje svojih zalog (glej odstavek 30). To je več kot [40–50] % knjigovodske vrednosti zalog, ki jo je EKORDA uporabila kot izhodišče za oceno. Iz tega je precej jasno, da je 20-odstotni likvidacijski faktor prenizek. Spremembe bilance stanja v letu 2004, kar zadeva zaloge, potrjujejo to ugotovitev. Poleg tega je upravičenec v poslovnem načrtu sam ocenil izkupiček od prodaje zalog v obdobju od marca do maja 2004 na [manj kot 110] milijonov SKK (glej odstavek 30). EKORDA ni upoštevala te ocene. Nazadnje je mogoče iz vrste dejavnosti upravičenca sklepati, da so bili v zalogah končni izdelki, ki jih ni težko prodati neposredno distributerjem ali potrošnikom, in ne polizdelki, ki bi jih bilo treba dodatno predelati. |
| --- | --- |

(85)

Komisija ugotavlja, da je v letu 2004 upravičenec lahko dobil [manj kot 150] milijonov SKK od prodaje svojih zalog (glej odstavek 30). To je več kot [40–50] % knjigovodske vrednosti zalog, ki jo je EKORDA uporabila kot izhodišče za oceno. Iz tega je precej jasno, da je 20-odstotni likvidacijski faktor prenizek. Spremembe bilance stanja v letu 2004, kar zadeva zaloge, potrjujejo to ugotovitev. Poleg tega je upravičenec v poslovnem načrtu sam ocenil izkupiček od prodaje zalog v obdobju od marca do maja 2004 na [manj kot 110] milijonov SKK (glej odstavek 30). EKORDA ni upoštevala te ocene. Nazadnje je mogoče iz vrste dejavnosti upravičenca sklepati, da so bili v zalogah končni izdelki, ki jih ni težko prodati neposredno distributerjem ali potrošnikom, in ne polizdelki, ki bi jih bilo treba dodatno predelati.

| (86) | Poleg tega je EKORDA uporabila dvojno prilagoditev v zvezi s kratkoročnimi poslovnimi terjatvami. Najprej je njihovo knjigovodsko vrednost prilagodila za 40 % (knjigovodska vrednost je bila 166 milijonov SKK, vrednost, ki jo je EKORDA uporabila pri izračunih, pa 98 milijonov SKK), nato pa je uporabila nizki 20-odstotni likvidacijski faktor. Ta metodologija je vprašljiva. Sprejemljiva je prilagoditev knjigovodske vrednosti terjatev, tako da izraža njihovo dejansko vrednost v določenem obdobju. Vendar pa EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček pri stečaju/likvidaciji znašal samo petino (20 milijonov SKK) zneska, za katerega je upravičenec sam menil, da bi ga lahko izterjal od svojih dolžnikov (98 milijonov SKK). |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega je EKORDA uporabila dvojno prilagoditev v zvezi s kratkoročnimi poslovnimi terjatvami. Najprej je njihovo knjigovodsko vrednost prilagodila za 40 % (knjigovodska vrednost je bila 166 milijonov SKK, vrednost, ki jo je EKORDA uporabila pri izračunih, pa 98 milijonov SKK), nato pa je uporabila nizki 20-odstotni likvidacijski faktor. Ta metodologija je vprašljiva. Sprejemljiva je prilagoditev knjigovodske vrednosti terjatev, tako da izraža njihovo dejansko vrednost v določenem obdobju. Vendar pa EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček pri stečaju/likvidaciji znašal samo petino (20 milijonov SKK) zneska, za katerega je upravičenec sam menil, da bi ga lahko izterjal od svojih dolžnikov (98 milijonov SKK).

| (87) | Poleg tega se zdi, da je 45-odstotni likvidacijski faktor za dolgoročna sredstva prenizek. Po trditvah upravičenca je bila vrednost njegovih sredstev, zastavljenih davčnemu uradu, 194 milijonov SKK (27). Ta vrednost je po trditvah upravičenca izražena v cenah, ki so jih izračunali neodvisni izvedenci približno ob koncu leta 2003 oziroma na začetku leta 2004. Po mnenju Komisije naj bi „izvedenska cena“ ponavadi izražala splošno ceno sredstev, po kateri bi se v tistem času sredstva lahko prodala. EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček od prodaje dolgoročnih sredstev pri stečaju znašal samo 45 % njihove knjigovodske vrednosti 205 milijonov SKK (28), medtem ko je upravičenec sam ta sredstva ocenil precej višje. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega se zdi, da je 45-odstotni likvidacijski faktor za dolgoročna sredstva prenizek. Po trditvah upravičenca je bila vrednost njegovih sredstev, zastavljenih davčnemu uradu, 194 milijonov SKK (27). Ta vrednost je po trditvah upravičenca izražena v cenah, ki so jih izračunali neodvisni izvedenci približno ob koncu leta 2003 oziroma na začetku leta 2004. Po mnenju Komisije naj bi „izvedenska cena“ ponavadi izražala splošno ceno sredstev, po kateri bi se v tistem času sredstva lahko prodala. EKORDA ne pojasni, zakaj bi izkupiček od prodaje dolgoročnih sredstev pri stečaju znašal samo 45 % njihove knjigovodske vrednosti 205 milijonov SKK (28), medtem ko je upravičenec sam ta sredstva ocenil precej višje.

| (88) | V zvezi z argumentom upravičenca, da bi bilo težko najti kupca, ker je bila večina zastavljenih strojev namenjena izključno proizvodnji žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač in proizvodov v pločevinkah, je imela Komisija naslednji dve pripombi. Prvič, ugotavlja se, da je bila „izvedenska cena“ zastavljenih nepremičnih 105 milijonov SKK, kar je samo po sebi več kot celotni izkupiček, ki ga je predvidela EKORDA (92 milijonov SKK). Drugič, dejanski razvoj dogodkov v družbi kaže, da se je za del teh proizvodnih sredstev, potem ko je upravičenec izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, hitro našel uporabnik, in sicer družba Old Herold s.r.o. Zato se zdi, da so tekmeci takoj pokazali zanimanje za ta proizvodna sredstva. |
| --- | --- |

(88)

V zvezi z argumentom upravičenca, da bi bilo težko najti kupca, ker je bila večina zastavljenih strojev namenjena izključno proizvodnji žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, brezalkoholnih pijač in proizvodov v pločevinkah, je imela Komisija naslednji dve pripombi. Prvič, ugotavlja se, da je bila „izvedenska cena“ zastavljenih nepremičnih 105 milijonov SKK, kar je samo po sebi več kot celotni izkupiček, ki ga je predvidela EKORDA (92 milijonov SKK). Drugič, dejanski razvoj dogodkov v družbi kaže, da se je za del teh proizvodnih sredstev, potem ko je upravičenec izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, hitro našel uporabnik, in sicer družba Old Herold s.r.o. Zato se zdi, da so tekmeci takoj pokazali zanimanje za ta proizvodna sredstva.

| (89) | Poleg tega na verodostojnost poročila revizijske družbe EKORDA vpliva tudi način izračuna različnih pristojbin, ki so vključene v stečajni postopek in bi jih bilo treba odšteti od celotnega izkupička prodaje sredstev. EKORDA je odbila 45 milijonov SKK pristojbin, upravičenec je v predloženih trditvah navedel znesek 36 milijonov SKK, revizorka ga. Kochová pa jih je ocenila na največ 22 milijonov SKK. Zaradi teh razlik je vprašljiva pravilnost predpostavk revizijske družbe EKORDA, kar zadeva raven pristojbin in torej tudi raven izkupička, ki bi bil lahko pridobljen v stečajnem postopku. Vendar pa se ugotavlja, da bi bil glede na stanje upravičenca dne 17. junija 2004, tudi če bi bila vrednost pristojbin 36 milijonov SKK, izkupiček pri stečaju višji kot pri predlaganem dogovoru. |
| --- | --- |

(89)

Poleg tega na verodostojnost poročila revizijske družbe EKORDA vpliva tudi način izračuna različnih pristojbin, ki so vključene v stečajni postopek in bi jih bilo treba odšteti od celotnega izkupička prodaje sredstev. EKORDA je odbila 45 milijonov SKK pristojbin, upravičenec je v predloženih trditvah navedel znesek 36 milijonov SKK, revizorka ga. Kochová pa jih je ocenila na največ 22 milijonov SKK. Zaradi teh razlik je vprašljiva pravilnost predpostavk revizijske družbe EKORDA, kar zadeva raven pristojbin in torej tudi raven izkupička, ki bi bil lahko pridobljen v stečajnem postopku. Vendar pa se ugotavlja, da bi bil glede na stanje upravičenca dne 17. junija 2004, tudi če bi bila vrednost pristojbin 36 milijonov SKK, izkupiček pri stečaju višji kot pri predlaganem dogovoru.

| (90) | Nazadnje Komisija ugotavlja, da slovaški organi ne podpirajo trditve upravičenca, da naj bi imel davčni urad na voljo poročilo revizijske družbe EKORDA pred sestankom upnikov 9. julija 2004. |
| --- | --- |

(90)

Nazadnje Komisija ugotavlja, da slovaški organi ne podpirajo trditve upravičenca, da naj bi imel davčni urad na voljo poročilo revizijske družbe EKORDA pred sestankom upnikov 9. julija 2004.

| (91) | Komisija ne more oceniti poročila gospe Kochové, ker nima izvoda tega poročila. Iz predloženih informacij ni jasno, kdaj in zakaj je bilo pripravljeno to poročilo ter na katerih predpostavkah in podatkih temelji. Vendar pa Komisija ugotavlja, da se ugotovitve te revizorke bistveno razlikujejo od ugotovitev revizijske družbe EKORDA. V poročilu stečajne upraviteljice gospe Holovačové je navedeno le, da je postopek dogovora na splošno bolj ugoden za upnike kot stečaj. Komisija teh dveh poročil ne more sprejeti kot dokaz za trditev upravičenca o uspešno opravljenem preizkusu upnika v tržnem gospodarstvu ali proti tej trditvi. |
| --- | --- |

(91)

Komisija ne more oceniti poročila gospe Kochové, ker nima izvoda tega poročila. Iz predloženih informacij ni jasno, kdaj in zakaj je bilo pripravljeno to poročilo ter na katerih predpostavkah in podatkih temelji. Vendar pa Komisija ugotavlja, da se ugotovitve te revizorke bistveno razlikujejo od ugotovitev revizijske družbe EKORDA. V poročilu stečajne upraviteljice gospe Holovačové je navedeno le, da je postopek dogovora na splošno bolj ugoden za upnike kot stečaj. Komisija teh dveh poročil ne more sprejeti kot dokaz za trditev upravičenca o uspešno opravljenem preizkusu upnika v tržnem gospodarstvu ali proti tej trditvi.

| (92) | Na podlagi razpoložljivih dokazov Komisija torej ugotavlja, da bi bil pri prodaji sredstev v stečajnem postopku izkupiček upnikov upravičenca najverjetneje večji. Glede na to, da bi bil davčni urad izplačan v prvi skupini kot posamezni upnik in da bi poleg tega dobil večino izkupička, razdeljenega v drugi skupini (zaradi višine njegovih terjatev v primerjavi z drugimi upniki), Komisija ugotavlja, da bi skoraj ves izkupiček iz stečaja pripadel davčnemu uradu. |
| --- | --- |

(92)

Na podlagi razpoložljivih dokazov Komisija torej ugotavlja, da bi bil pri prodaji sredstev v stečajnem postopku izkupiček upnikov upravičenca najverjetneje večji. Glede na to, da bi bil davčni urad izplačan v prvi skupini kot posamezni upnik in da bi poleg tega dobil večino izkupička, razdeljenega v drugi skupini (zaradi višine njegovih terjatev v primerjavi z drugimi upniki), Komisija ugotavlja, da bi skoraj ves izkupiček iz stečaja pripadel davčnemu uradu.

2.2   Primerjava postopka dogovora z davčno izvršbo

| (93) | Davčni urad je imel za razliko od zasebnih upnikov pravico, da na lastno pobudo sproži davčno izvršbo s prodajo nepremičnin, strojev ali podjetja v celoti. Komisiji se zdi argument upravičenca, da postopek dogovora družbo ščiti pred postopkom davčne izvršbe, nepomemben. Kot so potrdili slovaški organi, je imel davčni urad dejansko možnost postopka davčne izvršbe, in sicer pred sprožitvijo postopka dogovora ali po vetu davčnega urada na predlagani dogovor. Zato je treba to možnost upoštevati pri preizkusu upnika v tržnem gospodarstvu. Upravičenec ne primerja predlaganega dogovora z možnim izidom davčne izvršbe. |
| --- | --- |

(93)

Davčni urad je imel za razliko od zasebnih upnikov pravico, da na lastno pobudo sproži davčno izvršbo s prodajo nepremičnin, strojev ali podjetja v celoti. Komisiji se zdi argument upravičenca, da postopek dogovora družbo ščiti pred postopkom davčne izvršbe, nepomemben. Kot so potrdili slovaški organi, je imel davčni urad dejansko možnost postopka davčne izvršbe, in sicer pred sprožitvijo postopka dogovora ali po vetu davčnega urada na predlagani dogovor. Zato je treba to možnost upoštevati pri preizkusu upnika v tržnem gospodarstvu. Upravičenec ne primerja predlaganega dogovora z možnim izidom davčne izvršbe.

| (94) | Komisija se pri analizi opira na podatke, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi. Glede na to se ugotavlja, da so slovaški organi potrdili, da je zastava v korist davčnega urada znašala 397 milijonov SKK, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Ta vrednost naj bi bila pridobljena iz računovodskih izkazov upravičenca. Upravičenec pa trdi, da je vrednost zastavljenih sredstev, izražena v „izvedenskih cenah“, 194 milijonov SKK (glej odstavek 17). Komisiji ni treba ugotavljati, kateri znesek je pravilen, lahko pa ugotovi naslednje. |
| --- | --- |

(94)

Komisija se pri analizi opira na podatke, ki so jih predložili upravičenec in slovaški organi. Glede na to se ugotavlja, da so slovaški organi potrdili, da je zastava v korist davčnega urada znašala 397 milijonov SKK, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Ta vrednost naj bi bila pridobljena iz računovodskih izkazov upravičenca. Upravičenec pa trdi, da je vrednost zastavljenih sredstev, izražena v „izvedenskih cenah“, 194 milijonov SKK (glej odstavek 17). Komisiji ni treba ugotavljati, kateri znesek je pravilen, lahko pa ugotovi naslednje.

| (95) | Prvič, zastava je bila protivrednost odloženega davčnega dolga upravičenca v skladu z zahtevami Zakona o davčni službi. Če bi vrednost sredstev upravičenca dejansko znašala samo polovico zastave, kot je navedeno v izvedenskem mnenju, ki ga je predložil upravičenec, so bile garancije, ki jih je zahtevala država za te odloge, nezadostne. V teh okoliščinah torej odlogi plačila davkov v skupnem znesku 477 milijonov SKK, ki jih je davčni urad odobril v obdobju od novembra 2002 do novembra 2003, najverjetneje niso zadovoljili preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu. Ker so ti odlogi plačila davkov začeli veljati pred datumom pristopa in se po pristopu niso uporabljali, Komisija ni pristojna za ocenjevanje združljivosti teh ukrepov s skupnim trgom. Za to zadevo Komisiji tudi ni treba ugotoviti, ali so bili ti ukrepi državna pomoč. Če pa so prejšnji odlogi že bili državna pomoč, se ni mogoče več sklicevati na načelo upnika v tržnem gospodarstvu, ko se odloženi dolgovi kasneje (delno) odpišejo. |
| --- | --- |

(95)

Prvič, zastava je bila protivrednost odloženega davčnega dolga upravičenca v skladu z zahtevami Zakona o davčni službi. Če bi vrednost sredstev upravičenca dejansko znašala samo polovico zastave, kot je navedeno v izvedenskem mnenju, ki ga je predložil upravičenec, so bile garancije, ki jih je zahtevala država za te odloge, nezadostne. V teh okoliščinah torej odlogi plačila davkov v skupnem znesku 477 milijonov SKK, ki jih je davčni urad odobril v obdobju od novembra 2002 do novembra 2003, najverjetneje niso zadovoljili preizkusa upnika v tržnem gospodarstvu. Ker so ti odlogi plačila davkov začeli veljati pred datumom pristopa in se po pristopu niso uporabljali, Komisija ni pristojna za ocenjevanje združljivosti teh ukrepov s skupnim trgom. Za to zadevo Komisiji tudi ni treba ugotoviti, ali so bili ti ukrepi državna pomoč. Če pa so prejšnji odlogi že bili državna pomoč, se ni mogoče več sklicevati na načelo upnika v tržnem gospodarstvu, ko se odloženi dolgovi kasneje (delno) odpišejo.

| (96) | Drugič, tudi če bi bili pri izračunu izkupička od postopka davčne izvršbe uporabljeni nižji zneski, ki jih je predložil upravičenec, bi upnik v tržnem gospodarstvu, če bi imel možnost, raje izbral ta postopek kot postopek dogovora. |
| --- | --- |

(96)

Drugič, tudi če bi bili pri izračunu izkupička od postopka davčne izvršbe uporabljeni nižji zneski, ki jih je predložil upravičenec, bi upnik v tržnem gospodarstvu, če bi imel možnost, raje izbral ta postopek kot postopek dogovora.

| (97) | Pri postopku davčne izvršbe lahko davčni organ neposredno proda sredstva upravičenca (terjatve in druga kratkoročna sredstva, premičnine ter nepremičnine). Ko je davčni urad glasoval za dogovor, je imel upravičenec zaloge v vrednosti 84 milijonov SKK, izvršljive terjatve v višini 63 milijonov SKK in denarna sredstva v višini 161 milijonov SKK (glej odstavek 54). Treba je opozoriti, da bi samo vrednost kratkoročnih sredstev (308 milijonov SKK; 8,1 milijona EUR) presegala izkupiček, pridobljen v okviru dogovora (225 milijonov SKK; 5,93 milijona EUR). Tudi če bi se terjatve v celoti odštele (29), bi samo vrednost kratkoročnih sredstev (245 milijonov SKK; 6,4 milijona EUR) še vedno presegala izkupiček, pridobljen v okviru dogovora. Poleg tega je imel upravičenec druga sredstva, katerih vrednost je bila vsaj 194 milijonov SKK. |
| --- | --- |

(97)

Pri postopku davčne izvršbe lahko davčni organ neposredno proda sredstva upravičenca (terjatve in druga kratkoročna sredstva, premičnine ter nepremičnine). Ko je davčni urad glasoval za dogovor, je imel upravičenec zaloge v vrednosti 84 milijonov SKK, izvršljive terjatve v višini 63 milijonov SKK in denarna sredstva v višini 161 milijonov SKK (glej odstavek 54). Treba je opozoriti, da bi samo vrednost kratkoročnih sredstev (308 milijonov SKK; 8,1 milijona EUR) presegala izkupiček, pridobljen v okviru dogovora (225 milijonov SKK; 5,93 milijona EUR). Tudi če bi se terjatve v celoti odštele (29), bi samo vrednost kratkoročnih sredstev (245 milijonov SKK; 6,4 milijona EUR) še vedno presegala izkupiček, pridobljen v okviru dogovora. Poleg tega je imel upravičenec druga sredstva, katerih vrednost je bila vsaj 194 milijonov SKK.

| (98) | Davčna izvršba tudi ne bi vključevala upravnih pristojbin kot pri stečajnem postopku. Ta postopek sproži in nadzoruje sam davčni organ, zato je mogoče domnevati, da bi bil hitro opravljen. |
| --- | --- |

(98)

Davčna izvršba tudi ne bi vključevala upravnih pristojbin kot pri stečajnem postopku. Ta postopek sproži in nadzoruje sam davčni organ, zato je mogoče domnevati, da bi bil hitro opravljen.

| (99) | Komisija zato ugotavlja, da bi bil iztržek pri davčni izvršbi na sredstva upravičenca višji kot pri dogovoru. |
| --- | --- |

(99)

Komisija zato ugotavlja, da bi bil iztržek pri davčni izvršbi na sredstva upravičenca višji kot pri dogovoru.

2.3   Drugi dokazi

| (100) | Komisija opozarja zlasti na dopis direktorja davčne uprave podrejenemu direktorju zadevnega davčnega urada, ki so ga predložili slovaški organi (glej odstavek 57). Ta dopis jasno dokazuje, da je davčna uprava (ki je imela že prej neposredne stike z upravičencem) nasprotovala predlaganemu dogovoru in dala lokalnemu davčnemu uradu jasna navodila, naj glasuje proti dogovoru. V dopisu je bil naveden razlog, da predlagani dogovor za državo „ni ugoden“. |
| --- | --- |

(100)

Komisija opozarja zlasti na dopis direktorja davčne uprave podrejenemu direktorju zadevnega davčnega urada, ki so ga predložili slovaški organi (glej odstavek 57). Ta dopis jasno dokazuje, da je davčna uprava (ki je imela že prej neposredne stike z upravičencem) nasprotovala predlaganemu dogovoru in dala lokalnemu davčnemu uradu jasna navodila, naj glasuje proti dogovoru. V dopisu je bil naveden razlog, da predlagani dogovor za državo „ni ugoden“.

| (101) | Slovaški organi so tudi prikazali, da je Ministrstvo za finance na začetku leta 2004 dalo davčnim uradom jasno navodilo, naj ne sprejemajo dogovorov, v katerih se predlaga odpis terjatev davčnih uradov (30). To navodilo je bilo dano v zvezi s spremembo Zakona o davčni službi s 1. januarja 2004, da bi se izboljšala disciplina pri pobiranju davkov. |
| --- | --- |

(101)

Slovaški organi so tudi prikazali, da je Ministrstvo za finance na začetku leta 2004 dalo davčnim uradom jasno navodilo, naj ne sprejemajo dogovorov, v katerih se predlaga odpis terjatev davčnih uradov (30). To navodilo je bilo dano v zvezi s spremembo Zakona o davčni službi s 1. januarja 2004, da bi se izboljšala disciplina pri pobiranju davkov.

| (102) | Komisija poleg tega ugotavlja, da se je davčni urad sam pritožil proti temu dogovoru že 2. avgusta 2004, torej niti en mesec po sklenitvi dogovora. |
| --- | --- |

(102)

Komisija poleg tega ugotavlja, da se je davčni urad sam pritožil proti temu dogovoru že 2. avgusta 2004, torej niti en mesec po sklenitvi dogovora.

| (103) | Po trditvah upravičenca je davčni urad nakazal, da s strinja z dogovorom, še preden je upravičenec sprožil postopek. Komisija meni, da dokazi, ki jih je predložil upravičenec, kažejo prav nasprotno. Direktor davčnega urada v dopisu upravičencu z dne 3. februarja 2004 sporoča, da načeloma sicer ni proti uporabi postopka dogovora, se pa ne strinja s predlogom upravičenca glede dogovora, pri katerem bi bilo poplačanih 35 % dolga. |
| --- | --- |

(103)

Po trditvah upravičenca je davčni urad nakazal, da s strinja z dogovorom, še preden je upravičenec sprožil postopek. Komisija meni, da dokazi, ki jih je predložil upravičenec, kažejo prav nasprotno. Direktor davčnega urada v dopisu upravičencu z dne 3. februarja 2004 sporoča, da načeloma sicer ni proti uporabi postopka dogovora, se pa ne strinja s predlogom upravičenca glede dogovora, pri katerem bi bilo poplačanih 35 % dolga.

| (104) | Komisija lahko na podlagi tega dokaza zgolj ugotovi, da so slovaški organi nasprotovali dogovoru, ki ga je predlagal upravičenec, in sicer so mu nasprotovali pred sprožitvijo postopka dogovora dne 8. marca 2004, pred glasovanjem upnikov dne 9. julija 2004, pa tudi potem ko je sodišče odobrilo dogovor. |
| --- | --- |

(104)

Komisija lahko na podlagi tega dokaza zgolj ugotovi, da so slovaški organi nasprotovali dogovoru, ki ga je predlagal upravičenec, in sicer so mu nasprotovali pred sprožitvijo postopka dogovora dne 8. marca 2004, pred glasovanjem upnikov dne 9. julija 2004, pa tudi potem ko je sodišče odobrilo dogovor.

| (105) | Upravičenec je trdil, da je treba upoštevati dolgoročne učinke, kot so neprekinjeni davčni prihodki za državo (glej odstavek 46). |
| --- | --- |

(105)

Upravičenec je trdil, da je treba upoštevati dolgoročne učinke, kot so neprekinjeni davčni prihodki za državo (glej odstavek 46).

| (106) | Najprej je treba poudariti, da se preizkus upnika v tržnem gospodarstvu pogoji razlikuje od preizkusa vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu pogoji se lahko odloči, ali bo vzpostavil odnos z zadevno družbo, pri tem pa ga bodo vodile dolgoročne strateške možnosti glede ustreznega donosa njegove naložbe (31); „upnik v tržnem gospodarstvu“, ki je že v poslovnem odnosu ali javnopravnem razmerju z nesolvento družbo, pa si bo prizadeval povrniti zneske, ki mu jih ta že dolguje (32), pod čim bolj ugodnimi pogoji, kar zadeva obseg povračila in časovni okvir. Motivi hipotetičnega upnika v tržnem gospodarstvu in vlagatelja v tržnem gospodarstvu se torej razlikujejo. Zato je sodna praksa opredelila različna preizkusa za oba položaja. |
| --- | --- |

(106)

Najprej je treba poudariti, da se preizkus upnika v tržnem gospodarstvu pogoji razlikuje od preizkusa vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu pogoji se lahko odloči, ali bo vzpostavil odnos z zadevno družbo, pri tem pa ga bodo vodile dolgoročne strateške možnosti glede ustreznega donosa njegove naložbe (31); „upnik v tržnem gospodarstvu“, ki je že v poslovnem odnosu ali javnopravnem razmerju z nesolvento družbo, pa si bo prizadeval povrniti zneske, ki mu jih ta že dolguje (32), pod čim bolj ugodnimi pogoji, kar zadeva obseg povračila in časovni okvir. Motivi hipotetičnega upnika v tržnem gospodarstvu in vlagatelja v tržnem gospodarstvu se torej razlikujejo. Zato je sodna praksa opredelila različna preizkusa za oba položaja.

| (107) | Drugič, kar zadeva analogijo z upnikom-dobaviteljem, je treba opozoriti, da se narava njegovih terjatev in narava terjatev države bistveno razlikujeta. Ker imajo odnosi med dobaviteljem in nesolventnim podjetjem izključno pogodbeno podlago, bi lahko dobavitelju izguba poslovnega partnerja resnično škodila. Če se nesolventna družba likvidira ali razproda, bi si moral dobavitelj poiskati novo stranko ali skleniti pogodbo z novim lastnikom. Tveganje je večje, če je zelo odvisen od nesolventnega podjetja. Tak upnik bo gotovo upošteval prihodnost. Nasprotno pa razmerje med državo in nesolventnim podjetjem temelji na javnem pravu in torej ni odvisno od volje strank. Vsak nov lastnik, ki prevzame sredstva likvidiranega podjetja, bi moral samodejno plačevati davke. Poleg tega država nikoli ni odvisna samo od enega davkoplačevalca. Nazadnje in najpomembneje, države pri pobiranju davkov ne vodi dobiček in se pri tem ne vede in ne razmišlja tržno. Gornja analogija torej ni ustrezno utemeljena. |
| --- | --- |

(107)

Drugič, kar zadeva analogijo z upnikom-dobaviteljem, je treba opozoriti, da se narava njegovih terjatev in narava terjatev države bistveno razlikujeta. Ker imajo odnosi med dobaviteljem in nesolventnim podjetjem izključno pogodbeno podlago, bi lahko dobavitelju izguba poslovnega partnerja resnično škodila. Če se nesolventna družba likvidira ali razproda, bi si moral dobavitelj poiskati novo stranko ali skleniti pogodbo z novim lastnikom. Tveganje je večje, če je zelo odvisen od nesolventnega podjetja. Tak upnik bo gotovo upošteval prihodnost. Nasprotno pa razmerje med državo in nesolventnim podjetjem temelji na javnem pravu in torej ni odvisno od volje strank. Vsak nov lastnik, ki prevzame sredstva likvidiranega podjetja, bi moral samodejno plačevati davke. Poleg tega država nikoli ni odvisna samo od enega davkoplačevalca. Nazadnje in najpomembneje, države pri pobiranju davkov ne vodi dobiček in se pri tem ne vede in ne razmišlja tržno. Gornja analogija torej ni ustrezno utemeljena.

| (108) | Komisija ugotavlja, da se položaj države v tej zadevi ne more primerjati s položajem hipotetičnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali s položajem hipotetičnega odvisnega upnika v tržnem gospodarstvu. Izguba prihodnjih davkov se pri uporabi načela upnika v tržnem gospodarstvu zato ne more upoštevati. |
| --- | --- |

(108)

Komisija ugotavlja, da se položaj države v tej zadevi ne more primerjati s položajem hipotetičnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali s položajem hipotetičnega odvisnega upnika v tržnem gospodarstvu. Izguba prihodnjih davkov se pri uporabi načela upnika v tržnem gospodarstvu zato ne more upoštevati.

| (109) | Nazadnje je iz pregleda davkov, ki ga je predložil upravičenec, razvidno, da so bili davki, ki jih je upravičenec plačal od leta 1995, večinoma posredni davki (trošarine in DDV). Ker te davke plačujejo končni potrošniki, likvidacija upravičenca ne bi vplivala na njihovo pobiranje, vse dokler potrošniki kupujejo obdavčene proizvode (v tem primeru predvsem žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač) drugih proizvajalcev. Argument upravičenca v zvezi z veliko prihodnjo davčno izgubo zato ni verodostojen. |
| --- | --- |

(109)

Nazadnje je iz pregleda davkov, ki ga je predložil upravičenec, razvidno, da so bili davki, ki jih je upravičenec plačal od leta 1995, večinoma posredni davki (trošarine in DDV). Ker te davke plačujejo končni potrošniki, likvidacija upravičenca ne bi vplivala na njihovo pobiranje, vse dokler potrošniki kupujejo obdavčene proizvode (v tem primeru predvsem žgane pijače in pijače na osnovi žganih pijač) drugih proizvajalcev. Argument upravičenca v zvezi z veliko prihodnjo davčno izgubo zato ni verodostojen.

2.4   Sklepne ugotovitve

| (110) | Glede na zgoraj navedene dokaze Komisija ugotavlja, da v tej zadevi preizkus upnika v tržnem gospodarstvu ni bil uspešno opravljen in da je država upravičencu dala prednost, ki je na trgu ne bi mogel dobiti. |
| --- | --- |

(110)

Glede na zgoraj navedene dokaze Komisija ugotavlja, da v tej zadevi preizkus upnika v tržnem gospodarstvu ni bil uspešno opravljen in da je država upravičencu dala prednost, ki je na trgu ne bi mogel dobiti.

| (111) | Zato Komisija ugotavlja, da je sporni ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(111)

Zato Komisija ugotavlja, da je sporni ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (112) | Državna pomoč, odobrena upravičencu, je enaka znesku dolga, ki ga je davčni urad odpisal v postopku dogovora, in sicer 416 515 990 SKK. |
| --- | --- |

(112)

Državna pomoč, odobrena upravičencu, je enaka znesku dolga, ki ga je davčni urad odpisal v postopku dogovora, in sicer 416 515 990 SKK.

3.   Združljivost pomoči: odstopanje v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES

| (113) | Glavni cilj ukrepa je pomagati družbi v težavah. V takih primerih se lahko uporabi izjema iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES, ki dovoljuje državno pomoč za olajševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, in kadar se izpolnijo ustrezni pogoji. |
| --- | --- |

(113)

Glavni cilj ukrepa je pomagati družbi v težavah. V takih primerih se lahko uporabi izjema iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES, ki dovoljuje državno pomoč za olajševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, in kadar se izpolnijo ustrezni pogoji.

| (114) | Glede na portfelj proizvodnje upravičenca je Komisija ocenila, ali v zadevnem primeru veljajo posebna pravila, ki se uporabljajo za kmetijstvo. Na podlagi informacij o prometu upravičenca, ki so jih predložili slovaški organi, je Komisija v odločitvi o sprožitvi formalne preiskave prišla do zaključka, da večina proizvodov upravičenca ne sodi v Prilogo I k Pogodbi ES in da se torej uporabljajo splošna pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(114)

Glede na portfelj proizvodnje upravičenca je Komisija ocenila, ali v zadevnem primeru veljajo posebna pravila, ki se uporabljajo za kmetijstvo. Na podlagi informacij o prometu upravičenca, ki so jih predložili slovaški organi, je Komisija v odločitvi o sprožitvi formalne preiskave prišla do zaključka, da večina proizvodov upravičenca ne sodi v Prilogo I k Pogodbi ES in da se torej uporabljajo splošna pravila o državni pomoči.

| (115) | Upravičenec je v svojih pripombah na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave izpodbijal podatke o prometu, ki so jih pred tem predložili slovaški organi (glej preglednico 1), ni pa izpodbijal odločitve Komisije, da svojo oceno utemelji na splošnih pravilih o državni pomoči. Komisije ni imela namena ugotavljati, ali so podatki, ki jih je predložil upravičenec, pravilni (33), je pa preverila, ali bi njena zgoraj navedena ugotovitev veljala tudi ob upoštevanju novih podatkov. Komisija ugotavlja, da upravičenec večino svojega prometa ustvari s proizvodi, ki ne sodijo v Prilogo I k Pogodbi ES. Uporabljajo se torej splošna pravila o državni pomoči in ne pravila, ki veljajo za določen sektor. |
| --- | --- |

(115)

Upravičenec je v svojih pripombah na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave izpodbijal podatke o prometu, ki so jih pred tem predložili slovaški organi (glej preglednico 1), ni pa izpodbijal odločitve Komisije, da svojo oceno utemelji na splošnih pravilih o državni pomoči. Komisije ni imela namena ugotavljati, ali so podatki, ki jih je predložil upravičenec, pravilni (33), je pa preverila, ali bi njena zgoraj navedena ugotovitev veljala tudi ob upoštevanju novih podatkov. Komisija ugotavlja, da upravičenec večino svojega prometa ustvari s proizvodi, ki ne sodijo v Prilogo I k Pogodbi ES. Uporabljajo se torej splošna pravila o državni pomoči in ne pravila, ki veljajo za določen sektor.

| (116) | Pomoč za reševanje in prestrukturiranje družb v težavah trenutno urejajo smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (34) („nove smernice“), ki so nadomestile prejšnje besedilo, sprejeto leta 1999 (35) („smernice iz leta 1999“). |
| --- | --- |

(116)

Pomoč za reševanje in prestrukturiranje družb v težavah trenutno urejajo smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (34) („nove smernice“), ki so nadomestile prejšnje besedilo, sprejeto leta 1999 (35) („smernice iz leta 1999“).

| (117) | Prehodne določbe novih smernic določajo, da se smernice uporabljajo pri ocenjevanju vseh pomoči za reševanje in prestrukturiranje, odobrenih brez dovoljenja Komisije (nezakonita pomoč), če je bil del ali celoten obseg pomoči odobren po 1. oktobru 2004, kar je datum objave novih smernic v Uradnem listu Evropske unije (točke 104). Če pa je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004, je treba pregled opraviti na podlagi smernic, ki so veljale, ko je bila pomoč odobrena (točke 104). |
| --- | --- |

(117)

Prehodne določbe novih smernic določajo, da se smernice uporabljajo pri ocenjevanju vseh pomoči za reševanje in prestrukturiranje, odobrenih brez dovoljenja Komisije (nezakonita pomoč), če je bil del ali celoten obseg pomoči odobren po 1. oktobru 2004, kar je datum objave novih smernic v Uradnem listu Evropske unije (točke 104). Če pa je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004, je treba pregled opraviti na podlagi smernic, ki so veljale, ko je bila pomoč odobrena (točke 104).

| (118) | Komisija ugotavlja, da je davčni urad dogovor odobril 9. julija 2004, veljati pa je začel 23. julija 2004. To pomeni, da je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004. Zaradi tega veljajo za to pomoč smernice iz leta 1999, ki so se uporabljale, ko je bila odobrena. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ugotavlja, da je davčni urad dogovor odobril 9. julija 2004, veljati pa je začel 23. julija 2004. To pomeni, da je bila pomoč nezakonito odobrena pred 1. oktobrom 2004. Zaradi tega veljajo za to pomoč smernice iz leta 1999, ki so se uporabljale, ko je bila odobrena.

| (119) | Komisija ugotavlja, da je upravičenec srednje velika družba v smislu Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (36). |
| --- | --- |

(119)

Komisija ugotavlja, da je upravičenec srednje velika družba v smislu Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (36).

3.1   Upravičenost podjetja do pomoči

| (120) | V skladu s točko 5(c) smernic iz leta 1999 za podjetje velja, da je v težavah, kadar v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila, po katerih je predmet postopkov za primer kolektivne plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(120)

V skladu s točko 5(c) smernic iz leta 1999 za podjetje velja, da je v težavah, kadar v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila, po katerih je predmet postopkov za primer kolektivne plačilne nesposobnosti.

| (121) | Upravičenec je bil stranka v postopku dogovora, ki se uporablja za plačilno nesposobne družbe, kakor je določeno v Zakonu o stečaju. Zaradi tega je upravičen do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(121)

Upravičenec je bil stranka v postopku dogovora, ki se uporablja za plačilno nesposobne družbe, kakor je določeno v Zakonu o stečaju. Zaradi tega je upravičen do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

3.2   Pomoč za reševanje

| (122) | Slovaški organi so sporni ukrep najprej opisali kot pomoč za reševanje. Skladno s smernicami iz leta 1999 je Komisija izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za reševanje na podlagi razlogov, navedenih v delu III. |
| --- | --- |

(122)

Slovaški organi so sporni ukrep najprej opisali kot pomoč za reševanje. Skladno s smernicami iz leta 1999 je Komisija izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za reševanje na podlagi razlogov, navedenih v delu III.

| (123) | Slovaški organi in upravičenec niso imeli pripomb na te pomisleke. V zvezi s tem Komisiji niso bila predložena nobena nova dejstva. |
| --- | --- |

(123)

Slovaški organi in upravičenec niso imeli pripomb na te pomisleke. V zvezi s tem Komisiji niso bila predložena nobena nova dejstva.

| (124) | Ker ti pomisleki niso bili odpravljeni, Komisija ugotavlja, da ta pomoč ni združljiva kot pomoč za reševanje v smislu smernic iz leta 1999. |
| --- | --- |

(124)

Ker ti pomisleki niso bili odpravljeni, Komisija ugotavlja, da ta pomoč ni združljiva kot pomoč za reševanje v smislu smernic iz leta 1999.

3.3   Pomoč za prestrukturiranje

| (125) | Komisija je izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za prestrukturiranje v smislu smernic iz leta 1999 na podlagi razlogov, navedenih v delu III. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je izrazila pomisleke o združljivosti te pomoči kot pomoči za prestrukturiranje v smislu smernic iz leta 1999 na podlagi razlogov, navedenih v delu III.

| (126) | Komisija ugotavlja, da slovaški organi, ki nosijo dokazno breme glede združljivosti državne pomoči s skupnim trgom, niso predložili nobenih novih dejstev v podporo tej ugotovitvi. Komisija je ustrezno upoštevala pripombe, ki jih je predložil upravičenec. |
| --- | --- |

(126)

Komisija ugotavlja, da slovaški organi, ki nosijo dokazno breme glede združljivosti državne pomoči s skupnim trgom, niso predložili nobenih novih dejstev v podporo tej ugotovitvi. Komisija je ustrezno upoštevala pripombe, ki jih je predložil upravičenec.

3.3.1   Vrnitev dolgoročne sposobnosti preživetja

| (127) | V skladu s smernicami iz leta 1999 mora biti odobritev pomoči za prestrukturiranje povezana in pogojena z izvajanjem izvedljivega in celovitega načrta za prestrukturiranje, po katerem bi podjetje spet postalo dolgoročno sposobno preživetja. Država članica se zaveže načrtu, ki ga mora odobriti Komisija. Če podjetje ne izvaja načrta, se to obravnava kot zloraba pomoči. |
| --- | --- |

(127)

V skladu s smernicami iz leta 1999 mora biti odobritev pomoči za prestrukturiranje povezana in pogojena z izvajanjem izvedljivega in celovitega načrta za prestrukturiranje, po katerem bi podjetje spet postalo dolgoročno sposobno preživetja. Država članica se zaveže načrtu, ki ga mora odobriti Komisija. Če podjetje ne izvaja načrta, se to obravnava kot zloraba pomoči.

| (128) | Načrt za prestrukturiranje mora biti tak, da lahko upravičenec v primernem časovnem okviru znova doseže dolgoročno sposobnost preživetja na podlagi realnih predvidevanj glede pogojev delovanja v prihodnosti. V načrtu morajo biti opisane okoliščine, ki so povzročile težave upravičenca, in opredeljeni ustrezni ukrepi za reševanje teh težav. Dejavnosti na področju prestrukturiranja ne smejo biti omejene na finančno pomoč, namenjeno povračilu dolgov in izgub v preteklosti, ne da se odpravljajo tudi razlogi za težave. |
| --- | --- |

(128)

Načrt za prestrukturiranje mora biti tak, da lahko upravičenec v primernem časovnem okviru znova doseže dolgoročno sposobnost preživetja na podlagi realnih predvidevanj glede pogojev delovanja v prihodnosti. V načrtu morajo biti opisane okoliščine, ki so povzročile težave upravičenca, in opredeljeni ustrezni ukrepi za reševanje teh težav. Dejavnosti na področju prestrukturiranja ne smejo biti omejene na finančno pomoč, namenjeno povračilu dolgov in izgub v preteklosti, ne da se odpravljajo tudi razlogi za težave.

| (129) | Za družbe z območij, kjer prejemajo pomoč mala in srednja podjetja, smernice iz leta 1999 določajo, da so lahko zanje pogoji za odobritev pomoči manj strogi, kar zadeva izvajanje kompenzacijskih ukrepov in vsebino poročil o spremljanju. Vendar pa ti dejavniki ne izvzamejo teh družb iz obveznosti, da morajo pripraviti načrt za prestrukturiranje, držav članic pa ne iz obveznosti, da morajo odobritev pomoči za prestrukturiranje pogojevati z izvajanjem načrta za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(129)

Za družbe z območij, kjer prejemajo pomoč mala in srednja podjetja, smernice iz leta 1999 določajo, da so lahko zanje pogoji za odobritev pomoči manj strogi, kar zadeva izvajanje kompenzacijskih ukrepov in vsebino poročil o spremljanju. Vendar pa ti dejavniki ne izvzamejo teh družb iz obveznosti, da morajo pripraviti načrt za prestrukturiranje, držav članic pa ne iz obveznosti, da morajo odobritev pomoči za prestrukturiranje pogojevati z izvajanjem načrta za prestrukturiranje.

| (130) | Po sprožitvi formalnega postopka preiskave so slovaški organi potrdili, da je poslovni načrt, ki ga je moral upravičenec pripraviti in je bil pogoj za pričetek postopka dogovora, preučilo samo pristojno sodišče, ne pa organ, ki je pomoč odobril, ter da sodišče in davčni urad nista spremljala izvajanja načrta. |
| --- | --- |

(130)

Po sprožitvi formalnega postopka preiskave so slovaški organi potrdili, da je poslovni načrt, ki ga je moral upravičenec pripraviti in je bil pogoj za pričetek postopka dogovora, preučilo samo pristojno sodišče, ne pa organ, ki je pomoč odobril, ter da sodišče in davčni urad nista spremljala izvajanja načrta.

| (131) | V nasprotju s to potrditvijo je upravičenec trdil, da je davčni urad pred odobritvijo dogovora proučil zmožnost poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, vendar ni predložil nobenih dokazov, ki bi podprli to trditev. |
| --- | --- |

(131)

V nasprotju s to potrditvijo je upravičenec trdil, da je davčni urad pred odobritvijo dogovora proučil zmožnost poslovnega načrta za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, vendar ni predložil nobenih dokazov, ki bi podprli to trditev.

| (132) | Upravičenec je trdil tudi, da je dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, nepomembno, kadar Komisija ocenjuje pomoč naknadno, saj lahko zdaj presodi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Po mnenju upravičenca se lahko formalni načrt za prestrukturiranje zahteva samo pri predhodnem ocenjevanju, kar je edina vrsta ocenjevanja, za katero se uporabljajo smernice iz leta 1999. |
| --- | --- |

(132)

Upravičenec je trdil tudi, da je dejstvo, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, nepomembno, kadar Komisija ocenjuje pomoč naknadno, saj lahko zdaj presodi, ali je upravičenec dejansko postal sposoben preživetja. Po mnenju upravičenca se lahko formalni načrt za prestrukturiranje zahteva samo pri predhodnem ocenjevanju, kar je edina vrsta ocenjevanja, za katero se uporabljajo smernice iz leta 1999.

| (133) | Ta argument ni pravilen. Smernice iz leta 1999 se uporabljajo za ocenjevanje združljivosti priglašene pomoči, pa tudi nezakonite pomoči. Ne glede na to, kdaj se opravlja ocenjevanje, velja pogoj, da je pomoč za prestrukturiranje odvisna od priprave načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje. Komisija mora oceno opraviti na podlagi informacij, ki so bile na voljo takrat, ko je bila pomoč odobrena. |
| --- | --- |

(133)

Ta argument ni pravilen. Smernice iz leta 1999 se uporabljajo za ocenjevanje združljivosti priglašene pomoči, pa tudi nezakonite pomoči. Ne glede na to, kdaj se opravlja ocenjevanje, velja pogoj, da je pomoč za prestrukturiranje odvisna od priprave načrta za prestrukturiranje, ki bi omogočal preživetje. Komisija mora oceno opraviti na podlagi informacij, ki so bile na voljo takrat, ko je bila pomoč odobrena.

| (134) | Lahko se ugotovi, da davčni urad kot organ, ki je pomoč odobril, ni imel nobene priložnosti, da bi ovrednotil načrt prestrukturiranja in da bi odpis terjatev pogojil z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki bi bil ustrezno spremljan. Torej ni bil izpolnjen prvi formalni pogoj, ki se v celoti uporablja tudi za naknadno ocenjevanje. |
| --- | --- |

(134)

Lahko se ugotovi, da davčni urad kot organ, ki je pomoč odobril, ni imel nobene priložnosti, da bi ovrednotil načrt prestrukturiranja in da bi odpis terjatev pogojil z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki bi bil ustrezno spremljan. Torej ni bil izpolnjen prvi formalni pogoj, ki se v celoti uporablja tudi za naknadno ocenjevanje.

| (135) | V zvezi z vsebino poslovnega načrta slovaški organi niso predložili nobenih informacij, ki bi odpravile pomisleke Komisije glede tega, ali gre za dejanski načrt za prestrukturiranje, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999. |
| --- | --- |

(135)

V zvezi z vsebino poslovnega načrta slovaški organi niso predložili nobenih informacij, ki bi odpravile pomisleke Komisije glede tega, ali gre za dejanski načrt za prestrukturiranje, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999.

| (136) | Komisija lahko le potrdi svojo ugotovitev iz odločitve o sprožitvi formalne preiskave. Predloženi poslovni načrt je samo načrt za rešitev akutne težave upravičenca z vedno večjim dolgom državi. Načrt nikakor ne analizira okoliščin, ki so povzročile težave upravičenca, ali takratnega finančnega položaja ali finančnih možnosti družbe. Ker te analize ni bilo, upravičenec ni predlagal nobenih konkretnih ukrepov za reševanje posameznih razlogov, ki so povzročili te težave. Edini podrobno opisani ukrep je predlagano finančno prestrukturiranje z dogovorom z upniki. |
| --- | --- |

(136)

Komisija lahko le potrdi svojo ugotovitev iz odločitve o sprožitvi formalne preiskave. Predloženi poslovni načrt je samo načrt za rešitev akutne težave upravičenca z vedno večjim dolgom državi. Načrt nikakor ne analizira okoliščin, ki so povzročile težave upravičenca, ali takratnega finančnega položaja ali finančnih možnosti družbe. Ker te analize ni bilo, upravičenec ni predlagal nobenih konkretnih ukrepov za reševanje posameznih razlogov, ki so povzročili te težave. Edini podrobno opisani ukrep je predlagano finančno prestrukturiranje z dogovorom z upniki.

| (137) | V načrtu sploh ni omenjeno povečanje lastnega kapitala upravičenca, ki ga upravičenec navaja kot enega od ukrepov za prestrukturiranje. V dokumentaciji ni nobenega dokaza za to, da bi bilo treba povečanje kapitala, ki ga je opravila družba Hydree Slovakia, šteti za ukrep, ki bi zagotavljal, da upravičenec dolgoročno ne bo ponovil strategije financiranja proizvodnje z dolgovanim DDV in trošarinskim dolgom, kar je nazadnje povzročilo njegove težave. Slovaški organi so sami potrdili, da povečanje kapitala nikakor ne zmanjšuje tveganja, da se bodo finančne težave ponovile. Ti pomisleki so še toliko resnejši ob upoštevanju, da je povečanje kapitala znašalo 21 milijonov SKK, preoblikovani dolg pa je znašal 644 milijonov SKK. |
| --- | --- |

(137)

V načrtu sploh ni omenjeno povečanje lastnega kapitala upravičenca, ki ga upravičenec navaja kot enega od ukrepov za prestrukturiranje. V dokumentaciji ni nobenega dokaza za to, da bi bilo treba povečanje kapitala, ki ga je opravila družba Hydree Slovakia, šteti za ukrep, ki bi zagotavljal, da upravičenec dolgoročno ne bo ponovil strategije financiranja proizvodnje z dolgovanim DDV in trošarinskim dolgom, kar je nazadnje povzročilo njegove težave. Slovaški organi so sami potrdili, da povečanje kapitala nikakor ne zmanjšuje tveganja, da se bodo finančne težave ponovile. Ti pomisleki so še toliko resnejši ob upoštevanju, da je povečanje kapitala znašalo 21 milijonov SKK, preoblikovani dolg pa je znašal 644 milijonov SKK.

| (138) | Povečanje kapitala samo po sebi ni dokaz, da trg verjame v to, da si bo upravičenec povrnil dolgoročno sposobnost preživetja. Komisija ugotavlja, da upravičenec ni mogel pridobiti nobenega posojila zasebnih bank, čeprav si je za to dejavno prizadeval. |
| --- | --- |

(138)

Povečanje kapitala samo po sebi ni dokaz, da trg verjame v to, da si bo upravičenec povrnil dolgoročno sposobnost preživetja. Komisija ugotavlja, da upravičenec ni mogel pridobiti nobenega posojila zasebnih bank, čeprav si je za to dejavno prizadeval.

| (139) | Komisija poleg tega ugotavlja, da je upravičenec očitno dal proizvodne obrate v najem tekmecu, družbi Old Herold s.r.o., zato, ker je izgubil svoje dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in proizvodov na osnovi žganih pijač, in ne zato, ker bi ta proizvodnja povzročala izgube in bi jo bilo treba zato prestrukturirati. Res je, da bi lahko upravičenec po zaključku dogovora sam zaprosil za novo dovoljenje, vendar tega ni storil. Vendar pa Komisija ugotavlja, da upravičenec še naprej prodaja proizvode, ki jih v njegovih proizvodnih obratih proizvaja Old Herold, in da to počne pod lastno blagovno znamko, prodajo pa namerava celo povečati, kakor je navedeno v letnem poročilu za obdobje od 29. aprila do 30. decembra 2004. Dajanje teh proizvodnih sredstev v najem zato ne more šteti za ukrep za prestrukturiranje, ker glede na vse razpoložljive dokaze tega dela proizvodnje ni bilo treba prestrukturirati. |
| --- | --- |

(139)

Komisija poleg tega ugotavlja, da je upravičenec očitno dal proizvodne obrate v najem tekmecu, družbi Old Herold s.r.o., zato, ker je izgubil svoje dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in proizvodov na osnovi žganih pijač, in ne zato, ker bi ta proizvodnja povzročala izgube in bi jo bilo treba zato prestrukturirati. Res je, da bi lahko upravičenec po zaključku dogovora sam zaprosil za novo dovoljenje, vendar tega ni storil. Vendar pa Komisija ugotavlja, da upravičenec še naprej prodaja proizvode, ki jih v njegovih proizvodnih obratih proizvaja Old Herold, in da to počne pod lastno blagovno znamko, prodajo pa namerava celo povečati, kakor je navedeno v letnem poročilu za obdobje od 29. aprila do 30. decembra 2004. Dajanje teh proizvodnih sredstev v najem zato ne more šteti za ukrep za prestrukturiranje, ker glede na vse razpoložljive dokaze tega dela proizvodnje ni bilo treba prestrukturirati.

| (140) | Ostali ukrepi, predlagani v poslovnem načrtu, niso odpravili pomislekov Komisije. Ti ukrepi so samo dejavnosti pri normalnem poslovanju, ne pa ukrepi za racionalizacijo (prodaja stare opreme in vozil). Predlagana strukturna ukrepa (opustitev proizvodnje nedonosnih brezalkoholnih proizvodov in prodaja nekaterih nepremičnin) sta bila opisana zelo nejasno, brez natančno opredeljenih proizvodov ali časovnega okvira. Slovaški organi so potrdili, da do 10. oktobra 2005 nepremičnine, predvidene za prodajo (upravna stavba, trgovina in rekreacijski objekt), niso bile prodane, torej ta načrtovani ukrep ni bil uresničen, kakor je bilo napovedano. |
| --- | --- |

(140)

Ostali ukrepi, predlagani v poslovnem načrtu, niso odpravili pomislekov Komisije. Ti ukrepi so samo dejavnosti pri normalnem poslovanju, ne pa ukrepi za racionalizacijo (prodaja stare opreme in vozil). Predlagana strukturna ukrepa (opustitev proizvodnje nedonosnih brezalkoholnih proizvodov in prodaja nekaterih nepremičnin) sta bila opisana zelo nejasno, brez natančno opredeljenih proizvodov ali časovnega okvira. Slovaški organi so potrdili, da do 10. oktobra 2005 nepremičnine, predvidene za prodajo (upravna stavba, trgovina in rekreacijski objekt), niso bile prodane, torej ta načrtovani ukrep ni bil uresničen, kakor je bilo napovedano.

| (141) | Glede na to, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, dejanske analize težav in ukrepov za odpravljanje teh težav, ter glede na tržne pogoje in možnosti Komisija sklepa, da poslovni načrt, ki ga je predložil upravičenec, ni resnični načrt prestrukturiranja, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999 (37). Zato pomisleki Komisije o tem, da bo upravičenec znova dosegel dolgoročno sposobnost preživetja, niso bili odpravljeni. |
| --- | --- |

(141)

Glede na to, da ni bilo formalnega načrta za prestrukturiranje, dejanske analize težav in ukrepov za odpravljanje teh težav, ter glede na tržne pogoje in možnosti Komisija sklepa, da poslovni načrt, ki ga je predložil upravičenec, ni resnični načrt prestrukturiranja, kakor ga zahtevajo smernice iz leta 1999 (37). Zato pomisleki Komisije o tem, da bo upravičenec znova dosegel dolgoročno sposobnost preživetja, niso bili odpravljeni.

3.3.2   Pomoč, omejena na najnižji potrebni znesek

| (142) | Čeprav ugotovitev Komisije, da ima zaradi odsotnosti resničnega načrta za prestrukturiranje še vedno pomisleke glede dolgoročne sposobnosti preživetja, je sama po sebi dovolj za sklep, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom, zato bo Komisija analizirala tudi drugo osrednje merilo smernic iz leta 1999, in sicer da mora biti pomoč omejena na najnižji potrebni znesek. |
| --- | --- |

(142)

Čeprav ugotovitev Komisije, da ima zaradi odsotnosti resničnega načrta za prestrukturiranje še vedno pomisleke glede dolgoročne sposobnosti preživetja, je sama po sebi dovolj za sklep, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom, zato bo Komisija analizirala tudi drugo osrednje merilo smernic iz leta 1999, in sicer da mora biti pomoč omejena na najnižji potrebni znesek.

| (143) | V skladu s točko 40 smernic iz leta 1999 morata biti obseg in intenzivnost pomoči omejena na najnižji znesek, ki je potreben, zato da se omogoči prestrukturiranje glede na obstoječe finančne vire upravičenca. Od upravičenca se pričakuje, da iz lastnih sredstev znatno prispeva k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(143)

V skladu s točko 40 smernic iz leta 1999 morata biti obseg in intenzivnost pomoči omejena na najnižji znesek, ki je potreben, zato da se omogoči prestrukturiranje glede na obstoječe finančne vire upravičenca. Od upravičenca se pričakuje, da iz lastnih sredstev znatno prispeva k prestrukturiranju.

| (144) | Stroški prestrukturiranja so bili 644 591 440 SKK (16,96 milijona EUR), kar je skupni znesek dolga, preoblikovanega z dogovorom. Upravičenec je plačal 35 % tega zneska, torej 225 607 028 SKK (5,93 milijona EUR). |
| --- | --- |

(144)

Stroški prestrukturiranja so bili 644 591 440 SKK (16,96 milijona EUR), kar je skupni znesek dolga, preoblikovanega z dogovorom. Upravičenec je plačal 35 % tega zneska, torej 225 607 028 SKK (5,93 milijona EUR).

| (145) | Slovaški organi niso predložili nobene nadaljnje razlage, kar zadeva pomisleke, ki jih je imela Komisija v zvezi s tem. Upravičenec je pojasnil, kako je financiral plačilo dolga, preostalega po dogovoru (glej odstavek 30). Po trditvah upravičenca je njegov prispevek znašal [manj kot 300] milijonov SKK ([manj kot 7,9] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(145)

Slovaški organi niso predložili nobene nadaljnje razlage, kar zadeva pomisleke, ki jih je imela Komisija v zvezi s tem. Upravičenec je pojasnil, kako je financiral plačilo dolga, preostalega po dogovoru (glej odstavek 30). Po trditvah upravičenca je njegov prispevek znašal [manj kot 300] milijonov SKK ([manj kot 7,9] milijonov EUR).

| (146) | Prvič, Komisija ugotavlja, da so sredstva, ki so bila na voljo upravičencu, presegala količino dolga, ki je preostal po dogovoru. Iz tega sledi, da pomoč ni bila omejena na najnižji potrebni znesek. |
| --- | --- |

(146)

Prvič, Komisija ugotavlja, da so sredstva, ki so bila na voljo upravičencu, presegala količino dolga, ki je preostal po dogovoru. Iz tega sledi, da pomoč ni bila omejena na najnižji potrebni znesek.

| (147) | Kar je pomembneje, Komisija meni, da posojilo, ki ga je zagotovila družba Old Harold, ne šteje za lasten prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999. Obveznosti so stalen vir financiranja dejavnosti podjetja. Gre za kratkoročna posojila, ki pa jih je treba vrniti. Družbam so za prestrukturiranje na voljo dodatni viri, samo če se dobavitelji strinjajo, da plačila zapadejo kasneje kot ponavadi; taki odlogi so znak, da trg verjame v možnost ponovne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(147)

Kar je pomembneje, Komisija meni, da posojilo, ki ga je zagotovila družba Old Harold, ne šteje za lasten prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999. Obveznosti so stalen vir financiranja dejavnosti podjetja. Gre za kratkoročna posojila, ki pa jih je treba vrniti. Družbam so za prestrukturiranje na voljo dodatni viri, samo če se dobavitelji strinjajo, da plačila zapadejo kasneje kot ponavadi; taki odlogi so znak, da trg verjame v možnost ponovne sposobnosti preživetja.

| (148) | Upravičenec ni nikakor dokazal, da je bil odlog plačila, v katerega je privolila družba Old Harold, znatno daljši od običajne trgovske prakse med upravičencem in njegovimi dobavitelji. Zdi se, da je 40-dnevni rok zapadlosti običajna praksa, zlasti glede na to, da je bil upravičencu odobren po dogovoru. Takrat upravičenec torej ni bil več v finančnih težavah. Namen dogovora je bil prav to, da bi upravičencu pomagali iz finančnih težav. |
| --- | --- |

(148)

Upravičenec ni nikakor dokazal, da je bil odlog plačila, v katerega je privolila družba Old Harold, znatno daljši od običajne trgovske prakse med upravičencem in njegovimi dobavitelji. Zdi se, da je 40-dnevni rok zapadlosti običajna praksa, zlasti glede na to, da je bil upravičencu odobren po dogovoru. Takrat upravičenec torej ni bil več v finančnih težavah. Namen dogovora je bil prav to, da bi upravičencu pomagali iz finančnih težav.

| (149) | Komisija zato ugotavlja, da to podaljšanje zapadlosti ne more šteti kot prispevek k prestrukturiranju iz zunanjih virov. |
| --- | --- |

(149)

Komisija zato ugotavlja, da to podaljšanje zapadlosti ne more šteti kot prispevek k prestrukturiranju iz zunanjih virov.

| (150) | Brez tega odloga lastni prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999 znaša [manj kot 170] milijonov SKK ([manj kot 4,5] milijona EUR), kar je torej [manj kot 27] % stroškov za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(150)

Brez tega odloga lastni prispevek upravičenca v smislu smernic iz leta 1999 znaša [manj kot 170] milijonov SKK ([manj kot 4,5] milijona EUR), kar je torej [manj kot 27] % stroškov za prestrukturiranje.

| (151) | Za razliko od novih smernic smernice iz leta 1999 niso vsebovale nobenih pragov, ki bi določali, kdaj prispevek upravičenca šteje za znatnega. |
| --- | --- |

(151)

Za razliko od novih smernic smernice iz leta 1999 niso vsebovale nobenih pragov, ki bi določali, kdaj prispevek upravičenca šteje za znatnega.

| (152) | Komisija ob upoštevanju prakse, ki jo je imela pri uporabi smernic iz leta 1999, in trendov svoje politike v zvezi s tem ob uvedbi pragov za smernice leta 2004 (38), meni, da je prispevek v višini [manj kot 27] % precej nizek. V skladu s smernicami iz leta 1999 bi bil tak prispevek lahko sprejet, samo če bi bili izpolnjeni vsi ostali pogoji za odobritev pomoči, in Komisija bi morala upoštevati merila, kot so na primer, ali je družba dejavna na območju, ki prejema pomoč, in koliko viri financiranja odražajo zaupanje trga, ne pa samega upravičenca in njegovih delničarjev, v dolgoročno sposobnost preživetja družbe, ali druge posebnosti primera. |
| --- | --- |

(152)

Komisija ob upoštevanju prakse, ki jo je imela pri uporabi smernic iz leta 1999, in trendov svoje politike v zvezi s tem ob uvedbi pragov za smernice leta 2004 (38), meni, da je prispevek v višini [manj kot 27] % precej nizek. V skladu s smernicami iz leta 1999 bi bil tak prispevek lahko sprejet, samo če bi bili izpolnjeni vsi ostali pogoji za odobritev pomoči, in Komisija bi morala upoštevati merila, kot so na primer, ali je družba dejavna na območju, ki prejema pomoč, in koliko viri financiranja odražajo zaupanje trga, ne pa samega upravičenca in njegovih delničarjev, v dolgoročno sposobnost preživetja družbe, ali druge posebnosti primera.

| (153) | Glede na zgornje navedbe se Komisija v zadevnem primeru ne more strinjati, da je prispevek upravičenca znaten. Ugotavlja, da njeni pomisleki glede tega, ali je bil lastni prispevek upravičenca znaten in ali je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, niso odpravljeni. |
| --- | --- |

(153)

Glede na zgornje navedbe se Komisija v zadevnem primeru ne more strinjati, da je prispevek upravičenca znaten. Ugotavlja, da njeni pomisleki glede tega, ali je bil lastni prispevek upravičenca znaten in ali je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, niso odpravljeni.

3.4   Združljivost pomoči – sklep

| (154) | Komisija meni, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Poleg tega se za to zadevo ne uporablja nobeno drugo odstopanje iz Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(154)

Komisija meni, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Poleg tega se za to zadevo ne uporablja nobeno drugo odstopanje iz Pogodbe ES.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (155) | Komisija meni, da je Slovaška republika nezakonito odobrila odpis davčnega dolga družbi Frucona Košice a.s., pri čemer je kršila člen 88(3) Pogodbe ES. Ta pomoč ni združljiva s skupnim trgom po nobenem odstopanju, določenem v Pogodbi ES. |
| --- | --- |

(155)

Komisija meni, da je Slovaška republika nezakonito odobrila odpis davčnega dolga družbi Frucona Košice a.s., pri čemer je kršila člen 88(3) Pogodbe ES. Ta pomoč ni združljiva s skupnim trgom po nobenem odstopanju, določenem v Pogodbi ES.

| (156) | Čeprav je davčni urad začasno ustavil izvajanje odpisa, dokler teče zadevni postopek pred Komisijo, Komisija ugotavlja, da je upravičenec dobil prednost, ko se je davčni urad odločil, da se bo odrekel delu svojih terjatev in tako upravičencu zagotovil pomoč. To se je zgodilo z začetkom veljavnosti sporazuma z upniki dne 23. julija 2004. Upravičenec je imel prednost pred konkurenti, ker davčni urad ni uveljavil svojih davčnih terjatev. |
| --- | --- |

(156)

Čeprav je davčni urad začasno ustavil izvajanje odpisa, dokler teče zadevni postopek pred Komisijo, Komisija ugotavlja, da je upravičenec dobil prednost, ko se je davčni urad odločil, da se bo odrekel delu svojih terjatev in tako upravičencu zagotovil pomoč. To se je zgodilo z začetkom veljavnosti sporazuma z upniki dne 23. julija 2004. Upravičenec je imel prednost pred konkurenti, ker davčni urad ni uveljavil svojih davčnih terjatev.

| (157) | Da se ponovno vzpostavi predhodni položaj, je treba izterjati državno pomoč – |
| --- | --- |

(157)

Da se ponovno vzpostavi predhodni položaj, je treba izterjati državno pomoč –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč v višini 416 515 990 SKK, ki jo je Slovaška republika zagotovila družbi Frucona Košice, a.s., je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 2

1.   Slovaška republika sprejme vse potrebne ukrepe, da se od upravičenca izterja nezakonito odobrena pomoč iz člena 1.

2.   Izterjava se opravi takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, če dovoljujejo takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe.

3.   Znesek, ki ga je treba izterjati, vključuje obresti za celotno obdobje od dne, ko ga je družba Frucona Košice, a.s. dobila na voljo, do dejanske izterjave tega zneska.

4.   Obresti se izračunajo v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (39). Obrestna mera se izračuna na podlagi obrestno obrestnega računa za celo obdobje iz odstavka 3.

Člen 3

V dveh mesecih od obvestila o tej odločbi Slovaška republika obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev te odločbe. Informacije predloži z uporabo vprašalnika, priloženega v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Slovaško republiko.

V Bruslju, 7. junija 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 233, 22.9.2005, str. 47.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Zaupne informacije.

3

(4)  V eurih naj bi promet znašal 23,6 milijona EUR leta 2002, 25,7 milijona EUR leta 2003 in 23 milijonov EUR leta 2004. Uporabljeni menjalni tečaj v tej odločbi je 1 EUR = 38 SKK.

4

(5)  Celotni promet naj bi bil 334 milijonov SKK (8,8 milijona EUR) leta 2002, 360 milijonov SKK (9,5 milijona EUR) leta 2003 in 720 milijonov SKK (19 milijonov EUR) leta 2004.

5

(6)  Družba postane zadolžena, ko ima več upnikov in ko ne more poravnati svojih obveznosti v tridesetih dnevih po zapadlosti.

6

(7)  Trošarina se plačuje mesečno.

7

(8)  Znesek, ki ga mora upravičenec vrniti svojim upnikom.

8

(9)  V eurih je bil celotni dolg pred dogovorom 16,96 milijona EUR, celotni dolg po dogovoru pa 5,93 milijona EUR.

9

(10)  Glede na to, da je upravičenec izgubil dovoljenje za proizvodnjo žganih pijač in pijač na osnovi žganih pijač, ter glede na informacije, ki jih je predložil pritožnik, je ta prodaja verjetno zadevala predvsem žgane pijače.

10

(11)  Upravičenec navaja primer družbe, ki ima v lasti podobno premoženje in deluje v istem sektorju, ter nekaj bolj splošnih statističnih povprečij za uporabo stečajnega postopka na Slovaškem.

11

(12)  Iz podatkov iz leta 2004, ki jih je pri svojem poročilu uporabljala EKORDA, je jasno, da 98 % teh prihodkov sestavljajo DDV in trošarine.

12

(13)  Upravičenec se sklicuje na dokument C 278–280/92 Španija proti Komisiji [1994] ECR I-4103.

13

Španija proti Komisiji

(14)  Zadeva T-109/01 Fleuren Compost proti Komisiji [2004] ECR II-127, odstavek 74.

14

Fleuren Compost proti Komisiji

(15)  Bilanca stanja od 1. januarja do 31. decembra 2003, ki jo je predložil upravičenec. Vse vrednosti so knjigovodske vrednosti.

15

(16)  Vir: poročilo revizijske družbe EKORDA z dne 7. julija 2004, v katerem so se upoštevale knjigovodske vrednosti, razen terjatev, ki so bile prilagojene na njihovo likvidacijsko vrednost.

16

(17)  Vir: Bilanca stanja od 1. januarja do 28. aprila 2004, ki jo je predložil upravičenec. Vse vrednosti so knjigovodske vrednosti.

17

(18)  Podatke so predložili slovaški organi, pridobljeni pa so bili tudi pri pregledu na kraju samem, ki ga je davčni urad 21. junija 2004 opravil v prostorih upravičenca pisati bi moralo (glej odstavek 54 zgoraj).

18

(19)  Vir: Letno poročilo za leto 2004, ki ga je predložil upravičenec. Vse vrednosti so knjigovodske vrednosti.

19

(20)  Zemljišče, zgradbe, stroji, neopredmetena sredstva, finančna sredstva.

20

(21)  Po mnenju revizijske družbe EKORDA je treba knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev v višini 166 milijonov SKK prilagoditi likvidacijski vrednosti 98 milijonov SKK (glej odstavek 86).

21

(22)  Ni jasno, ali ta številka predstavlja knjigovodsko ali likvidacijsko vrednost kratkoročnih terjatev. Iz previdnosti jo je Komisija upoštevala kot knjigovodsko vrednost.

22

(23)  Gre za knjigovodsko vrednost (166 milijonov SKK), ki jo je EKORDA prilagodila, da bi odražala likvidacijsko vrednost terjatev.

23

(24)  Gre za oceno likvidacijske vrednosti, do katere je Komisija prišla tako, da je knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev (147 milijonov SKK) prilagodila z istim razmerjem, kot ga je pri svoji analizi uporabljala EKORDA (glej opombo 19).

24

(25)  Gre za oceno likvidacijske vrednosti, do katere je Komisija prišla tako, da je knjigovodsko vrednost kratkoročnih terjatev (63 milijonov SKK; glej tudi opombo 20) prilagodila z istim razmerjem, kot ga je pri svoji analizi uporabljala EKORDA (glej opombo 19). Vendar pa Komisija glede na podatke, ki so jih predložili slovaški organi, ugotavlja, da so bile terjatve v višini 63 milijonov SKK izvršljive. Zaradi tega je zelo vprašljivo, ali je potrebna kakršna koli prilagoditev njihove knjigovodske vrednosti. Če bi bila likvidacijska vrednost teh terjatev 63 milijonov SKK, bi skupni izkupiček stečajnega postopka 17. junija 2004 znašal 331 milijona SKK (8,7 milijona EUR).

25

(26)  To vključuje davčni urad in zasebne upnike.

26

(27)  Tej številki slovaški organi ugovarjajo, kot bo pojasnjeno v nadaljevanju.

27

(28)  Vključno z zastavljenimi in nezastavljenimi dolgoročnimi sredstvi.

28

(29)  Ni popolnoma jasno, ali je 63 milijonov SKK knjigovodska ali likvidacijska vrednost kratkoročnih terjatev na dan 17. junija 2004 (glej opombi 20 in 23). Prav tako ni jasno, ali knjigovodska vrednost ne ustreza dejansko tudi likvidacijski vrednosti.

29

(30)  Iz dopisa je mogoče sklepati, da se je Ministrstvo strinjalo z dogovori, pri katerih se lahko plačila DDV in trošarin odložijo za največ dva meseca, plačila drugih davkov pa šest mesecev.

30

(31)  Zadeva T-152/99 Hamsa, str. 126.

31

Hamsa

(32)  Glej na primer zadevo C-342/96 Španija proti Komisiji („Tubacex“), str. 46.

32

Španija proti Komisiji

(33)  Ni videti, da bi te številke podpirali letni računovodski izkazi, ki jih je predložil upravičenec.

33

(34)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

34

(35)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

35

(36)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33. Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 glede povečanja področja uporabe za vključitev pomoči za raziskave in razvoj (UL L 63, 28.2.2004, str. 22).

36

(37)  Glej tudi sodbo Sodišča z dne 22. marca 2001 v zadevi C 17/1999 Francoska republika proti Komisiji.

37

Francoska republika proti Komisiji.

(38)  Prag za srednja podjetja v skladu s smernicami iz leta 2004 je vsaj 40 %.

38

(39)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

39

---

PRILOGA I

Podatki o izvajanju Odločbe Komisije o državni pomoči C 25/2005 (prej NN 21/2005) Slovaške republike za Frucona Košice a.s.

1.   Izračun zneska, ki ga je treba izterjati

| 1.1 | Prosimo, navedite naslednje podatke o znesku nezakonite državne pomoči, ki je bila dodeljena upravičencu:







  Datum(i) (1) | Znesek pomoči (2) | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1

Prosimo, navedite naslednje podatke o znesku nezakonite državne pomoči, ki je bila dodeljena upravičencu:

Datum(i) (1)

Znesek pomoči (2)

Valuta

Opombe:

| 1.2 | Prosimo, natančno pojasnite, kako se obračunavajo obresti za terjani znesek pomoči. |
| --- | --- |

1.2

Prosimo, natančno pojasnite, kako se obračunavajo obresti za terjani znesek pomoči.

2.   Načrtovani in že sprejeti ukrepi za izterjavo

| 2.1 | Prosimo, natančno opišite, kateri ukrepi so že bili sprejeti in kateri so načrtovani za izvršitev takojšnje in učinkovite izterjave pomoči. Kjer je to primerno, navedite pravno podlago za sprejete ali načrtovane ukrepe. |
| --- | --- |

2.1

Prosimo, natančno opišite, kateri ukrepi so že bili sprejeti in kateri so načrtovani za izvršitev takojšnje in učinkovite izterjave pomoči. Kjer je to primerno, navedite pravno podlago za sprejete ali načrtovane ukrepe.

| 2.2 | Kakšen je časovni okvir za postopek izterjave? Kdaj bo postopek izterjave pomoči zaključen? |
| --- | --- |

2.2

Kakšen je časovni okvir za postopek izterjave? Kdaj bo postopek izterjave pomoči zaključen?

3.   Že plačane terjatve

| 3.1 | Prosimo, navedite naslednje podatke o zneskih pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil:







  Datum(i) (3) | Vrnjen znesek pomoči | Valuta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Prosimo, navedite naslednje podatke o zneskih pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil:

Datum(i) (3)

Vrnjen znesek pomoči

Valuta

| 3.2 | Prosimo, priložite dokazila o vračilu zneskov, navedenih v preglednici pod točko 3.1. |
| --- | --- |

3.2

Prosimo, priložite dokazila o vračilu zneskov, navedenih v preglednici pod točko 3.1.

---

(1)

| o | Datum ali datumi, ko je bila pomoč (ali posamezne tranše) dodeljena upravičencu. |
| --- | --- |

o

Datum ali datumi, ko je bila pomoč (ali posamezne tranše) dodeljena upravičencu.

(2)  Znesek pomoči, ki je bil dodeljen upravičencu (v bruto ekvivalentih pomoči).

(3)

| o | Datum ali datumi, ko je bila pomoč vrnjena. |
| --- | --- |

o

Datum ali datumi, ko je bila pomoč vrnjena.

---

| 30.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 112/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 112/32

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. decembra 2006

o načrtovani državni pomoči Nemčije C 5/2006 (prej N 230/2005) za ladjedelnico Rolandwerft

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5854)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/255/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V skladu s členom 88(3) Pogodbe ES in Okvirom za državno pomoč ladjedelništvu (1) (v nadaljnjem besedilu „Okvir“) je Nemčija z dopisom z dne 19. oktobra 2005, evidentiranim istega dne, Komisijo obvestila o svojem namenu, da bo podjetju Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu „ladjedelnica Rolandwerft“) dodelila regionalno pomoč. Komisija je z dopisom z dne 16. novembra 2005 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 23. decembra 2005, evidentiranim istega dne. Z dopisom z dne 18. januarja 2006, evidentiranim istega dne, je Nemčija spremenila priglašeno pomoč. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 88(3) Pogodbe ES in Okvirom za državno pomoč ladjedelništvu (1) (v nadaljnjem besedilu „Okvir“) je Nemčija z dopisom z dne 19. oktobra 2005, evidentiranim istega dne, Komisijo obvestila o svojem namenu, da bo podjetju Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu „ladjedelnica Rolandwerft“) dodelila regionalno pomoč. Komisija je z dopisom z dne 16. novembra 2005 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 23. decembra 2005, evidentiranim istega dne. Z dopisom z dne 18. januarja 2006, evidentiranim istega dne, je Nemčija spremenila priglašeno pomoč.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2006 sporočila Nemčiji, da bo glede pomoči sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je Nemčijo in druge zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe. Združenje za ladjedelništvo in pomorsko tehnologijo (Der Verband für Schiffbau und Meerestechnik) je z dopisom z dne 28. junija 2006, evidentiranim istega dne, posredovalo svoje pripombe. Upravičenka je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 30. junija 2006, evidentiranim 7. julija 2006. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2006 sporočila Nemčiji, da bo glede pomoči sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je Nemčijo in druge zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe. Združenje za ladjedelništvo in pomorsko tehnologijo (Der Verband für Schiffbau und Meerestechnik) je z dopisom z dne 28. junija 2006, evidentiranim istega dne, posredovalo svoje pripombe. Upravičenka je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 30. junija 2006, evidentiranim 7. julija 2006.

| (3) | Pripombe so bile Nemčiji posredovane z dopisom z dne 17. julija 2006. Nemčija je Komisiji odgovorila z dopisom z dne 11. avgusta 2006, evidentiranim istega dne. |
| --- | --- |

(3)

Pripombe so bile Nemčiji posredovane z dopisom z dne 17. julija 2006. Nemčija je Komisiji odgovorila z dopisom z dne 11. avgusta 2006, evidentiranim istega dne.

| (4) | Nemčija je na sprožitev formalnega postopka preiskave odgovorila z dopisom z dne 6. aprila 2006, evidentiranim istega dne. Sledile se priloge, predložene z dopisom z dne 11. aprila 2006, evidentiranim 12. aprila 2006. Komisija je 17. avgusta 2006 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 14. septembra 2006, evidentiranim 15. septembra 2006. Nemčija je z dopisom z dne 20. novembra 2006, evidentiranim istega dne, Komisiji posredovala dodatne informacije. 22. novembra 2006 so se sestali predstavniki Nemčije in ladjedelnice. Po srečanju je Nemčija z dopisom z dne 24. novembra 2006, evidentiranim istega dne, Komisiji posredovala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je na sprožitev formalnega postopka preiskave odgovorila z dopisom z dne 6. aprila 2006, evidentiranim istega dne. Sledile se priloge, predložene z dopisom z dne 11. aprila 2006, evidentiranim 12. aprila 2006. Komisija je 17. avgusta 2006 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 14. septembra 2006, evidentiranim 15. septembra 2006. Nemčija je z dopisom z dne 20. novembra 2006, evidentiranim istega dne, Komisiji posredovala dodatne informacije. 22. novembra 2006 so se sestali predstavniki Nemčije in ladjedelnice. Po srečanju je Nemčija z dopisom z dne 24. novembra 2006, evidentiranim istega dne, Komisiji posredovala dodatne informacije.

II.   OPIS

1.   Zadevno podjetje

| (5) | Upravičenka do pomoči je ladjedelnica Rolandwerft. Nahaja se v spodnjesaškem kraju Berne v Nemčiji, in sicer v okrožju Wesermarsch, ki je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES upravičeno do pomoči. Ladjedelnica se nahaja ob reki Weser, ki se izliva v Severno morje. Pripada skupini Hegemann in je veliko podjetje, ki po priporočilu Komisije o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (2) ne šteje za malo ali srednje podjetje. |
| --- | --- |

(5)

Upravičenka do pomoči je ladjedelnica Rolandwerft. Nahaja se v spodnjesaškem kraju Berne v Nemčiji, in sicer v okrožju Wesermarsch, ki je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES upravičeno do pomoči. Ladjedelnica se nahaja ob reki Weser, ki se izliva v Severno morje. Pripada skupini Hegemann in je veliko podjetje, ki po priporočilu Komisije o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (2) ne šteje za malo ali srednje podjetje.

| (6) | Ladjedelnica gradi morske ladje. Njena glavna dejavnost je gradnja ladij feeder, ki po velikosti spadajo v najnižji razred kontejnerskih ladij. Poleg tega ladjedelnica gradi tudi posebne ladje, kot so ladje „RoRo/LoLo“ in ladje za prevoz avtomobilov. Leta 1999 se je ladjedelnica Rolandwerft odzvala na spremembe povpraševanja na trgu in začela graditi večje ladje z dolžino do [...] (3) metrov, težo do [...] ton in nosilnostjo do 850 TEU. Za gradnjo teh večjih ladij je bilo treba izvesti naložbeni program za prilagoditev ladjedelnice, ki je med drugim vključeval tudi razširitev ladijskega dvigala. Načrtovano je bilo tudi podaljšanje pomola za opremljanje ladij, ki pa ga je bilo treba iz gospodarskih razlogov preložiti. Med poslovna področja ladjedelnice Rolandwerft spada tudi popravilo ladij. Popravila se izvajajo tako na kopnem kot tudi v vodi. |
| --- | --- |

(6)

Ladjedelnica gradi morske ladje. Njena glavna dejavnost je gradnja ladij feeder, ki po velikosti spadajo v najnižji razred kontejnerskih ladij. Poleg tega ladjedelnica gradi tudi posebne ladje, kot so ladje „RoRo/LoLo“ in ladje za prevoz avtomobilov. Leta 1999 se je ladjedelnica Rolandwerft odzvala na spremembe povpraševanja na trgu in začela graditi večje ladje z dolžino do [...] (3) metrov, težo do [...] ton in nosilnostjo do 850 TEU. Za gradnjo teh večjih ladij je bilo treba izvesti naložbeni program za prilagoditev ladjedelnice, ki je med drugim vključeval tudi razširitev ladijskega dvigala. Načrtovano je bilo tudi podaljšanje pomola za opremljanje ladij, ki pa ga je bilo treba iz gospodarskih razlogov preložiti. Med poslovna področja ladjedelnice Rolandwerft spada tudi popravilo ladij. Popravila se izvajajo tako na kopnem kot tudi v vodi.

| (7) | Najprej se v hali 3 izdelajo manjši, na zunanji operativni površini pa večji sestavni elementi za ladjo. Predhodno narejeni deli ladje se preko zunanje operativne površine prestavijo v halo za izdelovanje ladij 1, kjer se iz njih sestavijo nove ladje. Dokončane nove ladje se prestavijo na ladijsko dvigalo, od koder se spustijo v vodo. Opremljanje ladje poteka na pomolu za opremljanje ladij, ki je primeren za ladje, dolge do 140 metrov. Sestavne dele za opremljanje ladij dvigujeta 50-tonsko dvigalo na pomolu in 8-tonsko tovorno dvigalo, ki se premikata po tirnici dvigala na pomolu. |
| --- | --- |

(7)

Najprej se v hali 3 izdelajo manjši, na zunanji operativni površini pa večji sestavni elementi za ladjo. Predhodno narejeni deli ladje se preko zunanje operativne površine prestavijo v halo za izdelovanje ladij 1, kjer se iz njih sestavijo nove ladje. Dokončane nove ladje se prestavijo na ladijsko dvigalo, od koder se spustijo v vodo. Opremljanje ladje poteka na pomolu za opremljanje ladij, ki je primeren za ladje, dolge do 140 metrov. Sestavne dele za opremljanje ladij dvigujeta 50-tonsko dvigalo na pomolu in 8-tonsko tovorno dvigalo, ki se premikata po tirnici dvigala na pomolu.

| (8) | Od začetka devetdesetih let ladjedelnica Rolandwerft vgrajuje opremo na dveh ladjah hkrati (razen v obdobjih manjšega povpraševanja). Na prvotnem pomolu sta bili lahko obe (takrat še krajši) ladji zasidrani neposredno ob pomolu. Ko je ladjedelnica Rolandwerft leta 1999 začela z gradnjo večjih ladij, je pomol postal prekratek. Iz finančnih razlogov ladjedelnica Rolandwerft pomola ni takoj podaljšala, ampak je za drugo ladjo našla prehodno rešitev in jo zasidrala vzporedno z ladjo, zasidrano neposredno ob pomolu (v nadaljnjem besedilu „vzporedni privez“). Za vsako ladjo, ki se je opremljala na vzporednem privezu, je morala ladjedelnica Rolandwerft približno [...] krat za [...] najeti dodatni tovornjak z dvigalom in [...] krat za [...] manjše plavajoče dvigalo. |
| --- | --- |

(8)

Od začetka devetdesetih let ladjedelnica Rolandwerft vgrajuje opremo na dveh ladjah hkrati (razen v obdobjih manjšega povpraševanja). Na prvotnem pomolu sta bili lahko obe (takrat še krajši) ladji zasidrani neposredno ob pomolu. Ko je ladjedelnica Rolandwerft leta 1999 začela z gradnjo večjih ladij, je pomol postal prekratek. Iz finančnih razlogov ladjedelnica Rolandwerft pomola ni takoj podaljšala, ampak je za drugo ladjo našla prehodno rešitev in jo zasidrala vzporedno z ladjo, zasidrano neposredno ob pomolu (v nadaljnjem besedilu „vzporedni privez“). Za vsako ladjo, ki se je opremljala na vzporednem privezu, je morala ladjedelnica Rolandwerft približno [...] krat za [...] najeti dodatni tovornjak z dvigalom in [...] krat za [...] manjše plavajoče dvigalo.

| (9) | Vendar se je izkazalo, da sta opremljanje in popravilo ladij na vzporednem privezu zamudna, draga in negospodarna. Poleg tega je bila možnost nesreč večja. |
| --- | --- |

(9)

Vendar se je izkazalo, da sta opremljanje in popravilo ladij na vzporednem privezu zamudna, draga in negospodarna. Poleg tega je bila možnost nesreč večja.

2.   Naložbeni projekti

| (10) | Cilj pomoči je spodbujanje naložb v pet različnih delov ladjedelnice, in sicer v hali 1 in 3, obrat na pomolu 1, varilne avtomate in izgradnjo dodatnega pomola. Večina naložb je že izvedenih. Zahtevek za pomoč je bil poslan pred začetkom naložbe. |
| --- | --- |

(10)

Cilj pomoči je spodbujanje naložb v pet različnih delov ladjedelnice, in sicer v hali 1 in 3, obrat na pomolu 1, varilne avtomate in izgradnjo dodatnega pomola. Večina naložb je že izvedenih. Zahtevek za pomoč je bil poslan pred začetkom naložbe.

| (11) | Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, bodo naložbe v ladjedelnici Rolandwerft ustvarile 35 delovnih mest. Ladjedelnica Rolandwerft je prej del proizvodnih del oddajala jeklarskemu podjetju v [...], ki je zanjo izdelovalo sestavne elemente za ladijske premce. Naložbe bodo ladjedelnici Rolandwerft omogočile, da bo izdelavo sestavnih elementov za ladijske premce ponovno vključila v lastni proizvodni proces. |
| --- | --- |

(11)

Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, bodo naložbe v ladjedelnici Rolandwerft ustvarile 35 delovnih mest. Ladjedelnica Rolandwerft je prej del proizvodnih del oddajala jeklarskemu podjetju v [...], ki je zanjo izdelovalo sestavne elemente za ladijske premce. Naložbe bodo ladjedelnici Rolandwerft omogočile, da bo izdelavo sestavnih elementov za ladijske premce ponovno vključila v lastni proizvodni proces.

| (12) | Z naložbami v halo 1 naj bi se ta podaljšala za 55 metrov. Kakor je bilo sporočeno Komisiji, se mora trenutno večina del pri izdelavi ladje izvajati na prostem. Po izvedbi naložbenega projekta bi se lahko skoraj vsa dela izvajala v hali. |
| --- | --- |

(12)

Z naložbami v halo 1 naj bi se ta podaljšala za 55 metrov. Kakor je bilo sporočeno Komisiji, se mora trenutno večina del pri izdelavi ladje izvajati na prostem. Po izvedbi naložbenega projekta bi se lahko skoraj vsa dela izvajala v hali.

| (13) | V hali 3 so obrati za izdelavo sestavnih elementov. Vrata hale so bila prvotno široka le 17,4 metra, medtem ko je širina ladij, ki jih ladjedelnica Rolandwerft običajno izdeluje, 22,2 metra. Zato sestavnih elementov ni bilo mogoče izdelati v položaju, potrebnem za montažo, ampak prečno, da so jih potem lahko odpeljali skozi vrata. Zato je bilo treba pozneje te elemente s tovornjakom z dvigalom obrniti za 90o, da so se lahko montirali na sosednje elemente. To je bilo zamudno in drago. Zaradi ozkih vrat hale je bila omejena tudi globina sestavnih elementov, zato je morala ladjedelnica Rolandwerft izdelati več delov, kot je bilo dejansko potrebno. Temu se je lahko izognila le tako, da je razširila vrata hale. Ta del projekta je bil izveden leta 2004. |
| --- | --- |

(13)

V hali 3 so obrati za izdelavo sestavnih elementov. Vrata hale so bila prvotno široka le 17,4 metra, medtem ko je širina ladij, ki jih ladjedelnica Rolandwerft običajno izdeluje, 22,2 metra. Zato sestavnih elementov ni bilo mogoče izdelati v položaju, potrebnem za montažo, ampak prečno, da so jih potem lahko odpeljali skozi vrata. Zato je bilo treba pozneje te elemente s tovornjakom z dvigalom obrniti za 90o, da so se lahko montirali na sosednje elemente. To je bilo zamudno in drago. Zaradi ozkih vrat hale je bila omejena tudi globina sestavnih elementov, zato je morala ladjedelnica Rolandwerft izdelati več delov, kot je bilo dejansko potrebno. Temu se je lahko izognila le tako, da je razširila vrata hale. Ta del projekta je bil izveden leta 2004.

| (14) | Drugi del naložbenega projekta, ki je bil izveden leta 2004, je bilo podaljšanje hale v severozahodni smeri. V tem delu hale se manjši sestavni elementi varijo skupaj v večje. S podaljšanjem hale se zdaj lahko varilna dela izvajajo samo v hali, tj. neodvisno od vremenskih razmer. Tirnice za dvigala so bile podaljšane v novi del hale za izdelavo sestavnih elementov. |
| --- | --- |

(14)

Drugi del naložbenega projekta, ki je bil izveden leta 2004, je bilo podaljšanje hale v severozahodni smeri. V tem delu hale se manjši sestavni elementi varijo skupaj v večje. S podaljšanjem hale se zdaj lahko varilna dela izvajajo samo v hali, tj. neodvisno od vremenskih razmer. Tirnice za dvigala so bile podaljšane v novi del hale za izdelavo sestavnih elementov.

| (15) | Posamezni sestavni elementi se izdelajo na podlogah ladijske kobilice, na katerih se tudi prevažajo. Po trditvah Nemčije stari sistem z uporabo podloge ladijske kobilice ne ustreza več potrebam ladjedelnice Rolandwerft, saj ta od naložb leta 1999 gradi večje ladje. Poleg tega morajo biti sestavni elementi, preden se zvarijo skupaj, točno naravnani. Pred naložbo so to opravljali s pomočjo tovornjaka z dvigalom, kar pa je bilo zamudno in drago. Zato je ladjedelnica leta 2004 kupila sodobne hidravlične podloge ladijske kobilice in s tem zelo poenostavila naravnavanje delov. |
| --- | --- |

(15)

Posamezni sestavni elementi se izdelajo na podlogah ladijske kobilice, na katerih se tudi prevažajo. Po trditvah Nemčije stari sistem z uporabo podloge ladijske kobilice ne ustreza več potrebam ladjedelnice Rolandwerft, saj ta od naložb leta 1999 gradi večje ladje. Poleg tega morajo biti sestavni elementi, preden se zvarijo skupaj, točno naravnani. Pred naložbo so to opravljali s pomočjo tovornjaka z dvigalom, kar pa je bilo zamudno in drago. Zato je ladjedelnica leta 2004 kupila sodobne hidravlične podloge ladijske kobilice in s tem zelo poenostavila naravnavanje delov.

| (16) | Naslednji naložbeni projekt, ki se ga je ladjedelnica lotila avgusta 2005, zadeva podaljšanje hale 3 v jugovzhodni smeri, njegov cilj pa je tudi to, da del ne bi bilo treba več opravljati na prostem. |
| --- | --- |

(16)

Naslednji naložbeni projekt, ki se ga je ladjedelnica lotila avgusta 2005, zadeva podaljšanje hale 3 v jugovzhodni smeri, njegov cilj pa je tudi to, da del ne bi bilo treba več opravljati na prostem.

| (17) | Naložbeni projekt zajema tudi podaljšanje tirnice dvigala na prvotnem pomolu za 96 metrov. Ta pomol je dolg 200 metrov. Pred podaljšanjem je bilo mogoče z dvigalom opremljati le pol ladij. Za drugo polovico je morala ladjedelnica Rolandwerft uporabiti [...] tovornjakov z dvigalom. Tirnica dvigala je zdaj tako podaljšana, da se lahko ladje po celi dolžini opremljajo z dvigala. Tudi ta naložba je bila izvedena leta 2004. |
| --- | --- |

(17)

Naložbeni projekt zajema tudi podaljšanje tirnice dvigala na prvotnem pomolu za 96 metrov. Ta pomol je dolg 200 metrov. Pred podaljšanjem je bilo mogoče z dvigalom opremljati le pol ladij. Za drugo polovico je morala ladjedelnica Rolandwerft uporabiti [...] tovornjakov z dvigalom. Tirnica dvigala je zdaj tako podaljšana, da se lahko ladje po celi dolžini opremljajo z dvigala. Tudi ta naložba je bila izvedena leta 2004.

| (18) | Naslednja naložba, izvedena leta 2004, je bil nakup sodobnih varilnih avtomatov, s katerimi se lahko varilna dela opravijo samodejno in hitreje. |
| --- | --- |

(18)

Naslednja naložba, izvedena leta 2004, je bil nakup sodobnih varilnih avtomatov, s katerimi se lahko varilna dela opravijo samodejno in hitreje.

| (19) | Naložbeni program za leti 2005 in 2006 zajema gradnjo dodatnega pomola za opremljanje ladij; z njo naj bi se prvotni pomol podaljšal za približno 180 metrov. Za izgradnjo pomola za opremljanje ladij so med drugim potrebni naslednji ukrepi: izkop tal na robu rečne struge, zasutje zemljišča na kopnem ter povezava s cestnim omrežjem in mrežo poti. Poleg tega je treba podaljšati tirnico dvigala za nadaljnjih 150 metrov, kupiti in namestiti dodatno 35-tonsko dvigalo ter zagotoviti komunikacijske povezave. S tem povezana dela so se začela avgusta 2005. |
| --- | --- |

(19)

Naložbeni program za leti 2005 in 2006 zajema gradnjo dodatnega pomola za opremljanje ladij; z njo naj bi se prvotni pomol podaljšal za približno 180 metrov. Za izgradnjo pomola za opremljanje ladij so med drugim potrebni naslednji ukrepi: izkop tal na robu rečne struge, zasutje zemljišča na kopnem ter povezava s cestnim omrežjem in mrežo poti. Poleg tega je treba podaljšati tirnico dvigala za nadaljnjih 150 metrov, kupiti in namestiti dodatno 35-tonsko dvigalo ter zagotoviti komunikacijske povezave. S tem povezana dela so se začela avgusta 2005.

| (20) | Odločitev za gradnjo večjih ladij od leta 1999 je bila povod za te naložbene projekte. Ladjedelnica je že takrat izvedla naložbe v dodatno opremo ladijskega dvigala, da bi ustrezno prilagodila svoje obrate. Po navedbah upravičenke so bile naložbe v pomol preložene predvsem iz dveh razlogov. Prvič, razpoložljiva finančna sredstva so bila bolj nujno potrebna za ladjedelnico Peene-Werft, ki je prav tako del skupine Hegemann in v kateri je takrat potekalo obsežno prestrukturiranje. Zaradi upada trga, ki je trajal nekaj let, ni bilo dodatnih sredstev za zaključitev naložbenih ukrepov v ladjedelnici Rolandwerft. Drugič, te naložbe so se zato najlažje prestavile, ker sta bila opremljanje in popravilo vzporedno zasidranih ladij tehnično povsem mogoča (čeprav z gospodarskega vidika manj ugodna). |
| --- | --- |

(20)

Odločitev za gradnjo večjih ladij od leta 1999 je bila povod za te naložbene projekte. Ladjedelnica je že takrat izvedla naložbe v dodatno opremo ladijskega dvigala, da bi ustrezno prilagodila svoje obrate. Po navedbah upravičenke so bile naložbe v pomol preložene predvsem iz dveh razlogov. Prvič, razpoložljiva finančna sredstva so bila bolj nujno potrebna za ladjedelnico Peene-Werft, ki je prav tako del skupine Hegemann in v kateri je takrat potekalo obsežno prestrukturiranje. Zaradi upada trga, ki je trajal nekaj let, ni bilo dodatnih sredstev za zaključitev naložbenih ukrepov v ladjedelnici Rolandwerft. Drugič, te naložbe so se zato najlažje prestavile, ker sta bila opremljanje in popravilo vzporedno zasidranih ladij tehnično povsem mogoča (čeprav z gospodarskega vidika manj ugodna).

| (21) | Prednost naložbenega projekta je tudi to, da bo novi pomol v prihodnosti ladjedelnici omogočal sodelovanje na razpisih za gradnjo in popravilo mornariških ladij. Zaradi tveganj, povezanih z delom na dveh vzporedno zasidranih ladjah istočasno, ladjedelnica Rolandwerft doslej ni mogla izvajati del, povezanih z gradnjo in popravilom ladij nemške mornarice. Zaradi tveganj nemška mornarica ni hotela oddajati naročil ladjedelnici Rolandwerft, čeprav spada med ladjedelnice, ki bi se načeloma lahko prijavile na te razpise. |
| --- | --- |

(21)

Prednost naložbenega projekta je tudi to, da bo novi pomol v prihodnosti ladjedelnici omogočal sodelovanje na razpisih za gradnjo in popravilo mornariških ladij. Zaradi tveganj, povezanih z delom na dveh vzporedno zasidranih ladjah istočasno, ladjedelnica Rolandwerft doslej ni mogla izvajati del, povezanih z gradnjo in popravilom ladij nemške mornarice. Zaradi tveganj nemška mornarica ni hotela oddajati naročil ladjedelnici Rolandwerft, čeprav spada med ladjedelnice, ki bi se načeloma lahko prijavile na te razpise.

| (22) | Skupni stroški za projekt znašajo 13 milijonov EUR. Ti stroški se lahko razdelijo, kot je razvidno iz preglednice:







  (EUR) |
| --- | --- |
| 1 | Podaljšanje hale 1 | [...] |
| | Hala 3 | |
| 2 | Podaljšanje v severozahodni smeri, podaljšanje tirnice dvigala, razširitev vrat hale | [...] |
| 3 | Posodobitev podlog ladijske kobilice v hali 3 | [...] |
| 4 | Podaljšanje hale 3 v jugovzhodni smeri | [...] |
| 5 | Podaljšanje tirnice dvigala na pomolu | [...] |
| 6 | Nakup varilnih avtomatov | [...] |
| | Gradnja dodatnega pomola in nakup novega dvigala | |
| 7 | Gradnja dodatnega obrata na pomolu | [...] |
| 8 | Nakup novega dvigala | [...] |
| | Skupaj | 13 000 000 |

(22)

Skupni stroški za projekt znašajo 13 milijonov EUR. Ti stroški se lahko razdelijo, kot je razvidno iz preglednice:

(EUR)

1

Podaljšanje hale 1

[...]

Hala 3

2

Podaljšanje v severozahodni smeri, podaljšanje tirnice dvigala, razširitev vrat hale

[...]

3

Posodobitev podlog ladijske kobilice v hali 3

[...]

4

Podaljšanje hale 3 v jugovzhodni smeri

[...]

5

Podaljšanje tirnice dvigala na pomolu

[...]

6

Nakup varilnih avtomatov

[...]

Gradnja dodatnega pomola in nakup novega dvigala

7

Gradnja dodatnega obrata na pomolu

[...]

8

Nakup novega dvigala

[...]

Skupaj

13 000 000

3.   Načrtovana pomoč

| (23) | Nemčija namerava ladjedelnici Rolandwerft dodeliti državno pomoč v višini 1,56 milijona EUR. Upravičeni stroški so enaki skupnim stroškom za projekt, ki znašajo 13 milijonov EUR; temu ustrezno je intenzivnost pomoči 12 %. Pomoč se dodeli na podlagi odobrene sheme regionalnih pomoči (4). Zahtevek za pomoč je bil poslan pred začetkom naložbenega projekta. |
| --- | --- |

(23)

Nemčija namerava ladjedelnici Rolandwerft dodeliti državno pomoč v višini 1,56 milijona EUR. Upravičeni stroški so enaki skupnim stroškom za projekt, ki znašajo 13 milijonov EUR; temu ustrezno je intenzivnost pomoči 12 %. Pomoč se dodeli na podlagi odobrene sheme regionalnih pomoči (4). Zahtevek za pomoč je bil poslan pred začetkom naložbenega projekta.

| (24) | Pomoč bo dodelila dežela Spodnja Saška preko banke NBank Hannover. |
| --- | --- |

(24)

Pomoč bo dodelila dežela Spodnja Saška preko banke NBank Hannover.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (25) | Komisija je sprožila formalni postopek preiskave, ker je imela pomisleke glede združljivosti pomoči z Okvirom. Komisija je imela pomisleke glede tega, ali lahko naložbe v novi pomol za opremljanje ladij pomenijo naložbe v obstoječe obrate. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je sprožila formalni postopek preiskave, ker je imela pomisleke glede združljivosti pomoči z Okvirom. Komisija je imela pomisleke glede tega, ali lahko naložbe v novi pomol za opremljanje ladij pomenijo naložbe v obstoječe obrate.

| (26) | Poleg tega je Komisija imela pomisleke, ali lahko naložbe ladjedelnice Rolandwerft povzročijo povečanje proizvodnih zmogljivosti ladjedelnice, ki bi bilo združljivo z Okvirom in skupnim trgom. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega je Komisija imela pomisleke, ali lahko naložbe ladjedelnice Rolandwerft povzročijo povečanje proizvodnih zmogljivosti ladjedelnice, ki bi bilo združljivo z Okvirom in skupnim trgom.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (27) | Komisija je prejela pripombe upravičenke, ladjedelnice Rolandwerft, ter Združenja za ladjedelništvo in pomorsko tehnologijo. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je prejela pripombe upravičenke, ladjedelnice Rolandwerft, ter Združenja za ladjedelništvo in pomorsko tehnologijo.

1.   Pripombe upravičenke, ladjedelnice Rolandwerft

| (28) | Po navedbah upravičenke se z naložbenim projektom zmogljivost ladjedelnice ne bo povečala. Upravičenka poudarja, da se z vsakim povečanjem produktivnosti poveča tudi zmogljivost zadevnih obstoječih obratov. To pa nujno ne pomeni, da se poveča tudi skupna zmogljivost ladjedelnice. V primeru ladjedelnice Rolandwerft se bo z naložbami povečala produktivnost, ne pa tudi skupna zmogljivost ladjedelnice. Namesto tega se bo povečanje produktivnosti odražalo v povečanju proizvodne dejavnosti znotraj ladjedelnice, ki se je prej izvajala zunaj. Obseg proizvodnje, izmerjen v CGT (bruto registrskih tonah), se zato ne bo povečal. |
| --- | --- |

(28)

Po navedbah upravičenke se z naložbenim projektom zmogljivost ladjedelnice ne bo povečala. Upravičenka poudarja, da se z vsakim povečanjem produktivnosti poveča tudi zmogljivost zadevnih obstoječih obratov. To pa nujno ne pomeni, da se poveča tudi skupna zmogljivost ladjedelnice. V primeru ladjedelnice Rolandwerft se bo z naložbami povečala produktivnost, ne pa tudi skupna zmogljivost ladjedelnice. Namesto tega se bo povečanje produktivnosti odražalo v povečanju proizvodne dejavnosti znotraj ladjedelnice, ki se je prej izvajala zunaj. Obseg proizvodnje, izmerjen v CGT (bruto registrskih tonah), se zato ne bo povečal.

| (29) | Upravičenka je predložila pregled ladij, ki jih je zgradila v zadnjih letih, in knjigo naročil. Leta 2004 je ladjedelnica Rolandwerft zgradila [...] ladij, kar je približno [...] CGT. Za leto 2006 načrtuje izgradnjo [...] ladij z zmogljivostjo [...] CTG. Predvideni letni obseg proizvodnje za leti 2007 in 2008 znaša [...] CGT. |
| --- | --- |

(29)

Upravičenka je predložila pregled ladij, ki jih je zgradila v zadnjih letih, in knjigo naročil. Leta 2004 je ladjedelnica Rolandwerft zgradila [...] ladij, kar je približno [...] CGT. Za leto 2006 načrtuje izgradnjo [...] ladij z zmogljivostjo [...] CTG. Predvideni letni obseg proizvodnje za leti 2007 in 2008 znaša [...] CGT.

| (30) | Upravičenka pojasnjuje, da je ladjedelnica v preteklosti včasih kupovala sestavne elemente ali celotne ladijske trupe od drugih podjetij. Obseg proizvodnje ladjedelnice Rolandwerft se z dokupom ladijskih trupov in sestavnih elementov od dobaviteljev ne more povečati, ker opremljanje ladij zahteva določen čas, obstoječi obrati pa ne omogočajo učinkovitega opremljanja večjega števila ladij. Zato je na primer v obstoječih halah za izdelovanje ladij mogoče izdelovati le eno ladjo hkrati. Za izdelavo vsake ladje v hali 1 je potrebnih [...] tednov. |
| --- | --- |

(30)

Upravičenka pojasnjuje, da je ladjedelnica v preteklosti včasih kupovala sestavne elemente ali celotne ladijske trupe od drugih podjetij. Obseg proizvodnje ladjedelnice Rolandwerft se z dokupom ladijskih trupov in sestavnih elementov od dobaviteljev ne more povečati, ker opremljanje ladij zahteva določen čas, obstoječi obrati pa ne omogočajo učinkovitega opremljanja večjega števila ladij. Zato je na primer v obstoječih halah za izdelovanje ladij mogoče izdelovati le eno ladjo hkrati. Za izdelavo vsake ladje v hali 1 je potrebnih [...] tednov.

| (31) | Upravičenka je predložila informacije o poteku gradnje ladij v ladjedelnici. Po njenih navedbah ladjedelnica že zdaj obratuje s polno zmogljivostjo in nobene možnosti ni, da bi po izvedbi naložbenega projekta izdelovala več ladij. Skupna zmogljivost ladjedelniških obratov je omejena na približno [...] do [...] CGT, kar bi bilo lahko doseženo že pred naložbenim projektom, in sicer z oddajo naročil za posamezna dela drugim podjetjem. |
| --- | --- |

(31)

Upravičenka je predložila informacije o poteku gradnje ladij v ladjedelnici. Po njenih navedbah ladjedelnica že zdaj obratuje s polno zmogljivostjo in nobene možnosti ni, da bi po izvedbi naložbenega projekta izdelovala več ladij. Skupna zmogljivost ladjedelniških obratov je omejena na približno [...] do [...] CGT, kar bi bilo lahko doseženo že pred naložbenim projektom, in sicer z oddajo naročil za posamezna dela drugim podjetjem.

| (32) | Upravičenka pojasnjuje, da bi ladjedelnica s pomočjo naložbenega projekta lahko sodelovala na razpisih za gradnjo, popravilo in predelavo mornariških ladij. Doslej ladjedelnica ni imela te možnosti, saj so se morala dela izvajati na vzporednih privezih. Obseg proizvodnje v CGT bi zato v primerjavi s sedanjo stopnjo upadel, saj mornariške ladje ne štejejo za trgovske ladje. Upravičenka svoje pripombe zaključuje s tem, da, čeprav se Komisija ne strinja z Nemčijo glede tega, da Okvir ne prepoveduje naložbene pomoči za projekte, povezane s povečanjem proizvodnje, to ni pomembno za ugotavljanje združljivosti pomoči ladjedelnici Rolandwerft s skupnim trgom, saj tu ne gre za povečanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(32)

Upravičenka pojasnjuje, da bi ladjedelnica s pomočjo naložbenega projekta lahko sodelovala na razpisih za gradnjo, popravilo in predelavo mornariških ladij. Doslej ladjedelnica ni imela te možnosti, saj so se morala dela izvajati na vzporednih privezih. Obseg proizvodnje v CGT bi zato v primerjavi s sedanjo stopnjo upadel, saj mornariške ladje ne štejejo za trgovske ladje. Upravičenka svoje pripombe zaključuje s tem, da, čeprav se Komisija ne strinja z Nemčijo glede tega, da Okvir ne prepoveduje naložbene pomoči za projekte, povezane s povečanjem proizvodnje, to ni pomembno za ugotavljanje združljivosti pomoči ladjedelnici Rolandwerft s skupnim trgom, saj tu ne gre za povečanje zmogljivosti.

| (33) | Upravičenka tudi pojasnjuje, da naložbe zadevajo izključno obstoječe obrate. Zlasti pri naložbah v podaljšanje pomola z namenom, da se za obe ladji omogoči vgradnja opreme neposredno iz obrata na pomolu, ne gre za postavitev novega obrata. Ladjedelnica ima že zdaj dva vzporedna priveza za opremljanje ladij. Upravičenka poudarja, da vzporedni privez pomeni večje tveganje in da mornarica prav zato ne oddaja naročil ladjedelnici Rolandwerft. Načrtovana naložba pomeni predelavo obstoječega pomola z namenom povečanja njegove produktivnosti. Upravičenka je predložila informacije o tem, koliko tednov letno se je vzporedni privez uporabljal in kako bi se uporabljal v prihodnosti. |
| --- | --- |

(33)

Upravičenka tudi pojasnjuje, da naložbe zadevajo izključno obstoječe obrate. Zlasti pri naložbah v podaljšanje pomola z namenom, da se za obe ladji omogoči vgradnja opreme neposredno iz obrata na pomolu, ne gre za postavitev novega obrata. Ladjedelnica ima že zdaj dva vzporedna priveza za opremljanje ladij. Upravičenka poudarja, da vzporedni privez pomeni večje tveganje in da mornarica prav zato ne oddaja naročil ladjedelnici Rolandwerft. Načrtovana naložba pomeni predelavo obstoječega pomola z namenom povečanja njegove produktivnosti. Upravičenka je predložila informacije o tem, koliko tednov letno se je vzporedni privez uporabljal in kako bi se uporabljal v prihodnosti.

| (34) | Upravičenka tudi pojasnjuje, da se bo s podaljšanjem tirnice dvigala in namestitvijo dvigala skupaj s podaljšanjem pomola opustila uporaba neučinkovitih in dragih tovornjakov z dvigalom in plavajočih dvigal, ki se zdaj uporabljajo pri opremljanju ladij na vzporednem privezu. Z opremljanjem druge ladje neposredno s pomola, katerega bi naložbeni projekt omogočil, bi se povečala stroškovna učinkovitost in produktivnost. |
| --- | --- |

(34)

Upravičenka tudi pojasnjuje, da se bo s podaljšanjem tirnice dvigala in namestitvijo dvigala skupaj s podaljšanjem pomola opustila uporaba neučinkovitih in dragih tovornjakov z dvigalom in plavajočih dvigal, ki se zdaj uporabljajo pri opremljanju ladij na vzporednem privezu. Z opremljanjem druge ladje neposredno s pomola, katerega bi naložbeni projekt omogočil, bi se povečala stroškovna učinkovitost in produktivnost.

2.   Pripombe nemškega Združenja za ladjedelništvo in pomorsko tehnologijo

| (35) | Nemško Združenje za ladjedelništvo in pomorsko tehnologijo (Verband für Schiffbau und Meerestechnik; v nadaljnjem besedilu „Združenje“) meni, da Okvir ne more biti podlaga za pomisleke Komisije glede morebitnega povečanja zmogljivosti. Pomisleki tudi niso utemeljeni s trenutnim položajem na trgu, zlasti pa načrtovana pomoč ne povzroča izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(35)

Nemško Združenje za ladjedelništvo in pomorsko tehnologijo (Verband für Schiffbau und Meerestechnik; v nadaljnjem besedilu „Združenje“) meni, da Okvir ne more biti podlaga za pomisleke Komisije glede morebitnega povečanja zmogljivosti. Pomisleki tudi niso utemeljeni s trenutnim položajem na trgu, zlasti pa načrtovana pomoč ne povzroča izkrivljanja konkurence.

| (36) | Združenje meni, da se je usmeritev politike Skupnosti na področju državnih pomoči za ladjedelništvo v zadnjih letih spremenila. Okvir ne navaja določb, ki bi prepovedovale dodelitev pomoči za naložbe za povečanje zmogljivosti. Združenje meni, da takšne določbe niso več smotrne. Združenje tudi poudarja, da so se sektorske ureditve v Okviru včasih čim bolj opuščale. Vprašanje zmogljivosti pa je omenjeno zgolj v povezavi s pomočjo za zaprtje. Druge vrste pomoči, kot je pomoč za prestrukturiranje, spadajo med splošne predpise za državne pomoči. |
| --- | --- |

(36)

Združenje meni, da se je usmeritev politike Skupnosti na področju državnih pomoči za ladjedelništvo v zadnjih letih spremenila. Okvir ne navaja določb, ki bi prepovedovale dodelitev pomoči za naložbe za povečanje zmogljivosti. Združenje meni, da takšne določbe niso več smotrne. Združenje tudi poudarja, da so se sektorske ureditve v Okviru včasih čim bolj opuščale. Vprašanje zmogljivosti pa je omenjeno zgolj v povezavi s pomočjo za zaprtje. Druge vrste pomoči, kot je pomoč za prestrukturiranje, spadajo med splošne predpise za državne pomoči.

| (37) | Združenje tudi navaja, da je ozka razlaga predpisov v nasprotju s pobudo „LeaderSHIP 2015“, ki je del izvajanja Lizbonske strategije. Konkurenčnost in produktivnost evropskega gospodarstva je treba povečati z naložbami v raziskave, razvoj in inovacije, zato so nujne tudi naložbe v sodobne proizvodne obrate. Če državne pomoči za naložbe ne bi bile povezane s povečanjem zmogljivosti, bi bilo to v nasprotju s ciljem pobude „LeaderSHIP 2015“, zlasti s ciljem, da se zagotovi in utrdi položaj določenih tržnih segmentov. Eden teh tržnih segmentov je trg za majhne in srednje kontejnerske ladje, na katerem ima Evropa v primerjavi s Korejo in Kitajsko še vedno zelo dober tržni položaj. |
| --- | --- |

(37)

Združenje tudi navaja, da je ozka razlaga predpisov v nasprotju s pobudo „LeaderSHIP 2015“, ki je del izvajanja Lizbonske strategije. Konkurenčnost in produktivnost evropskega gospodarstva je treba povečati z naložbami v raziskave, razvoj in inovacije, zato so nujne tudi naložbe v sodobne proizvodne obrate. Če državne pomoči za naložbe ne bi bile povezane s povečanjem zmogljivosti, bi bilo to v nasprotju s ciljem pobude „LeaderSHIP 2015“, zlasti s ciljem, da se zagotovi in utrdi položaj določenih tržnih segmentov. Eden teh tržnih segmentov je trg za majhne in srednje kontejnerske ladje, na katerem ima Evropa v primerjavi s Korejo in Kitajsko še vedno zelo dober tržni položaj.

| (38) | Združenje meni, da načrtovane naložbe ne izkrivljajo konkurence. Trenutno ni presežne zmogljivosti, saj je svetovni ladjedelniški trg v razcvetu. Povpraševanje je še vedno ugodno, čeprav je v letih 2008 in 2009 pričakovati rahel upad. Z nenehno rastočo svetovno trgovino raste tudi pomorski promet. To še zlasti velja za prevoz industrijskega blaga s kontejnerskimi ladjami. Povpraševanje po večjih ladjah nosilnosti 5 000 do 8 000 TEU, ki ne morejo pripluti v manjša pristanišča, raste. To pomeni večje povpraševanje po manjših ladjah feeder za nadaljnji razvoz kontejnerjev. Ladjedelnica Rolandwerft lahko izdeluje ladje nosilnosti do 900 TEU. |
| --- | --- |

(38)

Združenje meni, da načrtovane naložbe ne izkrivljajo konkurence. Trenutno ni presežne zmogljivosti, saj je svetovni ladjedelniški trg v razcvetu. Povpraševanje je še vedno ugodno, čeprav je v letih 2008 in 2009 pričakovati rahel upad. Z nenehno rastočo svetovno trgovino raste tudi pomorski promet. To še zlasti velja za prevoz industrijskega blaga s kontejnerskimi ladjami. Povpraševanje po večjih ladjah nosilnosti 5 000 do 8 000 TEU, ki ne morejo pripluti v manjša pristanišča, raste. To pomeni večje povpraševanje po manjših ladjah feeder za nadaljnji razvoz kontejnerjev. Ladjedelnica Rolandwerft lahko izdeluje ladje nosilnosti do 900 TEU.

| (39) | Po navedbah Združenja so ladje feeder pomemben segment poslovnega področja nemških ladjedelnic. Vendar pa so glavne konkurentke kitajske ladjedelnice, ki so z 42,5 % vseh svetovnih pogodb daleč vodilne na trgu. Nemčija je s 26,8 % pogodb na drugem mestu. |
| --- | --- |

(39)

Po navedbah Združenja so ladje feeder pomemben segment poslovnega področja nemških ladjedelnic. Vendar pa so glavne konkurentke kitajske ladjedelnice, ki so z 42,5 % vseh svetovnih pogodb daleč vodilne na trgu. Nemčija je s 26,8 % pogodb na drugem mestu.

| (40) | V segmentu ladij nosilnosti do 900 TEU je po navedbah Združenja zelo malo evropskih konkurentk, ki pa imajo sedeže predvsem v Nemčiji in na Nizozemskem. Združenje meni, da ima ta segment velik potencial rasti. Ker kitajske ladjedelnice nudijo ladje po nižjih cenah, lahko nemške in evropske ladjedelnice svoj položaj obdržijo le, če zagotovijo večjo kakovost in nenehno povečujejo svojo produktivnost. |
| --- | --- |

(40)

V segmentu ladij nosilnosti do 900 TEU je po navedbah Združenja zelo malo evropskih konkurentk, ki pa imajo sedeže predvsem v Nemčiji in na Nizozemskem. Združenje meni, da ima ta segment velik potencial rasti. Ker kitajske ladjedelnice nudijo ladje po nižjih cenah, lahko nemške in evropske ladjedelnice svoj položaj obdržijo le, če zagotovijo večjo kakovost in nenehno povečujejo svojo produktivnost.

| (41) | Združenje tudi poudarja, da bosta Kitajska in Vietnam še naprej povečevala svoje ladjedelniške zmogljivosti in tržne deleže. To pomeni, da se konkurenca v ladjedelništvu ne odvija toliko v Evropi kot na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(41)

Združenje tudi poudarja, da bosta Kitajska in Vietnam še naprej povečevala svoje ladjedelniške zmogljivosti in tržne deleže. To pomeni, da se konkurenca v ladjedelništvu ne odvija toliko v Evropi kot na svetovni ravni.

V.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (42) | V svojih pripombah glede sprožitve formalnega postopka preiskave Nemčija navaja, da točka 26 Okvira ne vsebuje določb v zvezi z zmogljivostjo. Točka 26 zlasti ne določa, da je pomoč za naložbe za projekte, pri katerih se s povečanjem produktivnosti poveča zmogljivost, nedopustna. Nemčija tudi poudarja, da je povečanje produktivnosti ladjedelniške industrije eden glavnih ciljev politike Skupnosti v tem gospodarskem sektorju. Cilj pobude „LeaderSHIP 2015“ je izboljšanje konkurenčnosti evropskih ladjedelnic in odpravljanje pomanjkljivosti, do katerih prihaja v evropski ladjedelniški industriji zaradi subvencioniranja ladjedelništva v Aziji. Nemčija meni, da se ta cilj lahko doseže le z večjo produktivnostjo. |
| --- | --- |

(42)

V svojih pripombah glede sprožitve formalnega postopka preiskave Nemčija navaja, da točka 26 Okvira ne vsebuje določb v zvezi z zmogljivostjo. Točka 26 zlasti ne določa, da je pomoč za naložbe za projekte, pri katerih se s povečanjem produktivnosti poveča zmogljivost, nedopustna. Nemčija tudi poudarja, da je povečanje produktivnosti ladjedelniške industrije eden glavnih ciljev politike Skupnosti v tem gospodarskem sektorju. Cilj pobude „LeaderSHIP 2015“ je izboljšanje konkurenčnosti evropskih ladjedelnic in odpravljanje pomanjkljivosti, do katerih prihaja v evropski ladjedelniški industriji zaradi subvencioniranja ladjedelništva v Aziji. Nemčija meni, da se ta cilj lahko doseže le z večjo produktivnostjo.

| (43) | Nemčija tudi meni, da iz točke 3 Okvira ni mogoče sklepati, da je treba pri ugotavljanju združljivosti s skupnim trgom upoštevati učinke naložbenega projekta na zmogljivost. Prav tako Nemčija meni, da ladjedelniškega sektorja danes ne določajo več značilnosti iz točke 3 Okvira, ampak predvsem visoka raven naročil, visoke cene in premajhna zmogljivost. |
| --- | --- |

(43)

Nemčija tudi meni, da iz točke 3 Okvira ni mogoče sklepati, da je treba pri ugotavljanju združljivosti s skupnim trgom upoštevati učinke naložbenega projekta na zmogljivost. Prav tako Nemčija meni, da ladjedelniškega sektorja danes ne določajo več značilnosti iz točke 3 Okvira, ampak predvsem visoka raven naročil, visoke cene in premajhna zmogljivost.

| (44) | Nemčija poudarja, da je tržni delež evropske ladjedelniške industrije v zadnjih desetletjih upadel ter da so Japonska, Koreja in Kitajska svoje deleže povečale s pomočjo državnih subvencij. To subvencioniranje je navedeno v točki 3(c) Okvira kot eden od dejavnikov, ki jih je treba upoštevati. Evropske ladjedelnice si morajo zato zelo prizadevati za večjo produktivnost. |
| --- | --- |

(44)

Nemčija poudarja, da je tržni delež evropske ladjedelniške industrije v zadnjih desetletjih upadel ter da so Japonska, Koreja in Kitajska svoje deleže povečale s pomočjo državnih subvencij. To subvencioniranje je navedeno v točki 3(c) Okvira kot eden od dejavnikov, ki jih je treba upoštevati. Evropske ladjedelnice si morajo zato zelo prizadevati za večjo produktivnost.

| (45) | Po navedbah Nemčije vsako povečanje produktivnosti samodejno poveča produktivnost obrata. Povečanje produktivnosti v smislu Okvira zato ne more pomeniti, da se proizvede enaka količina z manjšimi vložki, tj. z manjšo porabo. Nemčija tudi poudarja, da je namen regionalnih pomoči regionalni razvoj in ustvarjanje delovnih mest. Posledica povečanja produktivnosti v tem smislu zato ne sme biti zmanjšanje števila delovnih mest. |
| --- | --- |

(45)

Po navedbah Nemčije vsako povečanje produktivnosti samodejno poveča produktivnost obrata. Povečanje produktivnosti v smislu Okvira zato ne more pomeniti, da se proizvede enaka količina z manjšimi vložki, tj. z manjšo porabo. Nemčija tudi poudarja, da je namen regionalnih pomoči regionalni razvoj in ustvarjanje delovnih mest. Posledica povečanja produktivnosti v tem smislu zato ne sme biti zmanjšanje števila delovnih mest.

| (46) | Glede na položaj na trgu Nemčija navaja, da tovorni promet narašča in da je v segmentu kontejnerskih ladij opaziti nagibanje k večjim ladjam. Že zdaj obstajajo ladje z nosilnostjo 5 000 TEU, najnovejše napovedi pa omenjajo tudi ladje z nosilnostjo 8 000 TEU. Ker bi tako velike ladje lahko priplule le v redka pristanišča, bodo še vedno potrebne manjše ladje za nadaljnji razvoz tovora. Zato veliko povpraševanje po ladjah feeder z nosilnostjo 850 TEU, kakršne izdeluje ladjedelnica Rolandwerft, ne bo upadlo. |
| --- | --- |

(46)

Glede na položaj na trgu Nemčija navaja, da tovorni promet narašča in da je v segmentu kontejnerskih ladij opaziti nagibanje k večjim ladjam. Že zdaj obstajajo ladje z nosilnostjo 5 000 TEU, najnovejše napovedi pa omenjajo tudi ladje z nosilnostjo 8 000 TEU. Ker bi tako velike ladje lahko priplule le v redka pristanišča, bodo še vedno potrebne manjše ladje za nadaljnji razvoz tovora. Zato veliko povpraševanje po ladjah feeder z nosilnostjo 850 TEU, kakršne izdeluje ladjedelnica Rolandwerft, ne bo upadlo.

| (47) | Nemčija tudi natančno pojasnjuje naložbeni projekt in prilaga slike za ponazoritev ukrepov in položaja ladjedelnice. |
| --- | --- |

(47)

Nemčija tudi natančno pojasnjuje naložbeni projekt in prilaga slike za ponazoritev ukrepov in položaja ladjedelnice.

| (48) | Podaljšanje hale 1 bo ladjedelnici omogočilo gradnjo celotne ladje v hali za izdelovanje ladij, kar trenutno ni mogoče. S pokritjem obstoječih operativnih površin bo delo produktivnejše in učinkovitejše. |
| --- | --- |

(48)

Podaljšanje hale 1 bo ladjedelnici omogočilo gradnjo celotne ladje v hali za izdelovanje ladij, kar trenutno ni mogoče. S pokritjem obstoječih operativnih površin bo delo produktivnejše in učinkovitejše.

| (49) | Nemčija tudi pojasnjuje, da na pomolu 1 zasidrana ladja trenutno zavzema le dve tretjini pomola. Južni del pomola, ki se ne uporablja, bo podaljšan. To ne pomeni gradnje „novega obrata“ v smislu Okvira. Ko bo pomol podaljšan, bo opremljen z dvigalom, to pa bo nadomestilo tovornjak z dvigalom, ki se trenutno uporablja. |
| --- | --- |

(49)

Nemčija tudi pojasnjuje, da na pomolu 1 zasidrana ladja trenutno zavzema le dve tretjini pomola. Južni del pomola, ki se ne uporablja, bo podaljšan. To ne pomeni gradnje „novega obrata“ v smislu Okvira. Ko bo pomol podaljšan, bo opremljen z dvigalom, to pa bo nadomestilo tovornjak z dvigalom, ki se trenutno uporablja.

| (50) | Nemčija poudarja, da se je vzporedni privez od leta 2003 do 2005 uporabljal [...] letno (vključno z dostavami). Nemčija še enkrat poudarja, da bo vzporedni privez prenesen na novi pomol. Novi pomol se bo čez leto uporabljal približno toliko kot vzporedni privez v zadnjih letih. Nemčija tudi pojasnjuje, da opremljanje ladje na drugem privezu pomeni veliko tveganje, saj mora za to potrebno plavajoče dvigalo stati sredi reke Weser. V prihodnosti se ladje ne bodo več opremljale na drugem privezu pomola 1. |
| --- | --- |

(50)

Nemčija poudarja, da se je vzporedni privez od leta 2003 do 2005 uporabljal [...] letno (vključno z dostavami). Nemčija še enkrat poudarja, da bo vzporedni privez prenesen na novi pomol. Novi pomol se bo čez leto uporabljal približno toliko kot vzporedni privez v zadnjih letih. Nemčija tudi pojasnjuje, da opremljanje ladje na drugem privezu pomeni veliko tveganje, saj mora za to potrebno plavajoče dvigalo stati sredi reke Weser. V prihodnosti se ladje ne bodo več opremljale na drugem privezu pomola 1.

| (51) | Po navedbah Nemčije podaljšanje pomola za opremljanje ladij, ki bi omogočalo opremljanje dveh ladij hkrati s pomola, ne pomeni gradnje novega obrata. Gre zgolj za neznatno podaljšanje obstoječega pomola. Tudi brez naložbenega projekta je pomol že daljši od ladje feeder, tako da bi se v ladjedelnici v vsakem primeru lahko opremljali dve krajši ladji hkrati. |
| --- | --- |

(51)

Po navedbah Nemčije podaljšanje pomola za opremljanje ladij, ki bi omogočalo opremljanje dveh ladij hkrati s pomola, ne pomeni gradnje novega obrata. Gre zgolj za neznatno podaljšanje obstoječega pomola. Tudi brez naložbenega projekta je pomol že daljši od ladje feeder, tako da bi se v ladjedelnici v vsakem primeru lahko opremljali dve krajši ladji hkrati.

| (52) | Nemčija trdi, da ladjedelnica Rolandwerft že zdaj razpolaga z dvema privezoma za opremljanje ladij, čeprav je eden od njiju tako rekoč v drugi „vrsti“. Ker druga ladja ni v dosegu dvigala, ki je na pomolu, je treba uporabiti tovornjake z dvigalom oziroma plavajoča dvigala. Po podaljšanju pomola bo delo veliko učinkovitejše, saj se bodo ladje lahko opremljale neposredno s pomola. Nemčija tudi poudarja, da nemška mornarica ni hotela oddajati naročil ladjedelnici Rolandwerft, ker ta ladje opremlja v drugi vrsti. |
| --- | --- |

(52)

Nemčija trdi, da ladjedelnica Rolandwerft že zdaj razpolaga z dvema privezoma za opremljanje ladij, čeprav je eden od njiju tako rekoč v drugi „vrsti“. Ker druga ladja ni v dosegu dvigala, ki je na pomolu, je treba uporabiti tovornjake z dvigalom oziroma plavajoča dvigala. Po podaljšanju pomola bo delo veliko učinkovitejše, saj se bodo ladje lahko opremljale neposredno s pomola. Nemčija tudi poudarja, da nemška mornarica ni hotela oddajati naročil ladjedelnici Rolandwerft, ker ta ladje opremlja v drugi vrsti.

| (53) | Nemčija trdi, da prestavitev drugega priveza na podaljšani obstoječi pomol ni gradnja novega obrata, ampak ukrep za povečanje produktivnosti obeh privezov, ki tako ne bosta več vzporedna, ampak zaporedna. Novo dvigalo, ki bo nameščeno na novem pomolu, bo nadomestilo tovornjake z dvigalom in plavajoča dvigala, ki se trenutno uporabljajo. Delo bo z uporabo novega dvigala produktivnejše. |
| --- | --- |

(53)

Nemčija trdi, da prestavitev drugega priveza na podaljšani obstoječi pomol ni gradnja novega obrata, ampak ukrep za povečanje produktivnosti obeh privezov, ki tako ne bosta več vzporedna, ampak zaporedna. Novo dvigalo, ki bo nameščeno na novem pomolu, bo nadomestilo tovornjake z dvigalom in plavajoča dvigala, ki se trenutno uporabljajo. Delo bo z uporabo novega dvigala produktivnejše.

| (54) | Nemčija poudarja, da je ukrep nujen, ker je opremljanje ladij v drugi vrsti zamudno in neučinkovito. Poleg tega bo projekt ladjedelnici Rolandwerft omogočil sodelovanje na razpisih za popravilo in predelavo ladij nemške mornarice. |
| --- | --- |

(54)

Nemčija poudarja, da je ukrep nujen, ker je opremljanje ladij v drugi vrsti zamudno in neučinkovito. Poleg tega bo projekt ladjedelnici Rolandwerft omogočil sodelovanje na razpisih za popravilo in predelavo ladij nemške mornarice.

| (55) | Nemčija tudi pojasnjuje, da je ladjedelnica Rolandwerft prvotno gradila manjše ladje feeder, od katerih sta bili lahko dve hkrati zasidrani ob pomolu. Povpraševanje na trgu pa se je vse bolj osredotočalo na širše in daljše ladje feeder, od katerih dve hkrati nista več mogli biti zaporedno zasidrani ob pomolu. Ladjedelnica je zato pri opremljanju in popravilu ladij začela sidrati drugo ladjo vzporedno s tisto, zasidrano neposredno ob pomolu. Podaljšanje pomola je zato zgolj prilagoditev obrata na opremljanje večjih ladij. |
| --- | --- |

(55)

Nemčija tudi pojasnjuje, da je ladjedelnica Rolandwerft prvotno gradila manjše ladje feeder, od katerih sta bili lahko dve hkrati zasidrani ob pomolu. Povpraševanje na trgu pa se je vse bolj osredotočalo na širše in daljše ladje feeder, od katerih dve hkrati nista več mogli biti zaporedno zasidrani ob pomolu. Ladjedelnica je zato pri opremljanju in popravilu ladij začela sidrati drugo ladjo vzporedno s tisto, zasidrano neposredno ob pomolu. Podaljšanje pomola je zato zgolj prilagoditev obrata na opremljanje večjih ladij.

| (56) | Nemčija pojasnjuje, da je ladjedelnica Rolandwerft v preteklosti občasno sodelovala z ladjedelnico Peene-Werft in v svoje ladje vgrajevala ladijske trupe, ki jih je predhodno izdelala ta ladjedelnica. V zadnjem času pa je ladjedelnica Rolandwerft gradila samo ladje, ki jih je v celoti izdelala sama. Nemčija pojasnjuje, da se dejavnosti popravil ne bi mogle razširiti, če bi se obdržal sedanji obseg gradnje novih ladij. Del popravljalnih del se izvaja na kopnem. Za to je potrebna zunanja operativna površina, ki pa se že uporablja za gradnjo novih ladij. |
| --- | --- |

(56)

Nemčija pojasnjuje, da je ladjedelnica Rolandwerft v preteklosti občasno sodelovala z ladjedelnico Peene-Werft in v svoje ladje vgrajevala ladijske trupe, ki jih je predhodno izdelala ta ladjedelnica. V zadnjem času pa je ladjedelnica Rolandwerft gradila samo ladje, ki jih je v celoti izdelala sama. Nemčija pojasnjuje, da se dejavnosti popravil ne bi mogle razširiti, če bi se obdržal sedanji obseg gradnje novih ladij. Del popravljalnih del se izvaja na kopnem. Za to je potrebna zunanja operativna površina, ki pa se že uporablja za gradnjo novih ladij.

| (57) | Nemčija tudi pojasnjuje, da se novo dvigalo ne uporablja le na novem pomolu, ampak tudi izboljšuje dvigovanje tovora na prvotnem pomolu, saj povečuje največjo možno nosilnost na prvotnem pomolu. |
| --- | --- |

(57)

Nemčija tudi pojasnjuje, da se novo dvigalo ne uporablja le na novem pomolu, ampak tudi izboljšuje dvigovanje tovora na prvotnem pomolu, saj povečuje največjo možno nosilnost na prvotnem pomolu.

| (58) | Nemčija poudarja, da Združenje podpira njeno stališče. Nemčija meni, da je stališče Združenja zelo pomembno, saj to zastopa politične in gospodarske interese nemškega pomorsko prometnega gospodarstva, nemških ladjedelnic in njihovih dobaviteljev. Poleg tega ima Združenje kot zastopnik različnih interesnih skupin najnovejše podatke o trgu. Če Združenje ugotovi, da načrtovana pomoč za ladjedelnico Rolandwerft ne škoduje nemški ladjedelniški industriji, bi morala Komisija to upoštevati. Nemčija tudi poudarja, da Komisija ni prejela nobenih negativnih stališč, ki bi bila proti pomoči. |
| --- | --- |

(58)

Nemčija poudarja, da Združenje podpira njeno stališče. Nemčija meni, da je stališče Združenja zelo pomembno, saj to zastopa politične in gospodarske interese nemškega pomorsko prometnega gospodarstva, nemških ladjedelnic in njihovih dobaviteljev. Poleg tega ima Združenje kot zastopnik različnih interesnih skupin najnovejše podatke o trgu. Če Združenje ugotovi, da načrtovana pomoč za ladjedelnico Rolandwerft ne škoduje nemški ladjedelniški industriji, bi morala Komisija to upoštevati. Nemčija tudi poudarja, da Komisija ni prejela nobenih negativnih stališč, ki bi bila proti pomoči.

| (59) | Glede pripomb upravičenke same Nemčija poudarja, da ladjedelnica Rolandwerft pojasnjuje, da se z naložbenim projektom ne bo povečala zmogljivost. Nemčija poudarja, da to vprašanje za ugotavljanje združljivosti pomoči ni pomembno. |
| --- | --- |

(59)

Glede pripomb upravičenke same Nemčija poudarja, da ladjedelnica Rolandwerft pojasnjuje, da se z naložbenim projektom ne bo povečala zmogljivost. Nemčija poudarja, da to vprašanje za ugotavljanje združljivosti pomoči ni pomembno.

VI.   OCENA

1.   Državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe EU

| (60) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. Glede na veljavno sodno prakso Sodišča in Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti je merilo vpliva na trgovino izpolnjeno, če se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki vključuje trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. Glede na veljavno sodno prakso Sodišča in Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti je merilo vpliva na trgovino izpolnjeno, če se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki vključuje trgovino med državami članicami.

| (61) | Podporo dodeli dežela Spodnja Saška in se zato pripiše državi. Ladjedelnici Rolandwerft prinaša prednost, ki je ta na trgu ni bi dosegla. Ladjedelnica Rolandwerft gradi morske ladje. Ker se te prodajajo, ukrep lahko izkrivi konkurenco in prizadene trgovino med državami članicami. Zato podpora pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe EU in jo je treba temu ustrezno oceniti. |
| --- | --- |

(61)

Podporo dodeli dežela Spodnja Saška in se zato pripiše državi. Ladjedelnici Rolandwerft prinaša prednost, ki je ta na trgu ni bi dosegla. Ladjedelnica Rolandwerft gradi morske ladje. Ker se te prodajajo, ukrep lahko izkrivi konkurenco in prizadene trgovino med državami članicami. Zato podpora pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe EU in jo je treba temu ustrezno oceniti.

2.   Odstopanja v skladu s členom 87(2) in (3) Pogodbe ES

| (62) | Člen 87(2) in (3) Pogodbe ES predvideva odstopanja od splošne prepovedi pomoči iz člena 87(1). |
| --- | --- |

(62)

Člen 87(2) in (3) Pogodbe ES predvideva odstopanja od splošne prepovedi pomoči iz člena 87(1).

| (63) | Za ocenjevanje pomoči v ladjedelništvu je Komisija izdala Okvir za državno pomoč ladjedelništvu. Ta vsebuje posebne predpise za pomoč za ladjedelniško industrijo, če in kolikor posebnosti ladjedelniškega sektorja zahtevajo posebno obravnavo. V skladu s tem okvirom izraz „ladjedelništvo“ pomeni gradnjo morskih trgovskih plovil na lastni pogon v Skupnosti. „Popravilo ladij“ pomeni popravilo ali remont morskih trgovskih plovil na lastni pogon v Skupnosti. Poslovna dejavnost ladjedelnice Rolandwerft spada v okvir teh opredelitev, zato je treba zadevno pomoč oceniti v smislu Okvira. Ladjedelnica Rolandwerft ne izdeluje ribiških ladij za Skupnost. V skladu s Smernicami za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (5) se pomoč ne dodeljuje ladjedelnicam za izdelovanje ribiških ladij Skupnosti. |
| --- | --- |

(63)

Za ocenjevanje pomoči v ladjedelništvu je Komisija izdala Okvir za državno pomoč ladjedelništvu. Ta vsebuje posebne predpise za pomoč za ladjedelniško industrijo, če in kolikor posebnosti ladjedelniškega sektorja zahtevajo posebno obravnavo. V skladu s tem okvirom izraz „ladjedelništvo“ pomeni gradnjo morskih trgovskih plovil na lastni pogon v Skupnosti. „Popravilo ladij“ pomeni popravilo ali remont morskih trgovskih plovil na lastni pogon v Skupnosti. Poslovna dejavnost ladjedelnice Rolandwerft spada v okvir teh opredelitev, zato je treba zadevno pomoč oceniti v smislu Okvira. Ladjedelnica Rolandwerft ne izdeluje ribiških ladij za Skupnost. V skladu s Smernicami za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (5) se pomoč ne dodeljuje ladjedelnicam za izdelovanje ribiških ladij Skupnosti.

| (64) | Člen 26 okvira določa, da „se regionalna pomoč gradnji, popravilu ali predelavi ladij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom samo, ... [če je] odobrena za investicije v nadgradnjo ali posodobitev obstoječih ladjedelnic, ki niso v zvezi s finančnim prestrukturiranjem zadevnih ladjedelnic, z namenom izboljšati produktivnost obstoječih instalacij“. |
| --- | --- |

(64)

Člen 26 okvira določa, da „se regionalna pomoč gradnji, popravilu ali predelavi ladij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom samo, ... [če je] odobrena za investicije v nadgradnjo ali posodobitev obstoječih ladjedelnic, ki niso v zvezi s finančnim prestrukturiranjem zadevnih ladjedelnic, z namenom izboljšati produktivnost obstoječih instalacij“.

| (65) | Intenzivnost pomoči ne sme presegati 12,5 % oziroma zgornje meje, ki se uporablja za regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, pri čemer se upošteva nižja vrednost. V tem primeru se uporablja zgornja meja, ki znaša 12,5 %. Poleg tega je treba pomoč omejiti na upravičene izdatke v skladu z opredelitvijo v veljavnih Smernicah o državni regionalni pomoči (6). |
| --- | --- |

(65)

Intenzivnost pomoči ne sme presegati 12,5 % oziroma zgornje meje, ki se uporablja za regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, pri čemer se upošteva nižja vrednost. V tem primeru se uporablja zgornja meja, ki znaša 12,5 %. Poleg tega je treba pomoč omejiti na upravičene izdatke v skladu z opredelitvijo v veljavnih Smernicah o državni regionalni pomoči (6).

| (66) | Ti naložbeni ukrepi služijo racionalizaciji proizvodnega procesa ladjedelnice Rolandwerft z dodatno opremo obratov in pokritjem operativne površine, ki je bila prej na prostem. Zato lahko ti ukrepi štejejo za naložbe v posodobitev ali sanacijo obstoječe ladjedelnice. |
| --- | --- |

(66)

Ti naložbeni ukrepi služijo racionalizaciji proizvodnega procesa ladjedelnice Rolandwerft z dodatno opremo obratov in pokritjem operativne površine, ki je bila prej na prostem. Zato lahko ti ukrepi štejejo za naložbe v posodobitev ali sanacijo obstoječe ladjedelnice.

| (67) | Del projekta zajema podaljšanje hale 1 ter podaljšanje hale 3 v severozahodni in jugovzhodni smeri. Komisija meni, da ta podaljšanja hal zadevajo obstoječe obrate. Projekt dejansko ne povzroči gradnje dodatne hale. Cilj podaljšanja je zgolj to, da se ladjedelniške dejavnosti, ki so se doslej izvajale na prostem, odslej odvijajo v hali. |
| --- | --- |

(67)

Del projekta zajema podaljšanje hale 1 ter podaljšanje hale 3 v severozahodni in jugovzhodni smeri. Komisija meni, da ta podaljšanja hal zadevajo obstoječe obrate. Projekt dejansko ne povzroči gradnje dodatne hale. Cilj podaljšanja je zgolj to, da se ladjedelniške dejavnosti, ki so se doslej izvajale na prostem, odslej odvijajo v hali.

| (68) | Preostale naložbe v hali 3 v zvezi s podaljšanjem tirnice dvigala in razširitvijo vrat hale ter posodobitvijo podlog ladijske kobilice pomenijo naložbe v obstoječe obrate. Komisija tudi meni, da gre pri podaljšanju tirnice dvigala na pomolu 1 in naložbah v sodobne varilne avtomate za naložbe v obstoječe obrate. Takšno je bilo stališče Komisije že pri odločitvi za sprožitev formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(68)

Preostale naložbe v hali 3 v zvezi s podaljšanjem tirnice dvigala in razširitvijo vrat hale ter posodobitvijo podlog ladijske kobilice pomenijo naložbe v obstoječe obrate. Komisija tudi meni, da gre pri podaljšanju tirnice dvigala na pomolu 1 in naložbah v sodobne varilne avtomate za naložbe v obstoječe obrate. Takšno je bilo stališče Komisije že pri odločitvi za sprožitev formalnega postopka preiskave.

| (69) | Komisija izhaja iz tega, da je cilj naložb izboljšanje produktivnosti obstoječih obratov. S podaljšanjem hal se bo povečala produktivnost, saj se bodo lahko dela odslej izvajala neodvisno od vremenskih razmer. Z razširitvijo vrat v hali 3 se bodo občutno znižale cene, saj sestavnih elementov za ladje ne bo treba več obračati, lahko pa se bodo izdelovali tudi globlji sestavni elementi. Enako velja za podaljšanje tirnice dvigala v hali 3 in pomola 1, s čimer bi se lahko izognili uporabi [...] tovornjakov z dvigalom, in za nakup hidravlične podloge ladijske kobilice, s katero bi ročno naravnavanje posameznih sestavnih elementov s pomočjo tovornjakov z dvigalom odpadlo, ter za nakup varilnih aparatov, s katerimi bi se prihranili čas in stroški, povezani z ročnim varjenjem. |
| --- | --- |

(69)

Komisija izhaja iz tega, da je cilj naložb izboljšanje produktivnosti obstoječih obratov. S podaljšanjem hal se bo povečala produktivnost, saj se bodo lahko dela odslej izvajala neodvisno od vremenskih razmer. Z razširitvijo vrat v hali 3 se bodo občutno znižale cene, saj sestavnih elementov za ladje ne bo treba več obračati, lahko pa se bodo izdelovali tudi globlji sestavni elementi. Enako velja za podaljšanje tirnice dvigala v hali 3 in pomola 1, s čimer bi se lahko izognili uporabi [...] tovornjakov z dvigalom, in za nakup hidravlične podloge ladijske kobilice, s katero bi ročno naravnavanje posameznih sestavnih elementov s pomočjo tovornjakov z dvigalom odpadlo, ter za nakup varilnih aparatov, s katerimi bi se prihranili čas in stroški, povezani z ročnim varjenjem.

| (70) | Medtem ko naložbeni projekti občutno vplivajo na produktivnost, je vpliv na zmogljivost majhen, ker ni novih obratov in ker je vsako povečanje zmogljivosti zgolj posledica povečanja produktivnosti obstoječih obratov. Upravičenka poudarja, da se s povečanjem produktivnosti ne bo povečala zmogljivost ladjedelnice kot celote, izmerjena v CGT, ker se bo povečanje produktivnosti obratov izražalo v povečanju proizvodnje znotraj ladjedelnice, saj se bodo vključila dela, ki so se doslej izvajala zunaj. Komisija zato meni, da ne gre za nesorazmerno povečanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(70)

Medtem ko naložbeni projekti občutno vplivajo na produktivnost, je vpliv na zmogljivost majhen, ker ni novih obratov in ker je vsako povečanje zmogljivosti zgolj posledica povečanja produktivnosti obstoječih obratov. Upravičenka poudarja, da se s povečanjem produktivnosti ne bo povečala zmogljivost ladjedelnice kot celote, izmerjena v CGT, ker se bo povečanje produktivnosti obratov izražalo v povečanju proizvodnje znotraj ladjedelnice, saj se bodo vključila dela, ki so se doslej izvajala zunaj. Komisija zato meni, da ne gre za nesorazmerno povečanje zmogljivosti.

| (71) | Komisija zato ugotavlja, da ukrepi od 1 do 6 preglednice v točki (22) lahko štejejo za naložbe v posodobitev ali sanacijo obstoječe ladjedelnice za povečanje produktivnosti obstoječih obratov. S tem povezani stroški v višini 8 360 000 EUR se zato štejejo za upravičene. |
| --- | --- |

(71)

Komisija zato ugotavlja, da ukrepi od 1 do 6 preglednice v točki (22) lahko štejejo za naložbe v posodobitev ali sanacijo obstoječe ladjedelnice za povečanje produktivnosti obstoječih obratov. S tem povezani stroški v višini 8 360 000 EUR se zato štejejo za upravičene.

| (72) | Ukrepa 7 in 8 iz preglednice v točki (22) zadevata gradnjo dodatnega pomola in nakup novega dvigala. Komisija meni, da te naložbe iz dveh razlogov štejejo za ukrep za sanacijo in posodobitev. Prvič, ladjedelnica Rolandwerft je že pred naložbenim projektom opremljala in popravljala po dve ladji hkrati, pri čemer je bila ena ladja zasidrana vzporedno z ladjo, zasidrano neposredno ob pomolu. Ta postopek je bil neučinkovit in drag. S pomočjo naložb bosta lahko v ladjedelnici Rolandwerft dve ladji zasidrani neposredno ob pomolu, njuno opremljanje pa se bo lahko izvajalo v boljših pogojih. Drugič, pri teh naložbah gre za zadnje iz vrste naložb, ki so se začele leta 1999 z namenom, da se ladjedelnica usmeri v izdelavo večjih ladij. Ladjedelnica je preusmerila svojo proizvodnjo, saj se je povpraševanje preusmerilo z bistveno manjših ladij feeder na takšne, kot jih ladjedelnica Rolandwerft izdeluje danes. Komisija meni, da se ta prilagoditev proizvodnje na povpraševanje na trgu lahko šteje za posodobitev. |
| --- | --- |

(72)

Ukrepa 7 in 8 iz preglednice v točki (22) zadevata gradnjo dodatnega pomola in nakup novega dvigala. Komisija meni, da te naložbe iz dveh razlogov štejejo za ukrep za sanacijo in posodobitev. Prvič, ladjedelnica Rolandwerft je že pred naložbenim projektom opremljala in popravljala po dve ladji hkrati, pri čemer je bila ena ladja zasidrana vzporedno z ladjo, zasidrano neposredno ob pomolu. Ta postopek je bil neučinkovit in drag. S pomočjo naložb bosta lahko v ladjedelnici Rolandwerft dve ladji zasidrani neposredno ob pomolu, njuno opremljanje pa se bo lahko izvajalo v boljših pogojih. Drugič, pri teh naložbah gre za zadnje iz vrste naložb, ki so se začele leta 1999 z namenom, da se ladjedelnica usmeri v izdelavo večjih ladij. Ladjedelnica je preusmerila svojo proizvodnjo, saj se je povpraševanje preusmerilo z bistveno manjših ladij feeder na takšne, kot jih ladjedelnica Rolandwerft izdeluje danes. Komisija meni, da se ta prilagoditev proizvodnje na povpraševanje na trgu lahko šteje za posodobitev.

| (73) | Cilj naložb je tudi povečanje produktivnosti obstoječih obratov. Opremljanje ladje na prvotnem pomolu bo učinkovitejše, ker ladji ne bosta več zasidrani druga ob drugi in ker preko ladje, zasidrane ob pomolu, ne bo treba več opremljati ladje, zasidrane poleg nje. Čeprav se iz tega lahko sklepa, da pri novem pomolu ne gre zgolj za podaljšanje obrata, ki je obstajal že prej, Komisija meni, da se bo z gradnjo novega pomola za opremljanje ladij povečala tudi produktivnost na prvotnem pomolu. |
| --- | --- |

(73)

Cilj naložb je tudi povečanje produktivnosti obstoječih obratov. Opremljanje ladje na prvotnem pomolu bo učinkovitejše, ker ladji ne bosta več zasidrani druga ob drugi in ker preko ladje, zasidrane ob pomolu, ne bo treba več opremljati ladje, zasidrane poleg nje. Čeprav se iz tega lahko sklepa, da pri novem pomolu ne gre zgolj za podaljšanje obrata, ki je obstajal že prej, Komisija meni, da se bo z gradnjo novega pomola za opremljanje ladij povečala tudi produktivnost na prvotnem pomolu.

| (74) | Produktivnost na prvotnem pomolu se bo povečala tudi z uporabo drugega dvigala, nameščenega na podaljšanem pomolu. Nosilnost obeh dvigal skupaj znaša 85 ton, medtem ko je bila prej nosilnost 50 ton. Tako se lahko z dvigali, nameščenimi na pomolu, dvigujejo tudi tovori, za katere je bilo prej potrebno plavajoče dvigalo. Po naložbah bo plavajoče dvigalo potrebno le še za vgradnjo ladijskega motorja. Vsako drugo dvigovanje tovora se bo lahko izvajalo z obema dvigaloma na podaljšanem pomolu. Nadalje, prvotno dvigalo se pogosto uporablja za dela na manjši zunanji operativni površini, ki se nahaja neposredno za pomolom. Po naložbah se bo lahko drugo dvigalo uporabljalo, ko bo prvo potrebno za dela na tej zunanji operativni površini. Opremljevalnih del tako v teh fazah ne bo treba prekinjati. |
| --- | --- |

(74)

Produktivnost na prvotnem pomolu se bo povečala tudi z uporabo drugega dvigala, nameščenega na podaljšanem pomolu. Nosilnost obeh dvigal skupaj znaša 85 ton, medtem ko je bila prej nosilnost 50 ton. Tako se lahko z dvigali, nameščenimi na pomolu, dvigujejo tudi tovori, za katere je bilo prej potrebno plavajoče dvigalo. Po naložbah bo plavajoče dvigalo potrebno le še za vgradnjo ladijskega motorja. Vsako drugo dvigovanje tovora se bo lahko izvajalo z obema dvigaloma na podaljšanem pomolu. Nadalje, prvotno dvigalo se pogosto uporablja za dela na manjši zunanji operativni površini, ki se nahaja neposredno za pomolom. Po naložbah se bo lahko drugo dvigalo uporabljalo, ko bo prvo potrebno za dela na tej zunanji operativni površini. Opremljevalnih del tako v teh fazah ne bo treba prekinjati.

| (75) | Komisija zato ugotavlja, da je cilj naložb povečanje produktivnosti obstoječih ladjedelniških obratov. |
| --- | --- |

(75)

Komisija zato ugotavlja, da je cilj naložb povečanje produktivnosti obstoječih ladjedelniških obratov.

| (76) | Komisija tudi meni, da naložbe ne bodo povzročile nesorazmernega povečanja zmogljivosti. |
| --- | --- |

(76)

Komisija tudi meni, da naložbe ne bodo povzročile nesorazmernega povečanja zmogljivosti.

| (77) | Komisija uvodoma ugotavlja, da se v ladjedelnici Rolandwerft že več kot 15 let opremljata po dve ladji hkrati. Opremljanje ladij v drugi vrsti je bilo mišljeno kot prehodna rešitev do izvedbe naložb v pomol. Po navedbah Nemčije si dejstvo, da se je ta začasna rešitev tako dolgo obdržala, lahko razlagamo s posebnimi razmerami na trgu in posebnimi okoliščinami v ladjedelnici. Skupina Hegemann, ki je lastnica ladjedelnice, je sklenila, da bo razpoložljiva sredstva prednostno namenila ladjedelnici Peene-Werft. Po zaključku projekta prestrukturiranja ladjedelnice Peene-Werft leta 2005 in zaradi ponovne oživitve trga je skupina Hegemann lahko zaključila projekt posodobitve za ladjedelnico Rolandwerft. Zaradi dejstva, da je ladjedelnica v zadnjih 15 letih (s prekinitvami v obdobjih manjšega povpraševanja) redno opremljala po dve ladji hkrati, Komisija meni, da ni nobenega povoda za to, da je bila zmogljivost ladjedelnice Rolandwerft v obdobju pred naložbami omejena zgolj na opremljanje ene same ladje. |
| --- | --- |

(77)

Komisija uvodoma ugotavlja, da se v ladjedelnici Rolandwerft že več kot 15 let opremljata po dve ladji hkrati. Opremljanje ladij v drugi vrsti je bilo mišljeno kot prehodna rešitev do izvedbe naložb v pomol. Po navedbah Nemčije si dejstvo, da se je ta začasna rešitev tako dolgo obdržala, lahko razlagamo s posebnimi razmerami na trgu in posebnimi okoliščinami v ladjedelnici. Skupina Hegemann, ki je lastnica ladjedelnice, je sklenila, da bo razpoložljiva sredstva prednostno namenila ladjedelnici Peene-Werft. Po zaključku projekta prestrukturiranja ladjedelnice Peene-Werft leta 2005 in zaradi ponovne oživitve trga je skupina Hegemann lahko zaključila projekt posodobitve za ladjedelnico Rolandwerft. Zaradi dejstva, da je ladjedelnica v zadnjih 15 letih (s prekinitvami v obdobjih manjšega povpraševanja) redno opremljala po dve ladji hkrati, Komisija meni, da ni nobenega povoda za to, da je bila zmogljivost ladjedelnice Rolandwerft v obdobju pred naložbami omejena zgolj na opremljanje ene same ladje.

| (78) | S tehničnega vidika bodo ozka grla na začetnih delovnih stopnjah, tj. v halah za izdelovanje ladij in na zunanjih operativnih površinah, ladjedelnico Rolandwerft ovirale pri izboljšanju njenih rezultatov glede izdelave novih ladij in popravil. Hale in zunanja operativna površina so že zdaj izkoriščene do zgornje meje, to pa preprečuje morebitno povečanje proizvodnje. Glede popravil, ki jih opravlja ladjedelnica, Nemčija pojasnjuje, da je treba približno 50 % del, ki jih zajema posamezna pogodba za popravilo, opraviti na kopnem, torej na zunanji operativni površini, vendar je zmogljivost le-teh že z izdelovanjem novih ladij izkoriščena do zgornje meje. Dodatna popravila se zato lahko izvajajo le namesto gradnje novih ladij in ne poleg nje. Enake utemeljitve veljajo tudi za predelavo ladij. Ker naložbe ne zadevajo ozkih grl, se zmogljivost za izdelovanje novih ladij ter za popravila in predelavo ne more povečati. Poleg tega je treba poudariti, da se ta ozka grla, ki se razlikujejo po obratih, ne bi mogla odpraviti brez večje porabe, saj bi bilo treba za to podvojiti celotni proizvodni proces. |
| --- | --- |

(78)

S tehničnega vidika bodo ozka grla na začetnih delovnih stopnjah, tj. v halah za izdelovanje ladij in na zunanjih operativnih površinah, ladjedelnico Rolandwerft ovirale pri izboljšanju njenih rezultatov glede izdelave novih ladij in popravil. Hale in zunanja operativna površina so že zdaj izkoriščene do zgornje meje, to pa preprečuje morebitno povečanje proizvodnje. Glede popravil, ki jih opravlja ladjedelnica, Nemčija pojasnjuje, da je treba približno 50 % del, ki jih zajema posamezna pogodba za popravilo, opraviti na kopnem, torej na zunanji operativni površini, vendar je zmogljivost le-teh že z izdelovanjem novih ladij izkoriščena do zgornje meje. Dodatna popravila se zato lahko izvajajo le namesto gradnje novih ladij in ne poleg nje. Enake utemeljitve veljajo tudi za predelavo ladij. Ker naložbe ne zadevajo ozkih grl, se zmogljivost za izdelovanje novih ladij ter za popravila in predelavo ne more povečati. Poleg tega je treba poudariti, da se ta ozka grla, ki se razlikujejo po obratih, ne bi mogla odpraviti brez večje porabe, saj bi bilo treba za to podvojiti celotni proizvodni proces.

| (79) | Komisija je tudi raziskala, ali bi se z novim pomolom povečale tudi zmogljivosti ladjedelnice glede opremljanja ladijskih trupov, ki so narejeni zunaj. Vendar pa tudi tu hale za izdelovanje ladij predstavljajo ozko grlo. Medtem ko se nove ladje, ki jih izdela ladjedelnica Rolandwerft, predhodno opremijo v halah za izdelovanje ladij v ladjedelnici, so ladijski trupi, izdelani zunaj, načeloma v glavnem prazni in zahtevajo obsežna opremljevalna dela. Za opremljanje ladijskih trupov so na pomolu potrebne tehnične naprave, ki se običajno uporabljajo v halah za izdelovanje novih ladij. Ko je zmogljivost hal za izdelovanje novih ladij in s tem povezanih naprav izkoriščena do zgornje meje, se naprave ne morejo istočasno uporabljati za opremljanje ladijskih trupov. Zato ladjedelnica Rolandwerft ne more razširiti svojih dejavnosti na področju opremljanja ladijskih trupov, narejenih zunaj, in obenem obdržati proizvodnjo novih ladij in popravila na sedanji visoki ravni. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je tudi raziskala, ali bi se z novim pomolom povečale tudi zmogljivosti ladjedelnice glede opremljanja ladijskih trupov, ki so narejeni zunaj. Vendar pa tudi tu hale za izdelovanje ladij predstavljajo ozko grlo. Medtem ko se nove ladje, ki jih izdela ladjedelnica Rolandwerft, predhodno opremijo v halah za izdelovanje ladij v ladjedelnici, so ladijski trupi, izdelani zunaj, načeloma v glavnem prazni in zahtevajo obsežna opremljevalna dela. Za opremljanje ladijskih trupov so na pomolu potrebne tehnične naprave, ki se običajno uporabljajo v halah za izdelovanje novih ladij. Ko je zmogljivost hal za izdelovanje novih ladij in s tem povezanih naprav izkoriščena do zgornje meje, se naprave ne morejo istočasno uporabljati za opremljanje ladijskih trupov. Zato ladjedelnica Rolandwerft ne more razširiti svojih dejavnosti na področju opremljanja ladijskih trupov, narejenih zunaj, in obenem obdržati proizvodnjo novih ladij in popravila na sedanji visoki ravni.

| (80) | Nemčija je tudi pojasnila, da se opremljanje ladijskih trupov trenutno ne izvaja in da tudi ni načrtovano. V letih večjega povpraševanja so takšne dejavnosti zelo malo verjetne, saj so morebitni dobavitelji ladijskih trupov leta naprej zasedeni, zato si ladjedelnica Rolandwerft na trgu ne bi mogla priskrbeti predhodno narejenih ladijskih trupov visoke kakovosti, kakršna je potrebna. To trditev potrjuje dejanska poslovna dejavnost ladjedelnice Rolandwerft v zadnjih letih, v katerih ladjedelnica ni opremila nobenih predhodno narejenih ladijskih trupov, čeprav bi bilo to na vzporednem privezu teoretično možno. Nemčija je tudi pojasnila, da bi se v primeru upada trga, zaradi katerega bi imeli dobavitelji spet proste zmogljivosti in bi se zato ladijski trupi lahko dobili na trgu, lahko sklepalo, da bo tudi ladjedelnica Rolandwerft imela manj naročil. V tem primeru bi ladjedelnica Rolandwerft zaradi gospodarnosti za izdelavo ladijskih trupov raje izkoristila lastne zmogljivosti, kot da bi ladje opremljala s predhodno izdelanimi ladijskimi trupi. Tudi če bi ladjedelnica ladje opremljala s predhodno izdelanimi ladijskimi trupi, bi se opremljanje izvajalo namesto gradnje novih ladij in ne poleg nje. |
| --- | --- |

(80)

Nemčija je tudi pojasnila, da se opremljanje ladijskih trupov trenutno ne izvaja in da tudi ni načrtovano. V letih večjega povpraševanja so takšne dejavnosti zelo malo verjetne, saj so morebitni dobavitelji ladijskih trupov leta naprej zasedeni, zato si ladjedelnica Rolandwerft na trgu ne bi mogla priskrbeti predhodno narejenih ladijskih trupov visoke kakovosti, kakršna je potrebna. To trditev potrjuje dejanska poslovna dejavnost ladjedelnice Rolandwerft v zadnjih letih, v katerih ladjedelnica ni opremila nobenih predhodno narejenih ladijskih trupov, čeprav bi bilo to na vzporednem privezu teoretično možno. Nemčija je tudi pojasnila, da bi se v primeru upada trga, zaradi katerega bi imeli dobavitelji spet proste zmogljivosti in bi se zato ladijski trupi lahko dobili na trgu, lahko sklepalo, da bo tudi ladjedelnica Rolandwerft imela manj naročil. V tem primeru bi ladjedelnica Rolandwerft zaradi gospodarnosti za izdelavo ladijskih trupov raje izkoristila lastne zmogljivosti, kot da bi ladje opremljala s predhodno izdelanimi ladijskimi trupi. Tudi če bi ladjedelnica ladje opremljala s predhodno izdelanimi ladijskimi trupi, bi se opremljanje izvajalo namesto gradnje novih ladij in ne poleg nje.

| (81) | Komisija ugotavlja, da, tudi če bi se z naložbami rahlo povečala zmogljivost na področju opremljanja ladij z ladijskimi trupi, narejenimi zunaj, bi bilo to povečanje iz že omenjenih tehničnih razlogov v vsakem primeru neznatno. Ker bi bilo doseženo povečanje produktivnosti, ki bi bilo dejansko posledica zmanjšanja stroškov, saj ne bi bilo več najema dvigala, občutno, se neznatno povečanje zmogljivosti zaradi občasnega opremljanja ladij z ladijskimi trupi ne bi štelo za nesorazmerno. |
| --- | --- |

(81)

Komisija ugotavlja, da, tudi če bi se z naložbami rahlo povečala zmogljivost na področju opremljanja ladij z ladijskimi trupi, narejenimi zunaj, bi bilo to povečanje iz že omenjenih tehničnih razlogov v vsakem primeru neznatno. Ker bi bilo doseženo povečanje produktivnosti, ki bi bilo dejansko posledica zmanjšanja stroškov, saj ne bi bilo več najema dvigala, občutno, se neznatno povečanje zmogljivosti zaradi občasnega opremljanja ladij z ladijskimi trupi ne bi štelo za nesorazmerno.

| (82) | Komisija tudi ugotavlja, da je ladjedelnica Rolandwerft svojo izjavo, da si ne prizadeva za povečanje zmogljivosti, podkrepila s tem, da se je zavezala, da v obdobju petih let ne bo razširila uporabe novega pomola. Ta obveza, ki jo je predložila Nemčija, zagotavlja, da bo ladjedelnica svoje dejavnosti na novem pomolu na področju gradnje novih ladij, opremljanja ladij s predhodno izdelanimi ladijskimi trupi ter popravil in predelav omejila na [...] letno, in sicer v obdobju petih let po zaključku naložb v novi pomol. Uporaba novega pomola samo med [...] je v skladu z načrti dejavnosti ladjedelnice za naslednja leta, kakor so bili predloženi Komisiji. Poleg tega se je ladjedelnica Rolandwerft zavezala, da v tem obdobju ne bo izdelovala ladij v drugi vrsti. Komisija ugotavlja, da te obveze ne morejo veljati za dokaz, da se z naložbami ne bo povečala zmogljivost. Vendar pa jih upošteva za dodaten dokaz za to, da so tehnični, praktični in gospodarski razlogi, ki jih je navedla upravičenka, utemeljeni in da cilj naložb ni povečanje zmogljivosti, ampak povečanje produktivnosti. |
| --- | --- |

(82)

Komisija tudi ugotavlja, da je ladjedelnica Rolandwerft svojo izjavo, da si ne prizadeva za povečanje zmogljivosti, podkrepila s tem, da se je zavezala, da v obdobju petih let ne bo razširila uporabe novega pomola. Ta obveza, ki jo je predložila Nemčija, zagotavlja, da bo ladjedelnica svoje dejavnosti na novem pomolu na področju gradnje novih ladij, opremljanja ladij s predhodno izdelanimi ladijskimi trupi ter popravil in predelav omejila na [...] letno, in sicer v obdobju petih let po zaključku naložb v novi pomol. Uporaba novega pomola samo med [...] je v skladu z načrti dejavnosti ladjedelnice za naslednja leta, kakor so bili predloženi Komisiji. Poleg tega se je ladjedelnica Rolandwerft zavezala, da v tem obdobju ne bo izdelovala ladij v drugi vrsti. Komisija ugotavlja, da te obveze ne morejo veljati za dokaz, da se z naložbami ne bo povečala zmogljivost. Vendar pa jih upošteva za dodaten dokaz za to, da so tehnični, praktični in gospodarski razlogi, ki jih je navedla upravičenka, utemeljeni in da cilj naložb ni povečanje zmogljivosti, ampak povečanje produktivnosti.

| (83) | Komisija zato meni, da gre pri naložbah v novi pomol in nakup novega dvigala za sanacijo ali posodobitev obstoječe ladjedelnice z namenom povečanja produktivnosti obstoječih objektov. Naložba ne bo povzročila nesorazmernega povečanja zmogljivosti. Komisija zato meni, da sta gradnja novega pomola in nakup novega dvigala v skladu z določbami za regionalno pomoč za naložbe iz Okvira. Naložbe v višini 4 640 000 EUR so zato upravičene. |
| --- | --- |

(83)

Komisija zato meni, da gre pri naložbah v novi pomol in nakup novega dvigala za sanacijo ali posodobitev obstoječe ladjedelnice z namenom povečanja produktivnosti obstoječih objektov. Naložba ne bo povzročila nesorazmernega povečanja zmogljivosti. Komisija zato meni, da sta gradnja novega pomola in nakup novega dvigala v skladu z določbami za regionalno pomoč za naložbe iz Okvira. Naložbe v višini 4 640 000 EUR so zato upravičene.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (84) | Komisija ugotavlja, da je načrtovana regionalna pomoč za ladjedelnico Rolandwerft, in sicer 12 % od 13 000 000 EUR, tj. 1 560 000 EUR, v skladu s pogoji za regionalno pomoč za naložbe, določenimi v Okviru. Načrtovana pomoč zato izpolnjuje pogoje in je združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(84)

Komisija ugotavlja, da je načrtovana regionalna pomoč za ladjedelnico Rolandwerft, in sicer 12 % od 13 000 000 EUR, tj. 1 560 000 EUR, v skladu s pogoji za regionalno pomoč za naložbe, določenimi v Okviru. Načrtovana pomoč zato izpolnjuje pogoje in je združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Načrtovana državna pomoč Nemčije za ladjedelnico Rolandwerft v višini 12 % od 13 000 000 EUR, tj. 1 560 000 EUR, je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

Bruselj, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 317, 30.12.2003, str. 11.

1

(2)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

2

(3)  Poslovna skrivnost.

3

(4)  Skupna pobuda „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) – 34. okvirni načrt (št. pomoči N 641/2002, Odločba Komisije z dne 2. aprila 2003).

4

(5)  UL C 229, 14.9.2004, str. 5.

5

(6)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

6

---

| 30.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 112/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 112/41

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. decembra 2006

o shemi pomoči, ki jo je izvajala Francija na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih – Državna pomoč C46/2004 (prej NN65/2004)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6629)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/256/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je v dopisu z dne 19. februarja 2004 (D/51178) na francoske organe naslovila zahtevo v zvezi z mehanizmom davčno učinkovitega kreditnega financiranja najema za nekatera podjetja, ki ga odobri minister za proračun in uvaja člen 77 zakona št. 98-546 z dne 2. julija 1998 o različnih gospodarskih in finančnih določbah (2). Francoski organi so v dopisu z dne 18. marca 2004 zaprosili za podaljšanje roka, ki jim je bil določen za predložitev zahtevanih informacij. Komisija je v dopisu z dne 3. maja 2004 (A/33117) od francoskih organov prejela zadevne informacije. Komisija je v dopisu z dne 6. julija 2004 (D/54933) od francoskih organov zahtevala predložitev dodatnih informacij, ki jih je nato prejela 2. avgusta 2004 (A/36007). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v dopisu z dne 19. februarja 2004 (D/51178) na francoske organe naslovila zahtevo v zvezi z mehanizmom davčno učinkovitega kreditnega financiranja najema za nekatera podjetja, ki ga odobri minister za proračun in uvaja člen 77 zakona št. 98-546 z dne 2. julija 1998 o različnih gospodarskih in finančnih določbah (2). Francoski organi so v dopisu z dne 18. marca 2004 zaprosili za podaljšanje roka, ki jim je bil določen za predložitev zahtevanih informacij. Komisija je v dopisu z dne 3. maja 2004 (A/33117) od francoskih organov prejela zadevne informacije. Komisija je v dopisu z dne 6. julija 2004 (D/54933) od francoskih organov zahtevala predložitev dodatnih informacij, ki jih je nato prejela 2. avgusta 2004 (A/36007).

| (2) | Z dopisom z dne 14. decembra 2004 (D/205909) je Komisija francoske organe obvestila o odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe. Ta sklep je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). V tem sklepu Komisija Francijo in zainteresirane stranke poziva, naj v določenem roku predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 14. decembra 2004 (D/205909) je Komisija francoske organe obvestila o odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe. Ta sklep je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). V tem sklepu Komisija Francijo in zainteresirane stranke poziva, naj v določenem roku predložijo svoje pripombe.

| (3) | Francoski organi so v dopisu z dne 6. januarja 2005 (A/30266) in nato 4. februarja 2005 zaprosili za podaljšanje tega roka, Komisija pa ju je pisno odobrila 11. januarja 2005 (D/50220) in 16. februarja 2005 (D/51190). |
| --- | --- |

(3)

Francoski organi so v dopisu z dne 6. januarja 2005 (A/30266) in nato 4. februarja 2005 zaprosili za podaljšanje tega roka, Komisija pa ju je pisno odobrila 11. januarja 2005 (D/50220) in 16. februarja 2005 (D/51190).

| (4) | Komisija je v dopisu z dne 15. marca 2005 (A/32251) od francoskih organov prejela pripombe. V določenem roku je prejela tudi pripombe šestnajstih zainteresiranih strank, ki so bile francoskim organom predložene 9. junija 2005 (D/54454). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v dopisu z dne 15. marca 2005 (A/32251) od francoskih organov prejela pripombe. V določenem roku je prejela tudi pripombe šestnajstih zainteresiranih strank, ki so bile francoskim organom predložene 9. junija 2005 (D/54454).

| (5) | Francoski organi so v dopisu z dne 7. julija 2005 (A/35587) Komisijo zaprosili za podaljšanje roka, ki jim je bil določen za odgovor na pripombe zainteresiranih strank. Komisija je to prošnjo odobrila in francoski organi so ji v dopisu z dne 20. julija 2005 (A/35981) predložili svoje pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Francoski organi so v dopisu z dne 7. julija 2005 (A/35587) Komisijo zaprosili za podaljšanje roka, ki jim je bil določen za odgovor na pripombe zainteresiranih strank. Komisija je to prošnjo odobrila in francoski organi so ji v dopisu z dne 20. julija 2005 (A/35981) predložili svoje pripombe.

| (6) | Francoski organi so v elektronski pošti dne 2. marca 2006 (A/31655) Komisiji posredovali dodatne pripombe v zvezi z zadevno shemo. |
| --- | --- |

(6)

Francoski organi so v elektronski pošti dne 2. marca 2006 (A/31655) Komisiji posredovali dodatne pripombe v zvezi z zadevno shemo.

II.   PODROBEN OPIS SHEME

| (7) | V skladu s prvim pododstavkom člena 39 C Splošnega zakonika o davkih (CGI) se amortizacija najetih sredstev ali sredstev, ki so zagotovljena v kakršni koli drugi obliki, porazdeli v običajnem obdobju uporabe. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s prvim pododstavkom člena 39 C Splošnega zakonika o davkih (CGI) se amortizacija najetih sredstev ali sredstev, ki so zagotovljena v kakršni koli drugi obliki, porazdeli v običajnem obdobju uporabe.

| (8) | Člen 77 zakona št. 98-546 v Splošni zakonik o davkih uvaja dve določbi za preprečevanje davčnih utaj pri postopkih financiranja premičnin s strani osebnih družb in gospodarskih interesnih združenj (4). |
| --- | --- |

(8)

Člen 77 zakona št. 98-546 v Splošni zakonik o davkih uvaja dve določbi za preprečevanje davčnih utaj pri postopkih financiranja premičnin s strani osebnih družb in gospodarskih interesnih združenj (4).

| (9) | Drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih tako določa, da se lahko amortizacija sredstev, ki jih da v najem gospodarsko interesno združenje, odšteje pred plačilom davka, vendar ne sme presegati zneska najemnine, ki jo ta prejema in od katerega se odštejejo drugi stroški v zvezi s tem sredstvom. |
| --- | --- |

(9)

Drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih tako določa, da se lahko amortizacija sredstev, ki jih da v najem gospodarsko interesno združenje, odšteje pred plačilom davka, vendar ne sme presegati zneska najemnine, ki jo ta prejema in od katerega se odštejejo drugi stroški v zvezi s tem sredstvom.

| (10) | Dejansko so zaradi degresivne amortizacije in finančnih stroškov, ki so običajno povečani v prvih letih uporabe materialnega sredstva, rezultati gospodarsko interesnih združenj v tem času zelo slabi in se izboljšajo v drugem obdobju, ko znesek prejete najemnine preseže vsoto ugotovljenih stroškov (amortizacij in finančnih stroškov). Ker gospodarsko interesno združenje deluje na podlagi sheme partnerstva, se primanjkljaji, ki jih zabeleži v svojih prvih letih delovanja, odštejejo od obdavčljivih koristi iz tekočih dejavnosti njegovih članov. Cilj zgornje meje amortizacije, predvidene v drugem pododstavku člena 39 C Splošnega zakonika o davkih, je torej preprečevanje zlorabe tega tipa financiranja zaradi davčne optimizacije. |
| --- | --- |

(10)

Dejansko so zaradi degresivne amortizacije in finančnih stroškov, ki so običajno povečani v prvih letih uporabe materialnega sredstva, rezultati gospodarsko interesnih združenj v tem času zelo slabi in se izboljšajo v drugem obdobju, ko znesek prejete najemnine preseže vsoto ugotovljenih stroškov (amortizacij in finančnih stroškov). Ker gospodarsko interesno združenje deluje na podlagi sheme partnerstva, se primanjkljaji, ki jih zabeleži v svojih prvih letih delovanja, odštejejo od obdavčljivih koristi iz tekočih dejavnosti njegovih članov. Cilj zgornje meje amortizacije, predvidene v drugem pododstavku člena 39 C Splošnega zakonika o davkih, je torej preprečevanje zlorabe tega tipa financiranja zaradi davčne optimizacije.

| (11) | Kljub temu je bilo v Splošni zakonik o davkih vključeno odstopanje od te meje, ki je uvedlo sistem ugodnih amortizacij za določena podjetja. Tako člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih določa, da zgornja meja iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih ne velja, če gospodarska interesna združenja na degresiven način v obdobju najmanj 8 let (5) financirajo premičnine, ki so predmet amortizacije, kakor hitro minister za proračun za ta postopek izda predhodno soglasje. |
| --- | --- |

(11)

Kljub temu je bilo v Splošni zakonik o davkih vključeno odstopanje od te meje, ki je uvedlo sistem ugodnih amortizacij za določena podjetja. Tako člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih določa, da zgornja meja iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih ne velja, če gospodarska interesna združenja na degresiven način v obdobju najmanj 8 let (5) financirajo premičnine, ki so predmet amortizacije, kakor hitro minister za proračun za ta postopek izda predhodno soglasje.

| (12) | To soglasje je odvisno od več pogojev, in sicer mora:






  — | biti nakupna cena sredstva v skladu s tržno ceno, |
| --- | --- | --- |

(12)

To soglasje je odvisno od več pogojev, in sicer mora:

—

biti nakupna cena sredstva v skladu s tržno ceno,

| — | ta naložba povzročati znatne gospodarske in socialne koristi, zlasti na področju zaposlovanja, |
| --- | --- |

—

ta naložba povzročati znatne gospodarske in socialne koristi, zlasti na področju zaposlovanja,

| — | uporabnik materialnega sredstva dokazati, da je sredstvo potrebno in da izbrani načini financiranja niso le davčni, |
| --- | --- |

—

uporabnik materialnega sredstva dokazati, da je sredstvo potrebno in da izbrani načini financiranja niso le davčni,

| — | biti vsaj dve tretjini davčne ugodnosti, ki je posledica soglasja, vrnjeno uporabniku materialnega sredstva. |
| --- | --- |

—

biti vsaj dve tretjini davčne ugodnosti, ki je posledica soglasja, vrnjeno uporabniku materialnega sredstva.

| (13) | Gospodarsko interesno združenje, ki ga načeloma sestavljajo finančne ustanove, na splošno pridobiva sredstva za financiranje po tržni ceni in njihovemu uporabniku omogoča kreditno financiranje najema. Najemnine, ki jih plača uporabnik, in cena možnosti odkupa po poteku pogodbe gospodarskim interesnim združenjem omogočajo kritje lastnega financiranja, obresti in glavnic. |
| --- | --- |

(13)

Gospodarsko interesno združenje, ki ga načeloma sestavljajo finančne ustanove, na splošno pridobiva sredstva za financiranje po tržni ceni in njihovemu uporabniku omogoča kreditno financiranje najema. Najemnine, ki jih plača uporabnik, in cena možnosti odkupa po poteku pogodbe gospodarskim interesnim združenjem omogočajo kritje lastnega financiranja, obresti in glavnic.

| (14) | Soglasje ministrstva poleg odprave zgornje meje amortizacije (6) omogoča povečanje koeficienta degresivne amortizacije, ki se običajno uporablja za zadevno sredstvo, za eno točko. Ko gospodarsko interesno združenje ponovno proda sredstva njihovemu uporabniku, zlasti po preteku dveh tretjin običajnega obdobja uporabe sredstva, se pri tem oprosti davek na kapitalske dobičke. |
| --- | --- |

(14)

Soglasje ministrstva poleg odprave zgornje meje amortizacije (6) omogoča povečanje koeficienta degresivne amortizacije, ki se običajno uporablja za zadevno sredstvo, za eno točko. Ko gospodarsko interesno združenje ponovno proda sredstva njihovemu uporabniku, zlasti po preteku dveh tretjin običajnega obdobja uporabe sredstva, se pri tem oprosti davek na kapitalske dobičke.

| (15) | Kar zadeva pogoj v zvezi z obstojem znatnih gospodarskih in socialnih koristi (7), so francoski organi navedli, da ni smernic za ovrednotenje teh koristi ter da se pregled izvaja zlasti, na eni strani, ob upoštevanju posrednih vplivov naložb na trg delovne sile, konkurenčne pogoje in razvoj dejavnosti na zadevnem gospodarskem območju, kar prispeva k razvoju ali vzpostavitvi središča proizvodnje, upravljanja ali odločanja, ter, na drugi strani, z ozirom na prispevek teh naložb na področju izboljšanja varstva in varovanja okolja na drugi strani. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva pogoj v zvezi z obstojem znatnih gospodarskih in socialnih koristi (7), so francoski organi navedli, da ni smernic za ovrednotenje teh koristi ter da se pregled izvaja zlasti, na eni strani, ob upoštevanju posrednih vplivov naložb na trg delovne sile, konkurenčne pogoje in razvoj dejavnosti na zadevnem gospodarskem območju, kar prispeva k razvoju ali vzpostavitvi središča proizvodnje, upravljanja ali odločanja, ter, na drugi strani, z ozirom na prispevek teh naložb na področju izboljšanja varstva in varovanja okolja na drugi strani.

| (16) | Člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih določa, da je treba uporabniku sredstva (8) vrniti najmanj dve tretjini davčnih ugodnosti, ki jih gospodarsko interesno združenje pridobi zaradi soglasja, ter da se to izvede z zmanjšanjem zneska najemnine ali cene možnosti odkupa. Razen tega je treba točen znesek ugodnosti, ki ga bo gospodarsko interesno združenje vrnilo uporabniku, določiti ob izdaji soglasja. |
| --- | --- |

(16)

Člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih določa, da je treba uporabniku sredstva (8) vrniti najmanj dve tretjini davčnih ugodnosti, ki jih gospodarsko interesno združenje pridobi zaradi soglasja, ter da se to izvede z zmanjšanjem zneska najemnine ali cene možnosti odkupa. Razen tega je treba točen znesek ugodnosti, ki ga bo gospodarsko interesno združenje vrnilo uporabniku, določiti ob izdaji soglasja.

| (17) | Francoski organi so na zahtevo Komisije oblikovali porazdelitev vseh prosilcev za soglasje in dejanskih upravičencev zadevne sheme glede na področja dejavnosti:







  Področja dejavnosti | Predložene prošnje za soglasje | Odobrena soglasja |
| --- | --- | --- | --- |
| Naložbe v pomorsko industrijo | 142 | 110 |
| Naložbe v letalsko industrijo | 32 | 18 |
| Naložbe v železniško industrijo | 5 | 2 |
| Naložbe v industrijo | 7 | 3 |
| Naložbe v vesoljsko industrijo | 3 | 0 |

(17)

Francoski organi so na zahtevo Komisije oblikovali porazdelitev vseh prosilcev za soglasje in dejanskih upravičencev zadevne sheme glede na področja dejavnosti:

Področja dejavnosti

Predložene prošnje za soglasje

Odobrena soglasja

Naložbe v pomorsko industrijo

142

110

Naložbe v letalsko industrijo

32

18

Naložbe v železniško industrijo

5

2

Naložbe v industrijo

7

3

Naložbe v vesoljsko industrijo

3

0

| (18) | V zvezi s tem so francoski organi navedli, da je bilo med 56 prošnjami, ki niso prejele soglasij, 21 prošenj umaknjenih, 13 zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja in 22 zavrnjenih. V zvezi z 22 prošnjami, ki so bile zavrnjene, so francoski organi pojasnili, da je 15 prošenj zadevalo postopek financiranja sredstva s področja pomorskega prometa, 7 prošenj pa financiranje sredstva s področja letalskega prevoza. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi s tem so francoski organi navedli, da je bilo med 56 prošnjami, ki niso prejele soglasij, 21 prošenj umaknjenih, 13 zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja in 22 zavrnjenih. V zvezi z 22 prošnjami, ki so bile zavrnjene, so francoski organi pojasnili, da je 15 prošenj zadevalo postopek financiranja sredstva s področja pomorskega prometa, 7 prošenj pa financiranje sredstva s področja letalskega prevoza.

| (19) | Francoski organi so navedli tudi, da so se postopki za dodelitev soglasja na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih po 14. decembru 2004, ko jim je bila posredovana odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave, začasno prekinili. |
| --- | --- |

(19)

Francoski organi so navedli tudi, da so se postopki za dodelitev soglasja na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih po 14. decembru 2004, ko jim je bila posredovana odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave, začasno prekinili.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (20) | Komisija je v sklepu z dne 14. decembra 2004 navedla, da je bila pri uporabi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ugodnost priznana vlagateljem, članom davčnih gospodarskih interesnih združenj in uporabnikom sredstev, ki jih financirajo gospodarska interesna združenja. V zvezi s selektivnostjo zadevnega ukrepa je Komisija poudarila, da ima, na eni strani, minister za proračun diskrecijsko pravico pri presoji pogojev za dodelitev soglasja, kar mu omogoča izbiro upravičencev zadevne sheme v skladu s subjektivnimi merili. Na drugi strani se zdi, da je davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomenila ukrep pomoči zlasti za sektor prometa. Komisija je v zvezi s tem menila, da zadevni ukrep ni bil upravičen zaradi značilnosti ali gospodarnosti francoskega davčnega sistema. Po njenem mnenju so zadevne ugodnosti povzročile tudi uporabo državnih sredstev ter izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je v sklepu z dne 14. decembra 2004 navedla, da je bila pri uporabi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ugodnost priznana vlagateljem, članom davčnih gospodarskih interesnih združenj in uporabnikom sredstev, ki jih financirajo gospodarska interesna združenja. V zvezi s selektivnostjo zadevnega ukrepa je Komisija poudarila, da ima, na eni strani, minister za proračun diskrecijsko pravico pri presoji pogojev za dodelitev soglasja, kar mu omogoča izbiro upravičencev zadevne sheme v skladu s subjektivnimi merili. Na drugi strani se zdi, da je davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomenila ukrep pomoči zlasti za sektor prometa. Komisija je v zvezi s tem menila, da zadevni ukrep ni bil upravičen zaradi značilnosti ali gospodarnosti francoskega davčnega sistema. Po njenem mnenju so zadevne ugodnosti povzročile tudi uporabo državnih sredstev ter izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj Skupnosti.

| (21) | Razen tega je Komisija v zvezi s presojo združljivosti zadevne sheme s skupnim trgom ocenila, da na tej stopnji in v tem smislu niso bila ustrezna nobena odstopanja iz člena 87(2) in (3) Pogodbe. Zadevna davčna shema ni izpolnila pogojev iz smernic, predpisov in ureditvenih okvirov Skupnosti, sprejetih na področju državnih pomoči. Zato je bilo očitno, da to področje ni združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(21)

Razen tega je Komisija v zvezi s presojo združljivosti zadevne sheme s skupnim trgom ocenila, da na tej stopnji in v tem smislu niso bila ustrezna nobena odstopanja iz člena 87(2) in (3) Pogodbe. Zadevna davčna shema ni izpolnila pogojev iz smernic, predpisov in ureditvenih okvirov Skupnosti, sprejetih na področju državnih pomoči. Zato je bilo očitno, da to področje ni združljivo s skupnim trgom.

| (22) | Tako se je Komisija odločila za začetek uradnega preiskovalnega postopka, da bi odpravila dvome glede vprašanja, ali je zadevna shema državna pomoč in ali je združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(22)

Tako se je Komisija odločila za začetek uradnega preiskovalnega postopka, da bi odpravila dvome glede vprašanja, ali je zadevna shema državna pomoč in ali je združljiva s skupnim trgom.

IV.   PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV

| (23) | Francoski organi v svojih pripombah najprej navajajo, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ni državna pomoč. Dejansko bi pomenila le tehnični način uporabe skupnega prava, ki bi javnim organom omogočil nadzor nad zadevnim načinom financiranja, in ne odstopanje od skupnega prava. Cilj omejitve amortizacije, ki se lahko odbije, iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih, je ob predpostavki obstoja davčne utaje preprečevati zlorabe tega tipa financiranja za davčno optimizacijo. Tudi cilj sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih je preprečevanje davčnih utaj. Ker sredstva v obliki težke opreme, ki jih zadeva ta določba, povzročajo relativno dolgoročna povračila naložb, uporaba kreditnega financiranja najema ob tej predpostavki ne pomeni le prizadevanja za davčno optimizacijo, ampak tudi gospodarsko potrebo. |
| --- | --- |

(23)

Francoski organi v svojih pripombah najprej navajajo, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ni državna pomoč. Dejansko bi pomenila le tehnični način uporabe skupnega prava, ki bi javnim organom omogočil nadzor nad zadevnim načinom financiranja, in ne odstopanje od skupnega prava. Cilj omejitve amortizacije, ki se lahko odbije, iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih, je ob predpostavki obstoja davčne utaje preprečevati zlorabe tega tipa financiranja za davčno optimizacijo. Tudi cilj sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih je preprečevanje davčnih utaj. Ker sredstva v obliki težke opreme, ki jih zadeva ta določba, povzročajo relativno dolgoročna povračila naložb, uporaba kreditnega financiranja najema ob tej predpostavki ne pomeni le prizadevanja za davčno optimizacijo, ampak tudi gospodarsko potrebo.

| (24) | V tem smislu francoski organi poudarjajo, da bi vsi pogoji, ki jih je treba izpolniti za dodelitev soglasja, omogočili, da se izvede predhodni nadzor postopkov financiranja težke opreme z najemom z možnostjo odkupa ter odpravijo koristi zadevne davčne sheme za vsa financiranja, katerih glavni namen je davčna optimizacija. |
| --- | --- |

(24)

V tem smislu francoski organi poudarjajo, da bi vsi pogoji, ki jih je treba izpolniti za dodelitev soglasja, omogočili, da se izvede predhodni nadzor postopkov financiranja težke opreme z najemom z možnostjo odkupa ter odpravijo koristi zadevne davčne sheme za vsa financiranja, katerih glavni namen je davčna optimizacija.

| (25) | Tako bi bilo predvsem v primeru pogoja, v skladu s katerim morajo naložbe kazati znatne gospodarske in socialne koristi, zlasti v smislu zaposlovanja; za izpolnjevanje tega pogoja je treba zahtevek za odobritev podpreti z obveznostmi v smislu zaposlovanja. V zvezi s tem francoski organi pojasnjujejo, da je treba ustvarjena delovna mesta ohraniti vsaj v najkrajšem obdobju uporabe sredstev, in sicer v času trajanja pogodbe o najemu ali uporabi, torej najmanj 8 let. Francoske oblasti menijo, da morajo ustvarjena delovna mesta omogočiti neto povečanje števila zaposlenih v družbi, ki je zaprosila za soglasje, ter da morajo biti neposredno povezana z naložbami. |
| --- | --- |

(25)

Tako bi bilo predvsem v primeru pogoja, v skladu s katerim morajo naložbe kazati znatne gospodarske in socialne koristi, zlasti v smislu zaposlovanja; za izpolnjevanje tega pogoja je treba zahtevek za odobritev podpreti z obveznostmi v smislu zaposlovanja. V zvezi s tem francoski organi pojasnjujejo, da je treba ustvarjena delovna mesta ohraniti vsaj v najkrajšem obdobju uporabe sredstev, in sicer v času trajanja pogodbe o najemu ali uporabi, torej najmanj 8 let. Francoske oblasti menijo, da morajo ustvarjena delovna mesta omogočiti neto povečanje števila zaposlenih v družbi, ki je zaprosila za soglasje, ter da morajo biti neposredno povezana z naložbami.

| (26) | V zvezi s tem francoski organi pojasnjujejo, da so bile nekatere prošnje za soglasje zavrnjene zaradi odsotnosti znatnih gospodarskih in socialnih koristi predloženega načrta financiranja. Odsotnost takšnih koristi lahko povzroči dve vrsti situacij. Prvič, nezadostno najemanje delavcev ali zaposlovanje, ki je v kakovostnem in količinskem smislu ne ustreza krepiti ali zagotovljanju vzpostavitve središča odločanja in upravljanja. Drugič, predpostavka, v skladu s katero bi finančno stanje prosilca omogočalo, da uporabi druge vrste financiranja, ki ne vključujejo elemente spodbude. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s tem francoski organi pojasnjujejo, da so bile nekatere prošnje za soglasje zavrnjene zaradi odsotnosti znatnih gospodarskih in socialnih koristi predloženega načrta financiranja. Odsotnost takšnih koristi lahko povzroči dve vrsti situacij. Prvič, nezadostno najemanje delavcev ali zaposlovanje, ki je v kakovostnem in količinskem smislu ne ustreza krepiti ali zagotovljanju vzpostavitve središča odločanja in upravljanja. Drugič, predpostavka, v skladu s katero bi finančno stanje prosilca omogočalo, da uporabi druge vrste financiranja, ki ne vključujejo elemente spodbude.

| (27) | Tudi pogoj, povezan z vračanjem večjega dela davčnih ugodnosti, od katerih imajo koristi člani gospodarskih interesnih združenj, uporabniku v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, omogoča preprečevanje davčne optimizacije z odpravljanjem koristi tega mehanizma za vse postopke, katerih namen je le ustvarjanje finančnih dobičkov. |
| --- | --- |

(27)

Tudi pogoj, povezan z vračanjem večjega dela davčnih ugodnosti, od katerih imajo koristi člani gospodarskih interesnih združenj, uporabniku v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, omogoča preprečevanje davčne optimizacije z odpravljanjem koristi tega mehanizma za vse postopke, katerih namen je le ustvarjanje finančnih dobičkov.

| (28) | Razen tega francoski organi trdijo, da tako vzpostavljen nadzorni mehanizem ne bi pomenil diskrecijskega obravnavanja. V zvezi s tem se sklicujejo na sodno prakso francoskega ustavnega sveta, v skladu s katero soglasje iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne bi bilo diskrecijsko, ampak bi ministru za proračun podelilo le pristojnost, da preveri, ali zadevni postopek izpolnjuje zakonsko določene pogoje (9). |
| --- | --- |

(28)

Razen tega francoski organi trdijo, da tako vzpostavljen nadzorni mehanizem ne bi pomenil diskrecijskega obravnavanja. V zvezi s tem se sklicujejo na sodno prakso francoskega ustavnega sveta, v skladu s katero soglasje iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne bi bilo diskrecijsko, ampak bi ministru za proračun podelilo le pristojnost, da preveri, ali zadevni postopek izpolnjuje zakonsko določene pogoje (9).

| (29) | V vsakem primeru davčna ugodnost, povezana z odbitkom zneska amortizacije, ne pomeni izgube davčnih prihodkov, ampak drugačno časovno porazdelitev davčne osnove. Razen tega se določitev točnega dela ugodnosti, ki ga obdržijo vlagatelji, člani gospodarskih interesnih združenj, povezuje s plačilom, katerega višina bi bila odvisna od pogojev na trgu in klasičnih trgovinskih pogajanj. |
| --- | --- |

(29)

V vsakem primeru davčna ugodnost, povezana z odbitkom zneska amortizacije, ne pomeni izgube davčnih prihodkov, ampak drugačno časovno porazdelitev davčne osnove. Razen tega se določitev točnega dela ugodnosti, ki ga obdržijo vlagatelji, člani gospodarskih interesnih združenj, povezuje s plačilom, katerega višina bi bila odvisna od pogojev na trgu in klasičnih trgovinskih pogajanj.

| (30) | V zvezi s selektivnostjo zadevne davčne sheme, ki jo ugotavlja Komisija, francoski organi navajajo več argumentov. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi s selektivnostjo zadevne davčne sheme, ki jo ugotavlja Komisija, francoski organi navajajo več argumentov.

| (31) | Prvič, navedena shema bi pomenila splošni ukrep, ki bi se lahko hkrati uporabljal v sektorju industrije in sektorju prometa. Na primer, francoski organi navajajo opremo za pretvorbo celuloze v papir, posode za shranjevanje ogljikovodikov, tiskarske stroje in hladilne naprave, kar bi bila industrijska sredstva, ki bi se lahko amortizirala na degresiven način v obdobju vsaj osmih let. Francoski organi prav tako opozarjajo, da so nekatera prevozna sredstva, kot so tovornjaki in avtobusi, izključena iz področja uporabe mehanizma zaradi krajšega obdobja amortizacije. Trajanje zadevne amortizacije bi torej ustrezalo vsem sredstvom, ki zahtevajo sorazmerno veliko časa, da se naložbe povrnejo. |
| --- | --- |

(31)

Prvič, navedena shema bi pomenila splošni ukrep, ki bi se lahko hkrati uporabljal v sektorju industrije in sektorju prometa. Na primer, francoski organi navajajo opremo za pretvorbo celuloze v papir, posode za shranjevanje ogljikovodikov, tiskarske stroje in hladilne naprave, kar bi bila industrijska sredstva, ki bi se lahko amortizirala na degresiven način v obdobju vsaj osmih let. Francoski organi prav tako opozarjajo, da so nekatera prevozna sredstva, kot so tovornjaki in avtobusi, izključena iz področja uporabe mehanizma zaradi krajšega obdobja amortizacije. Trajanje zadevne amortizacije bi torej ustrezalo vsem sredstvom, ki zahtevajo sorazmerno veliko časa, da se naložbe povrnejo.

| (32) | Drugič, če se koristi zadevne sheme osredotočijo na opremo za promet, bi to dejansko povzročilo neodvisno povečanje pripravljenosti francoskih javnih organov, da se seznanijo z razvojem finančnega stanja industrijskih družb na eni strani in privlačnostjo opreme za promet za vlagatelje na drugi strani. Ta oprema vključuje aktivo, ki je z vidika vlagateljev zelo privlačna; za omejitev tveganja izberejo sredstva, ki se brez težav tržijo, če bi imel uporabnik težave. |
| --- | --- |

(32)

Drugič, če se koristi zadevne sheme osredotočijo na opremo za promet, bi to dejansko povzročilo neodvisno povečanje pripravljenosti francoskih javnih organov, da se seznanijo z razvojem finančnega stanja industrijskih družb na eni strani in privlačnostjo opreme za promet za vlagatelje na drugi strani. Ta oprema vključuje aktivo, ki je z vidika vlagateljev zelo privlačna; za omejitev tveganja izberejo sredstva, ki se brez težav tržijo, če bi imel uporabnik težave.

| (33) | Tretjič, zadevna shema ne bi dajala prednosti francoskim podjetjem, če narodnost ne bi bila dejavnik, potreben za pridobitev članstva v gospodarskem interesnem združenju. Tuji vlagatelji, zlasti finančne ustanove, bi tako lahko imele koristi od navedene sheme in posledičnih finančnih dobičkov neodvisno od države njenega davčnega sedeža. |
| --- | --- |

(33)

Tretjič, zadevna shema ne bi dajala prednosti francoskim podjetjem, če narodnost ne bi bila dejavnik, potreben za pridobitev članstva v gospodarskem interesnem združenju. Tuji vlagatelji, zlasti finančne ustanove, bi tako lahko imele koristi od navedene sheme in posledičnih finančnih dobičkov neodvisno od države njenega davčnega sedeža.

| (34) | Če torej predvidevamo, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni odstopanje od skupnega prava, bi imela ta neomejeno področje uporabe, neomejen rok uporabe ter bi temeljila na objektivnih in horizontalnih merilih za preprečevanje davčnih utaj. Zato je ne bi bilo mogoče opredeliti kot državno pomoč ali zadevno davčno shemo iz Odločbe Komisije 96/369/ES z dne 13. marca 1996 o davčni pomoči nemškim letalskim družbam v obliki amortizacije (10). |
| --- | --- |

(34)

Če torej predvidevamo, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni odstopanje od skupnega prava, bi imela ta neomejeno področje uporabe, neomejen rok uporabe ter bi temeljila na objektivnih in horizontalnih merilih za preprečevanje davčnih utaj. Zato je ne bi bilo mogoče opredeliti kot državno pomoč ali zadevno davčno shemo iz Odločbe Komisije 96/369/ES z dne 13. marca 1996 o davčni pomoči nemškim letalskim družbam v obliki amortizacije (10).

| (35) | Razen tega francoski organi v zvezi z oprostitvijo davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev navajajo, da je treba vsaj dve tretjini ugodnosti, ki jo ta oprostitev zagotavlja članom gospodarskih interesnih združenj, vrniti končnemu uporabniku sredstva. Poudarjajo, da je ta oprostitev, ki je odvisna od nekaterih pogojev, upravičena zaradi značilnosti in gospodarnosti francoskega davčnega sistema. V primeru načrtovanega prenosa bi ta oprostitev postala nujna, da bi zagotovila ohranjanje davčne ugodnosti, ki jo povzroča odbitek amortizacije pod pogoji skupnega prava. Razen tega francoski organi trdijo, da bo ta oprostitev po 1. januarju 2007 v skladu s skupnim pravom. Po tem datumu bodo kapitalski dobički iz prenosa lastniškega kapitala, zadržanega več kot dve leti, dejansko oproščeni davka, ob upoštevanju deleža stroškov neto zneska kapitalskih dobičkov iz prenosa v višini 5 %, upoštevanih za določitev obdavčljivega zneska. Torej bi ob upoštevanju datuma konca veljavnosti pogodb o uporabi sredstev, ki so jih sklenili gospodarska interesna združenja in uporabniki, predviden prenos teh sredstev postal možen po 1. januarju 2007, vendar bi se lahko uresničil le po preteku dveh tretjin obdobja izvajanja navedenih pogodb. Zato bi člani gospodarskih interesnih združenj imeli koristi od te oprostitve na podlagi skupnega prava. |
| --- | --- |

(35)

Razen tega francoski organi v zvezi z oprostitvijo davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev navajajo, da je treba vsaj dve tretjini ugodnosti, ki jo ta oprostitev zagotavlja članom gospodarskih interesnih združenj, vrniti končnemu uporabniku sredstva. Poudarjajo, da je ta oprostitev, ki je odvisna od nekaterih pogojev, upravičena zaradi značilnosti in gospodarnosti francoskega davčnega sistema. V primeru načrtovanega prenosa bi ta oprostitev postala nujna, da bi zagotovila ohranjanje davčne ugodnosti, ki jo povzroča odbitek amortizacije pod pogoji skupnega prava. Razen tega francoski organi trdijo, da bo ta oprostitev po 1. januarju 2007 v skladu s skupnim pravom. Po tem datumu bodo kapitalski dobički iz prenosa lastniškega kapitala, zadržanega več kot dve leti, dejansko oproščeni davka, ob upoštevanju deleža stroškov neto zneska kapitalskih dobičkov iz prenosa v višini 5 %, upoštevanih za določitev obdavčljivega zneska. Torej bi ob upoštevanju datuma konca veljavnosti pogodb o uporabi sredstev, ki so jih sklenili gospodarska interesna združenja in uporabniki, predviden prenos teh sredstev postal možen po 1. januarju 2007, vendar bi se lahko uresničil le po preteku dveh tretjin obdobja izvajanja navedenih pogodb. Zato bi člani gospodarskih interesnih združenj imeli koristi od te oprostitve na podlagi skupnega prava.

| (36) | Francoski organi tudi poudarjajo, da oprostitev davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev ni samodejna. Eden od pogojev za to oprostitev bi bil, da dejanski uporabnik sredstva dokaže, da tega sredstva ob upoštevanju njegove cene ni sposoben kupiti, ne da bi ogrozil svoje finančno ravnovesje. Glede na poročilo poročevalca odbora za finance Narodne skupščine z dne 25. marca 1998 se ta pogoj vključuje zlasti v vidik izvajanja nadomestnih mehanizmov za davčno olajšavo za vpisovanje solastniških deležev plovil, ki jo je odpravil finančni zakon v letu 1998 (v nadaljevanju „ureditev skupnega vlaganja po pomorskem pravu“). |
| --- | --- |

(36)

Francoski organi tudi poudarjajo, da oprostitev davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev ni samodejna. Eden od pogojev za to oprostitev bi bil, da dejanski uporabnik sredstva dokaže, da tega sredstva ob upoštevanju njegove cene ni sposoben kupiti, ne da bi ogrozil svoje finančno ravnovesje. Glede na poročilo poročevalca odbora za finance Narodne skupščine z dne 25. marca 1998 se ta pogoj vključuje zlasti v vidik izvajanja nadomestnih mehanizmov za davčno olajšavo za vpisovanje solastniških deležev plovil, ki jo je odpravil finančni zakon v letu 1998 (v nadaljevanju „ureditev skupnega vlaganja po pomorskem pravu“).

| (37) | Kar zadeva združljivost take davčne sheme s skupnim trgom, francoski organi ob predpostavki, da ta shema pomeni državno pomoč, poudarjajo, da je skladna s členom 87(3) Pogodbe, ker omogoča razvoj nekaterih dejavnosti, ne da bi spreminjala trgovinske pogoje v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Mehanizem iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih dejansko ne bi dajal prednosti nacionalnim gospodarskim subjektom v škodo subjektov iz drugih držav članic in ne bi bil bolj ugoden kot sheme v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva združljivost take davčne sheme s skupnim trgom, francoski organi ob predpostavki, da ta shema pomeni državno pomoč, poudarjajo, da je skladna s členom 87(3) Pogodbe, ker omogoča razvoj nekaterih dejavnosti, ne da bi spreminjala trgovinske pogoje v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Mehanizem iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih dejansko ne bi dajal prednosti nacionalnim gospodarskim subjektom v škodo subjektov iz drugih držav članic in ne bi bil bolj ugoden kot sheme v drugih državah članicah.

| (38) | V tem smislu francoske oblasti navajajo poseben položaj pomorskega prometa, katerega nosilci so glavni uporabniki zadevne sheme. V zvezi s tem ugotavljajo, da je ta shema ukrep, ki ima enak učinek kot ureditev skupnega vlaganja po pomorskem pravu, tj. ureditev v zvezi s financiranjem plovil, registriranih v Franciji, ki jo je pred tem objavila in potrdila Komisija na podlagi člena 87(3) Pogodbe (11). Ureditev skupnega vlaganja po pomorskem pravu je bila ukinjena leta 1998 zaradi prevelikih proračunskih stroškov. Navajajo tudi, da se je zakonodajalec za uveljavitev davčno učinkovitega kreditnega financiranja najema odločil zaradi stagnacije števila trgovskih ladij, registriranih v Franciji, in pripravljenosti, da zmanjša davčne izdatke. Začetek veljavnosti člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ni povzročil rasti v francoskem pomorskem sektorju, kljub temu pa so se okrepile in obnovile flote pod francosko zastavo. Hkrati so se v istem obdobju flote drugih držav članic povečale v smislu števila ladij in kapacitet. Začetek veljavnosti navedene sheme torej ne bi ogrozil razvoja pomorskega sektorja drugih držav članic. |
| --- | --- |

(38)

V tem smislu francoske oblasti navajajo poseben položaj pomorskega prometa, katerega nosilci so glavni uporabniki zadevne sheme. V zvezi s tem ugotavljajo, da je ta shema ukrep, ki ima enak učinek kot ureditev skupnega vlaganja po pomorskem pravu, tj. ureditev v zvezi s financiranjem plovil, registriranih v Franciji, ki jo je pred tem objavila in potrdila Komisija na podlagi člena 87(3) Pogodbe (11). Ureditev skupnega vlaganja po pomorskem pravu je bila ukinjena leta 1998 zaradi prevelikih proračunskih stroškov. Navajajo tudi, da se je zakonodajalec za uveljavitev davčno učinkovitega kreditnega financiranja najema odločil zaradi stagnacije števila trgovskih ladij, registriranih v Franciji, in pripravljenosti, da zmanjša davčne izdatke. Začetek veljavnosti člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ni povzročil rasti v francoskem pomorskem sektorju, kljub temu pa so se okrepile in obnovile flote pod francosko zastavo. Hkrati so se v istem obdobju flote drugih držav članic povečale v smislu števila ladij in kapacitet. Začetek veljavnosti navedene sheme torej ne bi ogrozil razvoja pomorskega sektorja drugih držav članic.

| (39) | Razen tega se shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih odlično vključuje v smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (v nadaljevanju „smernice Skupnosti iz leta 1997“) in sporočilo Komisije C(2004) 43 z naslovom Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (v nadaljevanju „smernice Skupnosti iz leta 2004“) (12). Zlasti bi prispevala k spodbujanju konkurenčnosti flot Skupnosti na svetovnem trgu za pomorski promet, zaščitila delovna mesta v Skupnosti na morju in na kopnem, ohranila pomorsko znanje in izkušnje v Skupnosti ter razvila pomorske sposobnosti (točka 2.2 navedenih smernic Skupnosti). Poleg tega bi učinkovito prispevala k izboljšanju varstva in varovanja okolja z omogočanjem obnove flote. Na bolj specifičnem področju ohranjanja delovnih mest v posadki in visoko kvalificiranih delovnih mest na kopnem francoski organi poudarjajo, da se med pogoje za dodelitev soglasja vključuje potreba po vzpostavitvi središča za strateško odločanje na ozemlju Unije, namenjenega upravljanju pomorskih dejavnosti in plovil. Posredne koristi od zadevne davčne sheme bi imela tudi delovna mesta v zvezi z neposrednim upravljanjem pomorskega prometa ter z njimi povezana delovna mesta na področjih, kot so zavarovanje, posredništvo in financiranje. |
| --- | --- |

(39)

Razen tega se shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih odlično vključuje v smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (v nadaljevanju „smernice Skupnosti iz leta 1997“) in sporočilo Komisije C(2004) 43 z naslovom Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (v nadaljevanju „smernice Skupnosti iz leta 2004“) (12). Zlasti bi prispevala k spodbujanju konkurenčnosti flot Skupnosti na svetovnem trgu za pomorski promet, zaščitila delovna mesta v Skupnosti na morju in na kopnem, ohranila pomorsko znanje in izkušnje v Skupnosti ter razvila pomorske sposobnosti (točka 2.2 navedenih smernic Skupnosti). Poleg tega bi učinkovito prispevala k izboljšanju varstva in varovanja okolja z omogočanjem obnove flote. Na bolj specifičnem področju ohranjanja delovnih mest v posadki in visoko kvalificiranih delovnih mest na kopnem francoski organi poudarjajo, da se med pogoje za dodelitev soglasja vključuje potreba po vzpostavitvi središča za strateško odločanje na ozemlju Unije, namenjenega upravljanju pomorskih dejavnosti in plovil. Posredne koristi od zadevne davčne sheme bi imela tudi delovna mesta v zvezi z neposrednim upravljanjem pomorskega prometa ter z njimi povezana delovna mesta na področjih, kot so zavarovanje, posredništvo in financiranje.

| (40) | Kljub temu opozarjajo, da niti smernice Skupnosti iz leta 1997 (13) niti tiste iz leta 2004 (14) ne ugotavljajo močne povezave med pomočjo, potrebno za vzdrževanje in razvoj pomorskega prometa, in številom ustvarjenih delovnih mest. Iz smernic Skupnosti iz leta 2004 prav tako izhaja, da „sedanje stanje ne izkazuje, da je med državami članicami prišlo do izkrivljanja konkurence, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti“ in da so se „sprejeti ukrepi izkazali kot pozitivni za zaščito visoko kvalificiranih delovnih mest ...“ (točka 3.1). |
| --- | --- |

(40)

Kljub temu opozarjajo, da niti smernice Skupnosti iz leta 1997 (13) niti tiste iz leta 2004 (14) ne ugotavljajo močne povezave med pomočjo, potrebno za vzdrževanje in razvoj pomorskega prometa, in številom ustvarjenih delovnih mest. Iz smernic Skupnosti iz leta 2004 prav tako izhaja, da „sedanje stanje ne izkazuje, da je med državami članicami prišlo do izkrivljanja konkurence, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti“ in da so se „sprejeti ukrepi izkazali kot pozitivni za zaščito visoko kvalificiranih delovnih mest ...“ (točka 3.1).

| (41) | V zvezi s tem primerom uporabe načela legitimnega pričakovanja se francoski organi sklicujejo na Odločbo Komisije 2002/15/ES z dne 8. maja 2001 o državni pomoči, ki jo je izvajala Francija v korist družbe „Bretagne Angleterre Irlande“ („BAI“ ali „Brittany Ferries“) (15), v kateri je bila zadevna shema pregledana. |
| --- | --- |

(41)

V zvezi s tem primerom uporabe načela legitimnega pričakovanja se francoski organi sklicujejo na Odločbo Komisije 2002/15/ES z dne 8. maja 2001 o državni pomoči, ki jo je izvajala Francija v korist družbe „Bretagne Angleterre Irlande“ („BAI“ ali „Brittany Ferries“) (15), v kateri je bila zadevna shema pregledana.

| (42) | Francoski organi se sklicujejo tudi na svoj dopis Komisiji z dne 17. marca 1998 (A/32232), v katerem je naveden uvod drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Ti organi upoštevajo, da se kljub temu dopisu in različnim vprašanjem, ki jih je preučila Komisija (16) in v okviru katerih je bil omenjen člen 39 Splošnega zakonika o davkih, v šestih letih po začetku veljavnosti sheme ni začel izvajati noben postopek v zvezi s to shemo. |
| --- | --- |

(42)

Francoski organi se sklicujejo tudi na svoj dopis Komisiji z dne 17. marca 1998 (A/32232), v katerem je naveden uvod drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Ti organi upoštevajo, da se kljub temu dopisu in različnim vprašanjem, ki jih je preučila Komisija (16) in v okviru katerih je bil omenjen člen 39 Splošnega zakonika o davkih, v šestih letih po začetku veljavnosti sheme ni začel izvajati noben postopek v zvezi s to shemo.

| (43) | V teh okoliščinah ker Komisija ni odgovorila, se je ustvarilo legitimno pričakovanje glede združljivosti člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih s skupnim trgom, kar bi nasprotovalo vsakemu možnemu zahtevku za vračilo zadevnim družbam. |
| --- | --- |

(43)

V teh okoliščinah ker Komisija ni odgovorila, se je ustvarilo legitimno pričakovanje glede združljivosti člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih s skupnim trgom, kar bi nasprotovalo vsakemu možnemu zahtevku za vračilo zadevnim družbam.

V.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANK

| (44) | Šestnajst zainteresiranih strank je svoje pripombe predložilo Komisiji v skladu s členom 88(2) Pogodbe v za to določenem roku. Seznam zainteresiranih strank je priložen k tej odločbi. |
| --- | --- |

(44)

Šestnajst zainteresiranih strank je svoje pripombe predložilo Komisiji v skladu s členom 88(2) Pogodbe v za to določenem roku. Seznam zainteresiranih strank je priložen k tej odločbi.

| (45) | Kar zadeva vprašanje, ali zadevna shema pomeni pomoč, večina zainteresiranih strank nasprotuje stališču Komisije v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva vprašanje, ali zadevna shema pomeni pomoč, večina zainteresiranih strank nasprotuje stališču Komisije v zvezi s tem.

| (46) | Tako zlasti glede na bančno skupino Caisse Nationale des Caisses d’Epargne et de Prévoyance (CNCE), banko Calyon Corporate and Investement Bank (v nadaljevanju „Calyon“) in banko BNP Paribas (v nadaljevanju „BNP“) ukrep iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne pomeni državne pomoči, ampak vzpostavlja sistem za nadzor uporabe skupnega prava glede amortizacije nekaterih aktiv. Cilj hkratne uporabe drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih je preprečevanje prevelikih izgub davčnih prihodkov, kar je potrjeno s parlamentarnimi deli pred sprejetjem zakona št. 98-546 (poročilo odbora za finance za Narodno skupščino z dne 25. marca 1998). |
| --- | --- |

(46)

Tako zlasti glede na bančno skupino Caisse Nationale des Caisses d’Epargne et de Prévoyance (CNCE), banko Calyon Corporate and Investement Bank (v nadaljevanju „Calyon“) in banko BNP Paribas (v nadaljevanju „BNP“) ukrep iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne pomeni državne pomoči, ampak vzpostavlja sistem za nadzor uporabe skupnega prava glede amortizacije nekaterih aktiv. Cilj hkratne uporabe drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih je preprečevanje prevelikih izgub davčnih prihodkov, kar je potrjeno s parlamentarnimi deli pred sprejetjem zakona št. 98-546 (poročilo odbora za finance za Narodno skupščino z dne 25. marca 1998).

| (47) | Banki Société Générale (SG) in BNP ter družba Brittany Ferries trdijo, da po njihovem mnenju člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne ustvarja davčnega območja, ki bi odstopalo od skupnega prava, ampak pomeni vračanje k skupni zakonodaji na področju amortizacije. Tako bi šlo za shemo splošne narave. V skladu s SG je treba gospodarsko ugodnost, ki izhaja iz odloga davkov na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, primerjati s skupnim pravom o amortizacijah in ne z omejevalno shemo, ki odstopa od drugega pododstavka člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Razen tega bi bila zadevna shema na voljo vsem gospodarskim udeležencem, ki delujejo na francoskem ozemlju, člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih pa se ne bi skliceval na nobeno določeno sredstvo ali gospodarski sektor. Dodelitev ugodnosti, ki izhajajo iz uporabe tega člena, tako ne bi bila namenjena niti francoski pomorski trgovski floti niti francoskim bančnim ustanovam. |
| --- | --- |

(47)

Banki Société Générale (SG) in BNP ter družba Brittany Ferries trdijo, da po njihovem mnenju člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne ustvarja davčnega območja, ki bi odstopalo od skupnega prava, ampak pomeni vračanje k skupni zakonodaji na področju amortizacije. Tako bi šlo za shemo splošne narave. V skladu s SG je treba gospodarsko ugodnost, ki izhaja iz odloga davkov na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, primerjati s skupnim pravom o amortizacijah in ne z omejevalno shemo, ki odstopa od drugega pododstavka člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Razen tega bi bila zadevna shema na voljo vsem gospodarskim udeležencem, ki delujejo na francoskem ozemlju, člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih pa se ne bi skliceval na nobeno določeno sredstvo ali gospodarski sektor. Dodelitev ugodnosti, ki izhajajo iz uporabe tega člena, tako ne bi bila namenjena niti francoski pomorski trgovski floti niti francoskim bančnim ustanovam.

| (48) | Tako identiteta članov gospodarskega interesnega združenja ne bi sestavljala merila za dodelitev soglasja in zadevna shema ne bi vključevala nobene omejitve glede članov gospodarskega interesnega združenja, ki so nosilci davčne zmogljivosti. V skladu z mnenjem zainteresiranih strank torej ni mogoče razumno meniti, da hkratna uporaba določb iz členov 39 C in 39 CA Splošnega zakonika o davkih podeljuje selektivno davčno ugodnost članom gospodarskih interesnih združenj. |
| --- | --- |

(48)

Tako identiteta članov gospodarskega interesnega združenja ne bi sestavljala merila za dodelitev soglasja in zadevna shema ne bi vključevala nobene omejitve glede članov gospodarskega interesnega združenja, ki so nosilci davčne zmogljivosti. V skladu z mnenjem zainteresiranih strank torej ni mogoče razumno meniti, da hkratna uporaba določb iz členov 39 C in 39 CA Splošnega zakonika o davkih podeljuje selektivno davčno ugodnost članom gospodarskih interesnih združenj.

| (49) | Razen tega soglasje, predvideno v členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ne bo dodeljeno diskrecijsko. Nasprotno, v skladu z mnenjem družbe Gaz de France in banke BNP je soglasje ministrstva odvisno od objektivnih in nediskriminatornih pogojev. BNP v zvezi s tem opozarja, da mora v skladu s sodno prakso Sodišča (17) Komisija dokazati diskrecijsko obravnavo gospodarskih udeležencev v okviru individualnih ukrepov. Obstoj diskrecijske pravice, podeljene upravi, bi lahko dejansko povzročil ugotovitev selektivne narave ukrepa le, kadar gre za posamezen ukrep in ne za splošno shemo, na kateri ta ukrep temelji. V tem smislu bi bilo treba opozoriti, da davčna uprava ne more določati pogojev, ki jih zakonodaja ne predvideva. Vendar bi v tem primeru zakonodaja izrecno predvidela, katera merila se uporabljajo za ocenjevanje obstoja „znatnih gospodarskih in socialnih koristi“. BNP, CNCE in Calyon v zvezi s tem upoštevajo sklep ustavnega sveta (18), na katerega se sklicujejo francoski organi. Vseeno bi lahko bila vsaka odločitev o zavrnitvi soglasja predmet pritožbe zaradi prekoračitve pooblastil pred upravnim sodiščem, ki bi razsodilo glede na utemeljitev te zavrnitve. |
| --- | --- |

(49)

Razen tega soglasje, predvideno v členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ne bo dodeljeno diskrecijsko. Nasprotno, v skladu z mnenjem družbe Gaz de France in banke BNP je soglasje ministrstva odvisno od objektivnih in nediskriminatornih pogojev. BNP v zvezi s tem opozarja, da mora v skladu s sodno prakso Sodišča (17) Komisija dokazati diskrecijsko obravnavo gospodarskih udeležencev v okviru individualnih ukrepov. Obstoj diskrecijske pravice, podeljene upravi, bi lahko dejansko povzročil ugotovitev selektivne narave ukrepa le, kadar gre za posamezen ukrep in ne za splošno shemo, na kateri ta ukrep temelji. V tem smislu bi bilo treba opozoriti, da davčna uprava ne more določati pogojev, ki jih zakonodaja ne predvideva. Vendar bi v tem primeru zakonodaja izrecno predvidela, katera merila se uporabljajo za ocenjevanje obstoja „znatnih gospodarskih in socialnih koristi“. BNP, CNCE in Calyon v zvezi s tem upoštevajo sklep ustavnega sveta (18), na katerega se sklicujejo francoski organi. Vseeno bi lahko bila vsaka odločitev o zavrnitvi soglasja predmet pritožbe zaradi prekoračitve pooblastil pred upravnim sodiščem, ki bi razsodilo glede na utemeljitev te zavrnitve.

| (50) | V skladu z mnenjem družbe Caylon in banke BNP selektivnost zadevne sheme izhaja iz prakse trga in posebnosti prevoznih aktiv (določena jamstva za valorizacijo in dolgoročno likvidnost) in ne iz vsebine člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Prometna sredstva bi dejansko pomenila posebnosti, ki bi omogočale vzpostavitev dolgoročnega financiranja. Četudi torej predpostavimo, da člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne predvideva predhodnega soglasja ministra za proračun, bi bili upravičenci tega mehanizma isti kot zdaj. |
| --- | --- |

(50)

V skladu z mnenjem družbe Caylon in banke BNP selektivnost zadevne sheme izhaja iz prakse trga in posebnosti prevoznih aktiv (določena jamstva za valorizacijo in dolgoročno likvidnost) in ne iz vsebine člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Prometna sredstva bi dejansko pomenila posebnosti, ki bi omogočale vzpostavitev dolgoročnega financiranja. Četudi torej predpostavimo, da člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne predvideva predhodnega soglasja ministra za proračun, bi bili upravičenci tega mehanizma isti kot zdaj.

| (51) | Razen tega so v skladu z mnenjem BNP pogoji uporabe mehanizma iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih upravičeni zaradi značilnosti in gospodarnosti francoskega davčnega sistema, ker določeni sektorji dejavnosti potrebujejo znatne naložbe. |
| --- | --- |

(51)

Razen tega so v skladu z mnenjem BNP pogoji uporabe mehanizma iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih upravičeni zaradi značilnosti in gospodarnosti francoskega davčnega sistema, ker določeni sektorji dejavnosti potrebujejo znatne naložbe.

| (52) | CNCE podpira tudi to, da se finančne ugodnosti, podobne tistim, ki izhajajo iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, lahko pridobijo z izvajanjem določb skupnega prava. Posebnosti člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih dejansko ne bi zagotovile pravega razlikovanja s skupnim pravom o amortizacijah z vidika obsega davčnih posledic. V skladu z mnenjem CNCE so te posebnosti na eni strani koristi od povečanja koeficienta degresivne amortizacije za eno točko in na drugi strani možnost, da se izkoristijo oprostitve na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev. BNP kljub temu priznava, da država izračuna proračunski strošek uporabe člena 39 CA na podlagi sklicevanja na drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih. |
| --- | --- |

(52)

CNCE podpira tudi to, da se finančne ugodnosti, podobne tistim, ki izhajajo iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, lahko pridobijo z izvajanjem določb skupnega prava. Posebnosti člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih dejansko ne bi zagotovile pravega razlikovanja s skupnim pravom o amortizacijah z vidika obsega davčnih posledic. V skladu z mnenjem CNCE so te posebnosti na eni strani koristi od povečanja koeficienta degresivne amortizacije za eno točko in na drugi strani možnost, da se izkoristijo oprostitve na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev. BNP kljub temu priznava, da država izračuna proračunski strošek uporabe člena 39 CA na podlagi sklicevanja na drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih.

| (53) | Kar zadeva povečanje koeficienta degresivne amortizacije za eno točko, bo to ugodnost nadomestilo dejstvo, da se zabeleženi primanjkljaji na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih odštejejo le od četrtine prihodkov, obdavčljivih po davčni stopnji za družbe po splošnem pravu, ki jih vsak član gospodarsko interesnega združenja pridobi pri izvajanju svojih dejavnosti. Razen tega bi ta davčna ugodnost skušala nadomestiti posebne omejitve in prepovedi, potrebne za dodelitev soglasja. BNP v zvezi s tem poudarja, da je korist, ki jo imajo gospodarska interesna združenja od povečanja koeficienta amortizacije za eno točko, odvisna od nekaterih pogojev in precej skromna. V nobenem primeru ne bi mogla zagotoviti konkurenčne prednosti. Air France v tem smislu navaja, da financiranje na podlagi zadevne sheme v primerjavi s financiranjem prek neposrednih posojil zagotavlja prihranek, ki znaša med 6 in 10 % cene letala. Poudarja tudi, da je znesek, ki ga prihrani najemnik, povsem primerljiv s finančnim dobičkom, ki ga lahko povzroči uporaba drugih davčnih shem. |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva povečanje koeficienta degresivne amortizacije za eno točko, bo to ugodnost nadomestilo dejstvo, da se zabeleženi primanjkljaji na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih odštejejo le od četrtine prihodkov, obdavčljivih po davčni stopnji za družbe po splošnem pravu, ki jih vsak član gospodarsko interesnega združenja pridobi pri izvajanju svojih dejavnosti. Razen tega bi ta davčna ugodnost skušala nadomestiti posebne omejitve in prepovedi, potrebne za dodelitev soglasja. BNP v zvezi s tem poudarja, da je korist, ki jo imajo gospodarska interesna združenja od povečanja koeficienta amortizacije za eno točko, odvisna od nekaterih pogojev in precej skromna. V nobenem primeru ne bi mogla zagotoviti konkurenčne prednosti. Air France v tem smislu navaja, da financiranje na podlagi zadevne sheme v primerjavi s financiranjem prek neposrednih posojil zagotavlja prihranek, ki znaša med 6 in 10 % cene letala. Poudarja tudi, da je znesek, ki ga prihrani najemnik, povsem primerljiv s finančnim dobičkom, ki ga lahko povzroči uporaba drugih davčnih shem.

| (54) | CNCE opaža, da možnost prošnje za oprostitev davkov na kapitalske dobičke izhaja iz gospodarnosti francoskega davčnega sistema in zato ne bi mogla biti opredeljena kot državna pomoč. V skladu z učinkovitostjo sistema bi bila potrebna ali funkcionalna zaradi svoje gospodarske ustreznosti. Oprostitev davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev bi bila upravičena zaradi potrebe po ohranitvi finančnih ugodnosti, ki izhajajo iz prvega dela mehanizma iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Kar zadeva plovila, bi v skladu z mnenjem družbe Calyon z oprostitvijo ustvarili položaj, ki bi bil za upravljavce plovil primerljiv s položajem, v kakršnem bi bili, če bi plovilo kupili neposredno in če bi bili finančno dovolj sposobni, da bi se jim amortizacija priznala kot davčna olajšava. V skladu z mnenjem BNP cilj oprostitve davkov ni ogrožanje ugodnosti, povezane z odlogom plačila davkov v primeru, ko uporabnik predčasno izkoristi možnost odkupa. SG meni, da je oprostitev davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev samo nadomestilo za posebne omejitve, povezane z zadevnim davčnim mehanizmom, kot je zlasti prepoved prodaje deleža posojilodajalcev, razen na izrecno zahtevo, ki jo prvotno predloži uporabnik. Vendar bi večji materialni stroški za uporabnika nadomestili to oprostitev. |
| --- | --- |

(54)

CNCE opaža, da možnost prošnje za oprostitev davkov na kapitalske dobičke izhaja iz gospodarnosti francoskega davčnega sistema in zato ne bi mogla biti opredeljena kot državna pomoč. V skladu z učinkovitostjo sistema bi bila potrebna ali funkcionalna zaradi svoje gospodarske ustreznosti. Oprostitev davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev bi bila upravičena zaradi potrebe po ohranitvi finančnih ugodnosti, ki izhajajo iz prvega dela mehanizma iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Kar zadeva plovila, bi v skladu z mnenjem družbe Calyon z oprostitvijo ustvarili položaj, ki bi bil za upravljavce plovil primerljiv s položajem, v kakršnem bi bili, če bi plovilo kupili neposredno in če bi bili finančno dovolj sposobni, da bi se jim amortizacija priznala kot davčna olajšava. V skladu z mnenjem BNP cilj oprostitve davkov ni ogrožanje ugodnosti, povezane z odlogom plačila davkov v primeru, ko uporabnik predčasno izkoristi možnost odkupa. SG meni, da je oprostitev davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev samo nadomestilo za posebne omejitve, povezane z zadevnim davčnim mehanizmom, kot je zlasti prepoved prodaje deleža posojilodajalcev, razen na izrecno zahtevo, ki jo prvotno predloži uporabnik. Vendar bi večji materialni stroški za uporabnika nadomestili to oprostitev.

| (55) | V skladu z mnenjem Brittany Ferries oprostitev davka iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih med drugim ni ugodnejša kot tista, ki bo izhajala iz določb skupnega prava (ob upoštevanju deleža pristojbin in stroškov v višini 5 %), veljavnih od leta 2007. |
| --- | --- |

(55)

V skladu z mnenjem Brittany Ferries oprostitev davka iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih med drugim ni ugodnejša kot tista, ki bo izhajala iz določb skupnega prava (ob upoštevanju deleža pristojbin in stroškov v višini 5 %), veljavnih od leta 2007.

| (56) | Air France poudarja, da so prihranki, ki izhajajo iz tega davčnega mehanizma, primerljivi s tistimi, ki nastanejo na podlagi drugih načinov financiranja z obdavčitvami, ki obstajajo v svetu. Razen tega bi postopki, financirani v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, vključevali izravnalne ukrepe, ki bi relativizirali ugodnosti tega ukrepa. Air France opozarja tudi, da lahko gospodarsko interesno združenje v določenih primerih na najemnika pogodbeno prenese davčna tveganja in pripadajoče stroške, kar bi povzročilo znatno zmanjšanje prihranka, ki bi ga lahko imeli uporabniki. |
| --- | --- |

(56)

Air France poudarja, da so prihranki, ki izhajajo iz tega davčnega mehanizma, primerljivi s tistimi, ki nastanejo na podlagi drugih načinov financiranja z obdavčitvami, ki obstajajo v svetu. Razen tega bi postopki, financirani v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, vključevali izravnalne ukrepe, ki bi relativizirali ugodnosti tega ukrepa. Air France opozarja tudi, da lahko gospodarsko interesno združenje v določenih primerih na najemnika pogodbeno prenese davčna tveganja in pripadajoče stroške, kar bi povzročilo znatno zmanjšanje prihranka, ki bi ga lahko imeli uporabniki.

| (57) | Več zainteresiranih strank, vključno z družbo Compagnie Méridionale de navigation, poudarja, da zadevna shema upravljavcem plovil določa številne obveznosti, ki pomenijo tudi izravnalne ukrepe, ki jih zahteva država za dodelitev soglasja. Tako bi ugodnosti, ki izhajajo iz te davčne sheme, nadomestile prevelike stroške upravljanja plovil pod francosko zastavo, ki jih povzročajo zlasti stroški za člane francoske posadke, ki so še vedno med najvišjimi v Evropi. Družba Fouquet Sacop v tem pogledu poudarja, da je ta shema pripomogla k temu, da se je odločila za pospešen razvoj pod francosko zastavo, omejitve in preveliki stroški, povezani s tem, pa se nadomestili z zadevno davčno shemo. Družbe CMA CGM, Broström Tankers, Pétro Marine in Louis Dreyfus Armateurs zatrjujejo, da brez ugodnosti, ki izhajajo iz te sheme, ne bi mogle zagotoviti svojih naložb v francosko floto in tako prispevati k razvoju flote Skupnosti. Družba Bourbon Maritime opozarja, da mehanizem iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih omogoča ohranjanje visoko kvalificiranih delovnih mest, povezanih z neposrednim upravljanjem pomorskega prometa in z njim povezanih dejavnosti, ter da učinkovito prispeva k izboljšanju varstva in varovanja okolja. |
| --- | --- |

(57)

Več zainteresiranih strank, vključno z družbo Compagnie Méridionale de navigation, poudarja, da zadevna shema upravljavcem plovil določa številne obveznosti, ki pomenijo tudi izravnalne ukrepe, ki jih zahteva država za dodelitev soglasja. Tako bi ugodnosti, ki izhajajo iz te davčne sheme, nadomestile prevelike stroške upravljanja plovil pod francosko zastavo, ki jih povzročajo zlasti stroški za člane francoske posadke, ki so še vedno med najvišjimi v Evropi. Družba Fouquet Sacop v tem pogledu poudarja, da je ta shema pripomogla k temu, da se je odločila za pospešen razvoj pod francosko zastavo, omejitve in preveliki stroški, povezani s tem, pa se nadomestili z zadevno davčno shemo. Družbe CMA CGM, Broström Tankers, Pétro Marine in Louis Dreyfus Armateurs zatrjujejo, da brez ugodnosti, ki izhajajo iz te sheme, ne bi mogle zagotoviti svojih naložb v francosko floto in tako prispevati k razvoju flote Skupnosti. Družba Bourbon Maritime opozarja, da mehanizem iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih omogoča ohranjanje visoko kvalificiranih delovnih mest, povezanih z neposrednim upravljanjem pomorskega prometa in z njim povezanih dejavnosti, ter da učinkovito prispeva k izboljšanju varstva in varovanja okolja.

| (58) | Drugič, glede pogoja iz člena 87(1) Pogodbe v zvezi z vplivi na trgovino med državami članicami več zainteresiranih strank opozarja, da so člani gospodarskih interesnih združenj in uporabniki zadevnih sredstev lahko tuji subjekti ali njihove francoske podružnice. Razen tega zadevna shema ne bo ugodnejša od tistih, ki obstajajo v drugih državah članicah. Banka SG v zvezi s tem navaja, da je med njenimi strankami, ki jih zadevajo ta soglasja, le malo strank francoskih. |
| --- | --- |

(58)

Drugič, glede pogoja iz člena 87(1) Pogodbe v zvezi z vplivi na trgovino med državami članicami več zainteresiranih strank opozarja, da so člani gospodarskih interesnih združenj in uporabniki zadevnih sredstev lahko tuji subjekti ali njihove francoske podružnice. Razen tega zadevna shema ne bo ugodnejša od tistih, ki obstajajo v drugih državah članicah. Banka SG v zvezi s tem navaja, da je med njenimi strankami, ki jih zadevajo ta soglasja, le malo strank francoskih.

| (59) | Tretjič, kar zadeva združljivost zadevne sheme s skupnim trgom, CNCE ugotavlja, da so soglasja, dodeljena izvajalcem v pomorskem prometu, v skladu z duhom smernic Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004 (19). Zadevni ukrep bi bil tako združljiv s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, ki se razlaga v smislu načel iz navedenih smernic Skupnosti. |
| --- | --- |

(59)

Tretjič, kar zadeva združljivost zadevne sheme s skupnim trgom, CNCE ugotavlja, da so soglasja, dodeljena izvajalcem v pomorskem prometu, v skladu z duhom smernic Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004 (19). Zadevni ukrep bi bil tako združljiv s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, ki se razlaga v smislu načel iz navedenih smernic Skupnosti.

| (60) | Brittany Ferries poudarja, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, če je namen te določbe le odpraviti „tržne slabosti“ na področju financiranja naložb v sredstva v obliki težke opreme. Večina zainteresiranih strank med drugim poudarja, da so se druge države članice posledično odzvale z uvedbo podobnih določb. |
| --- | --- |

(60)

Brittany Ferries poudarja, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, če je namen te določbe le odpraviti „tržne slabosti“ na področju financiranja naložb v sredstva v obliki težke opreme. Večina zainteresiranih strank med drugim poudarja, da so se druge države članice posledično odzvale z uvedbo podobnih določb.

| (61) | Četrtič, kar v tem primeru zadeva uporabo načela legitimnega pričakovanja, večina zainteresiranih strank – upravičencev sheme – poudarja, da so bile vedno prepričane, da zadevni ukrep ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. V tem primeru bi uporaba navedenega načela nasprotovala vsakršnemu vračilu. |
| --- | --- |

(61)

Četrtič, kar v tem primeru zadeva uporabo načela legitimnega pričakovanja, večina zainteresiranih strank – upravičencev sheme – poudarja, da so bile vedno prepričane, da zadevni ukrep ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. V tem primeru bi uporaba navedenega načela nasprotovala vsakršnemu vračilu.

| (62) | V zvezi s tem SG navaja, da so v primerjavi s prejšnjo shemo primanjkljaji osebnih družb, nastali z amortizacijo, bremenili davčne rezultate partnerjev teh družb. Vendar po mnenju Komisije ta shema skupnega prava ne bi mogla nikoli pomeniti državne pomoči. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi s tem SG navaja, da so v primerjavi s prejšnjo shemo primanjkljaji osebnih družb, nastali z amortizacijo, bremenili davčne rezultate partnerjev teh družb. Vendar po mnenju Komisije ta shema skupnega prava ne bi mogla nikoli pomeniti državne pomoči.

| (63) | Prav tako poudarja, da v šestih letih Komisija ni posredovala. V skladu z mnenjem družbe Calyon se zdi, da je Komisija poznala več postopkov financiranja aktiv v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ne da bi si kdaj zastavila vprašanje o njihovi veljavnosti v skladu s členom 87 Pogodbe (20). CNCE zato meni, da je med datumom, ko je Komisija ugotovila obstoj pomoči, in datumom začetka uradnega preiskovalnega postopka, preteklo preveč časa in Caylon to obdobje označuje kot nerazumno. Razen tega je Komisija izjemoma že ugotovila, da ima upravičenec legitimna pričakovanja, ki so v nasprotju s povrnitvijo pomoči, čeprav so pretekla približno tri leta (21) med ugotovitvijo Komisije o obstoju ukrepa in sprejetjem njene končne odločitve. |
| --- | --- |

(63)

Prav tako poudarja, da v šestih letih Komisija ni posredovala. V skladu z mnenjem družbe Calyon se zdi, da je Komisija poznala več postopkov financiranja aktiv v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ne da bi si kdaj zastavila vprašanje o njihovi veljavnosti v skladu s členom 87 Pogodbe (20). CNCE zato meni, da je med datumom, ko je Komisija ugotovila obstoj pomoči, in datumom začetka uradnega preiskovalnega postopka, preteklo preveč časa in Caylon to obdobje označuje kot nerazumno. Razen tega je Komisija izjemoma že ugotovila, da ima upravičenec legitimna pričakovanja, ki so v nasprotju s povrnitvijo pomoči, čeprav so pretekla približno tri leta (21) med ugotovitvijo Komisije o obstoju ukrepa in sprejetjem njene končne odločitve.

| (64) | Nekatere zainteresirane stranke poudarjajo tudi, da je Komisija predhodno odobrila ureditev skupnega vlaganja – ureditev, ki je v tem primeru davčno ugodnejša kot zadevna shema – in da je ta okoliščina utemeljila njihovo legitimno pričakovanje zakonitosti zadevne sheme. V skladu z mnenjem CNCE razvoj legitimnega pričakovanja upravičencev ne pomeni, da je Komisija sprejela enako ureditev. Sprejetje podobne ureditve bi lahko povzročilo takšno pričakovanje. Tako je v svoji odločbi z dne 8. maja 2001 (22) Komisija sprejela podobno ureditev. CNCE in SG prav tako navajata več podobnih ureditev, ki jih je potrdila Komisija (23), in sodbo Sodišča v zadevi RSV proti Komisiji (24). |
| --- | --- |

(64)

Nekatere zainteresirane stranke poudarjajo tudi, da je Komisija predhodno odobrila ureditev skupnega vlaganja – ureditev, ki je v tem primeru davčno ugodnejša kot zadevna shema – in da je ta okoliščina utemeljila njihovo legitimno pričakovanje zakonitosti zadevne sheme. V skladu z mnenjem CNCE razvoj legitimnega pričakovanja upravičencev ne pomeni, da je Komisija sprejela enako ureditev. Sprejetje podobne ureditve bi lahko povzročilo takšno pričakovanje. Tako je v svoji odločbi z dne 8. maja 2001 (22) Komisija sprejela podobno ureditev. CNCE in SG prav tako navajata več podobnih ureditev, ki jih je potrdila Komisija (23), in sodbo Sodišča v zadevi RSV proti Komisiji (24).

| (65) | Natančneje, družba Brittany Ferries meni, da je odločba Komisije z dne 8. maja 2001 (25) pri njenem direktorju zbudila legitimno pričakovanje, da zadevna shema ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(65)

Natančneje, družba Brittany Ferries meni, da je odločba Komisije z dne 8. maja 2001 (25) pri njenem direktorju zbudila legitimno pričakovanje, da zadevna shema ne pomeni državne pomoči.

| (66) | Tudi CNCE poudarja, da je Francija zakon št. 98-546 sprejela približno tri mesece po tem, ko je o njem obvestila Komisijo v skladu s členom 88(3) Pogodbe. Ker Komisija v dveh mesecih po prejemu obvestila ni odgovorila, je zadevni ukrep izhajal iz sheme obstoječih pomoči v smislu sodne prakse Lorenz (26). |
| --- | --- |

(66)

Tudi CNCE poudarja, da je Francija zakon št. 98-546 sprejela približno tri mesece po tem, ko je o njem obvestila Komisijo v skladu s členom 88(3) Pogodbe. Ker Komisija v dveh mesecih po prejemu obvestila ni odgovorila, je zadevni ukrep izhajal iz sheme obstoječih pomoči v smislu sodne prakse Lorenz (26).

| (67) | Razen tega sta dve zainteresirani stranki Komisiji predložili pripombe v okviru uradnega preiskovalnega postopka, vendar sta zaprosili, da se njuna identiteta ne razkrije. |
| --- | --- |

(67)

Razen tega sta dve zainteresirani stranki Komisiji predložili pripombe v okviru uradnega preiskovalnega postopka, vendar sta zaprosili, da se njuna identiteta ne razkrije.

| (68) | Ena od dveh strank je v pripombah, ki jih je predložila Komisiji v določenem roku, poudarila, da je zadevna shema nezakonita. Komisijo poziva, naj razširi področje uporabe sedanjega upravnega postopka na ureditev skupnega vlaganja v pomorstvu. Po vzoru Komisije in njene odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave ta stranka ocenjuje, da je na eni strani zadevna shema selektivna, ker daje prednost francoskim upravljavcem plovil, na drugi strani pa vpliva na trgovino med državami članicami, zlasti na trgovino med obema stranema Rokavskega preliva. V zvezi s tem zatrjuje, da je bila zadevna shema, ki je nadomestila ureditev skupnega vlaganja v pomorstvu, uvedena, da ugodila francoski pomorski industriji, kot je navedeno v poročilu odbora za finance z dne 25. marca 1998. |
| --- | --- |

(68)

Ena od dveh strank je v pripombah, ki jih je predložila Komisiji v določenem roku, poudarila, da je zadevna shema nezakonita. Komisijo poziva, naj razširi področje uporabe sedanjega upravnega postopka na ureditev skupnega vlaganja v pomorstvu. Po vzoru Komisije in njene odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave ta stranka ocenjuje, da je na eni strani zadevna shema selektivna, ker daje prednost francoskim upravljavcem plovil, na drugi strani pa vpliva na trgovino med državami članicami, zlasti na trgovino med obema stranema Rokavskega preliva. V zvezi s tem zatrjuje, da je bila zadevna shema, ki je nadomestila ureditev skupnega vlaganja v pomorstvu, uvedena, da ugodila francoski pomorski industriji, kot je navedeno v poročilu odbora za finance z dne 25. marca 1998.

| (69) | Zadevni davčni mehanizem bi z dajanjem prednosti francoskim izvajalcem v pomorstvu prav tako prispeval k nastanku presežne zmogljivosti na trgu med obema stranema Rokavskega zaliva s tem, da bi se omogočil nakup novih plovil izvajalcem v sektorju, ki nimajo finančnih sredstev. Izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz uporabe te sheme, se je med drugim pojasnilo tudi z nakupi plovil s strani družb Seafrance in Brittany Ferries na podlagi tega davčnega mehanizma. Obema družbama se je zmogljivost zaradi nakupa novih plovil znatno povečala. |
| --- | --- |

(69)

Zadevni davčni mehanizem bi z dajanjem prednosti francoskim izvajalcem v pomorstvu prav tako prispeval k nastanku presežne zmogljivosti na trgu med obema stranema Rokavskega zaliva s tem, da bi se omogočil nakup novih plovil izvajalcem v sektorju, ki nimajo finančnih sredstev. Izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz uporabe te sheme, se je med drugim pojasnilo tudi z nakupi plovil s strani družb Seafrance in Brittany Ferries na podlagi tega davčnega mehanizma. Obema družbama se je zmogljivost zaradi nakupa novih plovil znatno povečala.

| (70) | Druga zainteresirana stranka, ki želi, da se njena identiteta ne razkrije, v svojih pripombah navaja, da imajo francoski izvajalci v pomorstvu, med katerimi je na prvem mestu Brittany Ferries, konkurenčno prednost zaradi financiranja njihovih plovil z zadevno shemo. V zvezi s tem navaja nadaljnje delovanje družbe Brittany Ferries na linijah med obema stranema Rokavskega zaliva ter na liniji med Francijo in Irsko kljub neugodnim konkurenčnim pogojem, ki prevladujejo na teh linijah in so povzročili izstop družbe P&O s trga. |
| --- | --- |

(70)

Druga zainteresirana stranka, ki želi, da se njena identiteta ne razkrije, v svojih pripombah navaja, da imajo francoski izvajalci v pomorstvu, med katerimi je na prvem mestu Brittany Ferries, konkurenčno prednost zaradi financiranja njihovih plovil z zadevno shemo. V zvezi s tem navaja nadaljnje delovanje družbe Brittany Ferries na linijah med obema stranema Rokavskega zaliva ter na liniji med Francijo in Irsko kljub neugodnim konkurenčnim pogojem, ki prevladujejo na teh linijah in so povzročili izstop družbe P&O s trga.

VI.   ODGOVORI FRANCOSKIH ORGANOV NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (71) | V skladu z mnenjem francoskih organov pripombe večine zainteresiranih tretjih strank potrjujejo njihovo stališče glede ocene zadevne sheme, in sicer:






  — | člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih je splošni ukrep, ki se uporablja zlasti, vendar ne izključno, za financiranje trgovskih plovil, |
| --- | --- | --- |

(71)

V skladu z mnenjem francoskih organov pripombe večine zainteresiranih tretjih strank potrjujejo njihovo stališče glede ocene zadevne sheme, in sicer:

—

člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih je splošni ukrep, ki se uporablja zlasti, vendar ne izključno, za financiranje trgovskih plovil,

| — | zadevna shema povzroča učinke, ki so podobni ukrepom notranjega prava ali mehanizmom, ki obstajajo v drugih državah članicah, |
| --- | --- |

—

zadevna shema povzroča učinke, ki so podobni ukrepom notranjega prava ali mehanizmom, ki obstajajo v drugih državah članicah,

| — | soglasje ne pomeni diskrecijskega obravnavanja in njegova dodelitev je odvisna od izpolnjevanja objektivnih meril, |
| --- | --- |

—

soglasje ne pomeni diskrecijskega obravnavanja in njegova dodelitev je odvisna od izpolnjevanja objektivnih meril,

| — | zadevna davčna shema pomeni velike koristi za gospodarstvo Skupnosti, zlasti z vidika lokacije in dolgotrajnosti delovnih mest, |
| --- | --- |

—

zadevna davčna shema pomeni velike koristi za gospodarstvo Skupnosti, zlasti z vidika lokacije in dolgotrajnosti delovnih mest,

| — | večina zainteresiranih tretjih strank navaja legitimno pričakovanje glede tega, da bo zadevni mehanizem združljiv s predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

—

večina zainteresiranih tretjih strank navaja legitimno pričakovanje glede tega, da bo zadevni mehanizem združljiv s predpisi Skupnosti.

| (72) | Kar zadeva pripombe dveh zainteresiranih strank, katerih identiteta se ni razkrila, francoski organi poudarjajo, da temeljijo na netočnih ali nejasnih podatkih. |
| --- | --- |

(72)

Kar zadeva pripombe dveh zainteresiranih strank, katerih identiteta se ni razkrila, francoski organi poudarjajo, da temeljijo na netočnih ali nejasnih podatkih.

| (73) | Kar zadeva argument, da naj bi imela družba Brittany Ferries od sheme davčnih gospodarskih interesnih združenj koristi, kar je neposredno povzročilo, da se je družba P&O umaknila iz zahodnega in srednjega Rokavskega zaliva, so francoski organi odvrnili, da sta od tega imeli koristi le dve plovili družbe Brittany Ferries ter da je bilo financiranje plovila „Mont St Michel“ s tem mehanizmom odobreno z Odločbo Komisije z dne 8. maja 2001 (27). |
| --- | --- |

(73)

Kar zadeva argument, da naj bi imela družba Brittany Ferries od sheme davčnih gospodarskih interesnih združenj koristi, kar je neposredno povzročilo, da se je družba P&O umaknila iz zahodnega in srednjega Rokavskega zaliva, so francoski organi odvrnili, da sta od tega imeli koristi le dve plovili družbe Brittany Ferries ter da je bilo financiranje plovila „Mont St Michel“ s tem mehanizmom odobreno z Odločbo Komisije z dne 8. maja 2001 (27).

| (74) | V tem smislu so britanski organi izvedli poglobljeno preiskavo o konkurenci ob umiku navedenega izvajalca s trga. Vendar njihove ugotovitve niso pokazale morebitnega izkrivljanja konkurence, kar bi bil lahko razlog za umik tega izvajalca. Razen tega bi lahko znižanje prihodka nekaterih izvajalcev izhajalo iz stalnega večanja konkurence nizkocenovnih letalskih družb in ne nedavnega začetka uporabe plovil s strani drugih upravljavcev plovil. |
| --- | --- |

(74)

V tem smislu so britanski organi izvedli poglobljeno preiskavo o konkurenci ob umiku navedenega izvajalca s trga. Vendar njihove ugotovitve niso pokazale morebitnega izkrivljanja konkurence, kar bi bil lahko razlog za umik tega izvajalca. Razen tega bi lahko znižanje prihodka nekaterih izvajalcev izhajalo iz stalnega večanja konkurence nizkocenovnih letalskih družb in ne nedavnega začetka uporabe plovil s strani drugih upravljavcev plovil.

| (75) | Kar zadeva željo ene od zainteresiranih strank, da bi Komisija razširila področje preiskave na ureditev skupnega vlaganja, francoski organi poudarjajo, da je bilo v Odločbi z dne 3. maja 1996 ugotovljeno, da je ta ureditev v skladu s pravili Pogodbe. |
| --- | --- |

(75)

Kar zadeva željo ene od zainteresiranih strank, da bi Komisija razširila področje preiskave na ureditev skupnega vlaganja, francoski organi poudarjajo, da je bilo v Odločbi z dne 3. maja 1996 ugotovljeno, da je ta ureditev v skladu s pravili Pogodbe.

| (76) | Zmogljivosti prometa čez Rokavski preliv se ni povečala zaradi družb, ki so imele korist od sheme davčnih gospodarskih interesnih združenj. V tem smislu bi bilo treba upoštevati nove izvajalce na linijah, na katerih so prej delovali stari izvajalci. Francoski organi v tem smislu opozarjajo tudi, da je družba Eurotunnel zmogljivost prevoza tovora med leti 2000 in 2003 podvojila ter da je družba P&O odkupila lastniške deleže od izvajalca Stena-Line in prenovila svojo floto. |
| --- | --- |

(76)

Zmogljivosti prometa čez Rokavski preliv se ni povečala zaradi družb, ki so imele korist od sheme davčnih gospodarskih interesnih združenj. V tem smislu bi bilo treba upoštevati nove izvajalce na linijah, na katerih so prej delovali stari izvajalci. Francoski organi v tem smislu opozarjajo tudi, da je družba Eurotunnel zmogljivost prevoza tovora med leti 2000 in 2003 podvojila ter da je družba P&O odkupila lastniške deleže od izvajalca Stena-Line in prenovila svojo floto.

VII.   OCENA POMOČI

| (77) | V skladu s formalnim postopkom preiskave, ki je bil sprožen na podlagi člena 88(2) Pogodbe, in ob upoštevanju predstavljenih argumentov francoskih organov in zainteresiranih strank, Komisija ocenjuje, da davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(77)

V skladu s formalnim postopkom preiskave, ki je bil sprožen na podlagi člena 88(2) Pogodbe, in ob upoštevanju predstavljenih argumentov francoskih organov in zainteresiranih strank, Komisija ocenjuje, da davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

1.   Obstoj državne pomoči

| (78) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe je „pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(78)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe je „pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (79) | S tem ko se nacionalni ukrep označi kot državna pomoč, je predvideno, da se izpolnijo naslednji skupni pogoji, in sicer: 1. zadevni ukrep daje prednost pomoči iz državnih sredstev, 2. ta ugodnost je selektivna in 3. zadevni ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter lahko prizadene trgovino med državami članicami (28). |
| --- | --- |

(79)

S tem ko se nacionalni ukrep označi kot državna pomoč, je predvideno, da se izpolnijo naslednji skupni pogoji, in sicer: 1. zadevni ukrep daje prednost pomoči iz državnih sredstev, 2. ta ugodnost je selektivna in 3. zadevni ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter lahko prizadene trgovino med državami članicami (28).

| (80) | Izpostaviti je treba razloge, ki omogočajo ugotovitev, da opisana shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih izpolnjuje skupne pogoje. |
| --- | --- |

(80)

Izpostaviti je treba razloge, ki omogočajo ugotovitev, da opisana shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih izpolnjuje skupne pogoje.

| (81) | V skladu s prvim pododstavkom člena 39 C Splošnega zakonika o davkih je treba opozoriti, da se amortizacija najetih sredstev ali sredstev, ki so zagotovljena v kakršni koli drugi obliki, porazdeli v običajnem obdobju uporabe. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s prvim pododstavkom člena 39 C Splošnega zakonika o davkih je treba opozoriti, da se amortizacija najetih sredstev ali sredstev, ki so zagotovljena v kakršni koli drugi obliki, porazdeli v običajnem obdobju uporabe.

| (82) | Drugi pododstavek člena 39 C in člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih zadevata pravila amortizacije, ki jih gospodarska interesna združenja uporabljajo za financiranje najetih ali drugače zagotovljenih sredstev. V skladu z mnenjem francoskih organov sta bili ti določbi uvedeni za preprečevanje zlorabe te vrste financiranja. |
| --- | --- |

(82)

Drugi pododstavek člena 39 C in člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih zadevata pravila amortizacije, ki jih gospodarska interesna združenja uporabljajo za financiranje najetih ali drugače zagotovljenih sredstev. V skladu z mnenjem francoskih organov sta bili ti določbi uvedeni za preprečevanje zlorabe te vrste financiranja.

| (83) | Francoski organi in zainteresirane stranke trdijo, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s skupnim pravom na področju odbitka amortizacije, torej z določbami iz drugega pododstavka člena 39(1) in prvega pododstavka člena 39 C omenjenega zakonika, in torej ne pomeni državne pomoči. Drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih bi pomenil odstopanje od določb teh členov. |
| --- | --- |

(83)

Francoski organi in zainteresirane stranke trdijo, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s skupnim pravom na področju odbitka amortizacije, torej z določbami iz drugega pododstavka člena 39(1) in prvega pododstavka člena 39 C omenjenega zakonika, in torej ne pomeni državne pomoči. Drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih bi pomenil odstopanje od določb teh členov.

| (84) | V skladu z ustaljeno sodno prakso je treba za izvajanje člena 87(1) Pogodbe le opredeliti, ali v okviru določene pravne ureditve državni ukrep spodbuja „posamezna podjetja ali proizvodnjo“, da so v primerjavi z drugimi glede na načrtovani cilj te sheme v primerljivem dejanskem in pravnem položaju (29). |
| --- | --- |

(84)

V skladu z ustaljeno sodno prakso je treba za izvajanje člena 87(1) Pogodbe le opredeliti, ali v okviru določene pravne ureditve državni ukrep spodbuja „posamezna podjetja ali proizvodnjo“, da so v primerjavi z drugimi glede na načrtovani cilj te sheme v primerljivem dejanskem in pravnem položaju (29).

| (85) | Zato je treba za opredelitev te ugodnosti v smislu sodne prakse v zvezi s pojmom državne pomoči nujno določiti referenčno pravilo ali veljavno skupno shemo v okviru danega pravnega okvira, s katerim se bo ta ugodnost primerjala (30). V zvezi s tem je Sodišče ocenilo tudi, da ima določitev referenčnega okvira v primeru davčnih ukrepov vedno večji pomen, ker se ugodnost lahko uveljavi le v zvezi z uvedbo „normalnega“ obdavčenja, in sicer z veljavno stopnjo obdavčenja na referenčnem geografskem območju (31). |
| --- | --- |

(85)

Zato je treba za opredelitev te ugodnosti v smislu sodne prakse v zvezi s pojmom državne pomoči nujno določiti referenčno pravilo ali veljavno skupno shemo v okviru danega pravnega okvira, s katerim se bo ta ugodnost primerjala (30). V zvezi s tem je Sodišče ocenilo tudi, da ima določitev referenčnega okvira v primeru davčnih ukrepov vedno večji pomen, ker se ugodnost lahko uveljavi le v zvezi z uvedbo „normalnega“ obdavčenja, in sicer z veljavno stopnjo obdavčenja na referenčnem geografskem območju (31).

| (86) | Torej je treba v tem primeru za določitev tega referenčnega pravila v okviru sheme amortizacij najetih ali drugače zagotovljenih sredstev, upoštevati le določbe, ki se nanašajo na financiranje teh sredstev, ki ga zagotavljajo partnerstva, kot so gospodarska interesna združenja. V nasprotnem primeru dejanske in sodne razmere, ki se upoštevajo za določitev ugodnosti, niso primerljive niti s stališča članov gospodarskih interesnih združenj niti s stališča uporabnikov zadevnih sredstev. |
| --- | --- |

(86)

Torej je treba v tem primeru za določitev tega referenčnega pravila v okviru sheme amortizacij najetih ali drugače zagotovljenih sredstev, upoštevati le določbe, ki se nanašajo na financiranje teh sredstev, ki ga zagotavljajo partnerstva, kot so gospodarska interesna združenja. V nasprotnem primeru dejanske in sodne razmere, ki se upoštevajo za določitev ugodnosti, niso primerljive niti s stališča članov gospodarskih interesnih združenj niti s stališča uporabnikov zadevnih sredstev.

| (87) | Torej je v tem primeru veljavno referenčno pravilo, ki zadeva določitev amortizacije, ki se lahko odšteje, omejitev načela te amortizacije za sredstva, ki jih financirajo gospodarska interesna združenja, iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih (32). Pri tem se prvi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih ne sme obravnavati, ker ta določba ne velja za finančne postopke gospodarskih interesnih združenj, torej struktur, ki združujejo več pravnih subjektov, na splošno finančnih ustanov, ki si med sabo razdelijo tveganja pri postopkih, v nasprotju s finančnim postopkom, ki ga izvaja ena sama finančna ustanova, ki sama prevzame zadevna tveganja. Zato je treba prav tako navesti, da v nasprotju z načini financiranja, ki ne vključujejo gospodarskega interesnega združenja, finančni postopki takšne davčno pregledne strukture omogočajo davčno optimizacijo, primanjkljaji, ki jih je gospodarsko interesno združenje zabeležilo v prvih letih dejavnosti, pa se odštejejo od obdavčljivih prihodkov iz tekočih dejavnosti njegovih članov. |
| --- | --- |

(87)

Torej je v tem primeru veljavno referenčno pravilo, ki zadeva določitev amortizacije, ki se lahko odšteje, omejitev načela te amortizacije za sredstva, ki jih financirajo gospodarska interesna združenja, iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih (32). Pri tem se prvi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih ne sme obravnavati, ker ta določba ne velja za finančne postopke gospodarskih interesnih združenj, torej struktur, ki združujejo več pravnih subjektov, na splošno finančnih ustanov, ki si med sabo razdelijo tveganja pri postopkih, v nasprotju s finančnim postopkom, ki ga izvaja ena sama finančna ustanova, ki sama prevzame zadevna tveganja. Zato je treba prav tako navesti, da v nasprotju z načini financiranja, ki ne vključujejo gospodarskega interesnega združenja, finančni postopki takšne davčno pregledne strukture omogočajo davčno optimizacijo, primanjkljaji, ki jih je gospodarsko interesno združenje zabeležilo v prvih letih dejavnosti, pa se odštejejo od obdavčljivih prihodkov iz tekočih dejavnosti njegovih članov.

| (88) | Komisija torej ocenjuje, da francoski organi in nekatere zainteresirane stranke neupravičeno zatrjujejo, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s skupnim pravom amortizacij in da je drugi pododstavek člena 39 C tega zakonika referenčna shema, na podlagi katere je treba oceniti davčno ugodnost, ki izhaja iz uporabe člena 39 CA. Razen tega je primerno poudariti, da člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih izrecno predvideva, da se zadevna davčna ugodnost izračuna z ostankom dejanskih pozitivnih ali negativnih vrednosti omejitev ali dodatnih davčnih prispevkov v primerjavi s tistimi, ki jih povzroča uporaba določb iz drugega pododstavka tega člena. |
| --- | --- |

(88)

Komisija torej ocenjuje, da francoski organi in nekatere zainteresirane stranke neupravičeno zatrjujejo, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s skupnim pravom amortizacij in da je drugi pododstavek člena 39 C tega zakonika referenčna shema, na podlagi katere je treba oceniti davčno ugodnost, ki izhaja iz uporabe člena 39 CA. Razen tega je primerno poudariti, da člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih izrecno predvideva, da se zadevna davčna ugodnost izračuna z ostankom dejanskih pozitivnih ali negativnih vrednosti omejitev ali dodatnih davčnih prispevkov v primerjavi s tistimi, ki jih povzroča uporaba določb iz drugega pododstavka tega člena.

| (89) | V zvezi z ugodnostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, je treba poudariti, da lahko le člani gospodarskega interesnega združenja (33), ki financira premičnine v obdobju amortizacije, krajšem od 8 let, pridobijo davčne ugodnosti, ki izhajajo iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, to so 1. odstopanje od zgornje meje amortizacije, ki se lahko odšteje, 2. povečanje koeficienta amortizacije za eno točko in 3. možna oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev. |
| --- | --- |

(89)

V zvezi z ugodnostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, je treba poudariti, da lahko le člani gospodarskega interesnega združenja (33), ki financira premičnine v obdobju amortizacije, krajšem od 8 let, pridobijo davčne ugodnosti, ki izhajajo iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, to so 1. odstopanje od zgornje meje amortizacije, ki se lahko odšteje, 2. povečanje koeficienta amortizacije za eno točko in 3. možna oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev.

| (90) | Na eni strani je treba v zvezi z odpravo zgornje meje amortizacije, ki se lahko odšteje, v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih opozoriti, da lahko vsak član gospodarskega interesnega združenja v obdobju amortizacije sredstva, v katerem so rezultati gospodarskega interesnega združenja slabi, primanjkljaje gospodarskega interesnega združenja odšteje od svojih obdavčljivih prihodkov, sorazmerno s svojimi pravicami. V tem smislu se ne upošteva zgornja meja amortizacije iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih. |
| --- | --- |

(90)

Na eni strani je treba v zvezi z odpravo zgornje meje amortizacije, ki se lahko odšteje, v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih opozoriti, da lahko vsak član gospodarskega interesnega združenja v obdobju amortizacije sredstva, v katerem so rezultati gospodarskega interesnega združenja slabi, primanjkljaje gospodarskega interesnega združenja odšteje od svojih obdavčljivih prihodkov, sorazmerno s svojimi pravicami. V tem smislu se ne upošteva zgornja meja amortizacije iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih.

| (91) | Zato uporaba odstopanja iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v času primanjkljaja omogoča, da se vsakemu članu gospodarskega interesnega združenja zmanjša osnova, ki bi bila običajno obdavčljiva v skladu z drugim pododstavkom člena 39 C Splošnega zakonika o davkih. Dejstvo, da znesek amortizacije ni omejen z zneskom prejete najemnine, od katere se odštejejo drugi stroški v zvezi z najetim sredstvom, omogoča povečanje zneska amortizacije v prvih proračunskih letih s primanjkljajem. Zato lahko seveda položaj, v katerem se v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih ti primanjkljaji odštejejo le v višini četrtine prihodkov, obdavčljivih po davčni stopnji za družbe po splošnem pravu, ki jih vsak član gospodarskega interesnega združenja pridobi pri izvajanju drugih dejavnosti, omeji to ugodnost, vendar ne sme povzročiti dvoma o njenem obstoju. |
| --- | --- |

(91)

Zato uporaba odstopanja iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v času primanjkljaja omogoča, da se vsakemu članu gospodarskega interesnega združenja zmanjša osnova, ki bi bila običajno obdavčljiva v skladu z drugim pododstavkom člena 39 C Splošnega zakonika o davkih. Dejstvo, da znesek amortizacije ni omejen z zneskom prejete najemnine, od katere se odštejejo drugi stroški v zvezi z najetim sredstvom, omogoča povečanje zneska amortizacije v prvih proračunskih letih s primanjkljajem. Zato lahko seveda položaj, v katerem se v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih ti primanjkljaji odštejejo le v višini četrtine prihodkov, obdavčljivih po davčni stopnji za družbe po splošnem pravu, ki jih vsak član gospodarskega interesnega združenja pridobi pri izvajanju drugih dejavnosti, omeji to ugodnost, vendar ne sme povzročiti dvoma o njenem obstoju.

| (92) | Francoski organi v tem smislu ocenjujejo, da davčne prihranke, pridobljene v prvih letih postopka financiranja, nevtralizirajo dodatni davki, ki so bili ugotovljeni, ko je gospodarsko interesno združenje začelo pridobivati koristi, in sicer najemnine, ki so presegle letni obrok amortizacije. Vendar Komisija ocenjuje, da pomeni pridobljena ugodnost odlog plačila davka in ustreza preostanku dejanske vrednosti plačanih davkov v skupnem obdobju amortizacije, ob upoštevanju veljavnih obrestnih mer. |
| --- | --- |

(92)

Francoski organi v tem smislu ocenjujejo, da davčne prihranke, pridobljene v prvih letih postopka financiranja, nevtralizirajo dodatni davki, ki so bili ugotovljeni, ko je gospodarsko interesno združenje začelo pridobivati koristi, in sicer najemnine, ki so presegle letni obrok amortizacije. Vendar Komisija ocenjuje, da pomeni pridobljena ugodnost odlog plačila davka in ustreza preostanku dejanske vrednosti plačanih davkov v skupnem obdobju amortizacije, ob upoštevanju veljavnih obrestnih mer.

| (93) | Razen tega poročilo Senata št. 413 (34) potrjuje to analizo, ker navaja, da davčne prihranke, ki jih tako pridobijo člani v prvih letih uporabe, nadomestijo dodatni davki, ki nastanejo potem, ko se s strukturo financiranja ustvari dobiček. Toda ta časovni zamik v skladu s tem poročilom omogoči sprostitev dobička iz državne blagajne, ki ustreza razliki med dejanskimi vrednostmi davčnih prihrankov iz prvih proračunskih let in dodatnimi davčnimi prispevki iz zadnjih proračunskih let. Komisija tudi poudarja, da je v davčnem predpisu št. 120 z dne 17. junija 1999 (35) navedeno, da davčna ugodnost, ki izhaja iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, omogoča nastanek davčnih prihrankov. |
| --- | --- |

(93)

Razen tega poročilo Senata št. 413 (34) potrjuje to analizo, ker navaja, da davčne prihranke, ki jih tako pridobijo člani v prvih letih uporabe, nadomestijo dodatni davki, ki nastanejo potem, ko se s strukturo financiranja ustvari dobiček. Toda ta časovni zamik v skladu s tem poročilom omogoči sprostitev dobička iz državne blagajne, ki ustreza razliki med dejanskimi vrednostmi davčnih prihrankov iz prvih proračunskih let in dodatnimi davčnimi prispevki iz zadnjih proračunskih let. Komisija tudi poudarja, da je v davčnem predpisu št. 120 z dne 17. junija 1999 (35) navedeno, da davčna ugodnost, ki izhaja iz uporabe člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, omogoča nastanek davčnih prihrankov.

| (94) | Torej se zdi, da je namen sheme, vzpostavljene s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, omogočiti članom gospodarskega interesnega združenja, da izkoristijo ugodnost v obliki odloga plačila davkov. |
| --- | --- |

(94)

Torej se zdi, da je namen sheme, vzpostavljene s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, omogočiti članom gospodarskega interesnega združenja, da izkoristijo ugodnost v obliki odloga plačila davkov.

| (95) | V tem pogledu ni možno podpreti argumenta, da imajo uporabniki, od katerih gospodarsko interesno združenje ne pridobi soglasja iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, možnost drugih načinov financiranja, s katerimi se izognejo zgornji meji amortizacije, ki se lahko odšteje od plačila davka, iz drugega pododstavka člena 39 C tega zakonika, in niso prikrajšani v primerjavi z uporabniki, od katerih gospodarsko interesno združenje ne prejme soglasja. Najprej je treba opozoriti, da se lahko glede sheme pomoči Komisija omeji na preučevanje splošnih značilnosti zadevne sheme, ne da bi morala preučevati vsak primer uporabe posebej (36). Razen tega bi se na podlagi takega obravnavale posamezne situacije, ki se razlikujejo z dejanskega in pravnega vidika (37) ter so tudi hipotetične. |
| --- | --- |

(95)

V tem pogledu ni možno podpreti argumenta, da imajo uporabniki, od katerih gospodarsko interesno združenje ne pridobi soglasja iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, možnost drugih načinov financiranja, s katerimi se izognejo zgornji meji amortizacije, ki se lahko odšteje od plačila davka, iz drugega pododstavka člena 39 C tega zakonika, in niso prikrajšani v primerjavi z uporabniki, od katerih gospodarsko interesno združenje ne prejme soglasja. Najprej je treba opozoriti, da se lahko glede sheme pomoči Komisija omeji na preučevanje splošnih značilnosti zadevne sheme, ne da bi morala preučevati vsak primer uporabe posebej (36). Razen tega bi se na podlagi takega obravnavale posamezne situacije, ki se razlikujejo z dejanskega in pravnega vidika (37) ter so tudi hipotetične.

| (96) | Ni mogoče izključiti možnosti, da uporabniki, ki ne morejo uživati ugodnosti iz določb člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ne morejo izkoristiti nadomestnega načina financiranja. Tako je lahko zlasti v primeru, če se je banka ob upoštevanju finančnega stanja zadevnega podjetja odločila, da sama ne prevzame tveganj, ki nastanejo pri postopku financiranja (lastno kreditno financiranje najema), oziroma če so se zaradi strukture bilance stanja ali zmožnosti financiranja uporabnikov drugi načini financiranja izkazali za nemogoče (neposredne naložbe s pomočjo posojila ali lastnih sredstev). Če se v vsakem primeru predpostavi, da lahko ti uporabniki dejansko izkoristijo nadomestni način financiranja in v tem smislu odpravijo zgornjo mejo amortizacije, je treba najugodnejšo prvotno izbrano rešitev vseeno opustiti v korist druge izbire, ki je neizogibno manj ugodna, ter da nimajo koristi od obdavčenja, značilnega za kreditno financiranje najema s strani gospodarskega interesnega združenja (zaradi predpisane obveznosti vračanja iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih). |
| --- | --- |

(96)

Ni mogoče izključiti možnosti, da uporabniki, ki ne morejo uživati ugodnosti iz določb člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ne morejo izkoristiti nadomestnega načina financiranja. Tako je lahko zlasti v primeru, če se je banka ob upoštevanju finančnega stanja zadevnega podjetja odločila, da sama ne prevzame tveganj, ki nastanejo pri postopku financiranja (lastno kreditno financiranje najema), oziroma če so se zaradi strukture bilance stanja ali zmožnosti financiranja uporabnikov drugi načini financiranja izkazali za nemogoče (neposredne naložbe s pomočjo posojila ali lastnih sredstev). Če se v vsakem primeru predpostavi, da lahko ti uporabniki dejansko izkoristijo nadomestni način financiranja in v tem smislu odpravijo zgornjo mejo amortizacije, je treba najugodnejšo prvotno izbrano rešitev vseeno opustiti v korist druge izbire, ki je neizogibno manj ugodna, ter da nimajo koristi od obdavčenja, značilnega za kreditno financiranje najema s strani gospodarskega interesnega združenja (zaradi predpisane obveznosti vračanja iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih).

| (97) | Pa drugi strani imajo člani gospodarskega interesnega združenja koristi ne le od odprave zgornje meje zneska amortizacije, ki se lahko odšteje, ampak tudi od povečanja koeficienta degresivne amortizacije za eno točko ter, ob predpostavki načrtovanega prenosa sredstev uporabniku in ko so izpolnjeni nekateri pogoji, od oprostitve davka na kapitalske dobičke (38). |
| --- | --- |

(97)

Pa drugi strani imajo člani gospodarskega interesnega združenja koristi ne le od odprave zgornje meje zneska amortizacije, ki se lahko odšteje, ampak tudi od povečanja koeficienta degresivne amortizacije za eno točko ter, ob predpostavki načrtovanega prenosa sredstev uporabniku in ko so izpolnjeni nekateri pogoji, od oprostitve davka na kapitalske dobičke (38).

| (98) | Povečani koeficient in možna oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev sta ugodnosti, od katerih imajo koristi člani gospodarskega interesnega združenja na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, vendar od njih ne bi imeli koristi na podlagi referenčnega davčnega okvira, in sicer drugega pododstavka člena 39 C tega zakonika. V obeh primerih izvajanje člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v zvezi s tema dvema ugodnostma ne more biti v skladu s skupnim pravom o amortizaciji, kot zahtevajo francoski organi, ker v prvem pododstavku člena 39 C tega zakonika ni predvidena nobena taka davčna ugodnost. |
| --- | --- |

(98)

Povečani koeficient in možna oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev sta ugodnosti, od katerih imajo koristi člani gospodarskega interesnega združenja na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, vendar od njih ne bi imeli koristi na podlagi referenčnega davčnega okvira, in sicer drugega pododstavka člena 39 C tega zakonika. V obeh primerih izvajanje člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v zvezi s tema dvema ugodnostma ne more biti v skladu s skupnim pravom o amortizaciji, kot zahtevajo francoski organi, ker v prvem pododstavku člena 39 C tega zakonika ni predvidena nobena taka davčna ugodnost.

| (99) | Glede argumenta, da bo od leta 2007 oprostitev davka na kapitalske dobičke spadala pod skupno pravo, se lahko ugotovi, da je to v vseh primerih neustrezno, ker je treba obstoj takšne ugodnosti oceniti v primerjavi z veljavnim pravnim okvirom in ne z enim od prihodnjih pravnih položajev (39). Razen tega stranke ne navajajo, da bi sprememba veljavnega pravnega okvira povzročila odpravo predhodno dodeljene ugodnosti. |
| --- | --- |

(99)

Glede argumenta, da bo od leta 2007 oprostitev davka na kapitalske dobičke spadala pod skupno pravo, se lahko ugotovi, da je to v vseh primerih neustrezno, ker je treba obstoj takšne ugodnosti oceniti v primerjavi z veljavnim pravnim okvirom in ne z enim od prihodnjih pravnih položajev (39). Razen tega stranke ne navajajo, da bi sprememba veljavnega pravnega okvira povzročila odpravo predhodno dodeljene ugodnosti.

| (100) | V zvezi z državnimi ugodnostmi, ki izhajajo iz izvajanja zadevne sheme, je treba opozoriti, da je pojem pomoči bolj splošen od pojma subvencije, ker ne zajema le pozitivnih dajatev, kot so subvencije same, ampak tudi posredovanja, ki v različnih oblikah odpravijo običajne obremenitve za proračun podjetja in ki sicer niso subvencije v ožjem pomenu, vendar imajo enake lastnosti in učinke (40). Iz tega izhaja, da ukrep, s katerim javni organi nekaterim podjetjem dodelijo oprostitev, zmanjšanje ali vsaj odlog plačila davka, ki ga morajo običajno plačati, in ki pomeni državno pomoč iz člena 87(1) Pogodbe (41), čeprav ne vključuje prenosa državnih sredstev, upravičence pa postavlja v finančni položaj, ugodnejši od položaja drugih davkoplačevalcev. Zato v tem primeru, čeprav ukrepi iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne vključujejo prenosov državnih sredstev, ni mogoče zanikati, da povzročajo izgubo davčnih sredstev in s tem pomenijo državno financiranje. |
| --- | --- |

(100)

V zvezi z državnimi ugodnostmi, ki izhajajo iz izvajanja zadevne sheme, je treba opozoriti, da je pojem pomoči bolj splošen od pojma subvencije, ker ne zajema le pozitivnih dajatev, kot so subvencije same, ampak tudi posredovanja, ki v različnih oblikah odpravijo običajne obremenitve za proračun podjetja in ki sicer niso subvencije v ožjem pomenu, vendar imajo enake lastnosti in učinke (40). Iz tega izhaja, da ukrep, s katerim javni organi nekaterim podjetjem dodelijo oprostitev, zmanjšanje ali vsaj odlog plačila davka, ki ga morajo običajno plačati, in ki pomeni državno pomoč iz člena 87(1) Pogodbe (41), čeprav ne vključuje prenosa državnih sredstev, upravičence pa postavlja v finančni položaj, ugodnejši od položaja drugih davkoplačevalcev. Zato v tem primeru, čeprav ukrepi iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne vključujejo prenosov državnih sredstev, ni mogoče zanikati, da povzročajo izgubo davčnih sredstev in s tem pomenijo državno financiranje.

| (101) | V teh okoliščinah Komisija ocenjuje, da imajo člani gospodarskega interesnega združenja koristi v obliki davčnih prihrankov (odprava zgornje meje in povečanje koeficienta amortizacije) in ob predpostavki načrtovanega prenosa sredstev, izvedenega ob določenih pogojih, v obliki oprostitve davka, kar vse pomeni strošek za proračun francoske države. |
| --- | --- |

(101)

V teh okoliščinah Komisija ocenjuje, da imajo člani gospodarskega interesnega združenja koristi v obliki davčnih prihrankov (odprava zgornje meje in povečanje koeficienta amortizacije) in ob predpostavki načrtovanega prenosa sredstev, izvedenega ob določenih pogojih, v obliki oprostitve davka, kar vse pomeni strošek za proračun francoske države.

| (102) | Skratka, Komisija, kar zadeva člane gospodarskih interesnih združenj, ocenjuje, pri čemer upošteva, da morajo uporabniku zadevnega sredstva vrniti vsaj dve tretjini splošne davčne ugodnosti, ki izhaja iz izvajanja člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, da znaša ugodnost, do katere so upravičeni, največ eno tretjino te splošne ugodnosti. Komisija v tem smislu opozarja, da so člani gospodarskih interesnih združenj predvsem finančne ustanove. |
| --- | --- |

(102)

Skratka, Komisija, kar zadeva člane gospodarskih interesnih združenj, ocenjuje, pri čemer upošteva, da morajo uporabniku zadevnega sredstva vrniti vsaj dve tretjini splošne davčne ugodnosti, ki izhaja iz izvajanja člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, da znaša ugodnost, do katere so upravičeni, največ eno tretjino te splošne ugodnosti. Komisija v tem smislu opozarja, da so člani gospodarskih interesnih združenj predvsem finančne ustanove.

| (103) | V zvezi z uporabniki zadevnih sredstev se vračanje dela splošne davčne ugodnosti, od katere imajo koristi člani gospodarskega interesnega združenja, uresničuje, v skladu s sporno določbo, v obliki zmanjšanja zneska najemnine ali cene možnosti odkupa. Ta ugodnost, ki se prenese k uporabnikom, pri tem zmanjšuje stroške, ki običajno bremenijo proračun v okviru postopkov kreditnega financiranja najema. Ker vračanje vključuje vsaj dve tretjini ugodnosti, dodeljene članom gospodarskega interesnega združenja iz državnih sredstev, je treba upoštevati, da so uporabniki upravičeni do ugodnosti iz državnih sredstev v smislu člena 87 Pogodbe, ki znaša vsaj dve tretjini splošne ugodnosti. |
| --- | --- |

(103)

V zvezi z uporabniki zadevnih sredstev se vračanje dela splošne davčne ugodnosti, od katere imajo koristi člani gospodarskega interesnega združenja, uresničuje, v skladu s sporno določbo, v obliki zmanjšanja zneska najemnine ali cene možnosti odkupa. Ta ugodnost, ki se prenese k uporabnikom, pri tem zmanjšuje stroške, ki običajno bremenijo proračun v okviru postopkov kreditnega financiranja najema. Ker vračanje vključuje vsaj dve tretjini ugodnosti, dodeljene članom gospodarskega interesnega združenja iz državnih sredstev, je treba upoštevati, da so uporabniki upravičeni do ugodnosti iz državnih sredstev v smislu člena 87 Pogodbe, ki znaša vsaj dve tretjini splošne ugodnosti.

| (104) | Francoski organi in nekatere zainteresirane stranke vseeno poudarjajo, da davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni splošen ukrep francoskega davčnega prava. Preučiti je torej treba, ali je splošna ugodnost, do katere so upravičeni člani gospodarskega interesnega združenja in uporabniki, selektivna. |
| --- | --- |

(104)

Francoski organi in nekatere zainteresirane stranke vseeno poudarjajo, da davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni splošen ukrep francoskega davčnega prava. Preučiti je torej treba, ali je splošna ugodnost, do katere so upravičeni člani gospodarskega interesnega združenja in uporabniki, selektivna.

| (105) | Najprej je treba opozoriti, da je posebnost državnega ukrepa, in sicer njegova selektivnost, ena od značilnosti pojma državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. V zvezi s tem je treba preveriti, ali zadevna davčna shema prinaša ugodnosti, ki koristijo izključno nekaterim podjetjem ali nekaterim področjem dejavnosti (42). |
| --- | --- |

(105)

Najprej je treba opozoriti, da je posebnost državnega ukrepa, in sicer njegova selektivnost, ena od značilnosti pojma državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. V zvezi s tem je treba preveriti, ali zadevna davčna shema prinaša ugodnosti, ki koristijo izključno nekaterim podjetjem ali nekaterim področjem dejavnosti (42).

| (106) | Načeloma se davčni ukrep, ki se lahko pomeni državno pomoč, razlikuje od splošnega davčnega ukrepa zaradi pravno ali dejansko omejenega števila upravičencev. Da se ukrep lahko pomeni državno pomoč, morajo upravičena podjetja spadati v kategorijo, ki jo natančno določa pravno ali dejansko izvajanje merila, oblikovanega z zadevnim ukrepom (43). |
| --- | --- |

(106)

Načeloma se davčni ukrep, ki se lahko pomeni državno pomoč, razlikuje od splošnega davčnega ukrepa zaradi pravno ali dejansko omejenega števila upravičencev. Da se ukrep lahko pomeni državno pomoč, morajo upravičena podjetja spadati v kategorijo, ki jo natančno določa pravno ali dejansko izvajanje merila, oblikovanega z zadevnim ukrepom (43).

| (107) | V tem primeru člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih velja le za premičnine, ki so predmet amortizacije na degresivni način v obdobju najmanj 8 let in so ob sprejemu nove, razen plovil, ki so lahko rabljena. Razen tega je v poročilu Senata št. 413 (44) navedeno, da je natančen cilj mehanizma spodbujanje velikih naložb zaradi zelo spodbudnega davčnega ukrepa. |
| --- | --- |

(107)

V tem primeru člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih velja le za premičnine, ki so predmet amortizacije na degresivni način v obdobju najmanj 8 let in so ob sprejemu nove, razen plovil, ki so lahko rabljena. Razen tega je v poročilu Senata št. 413 (44) navedeno, da je natančen cilj mehanizma spodbujanje velikih naložb zaradi zelo spodbudnega davčnega ukrepa.

| (108) | Davčna olajšava, ki izhaja iz izvajanja te določbe, torej s pravnega stališča koristi izključno članom gospodarskih interesnih združenj, ki financirajo takšna sredstva (45), in uporabnikom teh sredstev zaradi obveznosti vračanja vsaj dveh tretjin splošne davčne ugodnosti, ki jo imajo člani gospodarskega interesnega združenja. Vlagatelji, člani gospodarskega interesnega združenja, ki ne financirajo sredstev iz člena 39 CA Splošnega zakonika davkih, in uporabniki sredstev s trajanjem amortizacije, krajšim od 8 let, se ne morejo potegovati za uveljavljanje te davčne ugodnosti. |
| --- | --- |

(108)

Davčna olajšava, ki izhaja iz izvajanja te določbe, torej s pravnega stališča koristi izključno članom gospodarskih interesnih združenj, ki financirajo takšna sredstva (45), in uporabnikom teh sredstev zaradi obveznosti vračanja vsaj dveh tretjin splošne davčne ugodnosti, ki jo imajo člani gospodarskega interesnega združenja. Vlagatelji, člani gospodarskega interesnega združenja, ki ne financirajo sredstev iz člena 39 CA Splošnega zakonika davkih, in uporabniki sredstev s trajanjem amortizacije, krajšim od 8 let, se ne morejo potegovati za uveljavljanje te davčne ugodnosti.

| (109) | Čeprav se v zvezi s tem domneva, da si uporabniki sredstev, ki niso upravičeni do ugodnosti iz sheme po členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih, prizadevajo izkoristiti nadomestno obliko financiranja, ki ni financiranje davčnega gospodarskega interesnega združenja, je tem uporabnikom vseeno odvzeta možnost tega načina financiranja. |
| --- | --- |

(109)

Čeprav se v zvezi s tem domneva, da si uporabniki sredstev, ki niso upravičeni do ugodnosti iz sheme po členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih, prizadevajo izkoristiti nadomestno obliko financiranja, ki ni financiranje davčnega gospodarskega interesnega združenja, je tem uporabnikom vseeno odvzeta možnost tega načina financiranja.

| (110) | Ta določba, ob upoštevanju trajanja amortizacije zadevnih sredstev, predvidenega v členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih, dejansko koristi predvsem podjetjem, ki delujejo v sektorju prometa, zlasti pomorskega in letalskega, in gospodarskim interesnim združenjem, ki financirajo sredstva, pomembna za ta sektor. |
| --- | --- |

(110)

Ta določba, ob upoštevanju trajanja amortizacije zadevnih sredstev, predvidenega v členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih, dejansko koristi predvsem podjetjem, ki delujejo v sektorju prometa, zlasti pomorskega in letalskega, in gospodarskim interesnim združenjem, ki financirajo sredstva, pomembna za ta sektor.

| (111) | Po eni strani v zvezi s tem iz informacij francoskih organov izhaja, da je 182 od 189 prošenj za soglasje, predloženih v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, zadevalo sektor prometa. Glede na te podatke je bilo le v pomorskem sektorju predloženih 75 % prošenj za soglasje in prejetih 82 % soglasij (glej tabelo iz uvodne izjave 17 zgoraj). |
| --- | --- |

(111)

Po eni strani v zvezi s tem iz informacij francoskih organov izhaja, da je 182 od 189 prošenj za soglasje, predloženih v skladu s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, zadevalo sektor prometa. Glede na te podatke je bilo le v pomorskem sektorju predloženih 75 % prošenj za soglasje in prejetih 82 % soglasij (glej tabelo iz uvodne izjave 17 zgoraj).

| (112) | Po drugi strani je uvedba te sheme, ki odstopa od zgornje meje amortizacije sredstev, ki jih financirajo gospodarska interesna združenja, temeljila zlasti na pripravljenosti zakonodajalca, da spodbudi sektor prometa in zlasti pomorski promet. |
| --- | --- |

(112)

Po drugi strani je uvedba te sheme, ki odstopa od zgornje meje amortizacije sredstev, ki jih financirajo gospodarska interesna združenja, temeljila zlasti na pripravljenosti zakonodajalca, da spodbudi sektor prometa in zlasti pomorski promet.

| (113) | Razlogov za takšno stanje je več. |
| --- | --- |

(113)

Razlogov za takšno stanje je več.

| (114) | Prvič, od sredstev, upravičenih na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, davčni predpis št. 120 izrecno zadeva le plovila (46). Tako se predvideva, da rabljeno blago, upravičeno do davčne sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, lahko zajema le plovila. V zvezi s postopkom dodelitve soglasja je prav tako predvideno, da je treba prošnje za soglasje, ki zadevajo plovila“predložiti pred njihovim naročilom, kadar so amortizirane od začetka njihove gradnje (47). |
| --- | --- |

(114)

Prvič, od sredstev, upravičenih na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, davčni predpis št. 120 izrecno zadeva le plovila (46). Tako se predvideva, da rabljeno blago, upravičeno do davčne sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, lahko zajema le plovila. V zvezi s postopkom dodelitve soglasja je prav tako predvideno, da je treba prošnje za soglasje, ki zadevajo plovila“predložiti pred njihovim naročilom, kadar so amortizirane od začetka njihove gradnje (47).

| (115) | Drugič, na podlagi pripravljalnih del za sprejetje zakona št. 98-546, zlasti poročila Senata št. 413 (48), je prejšnji davčni mehanizem veljal za vse gospodarske sektorje, medtem ko člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih velja le za „sredstva v obliki težke opreme (letala, hitri vlak, plovila ...)“. Omenjeno poročilo zlasti na področju pomorskega sektorja opozarja, da zadevna shema v primerjavi z ureditvijo skupnega vlaganja v pomorstvu nima dovolj ugodnega učinka na poživitev naložb v ta sektor. V poročilu je tudi navedeno, da se zaradi manj ugodne narave zadevne sheme za naložbe v pomorstvo v člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih uvede določba, ki predvideva oprostitev davkov na kapitalske dobičke v primeru načrtovanega prenosa sredstev na uporabnika. Tudi francoski organi so v zvezi s tem v svojih pripombah z dne 3. maja 2004 poudarili, da je bilo zaradi skrbi, da se prepreči stagnacija števila trgovskih plovil, registriranih v Franciji, in da se zmanjšajo davčni izdatki, skupaj z odlogom plačila davkov, povezanim z amortizacijo, predvideno, da so člani gospodarskih interesnih združenj pod nekaterimi pogoji upravičeni do oprostitve davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev. |
| --- | --- |

(115)

Drugič, na podlagi pripravljalnih del za sprejetje zakona št. 98-546, zlasti poročila Senata št. 413 (48), je prejšnji davčni mehanizem veljal za vse gospodarske sektorje, medtem ko člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih velja le za „sredstva v obliki težke opreme (letala, hitri vlak, plovila ...)“. Omenjeno poročilo zlasti na področju pomorskega sektorja opozarja, da zadevna shema v primerjavi z ureditvijo skupnega vlaganja v pomorstvu nima dovolj ugodnega učinka na poživitev naložb v ta sektor. V poročilu je tudi navedeno, da se zaradi manj ugodne narave zadevne sheme za naložbe v pomorstvo v člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih uvede določba, ki predvideva oprostitev davkov na kapitalske dobičke v primeru načrtovanega prenosa sredstev na uporabnika. Tudi francoski organi so v zvezi s tem v svojih pripombah z dne 3. maja 2004 poudarili, da je bilo zaradi skrbi, da se prepreči stagnacija števila trgovskih plovil, registriranih v Franciji, in da se zmanjšajo davčni izdatki, skupaj z odlogom plačila davkov, povezanim z amortizacijo, predvideno, da so člani gospodarskih interesnih združenj pod nekaterimi pogoji upravičeni do oprostitve davkov na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev.

| (116) | Tretjič, splošno poročilo št. 66 v zvezi z osnutkom finančnega zakona za leto 1999 (49) potrjuje, da „je zakon št. 98-546 [...] omogočil oblikovanje novega davčnega mehanizma v korist naložb v pomorstvo“. Navedeno je tudi, da je bila privilegirana shema kreditnega financiranja najema, uvedena s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, kljub temu da se ne uporablja izključno za plovila, dejansko zasnovana predvsem zanje. |
| --- | --- |

(116)

Tretjič, splošno poročilo št. 66 v zvezi z osnutkom finančnega zakona za leto 1999 (49) potrjuje, da „je zakon št. 98-546 [...] omogočil oblikovanje novega davčnega mehanizma v korist naložb v pomorstvo“. Navedeno je tudi, da je bila privilegirana shema kreditnega financiranja najema, uvedena s členom 39 CA Splošnega zakonika o davkih, kljub temu da se ne uporablja izključno za plovila, dejansko zasnovana predvsem zanje.

| (117) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ocenjuje, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih selektivna, ker daje prednost nekaterim gospodarskim subjektom, ki delujejo v sektorju prometa in finančnem sektorju. Ker se ta shema ne uporablja za vse gospodarske subjekte, se ne more obravnavati kot splošni ukrep davčne politike. |
| --- | --- |

(117)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ocenjuje, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih selektivna, ker daje prednost nekaterim gospodarskim subjektom, ki delujejo v sektorju prometa in finančnem sektorju. Ker se ta shema ne uporablja za vse gospodarske subjekte, se ne more obravnavati kot splošni ukrep davčne politike.

| (118) | Argumenti francoskih organov ne smejo povzročati dvoma v to oceno. |
| --- | --- |

(118)

Argumenti francoskih organov ne smejo povzročati dvoma v to oceno.

| (119) | Prvič, argument francoskih organov, ki izhaja iz več sektorjev, na katere se lahko nanaša zadevni davčni ukrep, ne more biti uspešen. Ne glede na dejstvo, da se zadevna davčna shema uporablja le za določeno blago, je zelo majhno število prošenj za soglasje za financiranje sredstev v drugih sektorjih razen sektorja prometa (50) takih, da se postavlja pod vprašaj posebnost zadevne sheme. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da dejstvo, da je zelo veliko število podjetij upravičeno do nekega pomembnega ukrepa ali da so ta podjetja iz različnih področij dejavnosti, ne zadošča, da se postavi pod vprašaj njegova selektivnost (51). |
| --- | --- |

(119)

Prvič, argument francoskih organov, ki izhaja iz več sektorjev, na katere se lahko nanaša zadevni davčni ukrep, ne more biti uspešen. Ne glede na dejstvo, da se zadevna davčna shema uporablja le za določeno blago, je zelo majhno število prošenj za soglasje za financiranje sredstev v drugih sektorjih razen sektorja prometa (50) takih, da se postavlja pod vprašaj posebnost zadevne sheme. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da dejstvo, da je zelo veliko število podjetij upravičeno do nekega pomembnega ukrepa ali da so ta podjetja iz različnih področij dejavnosti, ne zadošča, da se postavi pod vprašaj njegova selektivnost (51).

| (120) | Drugič, v nasprotju s trditvami francoskih organov argument o obstoju enakih davčnih ukrepov v drugih državah članicah ni ustrezen za utemeljitev obstoja sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Dejansko ni mogoče primerjati davčnih pravil, ki se uporabljajo v vseh državah članicah, ali celo le v nekaterih izmed njih, ne da bi se spremenila narava cilja in delovanja določb o nadzoru državnih pomoči. Ker davčne določbe držav članic na ravni Skupnosti niso usklajene, bi se lahko primerjali dejansko in pravno različni položaji, ki jih povzročajo razlike med zakoni in drugimi predpisi držav članic (52). Ugotovljeno je bilo tudi, da če poskuša država članica z enostranskimi ukrepi konkurenčne pogoje v nekem gospodarskem sektorju približati tistim v drugi državi članici, ni mogoče zanikati, da so ti ukrepi državna pomoč (53). Na opredelitev zadevne sheme kot pomoči (54) podobno tudi ne vpliva položaj, ko so konkurenti iz drugih držav članic upravičeni do primerljivih davčnih ukrepov, tudi če so nezakoniti. |
| --- | --- |

(120)

Drugič, v nasprotju s trditvami francoskih organov argument o obstoju enakih davčnih ukrepov v drugih državah članicah ni ustrezen za utemeljitev obstoja sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Dejansko ni mogoče primerjati davčnih pravil, ki se uporabljajo v vseh državah članicah, ali celo le v nekaterih izmed njih, ne da bi se spremenila narava cilja in delovanja določb o nadzoru državnih pomoči. Ker davčne določbe držav članic na ravni Skupnosti niso usklajene, bi se lahko primerjali dejansko in pravno različni položaji, ki jih povzročajo razlike med zakoni in drugimi predpisi držav članic (52). Ugotovljeno je bilo tudi, da če poskuša država članica z enostranskimi ukrepi konkurenčne pogoje v nekem gospodarskem sektorju približati tistim v drugi državi članici, ni mogoče zanikati, da so ti ukrepi državna pomoč (53). Na opredelitev zadevne sheme kot pomoči (54) podobno tudi ne vpliva položaj, ko so konkurenti iz drugih držav članic upravičeni do primerljivih davčnih ukrepov, tudi če so nezakoniti.

| (121) | Tretjič, Francija in zainteresirane stranke trdijo, da neselektivnost zadevnega ukrepa izhaja iz dejstva, da francoski organi za dodelitev zadevnega soglasja nimajo na voljo diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(121)

Tretjič, Francija in zainteresirane stranke trdijo, da neselektivnost zadevnega ukrepa izhaja iz dejstva, da francoski organi za dodelitev zadevnega soglasja nimajo na voljo diskrecijske pravice.

| (122) | Komisija opozarja, da so lahko v skladu s sodno prakso tudi pomoči, za katere se zdi, da se uporabljajo za večino podjetij, do neke mere selektivne in se lahko zato obravnavajo kot ukrepi, ki dajejo prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji. To velja zlasti, kadar ima uprava, odgovorna za uveljavljanje splošnega pravila, na voljo diskrecijsko pravico glede uporabe akta (55). |
| --- | --- |

(122)

Komisija opozarja, da so lahko v skladu s sodno prakso tudi pomoči, za katere se zdi, da se uporabljajo za večino podjetij, do neke mere selektivne in se lahko zato obravnavajo kot ukrepi, ki dajejo prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji. To velja zlasti, kadar ima uprava, odgovorna za uveljavljanje splošnega pravila, na voljo diskrecijsko pravico glede uporabe akta (55).

| (123) | V tem primeru je treba najprej opozoriti, da so do zadevne davčne določbe upravičeni le uporabniki nekaterih sredstev in člani gospodarskih interesnih združenj, ki jih financirajo, ter imajo večinoma dejansko koristi le v sektorju prometa in finančnemu sektorju, s čimer je pogoj specifičnosti že izpolnjen. Dejansko so lahko drugi načrti financiranja, ki zadevajo sredstva iz sektorjev razen sektorja prometa in/ali katerih amortizacija traja manj kot osem let, zagotovilo za izključitev možnosti namena davčne optimizacije. Zato za ugotovitev selektivnosti spornega ukrepa glede na omejeno področje uporabe tega davčnega mehanizma ni treba dokazati, da imajo pristojni nacionalni organi diskrecijsko pravico glede uporabe omenjenega ukrepa (56). |
| --- | --- |

(123)

V tem primeru je treba najprej opozoriti, da so do zadevne davčne določbe upravičeni le uporabniki nekaterih sredstev in člani gospodarskih interesnih združenj, ki jih financirajo, ter imajo večinoma dejansko koristi le v sektorju prometa in finančnemu sektorju, s čimer je pogoj specifičnosti že izpolnjen. Dejansko so lahko drugi načrti financiranja, ki zadevajo sredstva iz sektorjev razen sektorja prometa in/ali katerih amortizacija traja manj kot osem let, zagotovilo za izključitev možnosti namena davčne optimizacije. Zato za ugotovitev selektivnosti spornega ukrepa glede na omejeno področje uporabe tega davčnega mehanizma ni treba dokazati, da imajo pristojni nacionalni organi diskrecijsko pravico glede uporabe omenjenega ukrepa (56).

| (124) | Francoski organi so na vprašanje o pomenu preverjanja, ki ga po njihovem mnenju uporabljajo glede pogoja, ki se izhaja iz tega, da zadevna naložba z vidika splošnega interesa in zlasti na področju zaposlovanja prinaša znatne gospodarske in socialne koristi (57), odgovorili, da se ta korist oceni na podlagi šestih meril, ki temeljijo na „učinkih naložb v gospodarsko okolje na območju, na katerem se izvaja in v katerem se razvija uporabnik“. Tako Komisija ocenjuje, da izpolnjevanje tega pogoja nacionalnim organom nujno zagotavlja diskrecijsko pravico. |
| --- | --- |

(124)

Francoski organi so na vprašanje o pomenu preverjanja, ki ga po njihovem mnenju uporabljajo glede pogoja, ki se izhaja iz tega, da zadevna naložba z vidika splošnega interesa in zlasti na področju zaposlovanja prinaša znatne gospodarske in socialne koristi (57), odgovorili, da se ta korist oceni na podlagi šestih meril, ki temeljijo na „učinkih naložb v gospodarsko okolje na območju, na katerem se izvaja in v katerem se razvija uporabnik“. Tako Komisija ocenjuje, da izpolnjevanje tega pogoja nacionalnim organom nujno zagotavlja diskrecijsko pravico.

| (125) | Kljub legitimnosti takšnega cilja se lahko ugotovi, da ni povezave med tem pogojem, ki se nanaša na obstoj gospodarske koristi naložbe, in smotrnostjo, za katero si prizadeva zakonodajalec s predhodno dodelitvijo soglasja ministra za izvedbo naložb. Dejansko morajo pogoji za dodelitev soglasja omogočati ugotovitev, da cilj uporabe načina financiranja s strani gospodarskega interesnega združenja ni davčna optimizacija. Tako pogoj, povezan z gospodarsko koristjo naložb, ne preprečuje takšne optimizacije. Cilj takšnih postopkov financiranja, ne glede na trajanje amortizacije zadevnih sredstev, ni nujno davčna optimizacija, vendar je lahko hkrati tudi brez znatnih gospodarskih in socialnih koristi, zlasti na področju zaposlovanja. |
| --- | --- |

(125)

Kljub legitimnosti takšnega cilja se lahko ugotovi, da ni povezave med tem pogojem, ki se nanaša na obstoj gospodarske koristi naložbe, in smotrnostjo, za katero si prizadeva zakonodajalec s predhodno dodelitvijo soglasja ministra za izvedbo naložb. Dejansko morajo pogoji za dodelitev soglasja omogočati ugotovitev, da cilj uporabe načina financiranja s strani gospodarskega interesnega združenja ni davčna optimizacija. Tako pogoj, povezan z gospodarsko koristjo naložb, ne preprečuje takšne optimizacije. Cilj takšnih postopkov financiranja, ne glede na trajanje amortizacije zadevnih sredstev, ni nujno davčna optimizacija, vendar je lahko hkrati tudi brez znatnih gospodarskih in socialnih koristi, zlasti na področju zaposlovanja.

| (126) | V tem smislu se je treba ponovno sklicevati na poročilo Senata št. 413 (58), iz katerega je razvidno, da je pogoj, povezan z obstojem znatnih gospodarskih in socialnih koristi, „način, na katerega se zagotovi prednost za sredstva, proizvedena na nacionalnem ozemlju, ali za financiranja, izvršena v korist francoskega uporabnika“. Bolj splošno je v tem poročilu tudi navedeno, da postopek soglasja upravi zagotavlja preveliko diskrecijsko pravico. |
| --- | --- |

(126)

V tem smislu se je treba ponovno sklicevati na poročilo Senata št. 413 (58), iz katerega je razvidno, da je pogoj, povezan z obstojem znatnih gospodarskih in socialnih koristi, „način, na katerega se zagotovi prednost za sredstva, proizvedena na nacionalnem ozemlju, ali za financiranja, izvršena v korist francoskega uporabnika“. Bolj splošno je v tem poročilu tudi navedeno, da postopek soglasja upravi zagotavlja preveliko diskrecijsko pravico.

| (127) | Po mnenju Komisije se zaradi neustreznosti pogoja, povezanega z gospodarsko koristjo vlaganj v zvezi z zastavljenim ciljem, torej krepi diskrecijska pravica nacionalnih organov pri njegovi uporabi. |
| --- | --- |

(127)

Po mnenju Komisije se zaradi neustreznosti pogoja, povezanega z gospodarsko koristjo vlaganj v zvezi z zastavljenim ciljem, torej krepi diskrecijska pravica nacionalnih organov pri njegovi uporabi.

| (128) | Glede diskrecijske pravice francoskih organov v zvezi z dodelitvijo soglasja je treba ugotoviti tudi, da se sklep ustavnega sveta z dne 30. decembra 1987 (59), na katerega se sklicujejo francoski organi in zainteresirane stranke, v tem primeru ne upošteva. V tej zadevi je bil sporen davčni mehanizem, s katerim je omogočeno, da nova pravna oseba, ki nastane pri združitvi dveh družb, za določen čas prevzame celotni ali delni primanjkljaj združenih družb ter po predhodnem soglasju ministra za proračun in v okviru tega soglasja v primeru delnega vložka aktive v eno od družb v skupini omogoči prenos primanjkljaja, ki še ni bil odbit pred združitvijo, na poznejši dobiček. Ustavni svet je bil pozvan, da poda svoje mnenje glede skladnosti tega odobritvenega postopka s členom 34 Ustave, v skladu s katerim zakonodajalec opredeli področje uporabe finančne ugodnosti. V zvezi s tem je upošteval, da zadevna določba zakonodajalcu ne omogoča nadaljnjega prenosa davčne pristojnosti na ministra in da je slednjemu podeljena le pravica, da v skladu s ciljem zakonodajalca o preprečevanju izogibanja davku, zagotovi spoštovanje pogojev, ki jih določa zakon. V tem sklepu je bil ustavni svet pozvan, naj predstavi svoje stališče o upoštevanju zakonodajnih in ureditvenih pristojnosti na davčnem področju, ne pa o obstoju pristojnosti vodje ministrstva za presojo sprejetja posameznih ukrepov, potrebnih za izvajanje zakonodaje. |
| --- | --- |

(128)

Glede diskrecijske pravice francoskih organov v zvezi z dodelitvijo soglasja je treba ugotoviti tudi, da se sklep ustavnega sveta z dne 30. decembra 1987 (59), na katerega se sklicujejo francoski organi in zainteresirane stranke, v tem primeru ne upošteva. V tej zadevi je bil sporen davčni mehanizem, s katerim je omogočeno, da nova pravna oseba, ki nastane pri združitvi dveh družb, za določen čas prevzame celotni ali delni primanjkljaj združenih družb ter po predhodnem soglasju ministra za proračun in v okviru tega soglasja v primeru delnega vložka aktive v eno od družb v skupini omogoči prenos primanjkljaja, ki še ni bil odbit pred združitvijo, na poznejši dobiček. Ustavni svet je bil pozvan, da poda svoje mnenje glede skladnosti tega odobritvenega postopka s členom 34 Ustave, v skladu s katerim zakonodajalec opredeli področje uporabe finančne ugodnosti. V zvezi s tem je upošteval, da zadevna določba zakonodajalcu ne omogoča nadaljnjega prenosa davčne pristojnosti na ministra in da je slednjemu podeljena le pravica, da v skladu s ciljem zakonodajalca o preprečevanju izogibanja davku, zagotovi spoštovanje pogojev, ki jih določa zakon. V tem sklepu je bil ustavni svet pozvan, naj predstavi svoje stališče o upoštevanju zakonodajnih in ureditvenih pristojnosti na davčnem področju, ne pa o obstoju pristojnosti vodje ministrstva za presojo sprejetja posameznih ukrepov, potrebnih za izvajanje zakonodaje.

| (129) | Komisija vseeno ocenjuje, da sodna praksa nacionalnih sodišč ne sme zbujati dvomov v pogoje iz člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(129)

Komisija vseeno ocenjuje, da sodna praksa nacionalnih sodišč ne sme zbujati dvomov v pogoje iz člena 87(1) Pogodbe.

| (130) | Četrtič, glede argumenta, v skladu s katerim nacionalni organi nimajo diskrecijske pravice, saj se lahko na odločitev teh organov pritoži na nacionalnih sodiščih z namenom presoje vzrokov za zavrnitev odobritve, je treba opozoriti, da za ugotovitev obstoja splošnega ukrepa ni potrebno preveriti, ali je vedenje davčne uprave samovoljno. Dejansko zadostuje ugotovitev, da ima omenjena uprava diskrecijsko pravico, ki ji omogoča, da prilagodi pogoje dodelitve zadevne davčne ugodnosti glede na značilnosti načrtov vlaganj, predloženih v njeno presojo (60). Razen tega je bilo ocenjeno, da je oprostitev dolga, ki je odobrena na podlagi sodnega postopka in v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, selektivna, ker ne izhaja samodejno iz uporabe zakonodaje, ampak iz diskrecijske izbire zadevnih javnih organov. Sodnik Skupnosti je poudaril, da se v členu 87(1) Pogodbe ukrepi državnega posredovanja ne razlikujejo glede na svoje vzroke in cilje, ampak so opredeljeni glede na svoj učinek (61). Tako v tem primeru zlasti dejstvo, da se lahko na sklepe o zavrnitvi soglasja pritoži pred nacionalnim sodiščem, ne sme zbujati dvomov v obstoj diskrecijske pravice nacionalnih organov pri uporabi pogojev za podelitev soglasja ministra. |
| --- | --- |

(130)

Četrtič, glede argumenta, v skladu s katerim nacionalni organi nimajo diskrecijske pravice, saj se lahko na odločitev teh organov pritoži na nacionalnih sodiščih z namenom presoje vzrokov za zavrnitev odobritve, je treba opozoriti, da za ugotovitev obstoja splošnega ukrepa ni potrebno preveriti, ali je vedenje davčne uprave samovoljno. Dejansko zadostuje ugotovitev, da ima omenjena uprava diskrecijsko pravico, ki ji omogoča, da prilagodi pogoje dodelitve zadevne davčne ugodnosti glede na značilnosti načrtov vlaganj, predloženih v njeno presojo (60). Razen tega je bilo ocenjeno, da je oprostitev dolga, ki je odobrena na podlagi sodnega postopka in v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, selektivna, ker ne izhaja samodejno iz uporabe zakonodaje, ampak iz diskrecijske izbire zadevnih javnih organov. Sodnik Skupnosti je poudaril, da se v členu 87(1) Pogodbe ukrepi državnega posredovanja ne razlikujejo glede na svoje vzroke in cilje, ampak so opredeljeni glede na svoj učinek (61). Tako v tem primeru zlasti dejstvo, da se lahko na sklepe o zavrnitvi soglasja pritoži pred nacionalnim sodiščem, ne sme zbujati dvomov v obstoj diskrecijske pravice nacionalnih organov pri uporabi pogojev za podelitev soglasja ministra.

| (131) | Komisija nazadnje ocenjuje, da trditev francoskih organov, ki temelji na nezadostnem razlikovanju na podlagi državljanstva članov gospodarskega interesnega združenja in uporabnikov, ne sme zbujati dvomov o selektivnosti sheme po členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih (62), poleg tega je v poročilu Senata št. 413 (63) navedeno, da je pogoj, ki se nanaša na obstoj znatnih gospodarskih in socialnih koristi naložb „način, na katerega se zagotovi prednost za blago, proizvedeno na nacionalnem ozemlju, ali za financiranje, izvršeno v korist francoskega uporabnika“. |
| --- | --- |

(131)

Komisija nazadnje ocenjuje, da trditev francoskih organov, ki temelji na nezadostnem razlikovanju na podlagi državljanstva članov gospodarskega interesnega združenja in uporabnikov, ne sme zbujati dvomov o selektivnosti sheme po členu 39 CA Splošnega zakonika o davkih (62), poleg tega je v poročilu Senata št. 413 (63) navedeno, da je pogoj, ki se nanaša na obstoj znatnih gospodarskih in socialnih koristi naložb „način, na katerega se zagotovi prednost za blago, proizvedeno na nacionalnem ozemlju, ali za financiranje, izvršeno v korist francoskega uporabnika“.

| (132) | V skladu z zgoraj navedenim Komisija meni, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih selektivna. |
| --- | --- |

(132)

V skladu z zgoraj navedenim Komisija meni, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih selektivna.

| (133) | Francoski organi trdijo, da povezane določbe iz drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih omogočajo predhodni nadzor, ki je na voljo davčni upravi za preprečevanje davčne utaje zaradi zlorabe postopkov financiranja premičnin z davčno preglednimi strukturami, kot so gospodarska interesna združenja. Menijo, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih utemeljena z naravo in gospodarnostjo davčnega sistema. V zvezi s tem natančneje navajajo, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih „temelji na objektivnih in horizontalnih merilih za preprečevanje davčnih utaj“. |
| --- | --- |

(133)

Francoski organi trdijo, da povezane določbe iz drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih omogočajo predhodni nadzor, ki je na voljo davčni upravi za preprečevanje davčne utaje zaradi zlorabe postopkov financiranja premičnin z davčno preglednimi strukturami, kot so gospodarska interesna združenja. Menijo, da je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih utemeljena z naravo in gospodarnostjo davčnega sistema. V zvezi s tem natančneje navajajo, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih „temelji na objektivnih in horizontalnih merilih za preprečevanje davčnih utaj“.

| (134) | Res je, da pojem državne pomoči ne vključuje državnih ukrepov, ki uvajajo razlikovanje med podjetji, kadar to razlikovanje izhaja iz narave in gospodarnosti sistema stroškov, katerega del so. Ta utemeljitev na podlagi značilnosti ali gospodarnosti davčnega sistema, kaže na skladnost posebnega davčnega ukrepa z notranjimi načeli davčnega sistema na splošno. Tako davčno razlikovanje ne more izhajati preprosto iz splošnih namenov in ciljev, ki jih država spoštuje pri sprejemanju zadevnih ukrepov (64). |
| --- | --- |

(134)

Res je, da pojem državne pomoči ne vključuje državnih ukrepov, ki uvajajo razlikovanje med podjetji, kadar to razlikovanje izhaja iz narave in gospodarnosti sistema stroškov, katerega del so. Ta utemeljitev na podlagi značilnosti ali gospodarnosti davčnega sistema, kaže na skladnost posebnega davčnega ukrepa z notranjimi načeli davčnega sistema na splošno. Tako davčno razlikovanje ne more izhajati preprosto iz splošnih namenov in ciljev, ki jih država spoštuje pri sprejemanju zadevnih ukrepov (64).

| (135) | V tem primeru Komisija ocenjuje, da je drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih z omejitvijo zneska amortizacije, ki se lahko odšteje, učinkovito usmerjen k preprečevanju zlorabe davčno preglednih struktur zaradi pridobivanja davčnega dobička iz postopkov financiranja najetih ali drugače zagotovljenih sredstev. Zdi se, da je ta cilj potreben in praktičen, da se zagotovi učinkovit davčni sistem amortizacij najetih ali razpoložljivih sredstev ter ga je zato treba obravnavati kot sestavni del navedenega sistema (65). |
| --- | --- |

(135)

V tem primeru Komisija ocenjuje, da je drugi pododstavek člena 39 C Splošnega zakonika o davkih z omejitvijo zneska amortizacije, ki se lahko odšteje, učinkovito usmerjen k preprečevanju zlorabe davčno preglednih struktur zaradi pridobivanja davčnega dobička iz postopkov financiranja najetih ali drugače zagotovljenih sredstev. Zdi se, da je ta cilj potreben in praktičen, da se zagotovi učinkovit davčni sistem amortizacij najetih ali razpoložljivih sredstev ter ga je zato treba obravnavati kot sestavni del navedenega sistema (65).

| (136) | Nasprotno pa sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ni mogoče utemeljiti z značilnostmi in gospodarnostjo francoskega sistema amortizacij najetih ali drugače zagotovljenih sredstev. Tudi če bi bilo odstopanje od zgornje meje načela amortizacije iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih sprejemljivo, bi moralo to odstopanje temeljiti izključno na pogojih, katerih izpolnjevanje bi preprečevalo zlorabo navedenih sredstev za namene davčne optimizacije z davčno preglednimi strukturami, kot so gospodarska interesna združenja. |
| --- | --- |

(136)

Nasprotno pa sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ni mogoče utemeljiti z značilnostmi in gospodarnostjo francoskega sistema amortizacij najetih ali drugače zagotovljenih sredstev. Tudi če bi bilo odstopanje od zgornje meje načela amortizacije iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih sprejemljivo, bi moralo to odstopanje temeljiti izključno na pogojih, katerih izpolnjevanje bi preprečevalo zlorabo navedenih sredstev za namene davčne optimizacije z davčno preglednimi strukturami, kot so gospodarska interesna združenja.

| (137) | Tako, po eni strani, glede na zastavljen cilj francoskih organov ni mogoče utemeljiti, da se področje uporabe zadevnega odstopanja od financiranja blaga, ki je predmet amortizacije v obdobju vsaj osmih let, omeji samo po sebi ali skupaj z drugimi pogoji za dodelitev soglasja. Sicer pa francoski organi v okviru sedanjega upravnega postopka niso zagotovili nobene razlage o izbiri, z ozirom na zastavljeni cilj preprečevanja davčnih utaj, da bi se to odstopanje omejilo na blago s takšnim trajanjem amortizacije. |
| --- | --- |

(137)

Tako, po eni strani, glede na zastavljen cilj francoskih organov ni mogoče utemeljiti, da se področje uporabe zadevnega odstopanja od financiranja blaga, ki je predmet amortizacije v obdobju vsaj osmih let, omeji samo po sebi ali skupaj z drugimi pogoji za dodelitev soglasja. Sicer pa francoski organi v okviru sedanjega upravnega postopka niso zagotovili nobene razlage o izbiri, z ozirom na zastavljeni cilj preprečevanja davčnih utaj, da bi se to odstopanje omejilo na blago s takšnim trajanjem amortizacije.

| (138) | Po drugi strani, kot je bilo že prej navedeno, se nacionalnim organom zagotovi diskrecijska pravica s enim izmed pogojev za dodelitev soglasja ministra, ki je povezan z obstojem gospodarskih in socialnih koristi v postopku financiranja, zlasti na področju zaposlovanja. Razen tega ta pogoj ni povezan s ciljem Francije, da bi se borila proti davčnim utajam. Tak socialni cilj sam po sebi ne more preprečiti, da zadevna shema ne bi pomenila pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker se v tem členu ukrepi državnega posredovanja ne razlikujejo glede na vzroke ali cilje državnih pomoči, ampak so opredeljeni glede na svoje učinke (66). Poleg tega je bilo že odločeno, da člen 87(1) Pogodbe ne bo učinkovit, če se iz opredelitve državne pomoči izključijo posebni ukrepi, ki se nanašajo na razloge za odpiranje ali ohranjanje delovnih mest, saj je večina pomoči dodeljene za odpiranje ali ohranjanje delovnih mest (67). |
| --- | --- |

(138)

Po drugi strani, kot je bilo že prej navedeno, se nacionalnim organom zagotovi diskrecijska pravica s enim izmed pogojev za dodelitev soglasja ministra, ki je povezan z obstojem gospodarskih in socialnih koristi v postopku financiranja, zlasti na področju zaposlovanja. Razen tega ta pogoj ni povezan s ciljem Francije, da bi se borila proti davčnim utajam. Tak socialni cilj sam po sebi ne more preprečiti, da zadevna shema ne bi pomenila pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker se v tem členu ukrepi državnega posredovanja ne razlikujejo glede na vzroke ali cilje državnih pomoči, ampak so opredeljeni glede na svoje učinke (66). Poleg tega je bilo že odločeno, da člen 87(1) Pogodbe ne bo učinkovit, če se iz opredelitve državne pomoči izključijo posebni ukrepi, ki se nanašajo na razloge za odpiranje ali ohranjanje delovnih mest, saj je večina pomoči dodeljene za odpiranje ali ohranjanje delovnih mest (67).

| (139) | V tem smislu francoski organi poudarjajo tudi, da je davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih omogočila obnovo in okrepitev pomorske flote. Air France prav tako navaja, da ta shema spodbuja obnovo njihove flote, ki je potrebna zaradi spremenjenih okoljskih standardov. Razen dejstva, da so take navedbe potrjujejo oceno Komisije glede selektivnosti omenjene sheme, izpolnjevanja ciljev gospodarske ali industrijske politike ni mogoče obravnavati kot načina, ki ne dopušča, da se za selektivni ukrep uporabi člen 87(1) Pogodbe (68). V podobnem smislu je bilo odločeno, da je shema, ki določa subvencioniranje obrestne mere pri kreditu za nakup ali najem z možnostjo odkupa vozil pravnim osebam, malim in srednje velikim podjetjem, lokalnim javnim organom in podjetjem, ki zagotavljajo javne storitve, pomoč in je ni mogoče upravičiti z dejstvom, da je cilj tega ukrepa zagotoviti obnovo industrijskega voznega parka v Španiji (69) zaradi skrbi za varstvo okolja in prometne varnosti. |
| --- | --- |

(139)

V tem smislu francoski organi poudarjajo tudi, da je davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih omogočila obnovo in okrepitev pomorske flote. Air France prav tako navaja, da ta shema spodbuja obnovo njihove flote, ki je potrebna zaradi spremenjenih okoljskih standardov. Razen dejstva, da so take navedbe potrjujejo oceno Komisije glede selektivnosti omenjene sheme, izpolnjevanja ciljev gospodarske ali industrijske politike ni mogoče obravnavati kot načina, ki ne dopušča, da se za selektivni ukrep uporabi člen 87(1) Pogodbe (68). V podobnem smislu je bilo odločeno, da je shema, ki določa subvencioniranje obrestne mere pri kreditu za nakup ali najem z možnostjo odkupa vozil pravnim osebam, malim in srednje velikim podjetjem, lokalnim javnim organom in podjetjem, ki zagotavljajo javne storitve, pomoč in je ni mogoče upravičiti z dejstvom, da je cilj tega ukrepa zagotoviti obnovo industrijskega voznega parka v Španiji (69) zaradi skrbi za varstvo okolja in prometne varnosti.

| (140) | Čeprav so zakoniti vsi razlogi v splošnem interesu, pri katerih je bil cilj ali učinek zadevne sheme prispevek k zaposlovanju, obnovi ali okrepitvi zadevnih pomorskih ali letalskih flot, niso upravičeni z naravo ali gospodarnostjo zadevnega davčnega sistema in so neučinkoviti, če je treba opredeliti, ali je ukrep državna pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(140)

Čeprav so zakoniti vsi razlogi v splošnem interesu, pri katerih je bil cilj ali učinek zadevne sheme prispevek k zaposlovanju, obnovi ali okrepitvi zadevnih pomorskih ali letalskih flot, niso upravičeni z naravo ali gospodarnostjo zadevnega davčnega sistema in so neučinkoviti, če je treba opredeliti, ali je ukrep državna pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe.

| (141) | Komisija meni tudi, da za namene člena 87(1) Pogodbe ni pomembno, ali je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih manj ugodna za te upravičence kot ureditev skupnega vlaganja v pomorstvu, zadevno shemo pa mora v tem primeru Komisija oceniti ob začetku izvajanja (70). |
| --- | --- |

(141)

Komisija meni tudi, da za namene člena 87(1) Pogodbe ni pomembno, ali je shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih manj ugodna za te upravičence kot ureditev skupnega vlaganja v pomorstvu, zadevno shemo pa mora v tem primeru Komisija oceniti ob začetku izvajanja (70).

| (142) | Iz navedenega izhaja, da Komisija ocenjuje, da sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne upravičujejo narave in gospodarnosti zadevnega davčnega sistema in da zato ni mogoče dvomiti v njeno selektivnost. |
| --- | --- |

(142)

Iz navedenega izhaja, da Komisija ocenjuje, da sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ne upravičujejo narave in gospodarnosti zadevnega davčnega sistema in da zato ni mogoče dvomiti v njeno selektivnost.

| (143) | Kot je že bilo navedeno, so upravičenci davčne sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih gospodarski subjekti, dejavni v sektorju prometa in industrije, ter člani gospodarskih interesnih združenj, ki financirajo sredstva iz teh sektorjev in so predvsem finančne ustanove. Vsi ti subjekti so dejavni na trgih Skupnosti v navedenih sektorjih. |
| --- | --- |

(143)

Kot je že bilo navedeno, so upravičenci davčne sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih gospodarski subjekti, dejavni v sektorju prometa in industrije, ter člani gospodarskih interesnih združenj, ki financirajo sredstva iz teh sektorjev in so predvsem finančne ustanove. Vsi ti subjekti so dejavni na trgih Skupnosti v navedenih sektorjih.

| (144) | V tem smislu je treba opozoriti, da pomoči, katerih cilj je odpravljati stroške ki bi jih praviloma moralo kriti podjetje pri svojem tekočem upravljanju ali običajnih dejavnostih, načeloma izkrivljajo konkurenčne pogoje (71). Dejansko je bilo ocenjeno, da lahko vsaka dodelitev pomoči podjetju, ki svoje dejavnosti izvaja na trgu Skupnosti, povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami (72). |
| --- | --- |

(144)

V tem smislu je treba opozoriti, da pomoči, katerih cilj je odpravljati stroške ki bi jih praviloma moralo kriti podjetje pri svojem tekočem upravljanju ali običajnih dejavnostih, načeloma izkrivljajo konkurenčne pogoje (71). Dejansko je bilo ocenjeno, da lahko vsaka dodelitev pomoči podjetju, ki svoje dejavnosti izvaja na trgu Skupnosti, povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami (72).

| (145) | Zato v tem primeru, ob upoštevanju značilnosti in mednarodne razsežnosti zadevnih sektorjev, Komisija meni, da ta pomoč krepi položaj subjektov iz teh sektorjev, ki so udeleženi v nacionalni trgovini in trgovini znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(145)

Zato v tem primeru, ob upoštevanju značilnosti in mednarodne razsežnosti zadevnih sektorjev, Komisija meni, da ta pomoč krepi položaj subjektov iz teh sektorjev, ki so udeleženi v nacionalni trgovini in trgovini znotraj Skupnosti.

| (146) | Tako imajo upravičenci zadevne sheme prednost v primerjavi s svojimi nacionalnimi konkurenti (73) in konkurenti iz drugih držav članic, ki niso upravičeni do te sheme, ker ne financirajo ali uporabljajo sredstev, ki izpolnjujejo pogoje te sheme, ali pa zanje ne velja francoski sistem obdavčenja. |
| --- | --- |

(146)

Tako imajo upravičenci zadevne sheme prednost v primerjavi s svojimi nacionalnimi konkurenti (73) in konkurenti iz drugih držav članic, ki niso upravičeni do te sheme, ker ne financirajo ali uporabljajo sredstev, ki izpolnjujejo pogoje te sheme, ali pa zanje ne velja francoski sistem obdavčenja.

| (147) | Če v zvezi z zadnjo točko velja, da z uradnega vidika gospodarskim subjektom drugih držav članic ni treba premostiti nobenih pravnih ovir pri financiranju ali uporabi sredstev iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ni mogoče zanikati, da daje zadevna shema v praksi prednost subjektom, ki imajo davčni sedež v Franciji. V tem primeru je ustrezno ugotoviti, da so vse zainteresirane stranke, ki so upravičene do zadevne sheme in so predložile pripombe v okviru formalnega postopka preiskave, družbe po francoskem pravu. Glede sektorja, ki ga predvsem zajema zadevni davčni mehanizem, tj. pomorski promet, je primerno tudi opozoriti, da so francoski organi poudarili, da je bil ta ukrep sprejet s ciljem, da število trgovskih ladij, registriranih v Franciji, preneha stagnirati in da se zmanjšajo davčni izdatki. Razen tega je v tem smislu ustrezno opozoriti, da poročilo Senata št. 143 (74) navaja, da je ta shema „način, na katerega se zagotovi prednost za blago, proizvedeno na nacionalnem ozemlju, ali za financiranje, izvršeno v korist francoskega uporabnika“. |
| --- | --- |

(147)

Če v zvezi z zadnjo točko velja, da z uradnega vidika gospodarskim subjektom drugih držav članic ni treba premostiti nobenih pravnih ovir pri financiranju ali uporabi sredstev iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ni mogoče zanikati, da daje zadevna shema v praksi prednost subjektom, ki imajo davčni sedež v Franciji. V tem primeru je ustrezno ugotoviti, da so vse zainteresirane stranke, ki so upravičene do zadevne sheme in so predložile pripombe v okviru formalnega postopka preiskave, družbe po francoskem pravu. Glede sektorja, ki ga predvsem zajema zadevni davčni mehanizem, tj. pomorski promet, je primerno tudi opozoriti, da so francoski organi poudarili, da je bil ta ukrep sprejet s ciljem, da število trgovskih ladij, registriranih v Franciji, preneha stagnirati in da se zmanjšajo davčni izdatki. Razen tega je v tem smislu ustrezno opozoriti, da poročilo Senata št. 143 (74) navaja, da je ta shema „način, na katerega se zagotovi prednost za blago, proizvedeno na nacionalnem ozemlju, ali za financiranje, izvršeno v korist francoskega uporabnika“.

| (148) | Ne da bi bilo treba izvesti gospodarsko analizo resničnega stanja zadevnih trgov (75) in ob upoštevanju dejstva, da davčna shema, ki jo je uvedla Francija, krepi položaj gospodarskih subjektov in jim koristi v primerjavi z drugimi konkurenčnimi subjekti v trgovini znotraj Skupnosti, Komisija ocenjuje, da ta shema vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco med temi subjekti. |
| --- | --- |

(148)

Ne da bi bilo treba izvesti gospodarsko analizo resničnega stanja zadevnih trgov (75) in ob upoštevanju dejstva, da davčna shema, ki jo je uvedla Francija, krepi položaj gospodarskih subjektov in jim koristi v primerjavi z drugimi konkurenčnimi subjekti v trgovini znotraj Skupnosti, Komisija ocenjuje, da ta shema vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco med temi subjekti.

| (149) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ocenjuje, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(149)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ocenjuje, da shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

2.   Količinska opredelitev in razdelitev pomoči med upravičence

| (150) | Ugotovljeno je bilo, da so finančne ugodnosti, zagotovljene z uporabo člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, naslednje: odprava zgornje meje amortizacije, ki se lahko odšteje, povečanje koeficienta amortizacije za eno točko in možna oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev. |
| --- | --- |

(150)

Ugotovljeno je bilo, da so finančne ugodnosti, zagotovljene z uporabo člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, naslednje: odprava zgornje meje amortizacije, ki se lahko odšteje, povečanje koeficienta amortizacije za eno točko in možna oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev.

| (151) | Znesek pomoči za vsak postopek kreditnega financiranja najema ustreza razliki med sedanjimi vrednostmi davkov, plačanih v skupnem obdobju amortizacije, ob upoštevanju povečanja koeficienta amortizacije za eno točko, in vrednostmi, ki jih je povzročilo izvajanje določb iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih, tej razliki pa je treba prišteti še možno oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev (76). Ta znesek se za vsak postopek kreditnega financiranja najema določi v skladu s pogoji iz odstavkov 46 in 47 davčnega predpisa št. 120 (77) za vračanje dela splošnih ugodnosti uporabniku. |
| --- | --- |

(151)

Znesek pomoči za vsak postopek kreditnega financiranja najema ustreza razliki med sedanjimi vrednostmi davkov, plačanih v skupnem obdobju amortizacije, ob upoštevanju povečanja koeficienta amortizacije za eno točko, in vrednostmi, ki jih je povzročilo izvajanje določb iz drugega pododstavka člena 39 C Splošnega zakonika o davkih, tej razliki pa je treba prišteti še možno oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev (76). Ta znesek se za vsak postopek kreditnega financiranja najema določi v skladu s pogoji iz odstavkov 46 in 47 davčnega predpisa št. 120 (77) za vračanje dela splošnih ugodnosti uporabniku.

| (152) | Kar zadeva natančno porazdelitev splošnih koristi, nastalih pri uporabi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, morajo člani gospodarskih interesnih združenj, ki so neposredni upravičenci, najmanj dve tretjini teh ugodnosti vrniti uporabniku zadevnega sredstva. Vendar se pri vsakem postopku kreditnega financiranja najema v skladu z določbami člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ob dodelitvi soglasja določi natančen znesek koristi, ki jih je treba vrniti uporabniku. |
| --- | --- |

(152)

Kar zadeva natančno porazdelitev splošnih koristi, nastalih pri uporabi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, morajo člani gospodarskih interesnih združenj, ki so neposredni upravičenci, najmanj dve tretjini teh ugodnosti vrniti uporabniku zadevnega sredstva. Vendar se pri vsakem postopku kreditnega financiranja najema v skladu z določbami člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih ob dodelitvi soglasja določi natančen znesek koristi, ki jih je treba vrniti uporabniku.

3.   Opredelitev sheme kot nezakonite pomoči

| (153) | Država članica mora v skladu s členom 88(3) Pogodbe poročati o vseh projektih, katerih cilj je dodelitev ali sprememba pomoči. Zadevna država članica ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta končna odločitev. |
| --- | --- |

(153)

Država članica mora v skladu s členom 88(3) Pogodbe poročati o vseh projektih, katerih cilj je dodelitev ali sprememba pomoči. Zadevna država članica ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta končna odločitev.

| (154) | V tem primeru so francoski organi v dopisu z dne 17. marca 1998 (A/32232) Komisijo obvestili o uvedbi mehanizma, ki omejuje amortizacijo najetih sredstev, da se prepreči uporaba tega mehanizma za davčno optimizacijo, in predvidi odstopanje od te omejitve. Francoski organi v tem dopisu navajajo, da ta ukrep ne pomeni državne pomoči, o kateri bi bilo treba v skladu s členom 88(3) Pogodbe predhodno obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(154)

V tem primeru so francoski organi v dopisu z dne 17. marca 1998 (A/32232) Komisijo obvestili o uvedbi mehanizma, ki omejuje amortizacijo najetih sredstev, da se prepreči uporaba tega mehanizma za davčno optimizacijo, in predvidi odstopanje od te omejitve. Francoski organi v tem dopisu navajajo, da ta ukrep ne pomeni državne pomoči, o kateri bi bilo treba v skladu s členom 88(3) Pogodbe predhodno obvestiti Komisijo.

| (155) | Komisija ocenjuje, da se v teh okoliščinah tega dopisa ne sme obravnavati kot obvestilo v smislu člena 88(3) Pogodbe. Razen tega Komisija poudarja, da zadevni dopis ni upošteval pravil glede oblike dokumentov iz dopisa Komisije državam članicam SG (81) 12740 z dne 2. oktobra 1981, ki so veljala v času nastanka dogodkov. Francija je torej delovala nezakonito, ker je izvajala zadevno shemo pomoči in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(155)

Komisija ocenjuje, da se v teh okoliščinah tega dopisa ne sme obravnavati kot obvestilo v smislu člena 88(3) Pogodbe. Razen tega Komisija poudarja, da zadevni dopis ni upošteval pravil glede oblike dokumentov iz dopisa Komisije državam članicam SG (81) 12740 z dne 2. oktobra 1981, ki so veljala v času nastanka dogodkov. Francija je torej delovala nezakonito, ker je izvajala zadevno shemo pomoči in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe.

4.   Združljivost sheme pomoči s skupnim trgom

| (156) | Ker je zadevna shema državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je treba preučiti njeno morebitno združljivost, ob upoštevanju odstopanj, predvidenih v odstavkih 2 in 3 tega člena. V tem smislu je treba opozoriti, da dejanski upravičenci zadevne sheme v skladu z informacijami, ki so jih predložili francoski organi, izhajajo iz sektorjev za pomorski, letalski in železniški promet ter v manjši meri iz sektorja industrije (78). Ti upravičenci izhajajo tudi iz sektorja financ, ker so člani gospodarskih interesnih združenj zlasti finančne ustanove. |
| --- | --- |

(156)

Ker je zadevna shema državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je treba preučiti njeno morebitno združljivost, ob upoštevanju odstopanj, predvidenih v odstavkih 2 in 3 tega člena. V tem smislu je treba opozoriti, da dejanski upravičenci zadevne sheme v skladu z informacijami, ki so jih predložili francoski organi, izhajajo iz sektorjev za pomorski, letalski in železniški promet ter v manjši meri iz sektorja industrije (78). Ti upravičenci izhajajo tudi iz sektorja financ, ker so člani gospodarskih interesnih združenj zlasti finančne ustanove.

| (157) | Kar zadeva odstopanja iz člena 87(2) Pogodbe v zvezi s socialno pomočjo, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomočjo za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter pomočjo, dodeljeno gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, zadostuje ugotovitev, da v tem smislu niso ustrezna, ne glede na identiteto upravičencev zadevne sheme. |
| --- | --- |

(157)

Kar zadeva odstopanja iz člena 87(2) Pogodbe v zvezi s socialno pomočjo, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomočjo za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter pomočjo, dodeljeno gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, zadostuje ugotovitev, da v tem smislu niso ustrezna, ne glede na identiteto upravičencev zadevne sheme.

| (158) | V zvezi z odstopanjem iz člena 87(3)(b) je primerno ugotoviti, da zadevna davčna shema ni pomemben projekt skupnega evropskega interesa in da njen cilj ni odpravljanje resnih motenj v francoskem gospodarstvu. Razen tega ni usmerjena k spodbujanju kulture in ohranjanju dediščine v smislu odstopanja iz člena 87(3)(d) Pogodbe. |
| --- | --- |

(158)

V zvezi z odstopanjem iz člena 87(3)(b) je primerno ugotoviti, da zadevna davčna shema ni pomemben projekt skupnega evropskega interesa in da njen cilj ni odpravljanje resnih motenj v francoskem gospodarstvu. Razen tega ni usmerjena k spodbujanju kulture in ohranjanju dediščine v smislu odstopanja iz člena 87(3)(d) Pogodbe.

| (159) | Komisija opozarja, da v zvezi s tem niti francoski organi niti zainteresirane stranke med administrativnim postopkom niso izrazili navedenih odstopanj. |
| --- | --- |

(159)

Komisija opozarja, da v zvezi s tem niti francoski organi niti zainteresirane stranke med administrativnim postopkom niso izrazili navedenih odstopanj.

| (160) | Pregled odstopanj iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe zahteva analizo po zadevnih sektorjih. |
| --- | --- |

(160)

Pregled odstopanj iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe zahteva analizo po zadevnih sektorjih.

| (161) | Komisija v zvezi z odstopanjem iz člena 87(3)(c) Pogodbe, ki dovoljuje pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, meni, da ni dokazov, da so pomoči, dodeljene v sektorju letalskega prometa ob uporabi zadevne sheme, združljive s skupnim trgom. Dejansko se v tem primeru ne more uporabiti nobeno od odstopanj o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ter člena 61 Sporazuma EGP za državno pomoč v letalskem sektorju (79), ki jih v tem smislu predvidevajo smernice Komisije. |
| --- | --- |

(161)

Komisija v zvezi z odstopanjem iz člena 87(3)(c) Pogodbe, ki dovoljuje pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, meni, da ni dokazov, da so pomoči, dodeljene v sektorju letalskega prometa ob uporabi zadevne sheme, združljive s skupnim trgom. Dejansko se v tem primeru ne more uporabiti nobeno od odstopanj o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ter člena 61 Sporazuma EGP za državno pomoč v letalskem sektorju (79), ki jih v tem smislu predvidevajo smernice Komisije.

| (162) | Kljub temu je treba opozoriti, da Komisija v izjemnih primerih dovoljuje nekatere pomoči za dejavnosti v letalskem prometu:






  (a) | na podlagi smernic o državni regionalni pomoči iz leta 1998, kakor so bile spremenjene leta 2000 (80), za letalske linije iz ozemelj najbolj oddaljenih regij, da bi nadomestili prevelike stroške zaradi trajnih omejitev v teh regijah, navedenih v členu 299(2) Pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(162)

Kljub temu je treba opozoriti, da Komisija v izjemnih primerih dovoljuje nekatere pomoči za dejavnosti v letalskem prometu:

(a)

na podlagi smernic o državni regionalni pomoči iz leta 1998, kakor so bile spremenjene leta 2000 (80), za letalske linije iz ozemelj najbolj oddaljenih regij, da bi nadomestili prevelike stroške zaradi trajnih omejitev v teh regijah, navedenih v členu 299(2) Pogodbe;

| (b) | na podlagi smernic Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (81) za nove letalske linije z regionalnih letališč, katerih letni promet ne presega 5 milijonov potnikov, do višine 30 % zneska, strogo povezanega s stroški za zagon v prvih treh letih (40 % teh stroškov v prvih treh letih za regionalna letališča v najbolj oddaljenih regijah v skladu s smernicami). |
| --- | --- |

(b)

na podlagi smernic Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (81) za nove letalske linije z regionalnih letališč, katerih letni promet ne presega 5 milijonov potnikov, do višine 30 % zneska, strogo povezanega s stroški za zagon v prvih treh letih (40 % teh stroškov v prvih treh letih za regionalna letališča v najbolj oddaljenih regijah v skladu s smernicami).

| (163) | Glede na zgoraj navedeno se Komisija strinja s tem, da Francija v izračun pomoči, ki jo je treba pridobiti, ne vključuje morebitnih zneskov pomoči za:






  (a) | letala, trajno namenjena za letalske linije iz najbolj oddaljenih regij, če bi lahko dokazala, da je bilo v tej regiji vzdrževanje teh letal uspešno in da je pomoč manjša od ugotovljenih prevelikih stroškov; |
| --- | --- | --- |

(163)

Glede na zgoraj navedeno se Komisija strinja s tem, da Francija v izračun pomoči, ki jo je treba pridobiti, ne vključuje morebitnih zneskov pomoči za:

(a)

letala, trajno namenjena za letalske linije iz najbolj oddaljenih regij, če bi lahko dokazala, da je bilo v tej regiji vzdrževanje teh letal uspešno in da je pomoč manjša od ugotovljenih prevelikih stroškov;

| (b) | letala, namenjena za nove letalske linije iz regionalnih letališč, v višini prej navedenega dela upravičenih stroškov, če zadevne linije v zadevnem obdobju ne bi bile predmet pogodbe o javnih storitvah s finančnimi nadomestili na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (82). |
| --- | --- |

(b)

letala, namenjena za nove letalske linije iz regionalnih letališč, v višini prej navedenega dela upravičenih stroškov, če zadevne linije v zadevnem obdobju ne bi bile predmet pogodbe o javnih storitvah s finančnimi nadomestili na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (82).

| (164) | V vseh drugih primerih je pomoč, ki je podjetjem za letalski promet dodeljena na podlagi zadevne sheme, nezdružljiva s Pogodbo. |
| --- | --- |

(164)

V vseh drugih primerih je pomoč, ki je podjetjem za letalski promet dodeljena na podlagi zadevne sheme, nezdružljiva s Pogodbo.

| (165) | Smernice Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004 (83) na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe določajo sheme državne pomoči, ki se lahko dodeli, da se podprejo interesi podjetij za pomorski promet v Skupnosti zaradi konkurence iz tretjih držav, za izpolnjevanje splošnih ciljev, kot so:






  — | zaščita delovnih mest v Skupnosti (na morju in na kopnem), |
| --- | --- | --- |

(165)

Smernice Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004 (83) na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe določajo sheme državne pomoči, ki se lahko dodeli, da se podprejo interesi podjetij za pomorski promet v Skupnosti zaradi konkurence iz tretjih držav, za izpolnjevanje splošnih ciljev, kot so:

—

zaščita delovnih mest v Skupnosti (na morju in na kopnem),

| — | višja stopnja varnosti, |
| --- | --- |

—

višja stopnja varnosti,

| — | ohranitev pomorskega znanja in spretnosti v Skupnosti ter razvoj pomorskih veščin. |
| --- | --- |

—

ohranitev pomorskega znanja in spretnosti v Skupnosti ter razvoj pomorskih veščin.

| (166) | Zato glede na navedene cilje smernice Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004 dovoljujejo nekatere davčne ukrepe v korist pomorskih družb za izboljšanje njihove konkurenčnosti (točka 3.1). |
| --- | --- |

(166)

Zato glede na navedene cilje smernice Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004 dovoljujejo nekatere davčne ukrepe v korist pomorskih družb za izboljšanje njihove konkurenčnosti (točka 3.1).

| (167) | Tako je treba opozoriti, da je cilj državne pomoči v okviru skupne politike na področju pomorskega prometa spodbujati konkurenčnost flote Skupnosti na svetovnem trgu. Zato morajo sheme davčnih ugodnosti na splošno zahtevati obstoj povezave s floto Skupnosti. |
| --- | --- |

(167)

Tako je treba opozoriti, da je cilj državne pomoči v okviru skupne politike na področju pomorskega prometa spodbujati konkurenčnost flote Skupnosti na svetovnem trgu. Zato morajo sheme davčnih ugodnosti na splošno zahtevati obstoj povezave s floto Skupnosti.

| (168) | Razen tega morajo ugodnosti, ki jih zagotavljajo te sheme, spodbujati razvoj pomorskega prometa in zaposlovanja v tem sektorju v interesu Skupnosti. Zato morajo biti navedene davčne ugodnosti strogo omejene na dejavnosti pomorskega prometa. Ko torej družba za pomorski promet izvaja tudi druge komercialne dejavnosti, je treba zagotoviti ločene račune za obe dejavnosti, da bi preprečili vsako „razširjanje“ na dejavnosti, ki ne ustrezajo opredelitvi pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(168)

Razen tega morajo ugodnosti, ki jih zagotavljajo te sheme, spodbujati razvoj pomorskega prometa in zaposlovanja v tem sektorju v interesu Skupnosti. Zato morajo biti navedene davčne ugodnosti strogo omejene na dejavnosti pomorskega prometa. Ko torej družba za pomorski promet izvaja tudi druge komercialne dejavnosti, je treba zagotoviti ločene račune za obe dejavnosti, da bi preprečili vsako „razširjanje“ na dejavnosti, ki ne ustrezajo opredelitvi pomorskega prometa.

| (169) | Ni mogoče zanikati, da daje zadevna shema prednost financiranju ladij pod francosko zastavo ter si prizadeva za razvoj pomorskega sektorja in delovnih mest v tem sektorju. |
| --- | --- |

(169)

Ni mogoče zanikati, da daje zadevna shema prednost financiranju ladij pod francosko zastavo ter si prizadeva za razvoj pomorskega sektorja in delovnih mest v tem sektorju.

| (170) | Razen tega pomoč, dodeljena na podlagi zadevne sheme, omogoča financiranje ladij in s tem prispeva k obnovi flote Skupnosti. V zvezi s tem se Komisija strinja s francoskimi organi, ki menijo, da zadevna pomoč prispeva k okrepitvi in obnovitvi nacionalne flote (84). Podpira zlasti argument, v skladu s katerim ta shema prispeva k zaščiti delovnih mest v Skupnosti na kopnem in na morju (85), in sicer zaradi mehanizma soglasja, od katerega je odvisno izvajanje zadevne sheme, s katero je treba zagotoviti, da se na ozemlju Skupnosti nahaja središče za strateško odločanje o upravljanju pomorskih dejavnosti in ladij, ter ki upošteva področje zaposlovanja. Razen tega te elemente potrjuje tudi več lastnikov, zainteresiranih strank, ki poudarjajo pomen zadevne sheme za zagotavljanje nadomestil za prevelike stroške opreme in posadke ladij pod to zastavo, ohranjanje visoko kvalificiranih delovnih mest v pomorskem prometu in prispevek k ohranjanju ali celo razvoju flote pod zastavo države članice (86). Kljub temu Komisija na podlagi smernic Skupnosti iz leta 2004 določa, da se lahko v primeru vlačilcev ali plavajočih bagrov dodeljena pomoč obravnava kot združljiva s skupnim trgom le, če vsaj 50 % njihove letne dejavnosti ustreza opredelitvi pomorskega prometa (87). |
| --- | --- |

(170)

Razen tega pomoč, dodeljena na podlagi zadevne sheme, omogoča financiranje ladij in s tem prispeva k obnovi flote Skupnosti. V zvezi s tem se Komisija strinja s francoskimi organi, ki menijo, da zadevna pomoč prispeva k okrepitvi in obnovitvi nacionalne flote (84). Podpira zlasti argument, v skladu s katerim ta shema prispeva k zaščiti delovnih mest v Skupnosti na kopnem in na morju (85), in sicer zaradi mehanizma soglasja, od katerega je odvisno izvajanje zadevne sheme, s katero je treba zagotoviti, da se na ozemlju Skupnosti nahaja središče za strateško odločanje o upravljanju pomorskih dejavnosti in ladij, ter ki upošteva področje zaposlovanja. Razen tega te elemente potrjuje tudi več lastnikov, zainteresiranih strank, ki poudarjajo pomen zadevne sheme za zagotavljanje nadomestil za prevelike stroške opreme in posadke ladij pod to zastavo, ohranjanje visoko kvalificiranih delovnih mest v pomorskem prometu in prispevek k ohranjanju ali celo razvoju flote pod zastavo države članice (86). Kljub temu Komisija na podlagi smernic Skupnosti iz leta 2004 določa, da se lahko v primeru vlačilcev ali plavajočih bagrov dodeljena pomoč obravnava kot združljiva s skupnim trgom le, če vsaj 50 % njihove letne dejavnosti ustreza opredelitvi pomorskega prometa (87).

| (171) | Glede na zgoraj navedeno, se lahko davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, kolikor ustreza točki 3.1 smernic Skupnosti iz leta 2004, obravnava kot koristna za pomorski sektor in v skladu s cilji, ki jih opredeljujejo veljavne smernice Skupnosti. |
| --- | --- |

(171)

Glede na zgoraj navedeno, se lahko davčna shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, kolikor ustreza točki 3.1 smernic Skupnosti iz leta 2004, obravnava kot koristna za pomorski sektor in v skladu s cilji, ki jih opredeljujejo veljavne smernice Skupnosti.

| (172) | Da bi lahko uporabili odstopanje iz člena 87(3)(c) Pogodbe, mora pomoč, dodeljena na podlagi te sheme, strogo ustrezati cilju in ne sme spreminjati trgovinskih pogojev na način, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(172)

Da bi lahko uporabili odstopanje iz člena 87(3)(c) Pogodbe, mora pomoč, dodeljena na podlagi te sheme, strogo ustrezati cilju in ne sme spreminjati trgovinskih pogojev na način, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

| (173) | V zvezi s tem se francoske organe opozarja na pravilo glede omejitve pomoči iz točke 11 smernic Skupnosti iz leta 2004, ki določa: „Najvišja sprejemljiva raven pomoči je razveljavitev davčnih in socialnih dajatev delavcev v pomorstvu ter zmanjšanje prometnega davka za pomorske družbe. Da bi preprečili vsakršno izkrivljanje konkurence, drugi sistemi pomoči ne morejo dodeliti večjih ugodnosti. Zato Komisija tudi v primeru, ko se vsak sistem pomoči, ki ga sporoči država članica, pregleda na podlagi njegovih koristi, meni, da skupni znesek pomoči v obliki neposrednih plačil v skladu s točkami 3, 4, 5 in 6 ne sme presegati skupnega zneska davkov in prispevkov za socialno zavarovanje za dejavnosti pomorskega prometa in delavce v pomorstvu.“ Francoski organi morajo za izvajanje te določbe zagotoviti, da letna pomoč, dodeljena upravljavcu na podlagi te sheme, skupaj s pomočjo, dodeljeno na podlagi vseh shem pomoči iz oddelkov 3 do 6 smernic Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004, kamor spadajo sistem pavšalnega obračunavanja davkov na tonažo v korist družbam za pomorski promet (88) ter oprostitve socialnih dajatev in plačila dela davka na samozaposlitev, za tega upravljavca ne presega skupnega zneska davkov, dajatev in socialnih prispevkov, ki bi jih bilo treba običajno zaračunati za dejavnosti pomorskega prometa in delavce v pomorskem prometu. Vsak delež, ki bi presegel zgoraj naveden znesek, ni v skladu s skupnim trgom in ga je treba vrniti. |
| --- | --- |

(173)

V zvezi s tem se francoske organe opozarja na pravilo glede omejitve pomoči iz točke 11 smernic Skupnosti iz leta 2004, ki določa: „Najvišja sprejemljiva raven pomoči je razveljavitev davčnih in socialnih dajatev delavcev v pomorstvu ter zmanjšanje prometnega davka za pomorske družbe. Da bi preprečili vsakršno izkrivljanje konkurence, drugi sistemi pomoči ne morejo dodeliti večjih ugodnosti. Zato Komisija tudi v primeru, ko se vsak sistem pomoči, ki ga sporoči država članica, pregleda na podlagi njegovih koristi, meni, da skupni znesek pomoči v obliki neposrednih plačil v skladu s točkami 3, 4, 5 in 6 ne sme presegati skupnega zneska davkov in prispevkov za socialno zavarovanje za dejavnosti pomorskega prometa in delavce v pomorstvu.“ Francoski organi morajo za izvajanje te določbe zagotoviti, da letna pomoč, dodeljena upravljavcu na podlagi te sheme, skupaj s pomočjo, dodeljeno na podlagi vseh shem pomoči iz oddelkov 3 do 6 smernic Skupnosti iz leta 1997 in leta 2004, kamor spadajo sistem pavšalnega obračunavanja davkov na tonažo v korist družbam za pomorski promet (88) ter oprostitve socialnih dajatev in plačila dela davka na samozaposlitev, za tega upravljavca ne presega skupnega zneska davkov, dajatev in socialnih prispevkov, ki bi jih bilo treba običajno zaračunati za dejavnosti pomorskega prometa in delavce v pomorskem prometu. Vsak delež, ki bi presegel zgoraj naveden znesek, ni v skladu s skupnim trgom in ga je treba vrniti.

| (174) | Komisija zato ocenjuje, da je pomoč, dodeljena družbam za pomorski promet, na podlagi sheme, ki jo uvaja člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih, združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe ob upoštevanju pogojev iz uvodnih izjav 172 in 173. |
| --- | --- |

(174)

Komisija zato ocenjuje, da je pomoč, dodeljena družbam za pomorski promet, na podlagi sheme, ki jo uvaja člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih, združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe ob upoštevanju pogojev iz uvodnih izjav 172 in 173.

| (175) | Komisija meni, da odstopanja iz člena 87(3)(a) Pogodbe, kolikor zadevajo razvoj nekaterih regij, ne veljajo za zadevno shemo, kadar je namenjena za financiranje sredstev iz sektorja za železniški promet. Zato je Komisija preučila združljivost navedene sheme s členom 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(175)

Komisija meni, da odstopanja iz člena 87(3)(a) Pogodbe, kolikor zadevajo razvoj nekaterih regij, ne veljajo za zadevno shemo, kadar je namenjena za financiranje sredstev iz sektorja za železniški promet. Zato je Komisija preučila združljivost navedene sheme s členom 87(3)(c) Pogodbe.

| (176) | V zvezi s preteklim položajem železniških podjetij in zmanjšanjem tržnega deleža železniškega prevoza je treba pospešiti postopek zamenjave železniškega voznega parka, da bi se lahko soočali s konkurenco drugih načinov prevoza. Da bi preprečili nadaljnje zmanjšanje tržnega deleža železniškega prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza, ki so manj trajnostni in bolj škodljivi za okolje, si je treba resneje in hitreje prizadevati za modernizacijo in/ali obnavljanje železniškega voznega parka. |
| --- | --- |

(176)

V zvezi s preteklim položajem železniških podjetij in zmanjšanjem tržnega deleža železniškega prevoza je treba pospešiti postopek zamenjave železniškega voznega parka, da bi se lahko soočali s konkurenco drugih načinov prevoza. Da bi preprečili nadaljnje zmanjšanje tržnega deleža železniškega prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza, ki so manj trajnostni in bolj škodljivi za okolje, si je treba resneje in hitreje prizadevati za modernizacijo in/ali obnavljanje železniškega voznega parka.

| (177) | Komisija meni, da je zamenjava železniškega voznega parka združljiva s skupno politiko krepitve interoperabilnosti. Poleg tega zamenjava železniškega voznega parka prispeva k varnosti in modernizaciji storitev v smislu točnosti, zanesljivosti in hitrosti. Ker je zamenjava železniškega voznega parka bistven element politike za krepitev razvoja železniškega sektorja, Komisija meni, da predlagani ukrepi niso v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(177)

Komisija meni, da je zamenjava železniškega voznega parka združljiva s skupno politiko krepitve interoperabilnosti. Poleg tega zamenjava železniškega voznega parka prispeva k varnosti in modernizaciji storitev v smislu točnosti, zanesljivosti in hitrosti. Ker je zamenjava železniškega voznega parka bistven element politike za krepitev razvoja železniškega sektorja, Komisija meni, da predlagani ukrepi niso v nasprotju s skupnim interesom.

| (178) | Komisija zato ocenjuje, da je pomoč, dodeljena podjetjem za železniški promet, na podlagi sheme, ki jo uvaja člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih, v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(178)

Komisija zato ocenjuje, da je pomoč, dodeljena podjetjem za železniški promet, na podlagi sheme, ki jo uvaja člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih, v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe.

| (179) | V zvezi z odstopanjem iz točke c) člena 87(3) Pogodbe, ki dovoljuje pomoči, ki pospešujejo razvoj določenih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, je treba opozoriti, da na podlagi ničesar v tej shemi ni mogoče sklepati, da so ukrepi pomoči v sektorju industrije, dodeljeni v skladu s to shemo, združljivi s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(179)

V zvezi z odstopanjem iz točke c) člena 87(3) Pogodbe, ki dovoljuje pomoči, ki pospešujejo razvoj določenih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, je treba opozoriti, da na podlagi ničesar v tej shemi ni mogoče sklepati, da so ukrepi pomoči v sektorju industrije, dodeljeni v skladu s to shemo, združljivi s skupnim trgom.

| (180) | Vendar Komisija ne more takoj izključiti predpostavke, v skladu s katero so bila nekatera sredstva iz sektorja industrije, ki se financirajo na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, financirana z upoštevanjem pogojev, predpisanih v smernicah o državnih regionalnih pomočeh (89), in sicer zlasti, da se izvedejo vlaganja v regiji, upravičeni v skladu s točkama a) ali c) člena 88(3) Pogodbe, in da prispevek upravičencev, namenjen zadevnemu financiranju, doseže najmanj 25 %. V vsakem primeru je treba zgornje meje stopnje regionalnih pomoči upoštevati, ob predpostavki, da je imelo podjetje koristi od kopičenja zadevne pomoči in odobrenih regionalnih pomoči. |
| --- | --- |

(180)

Vendar Komisija ne more takoj izključiti predpostavke, v skladu s katero so bila nekatera sredstva iz sektorja industrije, ki se financirajo na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, financirana z upoštevanjem pogojev, predpisanih v smernicah o državnih regionalnih pomočeh (89), in sicer zlasti, da se izvedejo vlaganja v regiji, upravičeni v skladu s točkama a) ali c) člena 88(3) Pogodbe, in da prispevek upravičencev, namenjen zadevnemu financiranju, doseže najmanj 25 %. V vsakem primeru je treba zgornje meje stopnje regionalnih pomoči upoštevati, ob predpostavki, da je imelo podjetje koristi od kopičenja zadevne pomoči in odobrenih regionalnih pomoči.

| (181) | Ob upoštevanju teh pogojev Komisija ocenjuje, da so tako dodeljeni ukrepi pomoči v tem sektorju združljivi s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(181)

Ob upoštevanju teh pogojev Komisija ocenjuje, da so tako dodeljeni ukrepi pomoči v tem sektorju združljivi s skupnim trgom.

| (182) | V zvezi s sektorjem financ Komisija ocenjuje, da so predhodno načrtovana nesektorska odstopanja neustrezna za ocenjevanje združljivosti ukrepov pomoči, ki so koristili članom gospodarskih interesnih združenj, s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(182)

V zvezi s sektorjem financ Komisija ocenjuje, da so predhodno načrtovana nesektorska odstopanja neustrezna za ocenjevanje združljivosti ukrepov pomoči, ki so koristili članom gospodarskih interesnih združenj, s skupnim trgom.

| (183) | Vendar ob upoštevanju splošnih značilnosti postopka kreditnega financiranja najema Komisija meni, da se lahko ukrepi pomoči v sektorju pomorskega, zračnega in železniškega prometa ter tudi v sektorju industrije opredelijo kot združljivi s skupnim trgom ne le glede uporabnikov zadevnih sredstev, ampak tudi glede članov zadevnih gospodarskih interesnih združenj. Članov gospodarskega interesnega združenja se dejansko ne sme kaznovati, ker ne izhajajo iz zgoraj navedenih sektorjev, če je bilo njihovo posredovanje nujno pri izvajanju zadevnih postopkov financiranja in da bi imeli uporabniki koristi od zgoraj omenjenih odstopanj. Komisija ocenjuje, da je ta analiza v skladu z dejstvom, da je določitev točnega deleža splošne ugodnosti, ki jo je treba vrniti uporabniku in ki dosega vsaj dve tretjini splošne ugodnosti iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, odvisna od trgovinskih pogajanj med člani gospodarskih interesnih združenj in uporabniki, kot so ugotovili francoski organi. Te razmere dejansko potrjujejo dejstvo, da člani gospodarskega interesnega združenja obdržijo le delež splošne ugodnosti, ki je nujen za izvajanje načrtovanih ciljev v skladu s pravili v zvezi z ocenjevanjem združljivosti zgoraj navedenih ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

(183)

Vendar ob upoštevanju splošnih značilnosti postopka kreditnega financiranja najema Komisija meni, da se lahko ukrepi pomoči v sektorju pomorskega, zračnega in železniškega prometa ter tudi v sektorju industrije opredelijo kot združljivi s skupnim trgom ne le glede uporabnikov zadevnih sredstev, ampak tudi glede članov zadevnih gospodarskih interesnih združenj. Članov gospodarskega interesnega združenja se dejansko ne sme kaznovati, ker ne izhajajo iz zgoraj navedenih sektorjev, če je bilo njihovo posredovanje nujno pri izvajanju zadevnih postopkov financiranja in da bi imeli uporabniki koristi od zgoraj omenjenih odstopanj. Komisija ocenjuje, da je ta analiza v skladu z dejstvom, da je določitev točnega deleža splošne ugodnosti, ki jo je treba vrniti uporabniku in ki dosega vsaj dve tretjini splošne ugodnosti iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, odvisna od trgovinskih pogajanj med člani gospodarskih interesnih združenj in uporabniki, kot so ugotovili francoski organi. Te razmere dejansko potrjujejo dejstvo, da člani gospodarskega interesnega združenja obdržijo le delež splošne ugodnosti, ki je nujen za izvajanje načrtovanih ciljev v skladu s pravili v zvezi z ocenjevanjem združljivosti zgoraj navedenih ukrepov pomoči.

5.   Vračilo

| (184) | Komisija opozarja, da je treba vsako pomoč, ki se šteje kot nezdružljiva s skupnim trgom in je dodeljena v skladu z zadevno shemo, vrniti na podlagi člena 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES [zdaj člen 88 Pogodbe] (90). |
| --- | --- |

(184)

Komisija opozarja, da je treba vsako pomoč, ki se šteje kot nezdružljiva s skupnim trgom in je dodeljena v skladu z zadevno shemo, vrniti na podlagi člena 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES [zdaj člen 88 Pogodbe] (90).

| (185) | Vendar v skladu z navedenim členom 14(1) „Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti“. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da mora Komisija uradno upoštevati izredne okoliščine, ki v skladu s členom 14(1) upravičujejo, da ne odredi vračila nezakonito dodeljene pomoči, če je to vračilo v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti (91). |
| --- | --- |

(185)

Vendar v skladu z navedenim členom 14(1) „Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti“. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da mora Komisija uradno upoštevati izredne okoliščine, ki v skladu s členom 14(1) upravičujejo, da ne odredi vračila nezakonito dodeljene pomoči, če je to vračilo v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti (91).

| (186) | V tem smislu je treba opozoriti, da je cilj temeljne zahteve za pravno varnost zagotoviti predvidljive razmere in pravna razmerja, ki izhajajo iz prava Skupnosti, ter zato nasprotuje temu, da bi lahko Komisija neomejeno zavlačevala izvajanje svojih pristojnosti (92). |
| --- | --- |

(186)

V tem smislu je treba opozoriti, da je cilj temeljne zahteve za pravno varnost zagotoviti predvidljive razmere in pravna razmerja, ki izhajajo iz prava Skupnosti, ter zato nasprotuje temu, da bi lahko Komisija neomejeno zavlačevala izvajanje svojih pristojnosti (92).

| (187) | Čeprav ni mogoče obravnavati, da je bilo načelo legitimnega pričakovanja kršeno (93), Komisija zaradi izjemnih razmer tega primera ocenjuje, da načelo pravne varnosti ni bilo priznano upravičencem zadevne davčne sheme. |
| --- | --- |

(187)

Čeprav ni mogoče obravnavati, da je bilo načelo legitimnega pričakovanja kršeno (93), Komisija zaradi izjemnih razmer tega primera ocenjuje, da načelo pravne varnosti ni bilo priznano upravičencem zadevne davčne sheme.

| (188) | Dejansko Komisija ocenjuje, da obstajajo izjemni dokazi, na podlagi katerih se lahko ugotovi, da je, na eni strani, Komisija zavlačevala z izvajanjem svojih pristojnosti pri preiskavi zadevne sheme in da so bili, na drugi strani, upravičenci te sheme zmotno sklepali o njeni pravilnosti. |
| --- | --- |

(188)

Dejansko Komisija ocenjuje, da obstajajo izjemni dokazi, na podlagi katerih se lahko ugotovi, da je, na eni strani, Komisija zavlačevala z izvajanjem svojih pristojnosti pri preiskavi zadevne sheme in da so bili, na drugi strani, upravičenci te sheme zmotno sklepali o njeni pravilnosti.

| (189) | Opozoriti je treba, da so francoski organi v dopisu z dne 17. marca 1998 Komisijo obvestili o obstoju mehanizma iz drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Res je, da ta dopis ni obvestilo v smislu člena 88(3) Pogodbe (94) in da odsotnost odgovora Komisije na ta dopis sam in sam po sebi, ne sme kršiti načela pravne varnosti, niti ne more odpraviti koristnega učinka členov 87 in 88 Pogodbe. Vseeno ostaja dejstvo, da je bila Komisija takrat postala pozorna na zadevno shemo (95). |
| --- | --- |

(189)

Opozoriti je treba, da so francoski organi v dopisu z dne 17. marca 1998 Komisijo obvestili o obstoju mehanizma iz drugega pododstavka člena 39 C in člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih. Res je, da ta dopis ni obvestilo v smislu člena 88(3) Pogodbe (94) in da odsotnost odgovora Komisije na ta dopis sam in sam po sebi, ne sme kršiti načela pravne varnosti, niti ne more odpraviti koristnega učinka členov 87 in 88 Pogodbe. Vseeno ostaja dejstvo, da je bila Komisija takrat postala pozorna na zadevno shemo (95).

| (190) | Poleg tega je Komisija v okviru preiskave dveh vloženih pritožb, ki navajata ukrepe pomoči, ki bi morali koristiti pomorskim družbam Sea France in BAI, francoske organe dvakrat zaslišala v zvezi z načinom financiranja nekaterih plovil. Francoski organi so se v odgovoru z dne 10. julija 2000 in odgovoru z dne 2. aprila 2003 jasno sklicevali na shemo iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih (96) in jasno predstavili njeno vsebino. |
| --- | --- |

(190)

Poleg tega je Komisija v okviru preiskave dveh vloženih pritožb, ki navajata ukrepe pomoči, ki bi morali koristiti pomorskim družbam Sea France in BAI, francoske organe dvakrat zaslišala v zvezi z načinom financiranja nekaterih plovil. Francoski organi so se v odgovoru z dne 10. julija 2000 in odgovoru z dne 2. aprila 2003 jasno sklicevali na shemo iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih (96) in jasno predstavili njeno vsebino.

| (191) | Ker Komisija ni takoj odgovorila na pošto, ki so jo na njeno zahtevo predložili francoski organi pod pogoji, ki jih opisuje zadevna shema, je treba upoštevati, da zavlačevala izvajanje pristojnosti, uradni preiskovalni postopek pa se je začel šele 14. decembra 2004 in ni odpravil dvomov o pravilnosti te sheme. |
| --- | --- |

(191)

Ker Komisija ni takoj odgovorila na pošto, ki so jo na njeno zahtevo predložili francoski organi pod pogoji, ki jih opisuje zadevna shema, je treba upoštevati, da zavlačevala izvajanje pristojnosti, uradni preiskovalni postopek pa se je začel šele 14. decembra 2004 in ni odpravil dvomov o pravilnosti te sheme.

| (192) | V zvezi s sklicevanjem francoskih organov na odločbo Komisije z dne 8. maja 2001 o državni pomoči, ki jo izvaja Francija v korist podjetja Brittany Ferries (97), je treba poudariti, da je Komisija ugotovila, da je bila zadevna shema splošni ukrep, ker je bila dostopna vsem sektorjem gospodarstva in je temeljila na skupnem pravu. Če je res, da je bila zadevna shema v tej zadevi veljavna pred letom 1998, je vseeno treba ugotoviti, da to dejstvo ni jasno izhajalo iz ciljev te odločbe in da so lahko s tem te razmere prispevale k zavajanju upravičencev zadevne sheme. |
| --- | --- |

(192)

V zvezi s sklicevanjem francoskih organov na odločbo Komisije z dne 8. maja 2001 o državni pomoči, ki jo izvaja Francija v korist podjetja Brittany Ferries (97), je treba poudariti, da je Komisija ugotovila, da je bila zadevna shema splošni ukrep, ker je bila dostopna vsem sektorjem gospodarstva in je temeljila na skupnem pravu. Če je res, da je bila zadevna shema v tej zadevi veljavna pred letom 1998, je vseeno treba ugotoviti, da to dejstvo ni jasno izhajalo iz ciljev te odločbe in da so lahko s tem te razmere prispevale k zavajanju upravičencev zadevne sheme.

| (193) | Iz tega izhaja, da lahko splet navedenih elementov pokaže posebne značilnosti zadevnih razmer v tem primeru in zaradi upoštevanja načela pravne varnosti glede upravičencev zadevne sheme utemelji omejitev vračanja pomoči, z razlikovanjem glede na njihov datum dodelitve. |
| --- | --- |

(193)

Iz tega izhaja, da lahko splet navedenih elementov pokaže posebne značilnosti zadevnih razmer v tem primeru in zaradi upoštevanja načela pravne varnosti glede upravičencev zadevne sheme utemelji omejitev vračanja pomoči, z razlikovanjem glede na njihov datum dodelitve.

| (194) | Komisija meni, da Francija ne sme vrniti nezdružljivih pomoči, ki so bile dodeljene nezakonito od začetka veljavnosti zakona št. 98-546 leta 1998 v okviru postopka financiranja, v zvezi s katerim so se pristojni nacionalni organi zavezali, da dodelijo koristi iz sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s pravno zavezujočim aktom (98), veljavnim pred objavo sklepa Komisije z dne 14. decembra 2004 o začetku uradnega preiskovalnega postopka iz člena 88(2) Pogodbe v Uradnem listu Evropske unije13. aprila 2005. |
| --- | --- |

(194)

Komisija meni, da Francija ne sme vrniti nezdružljivih pomoči, ki so bile dodeljene nezakonito od začetka veljavnosti zakona št. 98-546 leta 1998 v okviru postopka financiranja, v zvezi s katerim so se pristojni nacionalni organi zavezali, da dodelijo koristi iz sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s pravno zavezujočim aktom (98), veljavnim pred objavo sklepa Komisije z dne 14. decembra 2004 o začetku uradnega preiskovalnega postopka iz člena 88(2) Pogodbe v Uradnem listu Evropske unije13. aprila 2005.

| (195) | Nasprotno pa bo za vsak postopek financiranja, v zvezi s katerim so se pristojni nacionalni organi zavezali k dodelitvi koristi iz sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s pravno zavezujočim aktom, veljavnim šele po navedeni objavi, nezdružljiva pomoč vrnjena upravičencem. V tem smislu se bosta upoštevala znesek ugodnosti, ki so ga na koncu obdržali člani gospodarskega interesnega združenja, in znesek, vrnjen uporabniku (99). V primeru delne združljivosti pomoči, kar zadeva uporabnike zadevnih sredstev, se bo znesek, ki se vrne članom gospodarskega interesnega združenja, določil v enakem sorazmerju kot pri deležu ugodnosti, ki se vrne uporabniku sredstev. |
| --- | --- |

(195)

Nasprotno pa bo za vsak postopek financiranja, v zvezi s katerim so se pristojni nacionalni organi zavezali k dodelitvi koristi iz sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih v skladu s pravno zavezujočim aktom, veljavnim šele po navedeni objavi, nezdružljiva pomoč vrnjena upravičencem. V tem smislu se bosta upoštevala znesek ugodnosti, ki so ga na koncu obdržali člani gospodarskega interesnega združenja, in znesek, vrnjen uporabniku (99). V primeru delne združljivosti pomoči, kar zadeva uporabnike zadevnih sredstev, se bo znesek, ki se vrne članom gospodarskega interesnega združenja, določil v enakem sorazmerju kot pri deležu ugodnosti, ki se vrne uporabniku sredstev.

| (196) | Komisija v tem smislu ocenjuje, da je ustrezno natančno navesti, da dejstvo, po katerem bi se lahko davčna in pravna tveganja članov gospodarskih interesnih združenj v nekaterih primerih pogodbeno prenesla na uporabnike sredstev, ne sme biti v nasprotju z načelom, po katerem je cilj Komisije, kadar po potrebi zahteva vračilo nezakonite pomoči, da različni upravičenci izgubijo ugodnosti, ki so jih pridobili na zadevnem trgu, v primerjavi s konkurenco in ponovno vzpostavi razmere, kakršne so bile pred plačilom navedene pomoči. Izvedba tega cilja ne more biti odvisna od oblike dodeljene pomoči in prav tako ne od pogodbenih določil, ki so jih opredelili upravičenci pomoči (100). |
| --- | --- |

(196)

Komisija v tem smislu ocenjuje, da je ustrezno natančno navesti, da dejstvo, po katerem bi se lahko davčna in pravna tveganja članov gospodarskih interesnih združenj v nekaterih primerih pogodbeno prenesla na uporabnike sredstev, ne sme biti v nasprotju z načelom, po katerem je cilj Komisije, kadar po potrebi zahteva vračilo nezakonite pomoči, da različni upravičenci izgubijo ugodnosti, ki so jih pridobili na zadevnem trgu, v primerjavi s konkurenco in ponovno vzpostavi razmere, kakršne so bile pred plačilom navedene pomoči. Izvedba tega cilja ne more biti odvisna od oblike dodeljene pomoči in prav tako ne od pogodbenih določil, ki so jih opredelili upravičenci pomoči (100).

VIII.   SKLEP

| (197) | Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito izvajala shemo pomoči iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(197)

Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito izvajala shemo pomoči iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe.

| (198) | Zato mora Francija sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo te pomoči, razen tiste pomoči, za katero so se pristojni nacionalni organi zavezali, da jo bodo dodelili v skladu s pravno zavezujočim aktom, veljavnim pred objavo sklepa o začetku uradnega preiskovalnega postopka v Uradnem listu Evropske unije13. aprila 2005, tiste pomoči, ki zadeva sredstva v železniškem sektorju ter za druge postopke, po odbitku najvišjih sprejemljivih zneskov pomoči v skladu s sektorskimi pravili, ki veljajo na področju državnih pomoči in ob upoštevanju že dodeljenih pomoči za druge namene. Ta sektorska pravila so smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet iz leta 1997 in leta 2004, smernice v zvezi z državnimi regionalnimi pomočmi iz leta 1998, spremenjene leta 2000, ter smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč iz leta 2005, ter smernice v zvezi z državno regionalno pomočjo za financiranje sredstev iz sektorja industrije. |
| --- | --- |

(198)

Zato mora Francija sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo te pomoči, razen tiste pomoči, za katero so se pristojni nacionalni organi zavezali, da jo bodo dodelili v skladu s pravno zavezujočim aktom, veljavnim pred objavo sklepa o začetku uradnega preiskovalnega postopka v Uradnem listu Evropske unije13. aprila 2005, tiste pomoči, ki zadeva sredstva v železniškem sektorju ter za druge postopke, po odbitku najvišjih sprejemljivih zneskov pomoči v skladu s sektorskimi pravili, ki veljajo na področju državnih pomoči in ob upoštevanju že dodeljenih pomoči za druge namene. Ta sektorska pravila so smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet iz leta 1997 in leta 2004, smernice v zvezi z državnimi regionalnimi pomočmi iz leta 1998, spremenjene leta 2000, ter smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč iz leta 2005, ter smernice v zvezi z državno regionalno pomočjo za financiranje sredstev iz sektorja industrije.

| (199) | Upravičencem je treba začeti vračati zgoraj navedeno nezdružljivo pomoč, ki so se jo pristojni nacionalni organi zavezali dodeliti le v skladu s pravno zavezujočim aktom, veljavnim po omenjeni objavi, skladno z uvodnimi izjavami 151, 152 in izjavami od 194 do 196. |
| --- | --- |

(199)

Upravičencem je treba začeti vračati zgoraj navedeno nezdružljivo pomoč, ki so se jo pristojni nacionalni organi zavezali dodeliti le v skladu s pravno zavezujočim aktom, veljavnim po omenjeni objavi, skladno z uvodnimi izjavami 151, 152 in izjavami od 194 do 196.

| (200) | V primeru dodelitve takšne pomoči Komisija poziva Francijo, naj ji predloži obrazec iz priloge v zvezi z napredkom pri postopku vračila in oblikuje seznam zadevnih upravičencev za vračilo – |
| --- | --- |

(200)

V primeru dodelitve takšne pomoči Komisija poziva Francijo, naj ji predloži obrazec iz priloge v zvezi z napredkom pri postopku vračila in oblikuje seznam zadevnih upravičencev za vračilo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Shema iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih, ki jo je izvajala Francija in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe, je nezdružljiva s skupnim trgom, razen ukrepov iz člena 2.

Člen 2

Ukrepi pomoči, dodeljeni na podlagi sheme iz člena 1, so združljivi s skupnim trgom:

| 1. | v sektorju pomorskega in letalskega prometa, do zneska najvišje pomoči, ki ga glede na primer dovoljujejo smernice Skupnosti o državni pomoči v pomorskem prometu ali veljavne smernice v sektorju letalskega prometa, ob upoštevanju sicer že dodeljenih pomoči za zadevno obdobje; |
| --- | --- |

1.

v sektorju pomorskega in letalskega prometa, do zneska najvišje pomoči, ki ga glede na primer dovoljujejo smernice Skupnosti o državni pomoči v pomorskem prometu ali veljavne smernice v sektorju letalskega prometa, ob upoštevanju sicer že dodeljenih pomoči za zadevno obdobje;

| 2. | v železniškem sektorju; in |
| --- | --- |

2.

v železniškem sektorju; in

| 3. | v sektorju industrije, do zneska najvišje pomoči, ki ga dovoljujejo smernice o državnih regionalnih pomočeh. |
| --- | --- |

3.

v sektorju industrije, do zneska najvišje pomoči, ki ga dovoljujejo smernice o državnih regionalnih pomočeh.

Ob upoštevanju splošnih značilnosti postopka financiranja v skladu s to shemo se lahko ukrepi pomoči v sektorju pomorskega, letalskega in železniškega prometa ter tudi v sektorju industrije označijo kot združljivi s skupnim trgom ne le v zvezi z uporabniki zadevnih sredstev, ampak tudi v zvezi z izvajalci iz sektorja financ, ki so člani zadevnih gospodarskih interesnih združenj.

Člen 3

Francija preneha izvajati shemo pomoči iz člena 1 zaradi njene nezdružljivosti in torej v zvezi s tem ukrepom ne dodeljuje več novih soglasij.

Člen 4

1.   Francija sprejme vse potrebne ukrepe za vračilo pomoči, ki je na podlagi sheme iz člena 1 upravičencem nezakonito dodeljena, razen tiste pomoči, dodeljene v okviru postopkov financiranja, v zvezi s katerimi so se pristojni nacionalni organi zavezali k dodelitvi ugodnosti iz te sheme v skladu s pravno zavezujočim aktom, sprejetim pred 13. aprilom 2005, in pomoči iz člena 2.

2.   Vračilo pomoči mora biti izvršeno takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, tako da se omogoči takojšnje in učinkovito izvajanje te odločbe. Ukrepi pomoči, ki se vrne, vključujejo obresti od datuma, ko so bile na voljo upravičencem, do dejanskega datuma vračila. Obresti se izračunajo v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (101).

Člen 5

Francija v dveh mesecih od datuma predložitve te odločbe Komisijo obvesti o ukrepih, ki so bili sprejeti in načrtovani za uskladitev s to odločbo.

Francija na podlagi obrazca iz priloge II Komisiji predloži informacije in izdela izčrpen seznam podjetij, ki so imela koristi od ukrepov pomoči iz sheme iz člena 1, dodeljenih pod pogoji iz člena 4(1), zadevnih premičnin iz sektorja prometa in zneskov, izplačanih v vsakem primeru.

Francija izdela tudi seznam podjetij, ki so imela koristi od ukrepov pomoči iz člena 4(1), in navede zneske pomoči, ki jih je prejelo vsako od teh podjetij. V ta namen Francija uporabi obrazce iz priloge III.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 89, 13.4.2005, str. 15.

1

(2)  Uradni list Francoske republike št. 152, 3.7.1998, str. 10127.

2

Uradni list Francoske republike

(3)  UL C 89, 13.4.2005, str. 15.

3

(4)  Glej člene L 251-1 do L 251-23 trgovinskega zakonika in člen 239(c) Splošnega zakonika o davkih. Na podlagi teh členov je gospodarsko interesno združenje skupina dveh ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo pravno osebnost. Njegov cilj je omogočanje in razvoj gospodarske dejavnosti svojih članov ter izboljšanje ali razširitev uspešnosti te dejavnosti. Njegova dejavnost se mora povezati z gospodarsko dejavnostjo članov in je lahko zgolj dopolnilna. Gospodarsko interesno združenje načeloma ni zavezano k plačevanju davka od dohodkov pravnih oseb. Kljub temu je vsak član, ki je vključen v združenje, osebno zavezan k plačevanju davka na dohodek ali davka od dohodka pravnih oseb za del koristi, ki izhajajo iz njegovih pravic. V nasprotju s tem so člani gospodarskega interesnega združenja časovno neomejeno in solidarno odgovorni za dolgove združenja na podlagi lastnega premoženja.

4

(5)  Upravičena materialna sredstva morajo biti ob sprejemu nova, razen plovil, ki so lahko rabljena.

5

(6)  Na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih se lahko primanjkljaji, ki jih imajo združenja v proračunskih letih, katerih izid je določen z nadomestili za amortizacijo, knjiženimi iz naslova prvih dvanajstih mesecev amortizacije sredstev, odštejejo le od četrtine dobička, obdavčljivega po davčni stopnji za družbe po splošnem pravu, ki jih vsak član gospodarskega interesnega združenja pridobi od drugih dejavnosti.

6

(7)  Glej uvodno izjavo 12.

7

(8)  Glej uvodno izjavo 12.

8

(9)  Sklep ustavnega sveta št. 87-237 DC z dne 30. decembra 1987.

9

(10)  UL L 146, 20.6.1996, str. 42.

10

(11)  Odločba Komisije z dne 3. maja 1996, državna pomoč št. 85/96 – Francija – davčni ukrep v zvezi s pomorskim sektorjem, SG (96) D/4527.

11

(12)  UL C 205, 5.7.1997, str. 5. in UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

12

(13)  Glej opombo 12.

13

(14)  Glej opombo 12.

14

(15)  UL L 12, 15.1.2002, str. 33.

15

(16)  Dopis Komisije D/7119 francoskim organom z dne 18. maja 2000 glede možnih ukrepov pomoči, ki bi jo prejela pomorska družba Sea France, in odgovor teh organov Komisiji z dne 10. julija 2000. Dopis Komisije D(2003) 288 francoskim organom z dne 15. januarja 2003 glede morebitnih ukrepov pomoči, ki bi jo prejela pomorska družba BAI, in odgovor teh organov Komisiji z dne 2. aprila 2003.

16

(17)  Sodbi Sodišča z dne 26. septembra 1996, Francija proti Komisiji (C-241/94, Recueil, str. I-4551) in z dne 1. decembra 1998, Ecotrade proti Altiforni e Ferriere di Servola (C-200/97, Recueil, str. I-7907) ter sodba Sodišča prve stopnje z dne 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava proti Komisiji (T-92/00 in T-103/00, Recueil, str. II-1385).

17

(18)  Glej opombo 9.

18

(19)  Glej opombo 12.

19

(20)  Člen 39 CA Splošnega zakonika o davkih so francoski organi navedli v svojih dopisih z dne 10. julija 2000 in 2. aprila 2003 (navedeni v pripombi št. 16) kot odgovor na dopisa Komisije D/7719 z dne 18. maja 2000 in D(2003) 288 z dne 15. januarja 2003. Komisija je zadevno shemo analizirala tudi v zadevah C 03/03 (prej NN 42/02) – Pomoč za rešitev in prestrukturiranje podjetja Air Lib (UL C 88, 11.4.2003, str. 2) in C 58/03 (prej NN 70/03) – Podpora za Alstom (UL C 269, 8.11.2003, str. 2).

20

(21)  Glej Odločbo Komisije 92/329/EGS z dne 25. julija 1990 o pomoči, ki jo je italijanska vlada dodelila proizvajalcu oftalmoloških izdelkov (Industrie ottiche riunite – IOR) (UL L 183, 3.7.1992, str. 30).

21

(22)  Glej uvodno izjavo 41 in opombo 15.

22

(23)  Glej Odločbo Komisije 2001/168/ESPJ z dne 31. oktobra 2000 o španskih zakonih o davku na dohodke pravnih oseb (UL L 60, 1.3.2001, str. 57. uvodna izjava 25, na koncu). Glej tudi Odločbo Komisije 2004/76/ES z dne 13. maja 2003 o shemi državne pomoči, ki jo je izvajala Francija za poveljstva in logistične centre (UL L 23, 28.1.2004, str. 1); Odločbo Komisije 2003/515/ES z dne 17. februarja 2003 o shemi državne pomoči, ki jo je izvajala Nizozemska za mednarodne finančne dejavnosti (UL L 180, 18.7.2003, str. 52. zlasti uvodna izjava 39 in naslednje izjave); Odločbo Komisije 2003/601/ES z dne 17. februarja 2003 o shemi državne pomoči Irske – tuji dohodki (UL L 204, 13.8.2003, str. 51. zlasti uvodna izjava 59 in naslednje izjave).

23

na koncu)

(24)  Sodba sodišča z dne 24. novembra 1987, RSV proti Komisiji (223/85 Recueil, str. 4617).

24

(25)  Glej opombo 15.

25

(26)  Sodba Sodišča z dne 11. novembra 1973, zadeva 120/73, Lorenz GmbH proti Zvezni republiki Nemčiji, Recueil, str. 4617.

26

(27)  Glej opombo 15.

27

(28)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 10. januarja 2006, Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze (C-222/04, Recueil, str. I-289, točka 129).

28

(29)  Sodba Sodišča z dne 1. julija 2004, Salzgitter proti Komisiji (T-308/00, Recueil, str. II-1933, točka 79) in navedena sodna praksa.

29

(30)  Sodba Salzgitter proti Komisiji, navedena v opombi št. 29, točka 81. Glej tudi Sporočilo Komisije o uporabi pravil v zvezi z državnimi pomočmi za ukrepe o neposrednem obdavčenju podjetij (UL ES C 384, 10.12.1998, str. 3. točka 16).

30

(31)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2006, Portugalska proti Komisiji (C-88/03, še neobjavljeno v Recueil, točka 56).

31

(32)  V skladu s tem členom znesek amortizacije odobrenih sredstev, ki se odšteje od davčne osnove, v istem proračunskem letu ne sme presegati prejetega zneska najemnine, zmanjšanega za stroške v zvezi s temi sredstvi.

32

(33)  Gospodarsko interesno združenje, ki je dejansko pregledna davčna struktura, ni davčni zavezanec in se ga ne sme obravnavati kot upravičenca do sheme iz člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih.

33

(34)  Poročilo Senata št. 413 v imenu odbora za finance, za proračunski nadzor in računovodske evidence o osnutku zakona o različnih gospodarskih in finančnih določbah, ki sta ga sestavila Alain Lambert, skupni poročevalec, in Philippe Marini, v imenu odbora za finance (redno zasedanje iz leta 1997–1998).

34

(35)  Davčni predpis 4D-3-99 št. 120, 29.6.1999, odstavek 47 (ki so ga francoski organi priložili pripombam z dne 3. maja 2004).

35

(36)  Glej, na primer, sodbo Sodišča z dne 29. aprila 2004, Grčija proti Komisiji (C-278/00, Recueil, str. I-3997, točka 24).

36

(37)  Glej uvodni izjavi 86 in 87.

37

(38)  Opozoriti je treba, da iz poročila Senata št. 413 (navedenega v opombi št. 34) izhaja, da oprostitev davka na kapitalske dobičke iz prenosa sredstev podvoji davčne ugodnosti, ki izhajajo iz prvega dela mehanizma (odsotnost zgornje meje zneska amortizacije, ki se lahko odšteje od plačila davka, in povečanje koeficienta amortizacije).

38

(39)  V tem smislu se lahko opozori, da je treba zakonitost odločitev Komisije oceniti v skladu z dejstvi in veljavnim pravom na datum sprejetja zakona ter da zakonitost teh odločitev ne sme biti odvisna od preteklih ugotovitev (glej zlasti sodbo z dne 25. junija 1998, British Airways e.a. in British Midland Airways proti Komisiji, T-371/94, Recueil, str. II-2405, točka 81).

39

(40)  Glej zlasti sodbe Sodišča z dne 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (C-143/99, Recueil, str. I-8365, točka 38) in z dne 15. julija 2004, Španija proti Komisiji (C-501/00, Recueil, str. I-6717, točka 90), ter navedeno sodno prakso; z dne 15 decembra 2005, Italija proti Komisiji (C-66/02, Recueil, str. I-10901, točka 77) in z dne 10. januarja 2006, Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze, navedeno v opombi št. 28, točka 131, ter navedeno sodno prakso.

40

(41)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 15. marca 1994, Banco Exterior de España (C-387/92, Recueil, str. I-877, točka 14).

41

(42)  Glej sodbo Francija proti Komisiji, navedeno v opombi št. 17, točka 24, Ecotrade proti Altiforni e Ferriere di Servola, navedena v opombi št. 17, točki 40 in 41, in sodbo Sodišča z dne 29. septembra 2000, CETM proti Komisiji (T-55/99, Recueil, str. II-3207, točka 39). Prav tako glej Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (navedeno v opombi št. 30, točka 18).

42

(43)  V zvezi s tem glej sodbo Salzgitter proti Komisiji, navedeno v opombi št. 29, točka 38.

43

(44)  Glej opombo 34.

44

(45)  V zvezi z davčnim ukrepom, ki koristi le družbam, ki izvajajo določeno vrsto dejavnosti, glej, smiselno, sodbo Sodišča z dne 15. decembra 2005, Unicredito Italiano (C-148/04, Recueil I-11137, točke 45 do 47).

45

(46)  Glej opombo 35.

46

(47)  Glej odstavek 70 davčnega predpisa št. 120, navedenega v opombi št. 35.

47

(48)  Glej opombo 34.

48

(49)  Poročilo št. 66 – zasedanje 1998-1999, skupni poročevalec: P.M. Marini, senator/Del III.

49

(50)  Na podlagi informacij francoskih organov je treba ugotoviti, da manj kot 4 % prošenj za soglasje in manj kot 3 % odobrenih prošenj zadeva sektor, ki ni sektor prometa (glej tabelo iz uvodne izjave 17).

50

(51)  Glej sodbo Sodišča z dne 13. februarja 2003, Španija proti Komisiji (C-409/00, Receuil, str. I-1487, točka 48), in navedeno sodno prakso.

51

(52)  Glej sodbo Salzgitter proti Komisiji, navedeno v opombi št. 29, točka 81.

52

(53)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 29. aprila 2004, Italija proti Komisiji (C-372/97, Recueil, str. I-3679, točka 67) in navedeno sodno prakso ter sodbo Sodišča z dne 3. marca 2005, Heiser proti Finanzamt Innsbruck (C-172/03, Recueil, str. I-1627, točka 54).

53

(54)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 22. marca 1977, Steinike & Weinlig (78/76, Recueil str. 595, točka 24) in sodbo Sodišča z dne 30. aprila 1998, Het Vlaams Gewest proti Komisiji (T-214/95, Recueil, II-717, točka 54).

54

(55)  Sodba z dne 17. junija 1999, Piaggio (C-295/97, Recueil, str. I-3735, točka 39) in navedena sodna praksa ter sodba z dne 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava proti Komisiji, navedena v opombi št. 17, točka 31.

55

(56)  Glej sodbo z dne 15. julija 2004, Španija proti Komisiji, navedeno v opombi št. 40, točkah 120 in 121, in navedeno sodno prakso.

56

(57)  Treba je opozoriti, da je bilo po mnenju francoskih organov med 22 odločitvami o zavrnitvi soglasja 7 zavrnjenih zaradi pomanjkanja znatnih gospodarskih in socialnih posledic.

57

(58)  Glej opombo 34.

58

(59)  Glej opombo 9.

59

(60)  Sodbi Sodišča z dne 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava proti Komisiji, navedena v opombi št. 17, točka 35, in z dne 21. oktobra 2004, Lenzing proti Komisiji (T-36/99, Receuil, str. II-3597, točka 132).

60

(61)  Sodba Sodišča z dne 11. julija 2002, HAMSA proti Komisiji (T-152/99, Receuil, str. II-3049, točka 158).

61

(62)  Sodba z dne 29. septembra 2000, CETM proti Komisiji, navedena v opombi št. 42, točka 49.

62

(63)  Glej opombo 34.

63

(64)  Sodba z dne 13. februarja 2003, Španija proti Komisiji, omenjena v opombi št. 51, točki 52 in 53, in sodba z dne 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava proti Komisiji, omenjena v opombi št. 17, točka 60 in navedena sodna praksa. To sodno prakso je Komisija povzela v svojem sporočilu z dne 10. decembra 1998 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (navedeno v pripombi št. 30).

64

(65)  Komisija meni, da je potrebno smiselno sklicevanje na sodbo z dne 29. aprila 2004, Gil Insurance e.a. (C-308/01, Receuil, str. I-4777, točka 74 in naslednje točke), v kateri je Sodišče ugotovilo, da narava in gospodarnost nacionalnega sistema za obdavčevanje zavarovalnin utemeljujeta ukrep, katerega cilj je preprečevanje postopkov za izkoriščanje razlik med običajno stopnjo davka na zavarovalne premije in stopnjo DDV s prilagoditvijo cen najema ali prodaje naprav in zavarovanj, ki so s tem povezani.

65

(66)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004, Nizozemska proti Komisiji (C-159/00, Receuil, str. I-4461, točka 51) in navedena sodna praksa.

66

(67)  V zvezi s selektivnimi oprostitvami socialnih bremen glej sodbo Sodišča z dne 2. julija 1974, Italija proti Komisiji (173/73, Receuil, str. 709, točki 27 in 28). Glej tudi sodbi z dne 29. septembra 2000, CETM proti Komisiji, navedeno v opombi št. 42, točka 53, in z dne 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava e.a. proti Komisiji (T-127/99, Receuil, str. II-1275, točka 168).

67

(68)  Glej na primer sodbo z dne 6. marca 2002, Diputación Foral de Álava proti Komisiji, navedeno v opombi št. 17, točka 51.

68

(69)  Sodba CETM proti Komisiji, navedena v opombi št. 42, točka 53, in sodba Sodišča z dne 26. septembra 2002, Španija proti Komisiji (C-351/98, Receuil, str. I-8031).

69

(70)  V zvezi s tem glej sodbi Sodišča z dne 7. junija 1988, Grčija proti Komisiji (57/86, Recueil, str. 2855, točka 10) in z dne 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, navedeno v opombi št. 40, točka 41, in navedeno sodno prakso.

70

(71)  Glej sodbo z dne 19. septembra 2000, Nemčija proti Komisiji (C-156/98, Recueil, str. I-6857, točka 30) in navedeno sodno prakso.

71

(72)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 17. septembra 1980, Philip Morris proti Komisiji (730/79, Recueil, str. 2671, točki 11 in 12) in sodbo z dne 30. aprila 1998, Vlaams Gewest proti Komisiji, navedeno v opombi št. 54, točke 48 do 50).

72

(73)  Opozoriti je treba, da ni nujno, da je upravičeno podjetje udeleženo pri trgovini znotraj Skupnosti. Ko država članica dodeli pomoč podjetju, se lahko dejansko ohranja ali spodbuja domača dejavnost, kar podjetjem s sedežem v drugih državah članicah zmanjšuje možnosti, da vstopijo na trg te države članice. Razen tega lahko krepitev podjetja, ki do zdaj ni bilo udeleženo v trgovini znotraj Skupnosti, povzroči položaj, ko je temu podjetju omogočen vstop na trg druge države članice (v zvezi s tem glej zlasti sodbo z dne 7. marca 2002, Italija proti Komisiji, Recueil, str. I-2289, točka 84).

73

(74)  Glej opombo 34.

74

(75)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004, Italija proti Komisiji (C-372/97, Recueil, str. I-3679, točki 44 in 45) in, v zvezi z nezakonitostjo zadevne sheme, uvodne izjave 153 do 155.

75

(76)  Glej sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (navedeno v pripombi št. 30, točka 35).

76

(77)  Glej opombo 35.

77

(78)  Glej tabelo iz uvodne izjave 17.

78

(79)  UL C 350, 10.12.1994, str. 5.

79

(80)  UL C 258, 9.9.2000, str. 5.

80

(81)  UL C 312, 9.12.2005, str. 1.

81

(82)  UL L 240, 24.8.1992, str. 8.

82

(83)  Navedene v opombi št. 12. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je treba združljivost nezakonito dodeljene pomoči oceniti ob upoštevanju materialnih pravil iz vseh instrumentov, veljavnih na dan njihove dodelitve (v zvezi s tem glej Sporočilo Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za ovrednotenje nezakonite državne pomoči, UL C 119, 22.5.2002, str. 22). Zato se ob predvidevanju, da so se ukrepi pomoči na podlagi člena 39 CA Splošnega zakonika o davkih izvajali po začetku veljavnosti smernic Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet iz leta 2004, uporabljajo le te smernice. Vendar se ustrezna pravila niso spremenila, razen na področju vlačilcev in plavajočih bagrov (glej uvodno izjavo 170).

83

(84)  Glej uvodno izjavo 38.

84

(85)  Glej uvodni izjavi 25 in 26.

85

(86)  Glej uvodno izjavo 57.

86

(87)  V zvezi s tem glej pododstavke 12 do 16 točke 3.1 smernic Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet iz leta 2004, navedene v pripombi št. 12.

87

(88)  Odločba Komisije C (2003) 1476 FIN z dne 13. maja 2003 – Državna pomoč N 737/2002.

88

(89)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

89

(90)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

90

(91)  Glej sodbo z dne 24. novembra 1987, RSV proti Komisiji, navedeno v opombi št. 24.

91

(92)  Glej sodbo Sodišča z dne 24. septembra 2002, Falck et Acciaierie di Bolzano proti Komisiji (C-74/00 P in C-75/00 P, Recueil 2002, str. I-7869, točka 140).

92

(93)  Komisija ni zagotovila natančnih brezpogojnih in usklajenih zagotovil, na podlagi katerih bi lahko francoski organi in/ali upravičenci zadevne sheme utemeljeno pričakovali, da je shema pravilna (v zvezi z opredelitvijo načela legitimnega pričakovanja glej sodbe Sodišča z dne 11. marca 1987, Van den Bergh en Jurgens proti Komisiji, 265/85, Recueil, str. 1155, točka 44, in z dne 26. junija 1990, Sofrimport proti Komisiji, C-152/88, Recueil, str. I-2477, točka 26; in sodbe Sodišča z dne 18. januarja 2000, Mehibas Dordtselaan proti Komisiji, T-290/97, Recueil, str. II-15, točka 59; z dne 9. julija 2003, Kyowa Hakko Kogyo proti Komisiji, T-223/00, Recueil, str. II-2553, točka 51; v zvezi s pomanjkanjem legitimnega pričakovanja upravičencev nezakonito izvajane pomoči glej sodbo Sodišča z dne 11. novembra 2004, Demesa in Territorio Histórico de Álava proti Komisiji, C-183/02 P in C-187/02 P, Recueil, str. I-10609, točki 44 in 45 ter navedena sodna praksa).

93

(94)  Glej uvodne izjave 153 do 155.

94

(95)  Komisija vseeno opozarja, da se takšne razmere ne morejo ponoviti od začetka veljavnosti Uredbe št. 659/99 (navedene v opombi 90) in Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o njenem izvajanju (UL L 140, 30.4.2004, str. 1). Dejansko se v skladu s tema dvema uredbama opozarja, da morajo države članice pravočasno uradno obvestiti vsak nov projekt pomoči. Praksa, zlasti uporaba standardnih obrazcev, v skladu s katerimi je treba ta obvestila posredovati, je v zvezi s tem jasno določena.

95

(96)  Navedeno v opombi št. 16.

96

(97)  Navedeno v opombi št. 15.

97

(98)  V zvezi s tem glej sodbo Sodišča z dne 14. januarja 2004, Fleuren Compost proti Komisiji (T-109/01, Recueil, str. II-127, točka 74 in naslednje točke).

98

(99)  Glej uvodne izjave 150 do 152.

99

(100)  V tem smislu glej sodbo Sodišča z dne 10. junija 1993, Komisija proti Grčiji (C-183/91, Recueil, str. I-3131, točka 16 na koncu).

100

(101)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

101

---

PRILOGA I

Seznam zainteresiranih strank, ki so v skladu s členom 88(2) Pogodbe predloile pripombe Komisiji

| (1) | Méridionale de Navigation |
| --- | --- |
| (2) | Caisse d’Epargne |
| (3) | Broström |
| (4) | Calyon |
| (5) | BNP Paribas |
| (6) | Brittany Ferries |
| (7) | CMA CGM |
| (8) | Bourbon Maritime |
| (9) | Société Générale Corporate and Investment Banking |
| (10) | Gaz de France |
| (11) | Louis Dreyfus Armateurs |
| (12) | Neimenovana stranka |
| (13) | Fouquet Sacop |
| (14) | Pétro Marine |
| (15) | Air France |
| (16) | Neimenovana stranka |

(1)

Méridionale de Navigation

(2)

Caisse d’Epargne

(3)

Broström

(4)

Calyon

(5)

BNP Paribas

(6)

Brittany Ferries

(7)

CMA CGM

(8)

Bourbon Maritime

(9)

Société Générale Corporate and Investment Banking

(10)

Gaz de France

(11)

Louis Dreyfus Armateurs

(12)

Neimenovana stranka

(13)

Fouquet Sacop

(14)

Pétro Marine

(15)

Air France

(16)

Neimenovana stranka

---

PRILOGA II

Informacije v zvezi z izvajanjem Odločbe 2007/731/ES

(ki se predloži generalnemu direktoratu za konkurenco za projekte v sektorju industrije ter generalnemu direktoratu za energetiko in promet za projekte v sektorju prometa)

1.   Skupno število upravičencev in skupni znesek pomoči, ki se vrne na podlagi člena 4(1) te odločbe

| 1.1 | Podrobno navedite, kako se bo izračunal znesek vrnjene pomoči glede na različne upravičence






  — | glavnica: |
| --- | --- | --- |

1.1

Podrobno navedite, kako se bo izračunal znesek vrnjene pomoči glede na različne upravičence

—

glavnica:

| — | obresti: |
| --- | --- |

—

obresti:

| 1.2 | Kakšen je skupni znesek nezakonito dodeljene pomoči iz sheme, ki ga je treba vrniti (ustrezna bruto subvencija, cene...)? |
| --- | --- |

1.2

Kakšen je skupni znesek nezakonito dodeljene pomoči iz sheme, ki ga je treba vrniti (ustrezna bruto subvencija, cene...)?

| 1.3 | Kakšno je skupno število upravičencev, ki morajo vrniti nezakonito dodeljeno pomoč iz te sheme? |
| --- | --- |

1.3

Kakšno je skupno število upravičencev, ki morajo vrniti nezakonito dodeljeno pomoč iz te sheme?

2.   Načrtovani in že izvedeni ukrepi za vračilo pomoči

| 2.1 | Navedite načrtovane ukrepe in ukrepe, ki so že bili izvedeni, za takojšnje in učinkovito vračilo pomoči. Prav tako navedite, če je to primerno, pravno podlago teh ukrepov. |
| --- | --- |

2.1

Navedite načrtovane ukrepe in ukrepe, ki so že bili izvedeni, za takojšnje in učinkovito vračilo pomoči. Prav tako navedite, če je to primerno, pravno podlago teh ukrepov.

| 2.2 | Kdaj bo vračanje pomoči v celoti izvedeno? |
| --- | --- |

2.2

Kdaj bo vračanje pomoči v celoti izvedeno?

3.   Informacije glede na posameznega upravičenca

Izpolnite naslednjo tabelo za vsakega upravičenca, ki mora vrniti nezakonito dodeljeno pomoč iz zadevne sheme:

| Identiteta upravičenca | Znesek nezakonito dodeljene pomoči (1)

  Valuta: .... | (2) Vrnjeni zneski
  Valuta: .... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Identiteta upravičenca

Znesek nezakonito dodeljene pomoči (1)

Valuta: ....

(2) Vrnjeni zneski

Valuta: ....

---

(1)  Znesek pomoči, ki je na voljo upravičencu (ustrezna bruto subvencija, cena...).

(2)

| (o) | Vrnjeni bruto zneski (vključno z obrestmi). |
| --- | --- |

(o)

Vrnjeni bruto zneski (vključno z obrestmi).

---

PRILOGA III

A –   POMORSKI IN LETALSKI PROMET

(ki se predloži generalnemu direktoratu za energetiko in promet)

(ZA VSAKO DRUŽBO ZA POMORSKI ALI LETALSKI PROMET)

| A. | Vrsta vlaganja in upravičenost do veljavnih smernic. Zlasti za letalski promet: omejitev na najbolj oddaljene regije, dodatni stroški delovanja; najvišji upravičeni stroški na podlagi smernic itd. |
| --- | --- |

A.

Vrsta vlaganja in upravičenost do veljavnih smernic. Zlasti za letalski promet: omejitev na najbolj oddaljene regije, dodatni stroški delovanja; najvišji upravičeni stroški na podlagi smernic itd.

| B. | Izračun pomoči za vračilo | (1) Stopnja vračila gospodarskega interesnega združenja družbi. |
| --- | --- | --- |

B.

Izračun pomoči za vračilo

(1) Stopnja vračila gospodarskega interesnega združenja družbi.

| | (2) Znesek ugodnosti, do katerega je upravičena družba za celotno letalsko ali pomorsko floto na podlagi člena 39 CA v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(2) Znesek ugodnosti, do katerega je upravičena družba za celotno letalsko ali pomorsko floto na podlagi člena 39 CA v obravnavanem obdobju.

| | (3) Znesek drugih dodeljenih pomoči družbi v skladu z veljavnimi smernicami v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(3) Znesek drugih dodeljenih pomoči družbi v skladu z veljavnimi smernicami v obravnavanem obdobju.

| | (4) Najvišji dovoljeni znesek pomoči, ki se lahko dodeli družbi v skladu z veljavnimi smernicami. |
| --- | --- |

(4) Najvišji dovoljeni znesek pomoči, ki se lahko dodeli družbi v skladu z veljavnimi smernicami.

| | (5) = (2) + (3) – (4) je možen znesek nezdružljive pomoči za vračilo |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) je možen znesek nezdružljive pomoči za vračilo

Če je (5) pozitiven, mora zadevno gospodarsko interesno združenje vrniti: (5) * [1- (1)],

podjetje pa mora vrniti: (5) * (1).

B –   INDUSTRIJSKA VLAGANJA IN USTREZNA GOSPODARSKA INTERESNA ZDRUŽENJA

(ki se predloži generalnemu direktoratu za konkurenco)

| A. | Znesek vlaganja, področje izvedbe in pogoj 25-odstotnega deleža upravičencev |
| --- | --- |

A.

Znesek vlaganja, področje izvedbe in pogoj 25-odstotnega deleža upravičencev

| B. | Zgornja meja regionalne pomoči zadevnega področja |
| --- | --- |

B.

Zgornja meja regionalne pomoči zadevnega področja

| C. | Izračun pomoči za vračilo | (1) Znesek ugodnosti, ki izhaja iz navodila ministrstva |
| --- | --- | --- |

C.

Izračun pomoči za vračilo

(1) Znesek ugodnosti, ki izhaja iz navodila ministrstva

| | (2) Znesek ugodnosti, do katerega je upravičeno podjetje na podlagi člena 39 CA |
| --- | --- |

(2) Znesek ugodnosti, do katerega je upravičeno podjetje na podlagi člena 39 CA

| | (2) = (1) × stopnja vračila gospodarskega interesnega združenja podjetju v skladu s soglasjem |
| --- | --- |

(2) = (1) × stopnja vračila gospodarskega interesnega združenja podjetju v skladu s soglasjem

| | (3) Znesek drugih regionalnih pomoči, pridobljenih za isto vlaganje |
| --- | --- |

(3) Znesek drugih regionalnih pomoči, pridobljenih za isto vlaganje

| | (4) Najvišji dovoljeni znesek regionalne pomoči v skladu z zgornjo mejo B |
| --- | --- |

(4) Najvišji dovoljeni znesek regionalne pomoči v skladu z zgornjo mejo B

| | (5) = (2) + (3) – (4) je možen znesek nezdružljive pomoči za vračilo |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) je možen znesek nezdružljive pomoči za vračilo

Če je (5) pozitiven, mora zadevno gospodarsko interesno združenje vrniti: [(1) – (2)] × (5)/(1),

podjetje pa mora vrniti: (5) * (2)/(1).

---

| 30.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 112/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 112/67

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. decembra 2006

o državni pomoči C 44/05 (prej NN 79/05, prej N 439/04), ki jo je delno izvedla Poljska za Huta Stalowa Wola S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6730)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/257/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenimi določbami,

ob upoštevanju naslednjega:

1   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 8. oktobra 2004 je Poljska obvestila Komisijo o pomoči za prestrukturiranje, ki jo je dodelila družbi Huta Stalowa Wola S.A. (v nadaljnjem besedilu „družba HSW“ ali „prejemnica“), da bi pridobila pravno gotovost, da je bila pomoč dodeljena pred pristopom in se po pristopu ne uporablja ter zato ni nova pomoč, ki bi jo Komisija lahko obravnavala v skladu s členom 88 Pogodbe ES. Če bi Komisija ugotovila, da je ta pomoč nova pomoč, je Poljska zaprosila, da se odobri kot pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 8. oktobra 2004 je Poljska obvestila Komisijo o pomoči za prestrukturiranje, ki jo je dodelila družbi Huta Stalowa Wola S.A. (v nadaljnjem besedilu „družba HSW“ ali „prejemnica“), da bi pridobila pravno gotovost, da je bila pomoč dodeljena pred pristopom in se po pristopu ne uporablja ter zato ni nova pomoč, ki bi jo Komisija lahko obravnavala v skladu s členom 88 Pogodbe ES. Če bi Komisija ugotovila, da je ta pomoč nova pomoč, je Poljska zaprosila, da se odobri kot pomoč za prestrukturiranje.

| (2) | Komisija je zaprosila Poljsko, naj posreduje dodatne podatke, z dopisi z dne 11. novembra 2004, 1. marca 2005, 27. aprila 2005 in 26. julija 2005, na katere je Poljska odgovorila z dopisom z dne 31. januarja 2005, evidentiranim 2. februarja, 4. aprila 2005, evidentiranim 8. aprila, 7. junija 2005, evidentiranim 9. junija, in 2. septembra 2005, evidentiranim 6. septembra. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je zaprosila Poljsko, naj posreduje dodatne podatke, z dopisi z dne 11. novembra 2004, 1. marca 2005, 27. aprila 2005 in 26. julija 2005, na katere je Poljska odgovorila z dopisom z dne 31. januarja 2005, evidentiranim 2. februarja, 4. aprila 2005, evidentiranim 8. aprila, 7. junija 2005, evidentiranim 9. junija, in 2. septembra 2005, evidentiranim 6. septembra.

| (3) | Med to korespondenco se je pokazalo, da je bilo nekaj priglašene pomoči izvedene v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES. Zato je bil primer opredeljen kot nezakonita pomoč in mu je bila dodeljena nova številka primera (NN 79/2005). |
| --- | --- |

(3)

Med to korespondenco se je pokazalo, da je bilo nekaj priglašene pomoči izvedene v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES. Zato je bil primer opredeljen kot nezakonita pomoč in mu je bila dodeljena nova številka primera (NN 79/2005).

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 23. novembra 2005 obvestila Poljsko, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 23. novembra 2005 obvestila Poljsko, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (5) | Odločitev Komisije, da sproži postopek iz člena 88(2), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Odločitev Komisije, da sproži postopek iz člena 88(2), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe.

| (6) | Poljski organi so predložili svoje pripombe z dopisom z dne 7. marca 2006, evidentiranim 9. marca. Komisija ni prijela pripomb tretjih strani. |
| --- | --- |

(6)

Poljski organi so predložili svoje pripombe z dopisom z dne 7. marca 2006, evidentiranim 9. marca. Komisija ni prijela pripomb tretjih strani.

2   PODROBEN OPIS POMOČI

2.1   Družba

| (7) | Družba HSW, prejemnica pomoči in matična družba holdinga HSW, ima sedež v Stalowi Woli v Podkarpatskem vojvodstvu. Ta regija je upravičena do pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Februarja 2006 je holding sestavljalo osem podjetij, v katerih je imela družba HSW vsaj 51-odstotni delež (nad katerim je imela nadzor), in deset podjetij, v katerih je imela manj kot 51-odstotni delež. Družbe, ki sestavljajo holding HSW, delujejo kot medsebojni dobavitelji blaga in storitev. Poleg matične družbe imata največje deleže v holdingu še HSW-Zakład Zespołów NapędowychSp. z o.o in HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Delež prodaje družbe HSW družbam, ki sestavljajo holding, znaša 20 do 30 odstotkov njene skupne prodaje. |
| --- | --- |

(7)

Družba HSW, prejemnica pomoči in matična družba holdinga HSW, ima sedež v Stalowi Woli v Podkarpatskem vojvodstvu. Ta regija je upravičena do pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Februarja 2006 je holding sestavljalo osem podjetij, v katerih je imela družba HSW vsaj 51-odstotni delež (nad katerim je imela nadzor), in deset podjetij, v katerih je imela manj kot 51-odstotni delež. Družbe, ki sestavljajo holding HSW, delujejo kot medsebojni dobavitelji blaga in storitev. Poleg matične družbe imata največje deleže v holdingu še HSW-Zakład Zespołów NapędowychSp. z o.o in HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Delež prodaje družbe HSW družbam, ki sestavljajo holding, znaša 20 do 30 odstotkov njene skupne prodaje.

| (8) | Družba HSW je bila ustanovljena 1937 ter je prvotno izdelovala orožje in nerjavno jeklo. V nasprotju s hčerinsko družbo HSW–Zakład Metalurgiczny ne proizvaja jekla. Leta 1991 je postala delniška družba. Država ima še vedno v lasti 76-odstotni delež, zaposleni pa 9-odstotni delež. Preostali delež odpade na zasebne in javne delničarje, od katerih nihče nima več kot 5-odstotnega deleža. Družba se ukvarja s proizvodnjo gradbene opreme in strojev ter vojaške opreme (pušk, havbic itd.). |
| --- | --- |

(8)

Družba HSW je bila ustanovljena 1937 ter je prvotno izdelovala orožje in nerjavno jeklo. V nasprotju s hčerinsko družbo HSW–Zakład Metalurgiczny ne proizvaja jekla. Leta 1991 je postala delniška družba. Država ima še vedno v lasti 76-odstotni delež, zaposleni pa 9-odstotni delež. Preostali delež odpade na zasebne in javne delničarje, od katerih nihče nima več kot 5-odstotnega deleža. Družba se ukvarja s proizvodnjo gradbene opreme in strojev ter vojaške opreme (pušk, havbic itd.).

| (9) | Leta 2005 je imela družba HSW 2 400 zaposlenih, medtem ko jih je bilo leta 2002 3 173, tako da se je njihovo število zmanjšalo. |
| --- | --- |

(9)

Leta 2005 je imela družba HSW 2 400 zaposlenih, medtem ko jih je bilo leta 2002 3 173, tako da se je njihovo število zmanjšalo.

| (10) | Ena izmed hčerinskih družb HSW je distribucijska družba Dressta Sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu „Dresta“). Od septembra 2006 je Dressta pod popolnim nadzorom družbe HWS S.A. V preteklosti pa je imela 51 % njenih delnic v lasti Komatsu American International Company USA („KAIC“), ki je bila tekmica družbe HSW. Leta 1995 je družba HSW za dvanajst let prenesla dovoljenja in sredstva, ki se nanašajo na prodajo njenega blaga na tujih trgih, na Dressto. |
| --- | --- |

(10)

Ena izmed hčerinskih družb HSW je distribucijska družba Dressta Sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu „Dresta“). Od septembra 2006 je Dressta pod popolnim nadzorom družbe HWS S.A. V preteklosti pa je imela 51 % njenih delnic v lasti Komatsu American International Company USA („KAIC“), ki je bila tekmica družbe HSW. Leta 1995 je družba HSW za dvanajst let prenesla dovoljenja in sredstva, ki se nanašajo na prodajo njenega blaga na tujih trgih, na Dressto.

2.2   Težave, s katerimi se je spopadala družba

| (11) | Prejemnica se je prvič srečala s težavami leta 2002, ko se je njen prihodek zmanjšal s 494,9 milijona PLN (130,2 milijona EUR (3) iz leta 2000 na 352,6 milijona PLN (92,7 milijona EUR), kar je zmanjšanje za 29 %. Njen izvoz se je zmanjšal s 505 milijonov PLN (132,8 milijona EUR) na 279 milijonov PLN (73,4 milijona EUR). Zmanjšanje prihodka na tujih trgih je bilo predvsem posledica krize poslovanja in dejstva, da je Dressta pod vplivom svojega največjega delničarja, ki je bil največji tekmec družbe HSW, bistveno zmanjšala prodajo blaga družbe HSW na severnoameriškem trgu. |
| --- | --- |

(11)

Prejemnica se je prvič srečala s težavami leta 2002, ko se je njen prihodek zmanjšal s 494,9 milijona PLN (130,2 milijona EUR (3) iz leta 2000 na 352,6 milijona PLN (92,7 milijona EUR), kar je zmanjšanje za 29 %. Njen izvoz se je zmanjšal s 505 milijonov PLN (132,8 milijona EUR) na 279 milijonov PLN (73,4 milijona EUR). Zmanjšanje prihodka na tujih trgih je bilo predvsem posledica krize poslovanja in dejstva, da je Dressta pod vplivom svojega največjega delničarja, ki je bil največji tekmec družbe HSW, bistveno zmanjšala prodajo blaga družbe HSW na severnoameriškem trgu.

| (12) | Leta 2002 so znašale poslovne izgube prejemnice 44,2 milijona PLN (11,6 milijona EUR) in so bile v glavnem posledica nizke stopnje izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti. Ker je bila večina prodaje na tujih trgih izvedena v ameriških dolarjih, večina stroškov podjetja pa izražena v poljskih zlotih, je apreciacija zlota neugodno vplivala na prodajo in sposobnost preživetja prejemnice. |
| --- | --- |

(12)

Leta 2002 so znašale poslovne izgube prejemnice 44,2 milijona PLN (11,6 milijona EUR) in so bile v glavnem posledica nizke stopnje izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti. Ker je bila večina prodaje na tujih trgih izvedena v ameriških dolarjih, večina stroškov podjetja pa izražena v poljskih zlotih, je apreciacija zlota neugodno vplivala na prodajo in sposobnost preživetja prejemnice.

| (13) | Družba HSW je bila zelo zadolžena. V obdobju 2000–2002 je povprečna višina njenega dolga znašala 169,1 milijona PLN (44,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(13)

Družba HSW je bila zelo zadolžena. V obdobju 2000–2002 je povprečna višina njenega dolga znašala 169,1 milijona PLN (44,5 milijona EUR).

| (14) | Dobička ni prinašalo niti poslovanje družbe, in sicer so se izgube iz prodaje povečale s 6,4 milijona PLN (1,68 milijona EUR) leta 2000 na 33,9 milijona PLN (8,60 milijona EUR) leta 2002. |
| --- | --- |

(14)

Dobička ni prinašalo niti poslovanje družbe, in sicer so se izgube iz prodaje povečale s 6,4 milijona PLN (1,68 milijona EUR) leta 2000 na 33,9 milijona PLN (8,60 milijona EUR) leta 2002.

| (15) | Leta 2002 je skupina HSW Capital Group zabeležila neto izgube v višini 137,7 milijona PLN (36,2 milijona EUR), leta 2003 pa v višini 123,9 milijona PLN (32,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(15)

Leta 2002 je skupina HSW Capital Group zabeležila neto izgube v višini 137,7 milijona PLN (36,2 milijona EUR), leta 2003 pa v višini 123,9 milijona PLN (32,5 milijona EUR).

2.3   Prestrukturiranje

| (16) | Prejemnica je leta 2002 izdelala načrt prestrukturiranja za obdobje 2003–2007, da bi odpravila težave. Ta načrt je bil februarja 2006 spremenjen. |
| --- | --- |

(16)

Prejemnica je leta 2002 izdelala načrt prestrukturiranja za obdobje 2003–2007, da bi odpravila težave. Ta načrt je bil februarja 2006 spremenjen.

| (17) | Eden glavnih ukrepov iz načrta prestrukturiranja je imel za posledico spremembo organizacijske strukture prejemnice. Glavna zamisel prestrukturiranja je bila ločiti tisti del družbe HSW, ki je neposredno povezan s proizvodnjo, od premoženja, ki naj bi se prestrukturiralo. Zato je ministrstvo za finance, večinski delničar družbe HSW, ustanovilo neodvisno družbo HSW-Trading Sp. z o.o. („HSW-Trading“). Ministrstvo za finance je za dokapitalizacijo HSW-Tradinga namenilo 40 milijonov PLN (10,5 milijona EUR), poljski organi pa so ta ukrep priglasili v okviru dodeljene pomoči družbi HSW (glej razpredelnico 1). |
| --- | --- |

(17)

Eden glavnih ukrepov iz načrta prestrukturiranja je imel za posledico spremembo organizacijske strukture prejemnice. Glavna zamisel prestrukturiranja je bila ločiti tisti del družbe HSW, ki je neposredno povezan s proizvodnjo, od premoženja, ki naj bi se prestrukturiralo. Zato je ministrstvo za finance, večinski delničar družbe HSW, ustanovilo neodvisno družbo HSW-Trading Sp. z o.o. („HSW-Trading“). Ministrstvo za finance je za dokapitalizacijo HSW-Tradinga namenilo 40 milijonov PLN (10,5 milijona EUR), poljski organi pa so ta ukrep priglasili v okviru dodeljene pomoči družbi HSW (glej razpredelnico 1).

| (18) | Medtem ko je bil HSW-Trading odgovoren za proizvodnjo in prodajo industrijskih strojev, logistično upravljanje, vodenje kakovosti in dobavo materiala za proizvodnjo strojev, je družba HSW zadržala razvojne in raziskovalne dejavnosti, financiranje proizvodnih sredstev, strateško trženje, prodajo rezervnih delov, popravila ter proizvodnjo in prodajo vojaške opreme, odgovorna je bila tudi za organizacijsko prestrukturiranje. HSW-Trading je za izvajanje svojih dejavnosti pri HSW najel sredstva, ki so bila neposredno povezana s proizvodnjo. Na HSW-Trading se je začasno prenesla tudi potrebna delovna sila. |
| --- | --- |

(18)

Medtem ko je bil HSW-Trading odgovoren za proizvodnjo in prodajo industrijskih strojev, logistično upravljanje, vodenje kakovosti in dobavo materiala za proizvodnjo strojev, je družba HSW zadržala razvojne in raziskovalne dejavnosti, financiranje proizvodnih sredstev, strateško trženje, prodajo rezervnih delov, popravila ter proizvodnjo in prodajo vojaške opreme, odgovorna je bila tudi za organizacijsko prestrukturiranje. HSW-Trading je za izvajanje svojih dejavnosti pri HSW najel sredstva, ki so bila neposredno povezana s proizvodnjo. Na HSW-Trading se je začasno prenesla tudi potrebna delovna sila.

| (19) | Ta ločitev naj bi trajala tudi v letih 2004 in 2005, to je več čas prestrukturiranja družbe HSW. Družbi HSW-Trading in HSW naj bi se ponovno združili konec leta 2006. |
| --- | --- |

(19)

Ta ločitev naj bi trajala tudi v letih 2004 in 2005, to je več čas prestrukturiranja družbe HSW. Družbi HSW-Trading in HSW naj bi se ponovno združili konec leta 2006.

| (20) | Načrt je zahteval izvedbo velikega prestrukturiranja zaposlovanja. Družba HSW naj bi imela ob koncu prestrukturiranja leta 2007 2 100 zaposlenih, kar je zmanjšanje v primerjavi s 3 173 zaposlenimi konec leta 2002. |
| --- | --- |

(20)

Načrt je zahteval izvedbo velikega prestrukturiranja zaposlovanja. Družba HSW naj bi imela ob koncu prestrukturiranja leta 2007 2 100 zaposlenih, kar je zmanjšanje v primerjavi s 3 173 zaposlenimi konec leta 2002.

| (21) | Naslednje področje prestrukturiranja je bila organizacija mreže za distribucijo gradbenih strojev in rezervnih delov na svetovnem trgu, cilj, ki naj bi prejemnici omogočil dostop do novih trgov. |
| --- | --- |

(21)

Naslednje področje prestrukturiranja je bila organizacija mreže za distribucijo gradbenih strojev in rezervnih delov na svetovnem trgu, cilj, ki naj bi prejemnici omogočil dostop do novih trgov.

| (22) | Prestrukturiranje družbe HSW je imelo za posledico tudi odprodajo njenih hčerinskih družb in privatiziranje oddelkov za opravljanje storitev. Do leta 2006 je družba HSW prodala HSW–Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o za [...] (4) milijonov PLN ([...] milijonov EUR). Našel se je zasebni vlagatelj za dve hčerinski družbi HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. in HSW-Huta Stali Jakosciowych). Družba HSW je s privatizacijo ustvarila skupne prihodke v višini 112,2 milijona PLN (29,5 milijona EUR). Prodaja obeh hčerinskih družb HSW–Zakład Sprezynownia in HSW–Tlenownia naj bi bila zaključena do leta 2006. |
| --- | --- |

(22)

Prestrukturiranje družbe HSW je imelo za posledico tudi odprodajo njenih hčerinskih družb in privatiziranje oddelkov za opravljanje storitev. Do leta 2006 je družba HSW prodala HSW–Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o za [...] (4) milijonov PLN ([...] milijonov EUR). Našel se je zasebni vlagatelj za dve hčerinski družbi HSW-Zakład Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. in HSW-Huta Stali Jakosciowych). Družba HSW je s privatizacijo ustvarila skupne prihodke v višini 112,2 milijona PLN (29,5 milijona EUR). Prodaja obeh hčerinskih družb HSW–Zakład Sprezynownia in HSW–Tlenownia naj bi bila zaključena do leta 2006.

| (23) | Prestrukturiranje sredstev je imelo za posledico zmanjšanje letne proizvodnje zmogljivosti s 1 500 na 1 200 kosov gradbenih strojev. Veljalo je, da so sredstva družbe HSW očitno prevelika glede na njene potrebe. Ker je družba HSW načrtovala usmeritev predvsem v proizvodnjo gradbenih strojev, je bilo treba prodati precej njenih sredstev. Z dejansko prodajo sredstev od januarja 2003 do decembra 2005 je bil ustvarjen prihodek v višini 52,1 milijona PLN (13,7 milijona EUR), ki je precej presegal načrtovano prodajo, ocenjeno na 10,3 milijona PLN (2,7 milijona EUR). Prodana so bila naslednja sredstva: približno 248,4 hektarja zemljišč (vključno s približno 153 hektarji gozda), nepremičnina s približno 76 000 m2 uporabne površine in 94 kosov strojev in opreme. |
| --- | --- |

(23)

Prestrukturiranje sredstev je imelo za posledico zmanjšanje letne proizvodnje zmogljivosti s 1 500 na 1 200 kosov gradbenih strojev. Veljalo je, da so sredstva družbe HSW očitno prevelika glede na njene potrebe. Ker je družba HSW načrtovala usmeritev predvsem v proizvodnjo gradbenih strojev, je bilo treba prodati precej njenih sredstev. Z dejansko prodajo sredstev od januarja 2003 do decembra 2005 je bil ustvarjen prihodek v višini 52,1 milijona PLN (13,7 milijona EUR), ki je precej presegal načrtovano prodajo, ocenjeno na 10,3 milijona PLN (2,7 milijona EUR). Prodana so bila naslednja sredstva: približno 248,4 hektarja zemljišč (vključno s približno 153 hektarji gozda), nepremičnina s približno 76 000 m2 uporabne površine in 94 kosov strojev in opreme.

| (24) | Skupni stroški prestrukturiranja, vključno s stroški, nastalimi pred pristopom, znašajo 450,3 milijona PLN (118,5 milijona EUR) in jih sestavljajo postavke iz razpredelnice 1.
  Razpredelnica 1:
  Stroški prestrukturiranja (v tisočih PLN)






  Ukrep za prestrukturiranje | Stroški |
| --- | --- | --- |
| Prestrukturiranje civilnopravnih odgovornosti | 95 648 |
| Prestrukturiranje javnopravnih obveznosti | 113 213 |
| Organizacija sistema oskrbe in distribucije | 151 241 |
| Stalna oskrba z materialom ter rezervnimi in sestavnimi deli | 40 000 |
| Prestrukturiranje izdelkov | 11 666 |
| Prestrukturiranje sredstev | 871 |
| Prestrukturiranje zaposlovanja | 5 170 |
| Organizacijsko prestrukturiranje | 2 013 |
| Posodobitev proizvodnih zmogljivosti | 30 524 |
| Skupaj | 450 346 |

(24)

Skupni stroški prestrukturiranja, vključno s stroški, nastalimi pred pristopom, znašajo 450,3 milijona PLN (118,5 milijona EUR) in jih sestavljajo postavke iz razpredelnice 1.

Razpredelnica 1:

Stroški prestrukturiranja (v tisočih PLN)

Ukrep za prestrukturiranje

Stroški

Prestrukturiranje civilnopravnih odgovornosti

95 648

Prestrukturiranje javnopravnih obveznosti

113 213

Organizacija sistema oskrbe in distribucije

151 241

Stalna oskrba z materialom ter rezervnimi in sestavnimi deli

40 000

Prestrukturiranje izdelkov

11 666

Prestrukturiranje sredstev

871

Prestrukturiranje zaposlovanja

5 170

Organizacijsko prestrukturiranje

2 013

Posodobitev proizvodnih zmogljivosti

30 524

Skupaj

450 346

2.4   Ukrepi pomoči

| (25) | Organi, ki so dodelili pomoč, so ministrstvo za finance, ministrstvo za znanost in informacijsko tehnologijo, davčni uradi, lokalni organi, Sklad socialnega zavarovanja, Državni sklad za rehabilitacijo invalidov (PFRON), mestne hiše in Agencija za industrijski razvoj. |
| --- | --- |

(25)

Organi, ki so dodelili pomoč, so ministrstvo za finance, ministrstvo za znanost in informacijsko tehnologijo, davčni uradi, lokalni organi, Sklad socialnega zavarovanja, Državni sklad za rehabilitacijo invalidov (PFRON), mestne hiše in Agencija za industrijski razvoj.

| (26) | Poljska je trdila, da je bil del pomoči, dodeljene družbi HSW, povezan s potrebo zavarovati bistvene interese nacionalne varnosti. Pomoč je znašala približno 19 milijonov PLN (5 milijonov EUR) in je bila dodeljena pred pristopom Poljske k Evropski uniji in po njem. Poljski organi ob sklicevanju na člen 296 Pogodbe ES trdijo, da določbe iz te pogodbe ne preprečujejo, da se državam članicam dodeli pomoč, za katero se meni, da je potrebna za zavarovanje bistvenih interesov nacionalne varnosti. |
| --- | --- |

(26)

Poljska je trdila, da je bil del pomoči, dodeljene družbi HSW, povezan s potrebo zavarovati bistvene interese nacionalne varnosti. Pomoč je znašala približno 19 milijonov PLN (5 milijonov EUR) in je bila dodeljena pred pristopom Poljske k Evropski uniji in po njem. Poljski organi ob sklicevanju na člen 296 Pogodbe ES trdijo, da določbe iz te pogodbe ne preprečujejo, da se državam članicam dodeli pomoč, za katero se meni, da je potrebna za zavarovanje bistvenih interesov nacionalne varnosti.

| (27) | Najpomembnejša ukrepa pomoči, ki sta bila odobrena nevojaškemu delu družbe HSW pred pristopom, sta bili dve posojili Agencije za industrijski razvoj v višini 75 milijonov PLN (19,7 milijona EUR). Naslednji pomemben ukrep pomoči je bila dokapitalizacija hčerinske družbe HSW–Trading Sp. z o.o., ki jo je financiralo ministrstvo za finance v višini 40 milijonov PLN (10,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(27)

Najpomembnejša ukrepa pomoči, ki sta bila odobrena nevojaškemu delu družbe HSW pred pristopom, sta bili dve posojili Agencije za industrijski razvoj v višini 75 milijonov PLN (19,7 milijona EUR). Naslednji pomemben ukrep pomoči je bila dokapitalizacija hčerinske družbe HSW–Trading Sp. z o.o., ki jo je financiralo ministrstvo za finance v višini 40 milijonov PLN (10,5 milijona EUR).

| (28) | Znesek v višini 27,9 milijona PLN (7,3 milijona EUR) je bil v obliki odpisa dolga dodeljen na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 (glej razpredelnico 4 spodaj). Prestrukturiranje v skladu s tem zakonom je nadzoroval predsednik Agencije za industrijski razvoj in je temeljilo na tako imenovani odločbi o prestrukturiranju iz členov 10(1)(4) in (19) zakona („odločba o prestrukturiranju“). Odločba o prestrukturiranju, ki je odobrila načrt za prestrukturiranje in omogočila prestrukturiranje javnopravnih obveznosti, je bila izdana 29. aprila 2005 in spremenjena 17. junija 2005. |
| --- | --- |

(28)

Znesek v višini 27,9 milijona PLN (7,3 milijona EUR) je bil v obliki odpisa dolga dodeljen na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 (glej razpredelnico 4 spodaj). Prestrukturiranje v skladu s tem zakonom je nadzoroval predsednik Agencije za industrijski razvoj in je temeljilo na tako imenovani odločbi o prestrukturiranju iz členov 10(1)(4) in (19) zakona („odločba o prestrukturiranju“). Odločba o prestrukturiranju, ki je odobrila načrt za prestrukturiranje in omogočila prestrukturiranje javnopravnih obveznosti, je bila izdana 29. aprila 2005 in spremenjena 17. junija 2005.

| (29) | V naslednji razpredelnici so predstavljeni različni ukrepi, kot so bili prvotno priglašeni Komisiji:
  Razpredelnica 2:
  Predvidena in dodeljena pomoč (v tisočih PLN), kot je bila priglašena | Kategorija pomoči | Nominalni znesek | Znesek pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena pred 30. aprilom 2004 | 145 785,5 | 129 309,1 |
| II. | Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | Pomoč za prestrukturiranje, ki naj bi se dodelila po 30. aprilu 2004 | 43 456,9 | 13 562,9 |
| Skupaj | 217 139,5 | 162 165,7 |

(29)

V naslednji razpredelnici so predstavljeni različni ukrepi, kot so bili prvotno priglašeni Komisiji:

Razpredelnica 2:

Predvidena in dodeljena pomoč (v tisočih PLN), kot je bila priglašena

Kategorija pomoči

Nominalni znesek

Znesek pomoči

I.

Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena pred 30. aprilom 2004

145 785,5

129 309,1

II.

Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002

27 897,1

19 293,7

III.

Pomoč za prestrukturiranje, ki naj bi se dodelila po 30. aprilu 2004

43 456,9

13 562,9

Skupaj

217 139,5

162 165,7

3   ODLOČITEV O SPROŽITVI POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 88(2) POGODBE ES

| (30) | Komisija se je odločila za sprožitev formalnega postopka preiskave iz dveh razlogov. |
| --- | --- |

(30)

Komisija se je odločila za sprožitev formalnega postopka preiskave iz dveh razlogov.

| (31) | Prvič, podvomila je, da je pomoč za prestrukturiranje združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(31)

Prvič, podvomila je, da je pomoč za prestrukturiranje združljiva s skupnim trgom.

| (32) | Komisija je dvomila, da ukrepi iz načrta za prestrukturiranje zadostujejo za vnovično vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe, saj se zdi, da je načrt usmerjen v odplačilo zapadlih dolgov in pokritje stroškov poslovanja. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je dvomila, da ukrepi iz načrta za prestrukturiranje zadostujejo za vnovično vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe, saj se zdi, da je načrt usmerjen v odplačilo zapadlih dolgov in pokritje stroškov poslovanja.

| (33) | Komisija je izrazila tudi dvom glede tega, ali je bilo izvedenih dovolj izravnalnih ukrepov. Medtem ko je po navedbah poljskih organov družba HSW načrtovala zmanjšanje proizvodne zmogljivosti za 20 %, naj bi se v skladu z načrtom povečala izkoriščenost zmogljivosti s 27,7 % leta 2002 na 66 % leta 2007. Komisija je dvomila v neto učinek tega postopka. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je izrazila tudi dvom glede tega, ali je bilo izvedenih dovolj izravnalnih ukrepov. Medtem ko je po navedbah poljskih organov družba HSW načrtovala zmanjšanje proizvodne zmogljivosti za 20 %, naj bi se v skladu z načrtom povečala izkoriščenost zmogljivosti s 27,7 % leta 2002 na 66 % leta 2007. Komisija je dvomila v neto učinek tega postopka.

| (34) | Komisija je prav tako dvomila, ali je bila pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek in ali je bil lasten prispevek prejemnice znaten, saj Poljska ni jasno določila, kaj šteje za lasten prispevek prejemnice k prestrukturiranju in kaj je bilo financirano z državno pomočjo. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je prav tako dvomila, ali je bila pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek in ali je bil lasten prispevek prejemnice znaten, saj Poljska ni jasno določila, kaj šteje za lasten prispevek prejemnice k prestrukturiranju in kaj je bilo financirano z državno pomočjo.

| (35) | Komisija je prav tako dvomila o skladnosti z načelom enkratnosti pomoči. Dejansko je HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych, hčerinska družba HSW, prejela pomoč za prestrukturiranje za obdobje 2003–2007 pred pristopom Poljske k Evropski uniji. Treba je bilo dokazati, da ta pomoč ni imela učinkov prelitja na matično družbo HSW. Komisija je Poljsko prav tako zaprosila, naj ji zagotovi, da pomoč za prestrukturiranje družbe HSW, če bo dovoljena, ne bo imela učinkov prelitja na družbo HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je prav tako dvomila o skladnosti z načelom enkratnosti pomoči. Dejansko je HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych, hčerinska družba HSW, prejela pomoč za prestrukturiranje za obdobje 2003–2007 pred pristopom Poljske k Evropski uniji. Treba je bilo dokazati, da ta pomoč ni imela učinkov prelitja na matično družbo HSW. Komisija je Poljsko prav tako zaprosila, naj ji zagotovi, da pomoč za prestrukturiranje družbe HSW, če bo dovoljena, ne bo imela učinkov prelitja na družbo HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (36) | Drugi razlog za sprožitev formalnega postopka preiskave je bil, da je Komisija dvomila, ali je bila subvencionirana specializirana vojaška proizvodnja (puške) dovolj ločena od civilne proizvodnje gradbenih strojev. V dopisih z dne 7. junija in 2. septembra 2005 je Poljska Komisiji zagotovila, da je bilo navzkrižno subvencioniranje izključeno, Komisija pa je opozorila, da je bilo razmerje med pomočjo, dodeljeno vojaški proizvodnji, in celotno pomočjo majhno v primerjavi z razmerjem med vojaško proizvodnjo in celotno proizvodnjo. Kljub temu je Komisija zaprosila za podrobnejša pojasnila o ločenem računovodstvu. |
| --- | --- |

(36)

Drugi razlog za sprožitev formalnega postopka preiskave je bil, da je Komisija dvomila, ali je bila subvencionirana specializirana vojaška proizvodnja (puške) dovolj ločena od civilne proizvodnje gradbenih strojev. V dopisih z dne 7. junija in 2. septembra 2005 je Poljska Komisiji zagotovila, da je bilo navzkrižno subvencioniranje izključeno, Komisija pa je opozorila, da je bilo razmerje med pomočjo, dodeljeno vojaški proizvodnji, in celotno pomočjo majhno v primerjavi z razmerjem med vojaško proizvodnjo in celotno proizvodnjo. Kljub temu je Komisija zaprosila za podrobnejša pojasnila o ločenem računovodstvu.

4   Pripombe Poljske

| (37) | Prvič, poljski organi so spodbijali sklep Komisije iz odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da pred pristopom ni bila nobena pomoč dodeljena na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 (glej razpredelnico 2, vrstica II). Poljski organi so ponovili svoje predhodno stališče, da je bilo za dodelitev državne pomoči v skladu z zakonom odločilno privoljenje javnih upnikov prejemnice (tako imenovane administrativne obljube), in ne odločba o prestrukturiranju, ki jo je izdal predsednik Agencije za industrijski razvoj. Ker so javni upniki družbe HSW, katerih terjatve so bile prestrukturirane v skladu z zakonom, dali privolitev glede družbe HSW, preden je Poljska pristopila k Evropski uniji, poljski organi še vedno trdijo, da je bila pomoč dodeljena pred pristopom, zaradi česar Komisiji ni treba ocenjevati njene združljivosti s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(37)

Prvič, poljski organi so spodbijali sklep Komisije iz odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da pred pristopom ni bila nobena pomoč dodeljena na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 (glej razpredelnico 2, vrstica II). Poljski organi so ponovili svoje predhodno stališče, da je bilo za dodelitev državne pomoči v skladu z zakonom odločilno privoljenje javnih upnikov prejemnice (tako imenovane administrativne obljube), in ne odločba o prestrukturiranju, ki jo je izdal predsednik Agencije za industrijski razvoj. Ker so javni upniki družbe HSW, katerih terjatve so bile prestrukturirane v skladu z zakonom, dali privolitev glede družbe HSW, preden je Poljska pristopila k Evropski uniji, poljski organi še vedno trdijo, da je bila pomoč dodeljena pred pristopom, zaradi česar Komisiji ni treba ocenjevati njene združljivosti s skupnim trgom.

| (38) | Drugič, poljski organi so sporočili dve spremembi prvotno priglašene pomoči. Prva in pomembnejša sprememba je bila, da je bila načrtovana državna pomoč iz vrstice III razpredelnice 2 delno umaknjena in da sta jo nadomestila dva ukrepa, ki glede na navedbe nista državna pomoč. Druga sprememba je bila stvarna in je zadevala natančen znesek treh ukrepov pomoči iz razpredelnice 3. V spodnji razpredelnici so našteti vsi ukrepi pomoči, ki so bili ali naj bi bili odobreni družbi HSW v obdobju prestrukturiranja, kot so bili spremenjeni po sprejetju odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave.
  Razpredelnica 3:
  Pomoč, dodeljena pred 30. aprilom 2004 (v tisočih PLN)










  Št. | Domnevni datum dogovora ali odločbe | Organ, ki dodeli pomoč | Oblika pomoči | Nominalni znesek | Znesek pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 12.12.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Odpis DDV za september 2002 | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Dogovor o obročnem plačilu DDV za december 2002 | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Dogovor o obročnem plačilu DDV za marec 2003 | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Dogovor o delnem plačilu DDV za maj 2003 | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Dogovor o obročnem plačilu progresivnega davka na dohodek za marec 2003 | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Dogovor o obročnem plačilu progresivnega davka na dohodek za maj 2003 | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 2.4.2003 | Ustanova za socialno zavarovanje (ZUS), izpostava v Rzeszówu | Dogovor o obročnem plačilu prispevkov za obdobje junij–oktober 2002 | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 28.8.2003 | Agencija za industrijski razvoj | Posojilo | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Dogovor o obročnem plačilu DDV za junij 2002 | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Odlog plačila obroka progresivnega davka na dohodek za julij 2002 | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 15.9.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Sprememba datuma plačil obrokov progresivnega davka na dohodek za avgust 2002 | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2.12.2003 | Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli | Dogovor o obročnem plačilu DDV za avgust 2002 | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 5.9.2003 | Okrožni županijski urad, Stalowa Wola | Načrt obročnih plačil za stalno pravico uporabe | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 21.3.2003 | Okrožni županijski urad, Nisko | Načrt obročnih plačil za stalno pravico uporabe | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 30.4.2004 | Agencija za industrijski razvoj | Posojilo | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 30.4.2004 | Ministrstvo za finance | Povečanje ustanovnega kapitala | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 7.11.2003 | Ministrstvo za znanost in informacijsko tehnologijo | Subvencija | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 20.5.2003 | Okrožni županijski urad, Stalowa Wola | Vračilo stroškov | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 20.5.2003 | Okrožni županijski urad, Stalowa Wola | Vračilo stroškov | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 6.12.2002 | Vodja davčnega urada v provinci Podkarpackie, Rzeszów | Odpis zaostalih plačil DDV | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 6.12.2002 | Mestna hiša Stalowa Wola | Odpis zaostalih plačil davka na nepremičnine | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 11.12.2002 | Ustanova socialnega zavarovanja (ZUS), izpostava v Rzeszówu | Odpis neplačanih prispevkov, skupaj z obrestmi | 11 088,1 | 11 088,1 |
| Skupaj 1 | 147 482,6 | 131 006,2 |

(38)

Drugič, poljski organi so sporočili dve spremembi prvotno priglašene pomoči. Prva in pomembnejša sprememba je bila, da je bila načrtovana državna pomoč iz vrstice III razpredelnice 2 delno umaknjena in da sta jo nadomestila dva ukrepa, ki glede na navedbe nista državna pomoč. Druga sprememba je bila stvarna in je zadevala natančen znesek treh ukrepov pomoči iz razpredelnice 3. V spodnji razpredelnici so našteti vsi ukrepi pomoči, ki so bili ali naj bi bili odobreni družbi HSW v obdobju prestrukturiranja, kot so bili spremenjeni po sprejetju odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave.

Razpredelnica 3:

Pomoč, dodeljena pred 30. aprilom 2004 (v tisočih PLN)

Št.

Domnevni datum dogovora ali odločbe

Organ, ki dodeli pomoč

Oblika pomoči

Nominalni znesek

Znesek pomoči

1.

12.12.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Odpis DDV za september 2002

1 047,5

1 047,5

2.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Dogovor o obročnem plačilu DDV za december 2002

4 769,8

155,0

3.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Dogovor o obročnem plačilu DDV za marec 2003

1 771,8

52,2

4.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Dogovor o delnem plačilu DDV za maj 2003

2 175,2

77,4

5.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Dogovor o obročnem plačilu progresivnega davka na dohodek za marec 2003

623,3

16,0

6.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Dogovor o obročnem plačilu progresivnega davka na dohodek za maj 2003

463,4

5,0

7.

2.4.2003

Ustanova za socialno zavarovanje (ZUS), izpostava v Rzeszówu

Dogovor o obročnem plačilu prispevkov za obdobje junij–oktober 2002

6 252,1

1 211,6

8.

28.8.2003

Agencija za industrijski razvoj

Posojilo

40 000,0

40 000,0

9.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Dogovor o obročnem plačilu DDV za junij 2002

696,9

77,1

10.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Odlog plačila obroka progresivnega davka na dohodek za julij 2002

183,9

15,3

11.

15.9.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Sprememba datuma plačil obrokov progresivnega davka na dohodek za avgust 2002

211,5

26,8

12.

2.12.2003

Urad ministrstva za finance v Stalowi Woli

Dogovor o obročnem plačilu DDV za avgust 2002

655,5

49,3

13.

5.9.2003

Okrožni županijski urad, Stalowa Wola

Načrt obročnih plačil za stalno pravico uporabe

172,7

8,0

14.

21.3.2003

Okrožni županijski urad, Nisko

Načrt obročnih plačil za stalno pravico uporabe

20,5

0,3

15.

30.4.2004

Agencija za industrijski razvoj

Posojilo

35 000,0

35 000,0

16.

30.4.2004

Ministrstvo za finance

Povečanje ustanovnega kapitala

40 000,0

40 000,0

17.

7.11.2003

Ministrstvo za znanost in informacijsko tehnologijo

Subvencija

637,0

465,0

18.

20.5.2003

Okrožni županijski urad, Stalowa Wola

Vračilo stroškov

3,3

2,4

19.

20.5.2003

Okrožni županijski urad, Stalowa Wola

Vračilo stroškov

3,3

2,4

20.

6.12.2002

Vodja davčnega urada v provinci Podkarpackie, Rzeszów

Odpis zaostalih plačil DDV

1 210

1 210

21.

6.12.2002

Mestna hiša Stalowa Wola

Odpis zaostalih plačil davka na nepremičnine

496,8

496,8

22.

11.12.2002

Ustanova socialnega zavarovanja (ZUS), izpostava v Rzeszówu

Odpis neplačanih prispevkov, skupaj z obrestmi

11 088,1

11 088,1

Skupaj 1

147 482,6

131 006,2

Razpredelnica 4:

Pomoč, dodeljena na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 (v tisočih PLN)

| Št. | Datum prenosa dolga in denarnih terjatev na operaterja | Vrsta prestrukturiranih denarnih terjatev | Nominalni znesek | Znesek pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. | 20.6.2005 | Prestrukturiranje DDV in progresivnega davka na dohodek | 10 696,6 | Poljski organi niso navedli zneska pomoči |
| 24. | 20.6.2005 | Prestrukturiranje okoljskih davkov, skupaj z obrestmi | 5 826,5 | Idem |
| 25. | 20.6.2005 | Prestrukturiranje prispevkov za socialno zavarovanje (ZUS), skupaj z obrestmi in pristojbinami za razširitev dovoljenja za promet | 7 333,2 | Idem |
| 26. | 20.6.2005 | Prestrukturiranje plačil v Državni sklad za rehabilitacijo invalidov (PFRON), skupaj z obrestmi | 996,5 | Idem |
| 27. | 20.6.2005 | Prestrukturiranje davka na nepremičnine, med septembrom 2002 in junijem 2003, ki se plačuje mestnemu svetu Stalowe Wole | 3 044,3 | Idem |
| Skupaj 2 | 27 897,1 | 19 293,7 (5) |

Št.

Datum prenosa dolga in denarnih terjatev na operaterja

Vrsta prestrukturiranih denarnih terjatev

Nominalni znesek

Znesek pomoči

23.

20.6.2005

Prestrukturiranje DDV in progresivnega davka na dohodek

10 696,6

Poljski organi niso navedli zneska pomoči

24.

20.6.2005

Prestrukturiranje okoljskih davkov, skupaj z obrestmi

5 826,5

Idem

25.

20.6.2005

Prestrukturiranje prispevkov za socialno zavarovanje (ZUS), skupaj z obrestmi in pristojbinami za razširitev dovoljenja za promet

7 333,2

Idem

26.

20.6.2005

Prestrukturiranje plačil v Državni sklad za rehabilitacijo invalidov (PFRON), skupaj z obrestmi

996,5

Idem

27.

20.6.2005

Prestrukturiranje davka na nepremičnine, med septembrom 2002 in junijem 2003, ki se plačuje mestnemu svetu Stalowe Wole

3 044,3

Idem

Skupaj 2

27 897,1

19 293,7 (5)

Razpredelnica 5:

Pomoč, dodeljena po 30. aprilu 2004 (v tisočih PLN)

| Št. | Načrtovani datum črpanja pomoči | Organ, ki dodeli pomoč | Oblika pomoči | Nominalni znesek | Znesek pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. | 21.12.2004 — 19.10.2005 | Javni organi | Odlog javnopravnih obveznosti | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 25.4.2005 | Ustanova socialnega zavarovanja (ZUS), izpostava v Rzeszówu | Odlog javnopravnih obveznosti | 16 386,2 | 0,0 |
| Skupaj 3 | 38 480,6 | 0,259 |

Št.

Načrtovani datum črpanja pomoči

Organ, ki dodeli pomoč

Oblika pomoči

Nominalni znesek

Znesek pomoči

28.

21.12.2004 — 19.10.2005

Javni organi

Odlog javnopravnih obveznosti

22 094,4

0,259

29.

25.4.2005

Ustanova socialnega zavarovanja (ZUS), izpostava v Rzeszówu

Odlog javnopravnih obveznosti

16 386,2

0,0

Skupaj 3

38 480,6

0,259

Razpredelnica 6:

Dodeljena in načrtovana pomoč (v tisočih PLN), dopolnjeno z novimi podatki po prejemu pripomb poljskih organov, ki so jih posredovali po sprožitvi formalnega postopka preiskave (posodobitev razpredelnice 2)

| | Kategorija pomoči | Nominalni znesek | Znesek pomoči |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena pred 30. aprilom 2004 | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II. | Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | Odlog javnopravnih obveznosti – ukrepi, za katere je Poljska ugotovila, da so pomoč de minimis
   (6) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV. | Odlog javnopravnih obveznosti s strani Ustanove za socialno zavarovanje (ZUS) (7) | 16 386,2 | 0,0 |
| Skupaj | 213 860,3 | 150 300,2 |

Kategorija pomoči

Nominalni znesek

Znesek pomoči

I.

Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena pred 30. aprilom 2004

147 482,6

131 006,2

II.

Pomoč za prestrukturiranje, dodeljena na podlagi spremenjenega Zakona o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002

27 897,1

19 293,7

III.

Odlog javnopravnih obveznosti – ukrepi, za katere je Poljska ugotovila, da so pomoč de minimis
   (6)

22 094,4

0,259

IV.

Odlog javnopravnih obveznosti s strani Ustanove za socialno zavarovanje (ZUS) (7)

16 386,2

0,0

Skupaj

213 860,3

150 300,2

| (39) | Poljski organi so v zvezi z ukrepi iz vrstice III razpredelnice 6 trdili, da je treba odlog in obročno plačilo javnopravnih obveznosti v višini 22,1 milijona PLN (5,8 milijona EUR) (vrstica II razpredelnice 2) obravnavati kot pomoč de minimis. Od tega zneska je bilo že dodeljenih 19 milijonov PLN (5,0 milijona EUR). Poljski organi so pri izračunu zneska pomoči uporabili metodologijo, pri kateri obrestno mero, ki so jo uporabili za odlog, primerjajo z referenčno obrestno mero Komisije. Če je uporabljena obrestna mera višja od referenčne mere, so poljski organi sklepali, da ukrep ni pomoč. Po mnenju poljskih organov je to primer pomoči iz vrstice IV razpredelnice 6. |
| --- | --- |

(39)

Poljski organi so v zvezi z ukrepi iz vrstice III razpredelnice 6 trdili, da je treba odlog in obročno plačilo javnopravnih obveznosti v višini 22,1 milijona PLN (5,8 milijona EUR) (vrstica II razpredelnice 2) obravnavati kot pomoč de minimis. Od tega zneska je bilo že dodeljenih 19 milijonov PLN (5,0 milijona EUR). Poljski organi so pri izračunu zneska pomoči uporabili metodologijo, pri kateri obrestno mero, ki so jo uporabili za odlog, primerjajo z referenčno obrestno mero Komisije. Če je uporabljena obrestna mera višja od referenčne mere, so poljski organi sklepali, da ukrep ni pomoč. Po mnenju poljskih organov je to primer pomoči iz vrstice IV razpredelnice 6.

| (40) | Tretjič, poljski organi glede sposobnosti preživetja družbe trdijo, da se je organizacijsko prestrukturiranje izkazalo za uspešno; družba HSW je spet pridobila nadzor nad HSW-Dressto in se bo lahko širila na dobičkonosni severnoameriški trg. |
| --- | --- |

(40)

Tretjič, poljski organi glede sposobnosti preživetja družbe trdijo, da se je organizacijsko prestrukturiranje izkazalo za uspešno; družba HSW je spet pridobila nadzor nad HSW-Dressto in se bo lahko širila na dobičkonosni severnoameriški trg.

| (41) | Poljski organi so v zvezi z zahtevo po omejitvi izkrivljanja konkurence trdili, da je bilo zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti s 1 500 na 1 200 strojev veljaven izravnalni ukrep. Kot izravnalni ukrep so obravnavali tudi prodajo hčerinskih družb družbe HSW. |
| --- | --- |

(41)

Poljski organi so v zvezi z zahtevo po omejitvi izkrivljanja konkurence trdili, da je bilo zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti s 1 500 na 1 200 strojev veljaven izravnalni ukrep. Kot izravnalni ukrep so obravnavali tudi prodajo hčerinskih družb družbe HSW.

| (42) | Kar zadeva omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek, pa so poljski organi predložili različne podatke o zneskih, za katere je veljalo, da so lasten prispevek. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek, pa so poljski organi predložili različne podatke o zneskih, za katere je veljalo, da so lasten prispevek.

| (43) | Nazadnje poljski organi v svojih pripombah trdijo, da po pristopu ni bila dodeljena nobena državna pomoč in da se taka dodelitev tudi ne načrtuje. Če bi bila ugotovitev Komisije drugačna, bodo zagotovili dodatne dokaze, da je državna pomoč združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje poljski organi v svojih pripombah trdijo, da po pristopu ni bila dodeljena nobena državna pomoč in da se taka dodelitev tudi ne načrtuje. Če bi bila ugotovitev Komisije drugačna, bodo zagotovili dodatne dokaze, da je državna pomoč združljiva s skupnim trgom.

5   OCENA POMOČI

5.1   Pristojnost Komisije

| (44) | Ker nekaj elementov, ki so pomembni za to zadevo, sodi še v čas pred pristopom Poljske k Evropski uniji 1. maja 2004, mora Komisija najprej ugotovili, ali je pristojna za ukrepanje v zvezi z zadevno pomočjo. |
| --- | --- |

(44)

Ker nekaj elementov, ki so pomembni za to zadevo, sodi še v čas pred pristopom Poljske k Evropski uniji 1. maja 2004, mora Komisija najprej ugotovili, ali je pristojna za ukrepanje v zvezi z zadevno pomočjo.

| (45) | Komisija ne more pregledati pomoči, ki je bila izvedena pred pristopom in se ni uporabljala po pristopu, in to niti po tako imenovanem postopku začasnega mehanizma iz točke 3 Priloge IV k Aktu o pristopu niti po postopkih iz člena 88 Pogodbe ES. Niti pristopna pogodba niti Pogodba ES ne zahtevata od Komisije in je ne pooblaščata, da pregleda to pomoč. |
| --- | --- |

(45)

Komisija ne more pregledati pomoči, ki je bila izvedena pred pristopom in se ni uporabljala po pristopu, in to niti po tako imenovanem postopku začasnega mehanizma iz točke 3 Priloge IV k Aktu o pristopu niti po postopkih iz člena 88 Pogodbe ES. Niti pristopna pogodba niti Pogodba ES ne zahtevata od Komisije in je ne pooblaščata, da pregleda to pomoč.

| (46) | Po drugi strani pa bi bila pomoč, izvedena po pristopu, nova pomoč in bi sodila v pristojnost Komisije po postopku iz člena 88. Ustrezno merilo za določitev časa, ko je določen ukrep pomoči začel veljati, je pravno zavezujoč akt, s katerim se je pristojni nacionalni organ zavezal, da bo dodelil pomoč. (8) |
| --- | --- |

(46)

Po drugi strani pa bi bila pomoč, izvedena po pristopu, nova pomoč in bi sodila v pristojnost Komisije po postopku iz člena 88. Ustrezno merilo za določitev časa, ko je določen ukrep pomoči začel veljati, je pravno zavezujoč akt, s katerim se je pristojni nacionalni organ zavezal, da bo dodelil pomoč. (8)

| (47) | Posamezna pomoč se ne uporablja po pristopu, če je bila ob dodelitvi pomoči poznana natančna gospodarska izpostavljenost države. |
| --- | --- |

(47)

Posamezna pomoč se ne uporablja po pristopu, če je bila ob dodelitvi pomoči poznana natančna gospodarska izpostavljenost države.

| (48) | Komisija je lahko na podlagi podatkov, ki jih je posredovala Poljska, ugotovila, da so bili ukrepi pomoči, našteti v razpredelnici 3, odobreni pred pristopom in se po njem ne uporabljajo. Komisija tako ni pooblaščena za ocenjevanje njihove združljivosti s skupnim trgom. Vendar pa jih je treba upoštevati pri določanju združljivosti pomoči, ki je bila dodeljena ali naj bi bila dodeljena po pristopu. Ta pomoč znaša 147 milijonov PLN (38 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(48)

Komisija je lahko na podlagi podatkov, ki jih je posredovala Poljska, ugotovila, da so bili ukrepi pomoči, našteti v razpredelnici 3, odobreni pred pristopom in se po njem ne uporabljajo. Komisija tako ni pooblaščena za ocenjevanje njihove združljivosti s skupnim trgom. Vendar pa jih je treba upoštevati pri določanju združljivosti pomoči, ki je bila dodeljena ali naj bi bila dodeljena po pristopu. Ta pomoč znaša 147 milijonov PLN (38 milijonov EUR).

| (49) | Kar zadeva ukrepe pomoči, odobrene v skladu s spremenjenim Zakonom o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 in naštete v razpredelnici 4, pa je Komisija v dvomih, saj ni bilo dokončno razjasnjeno, kdaj so jih odobrili. Poljski organi v svojih pripombah na odločbo o sprožitvi formalnega postopka preiskave niso podali nobenih novih utemeljitev v zvezi s tem. Privolitev posameznih organov, ki dodeljujejo pomoč, da bodo prestrukturirali terjatve v skladu z zakonom, je sicer potrebna, ni pa sama po sebi dovolj za izvedbo takšnega prestrukturiranja. Odločilni element postopka v skladu z zakonom je odločitev o prestrukturiranju, ki jo je sprejel predsednik Agencije za industrijski razvoj 29. aprila 2005, tj. po pristopu. Komisija zato meni, da je bila zadevna pomoč dodeljena po pristopu. Tako je pristojna za oceno združljivosti pomoči s skupnim trgom. Treba je pripomniti, da je bila z dodelitvijo te pomoči kršena klavzula o mirovanju iz člena 88(3) Pogodbe ES in da je zato nezakonita pomoč v višini 27,897 milijona PLN (7,34 milijona EUR). |
| --- | --- |

(49)

Kar zadeva ukrepe pomoči, odobrene v skladu s spremenjenim Zakonom o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002 in naštete v razpredelnici 4, pa je Komisija v dvomih, saj ni bilo dokončno razjasnjeno, kdaj so jih odobrili. Poljski organi v svojih pripombah na odločbo o sprožitvi formalnega postopka preiskave niso podali nobenih novih utemeljitev v zvezi s tem. Privolitev posameznih organov, ki dodeljujejo pomoč, da bodo prestrukturirali terjatve v skladu z zakonom, je sicer potrebna, ni pa sama po sebi dovolj za izvedbo takšnega prestrukturiranja. Odločilni element postopka v skladu z zakonom je odločitev o prestrukturiranju, ki jo je sprejel predsednik Agencije za industrijski razvoj 29. aprila 2005, tj. po pristopu. Komisija zato meni, da je bila zadevna pomoč dodeljena po pristopu. Tako je pristojna za oceno združljivosti pomoči s skupnim trgom. Treba je pripomniti, da je bila z dodelitvijo te pomoči kršena klavzula o mirovanju iz člena 88(3) Pogodbe ES in da je zato nezakonita pomoč v višini 27,897 milijona PLN (7,34 milijona EUR).

| (50) | Končno, če se bo ugotovilo, da so ukrepi, našteti v razpredelnici 5, državna pomoč, je Komisija pristojna za ocenjevanje njihove združljivosti s skupnim trgom, saj ni nobenega dvoma, da segajo v čas po pristopu. |
| --- | --- |

(50)

Končno, če se bo ugotovilo, da so ukrepi, našteti v razpredelnici 5, državna pomoč, je Komisija pristojna za ocenjevanje njihove združljivosti s skupnim trgom, saj ni nobenega dvoma, da segajo v čas po pristopu.

5.2   Državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (51) | Člen 87(1) Pogodbe ES predpisuje, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali ki je dodeljena iz državnih sredstev v kakršni koli obliki in ki izkrivlja ali grozi, da bo izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(51)

Člen 87(1) Pogodbe ES predpisuje, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali ki je dodeljena iz državnih sredstev v kakršni koli obliki in ki izkrivlja ali grozi, da bo izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom.

| (52) | Poljski organi niso izpodbijali dejstva, da so ukrepi, našteti v razpredelnicah 3 in 4, državna pomoč. |
| --- | --- |

(52)

Poljski organi niso izpodbijali dejstva, da so ukrepi, našteti v razpredelnicah 3 in 4, državna pomoč.

| (53) | Kar zadeva pomoč v obliki odloga davčnih obveznosti in obveznosti iz naslova socialnega varstva, dodeljenega družbi HSW (razpredelnica 5), poljski organi trdijo, da to ni državna pomoč, saj gre za pomoč de minimis ali pa je del odloga, ki predstavlja pomoč, enak nič. Zato svoje trditve utemeljujejo na izračunu dela pomoči posameznih ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva pomoč v obliki odloga davčnih obveznosti in obveznosti iz naslova socialnega varstva, dodeljenega družbi HSW (razpredelnica 5), poljski organi trdijo, da to ni državna pomoč, saj gre za pomoč de minimis ali pa je del odloga, ki predstavlja pomoč, enak nič. Zato svoje trditve utemeljujejo na izračunu dela pomoči posameznih ukrepov pomoči.

| (54) | Komisija ne more odobriti metode izračuna, ki so jo uporabili poljski organi, ker je bila pomoč dodeljena družbi v finančnih težavah. Tveganje za reprogramiranje dolga je višje kot pri zdravih družbah, kar bi se moralo odražati v zaračunanih obrestih. Tako referenčne obrestne mere ni mogoče uporabiti kot merila uspešnosti. Metoda izračunavanja, ki primerja dejansko zaračunano obrestno mero z referenčno obrestno mero, v tem primeru ni ustrezna, tako da Komisija ne more sprejeti trditve poljskih organov. |
| --- | --- |

(54)

Komisija ne more odobriti metode izračuna, ki so jo uporabili poljski organi, ker je bila pomoč dodeljena družbi v finančnih težavah. Tveganje za reprogramiranje dolga je višje kot pri zdravih družbah, kar bi se moralo odražati v zaračunanih obrestih. Tako referenčne obrestne mere ni mogoče uporabiti kot merila uspešnosti. Metoda izračunavanja, ki primerja dejansko zaračunano obrestno mero z referenčno obrestno mero, v tem primeru ni ustrezna, tako da Komisija ne more sprejeti trditve poljskih organov.

| (55) | V praksi Komisije in sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti (9) velja, da je lahko del pomoči pri družbah v finančnih težavah enak nominalnemu znesku. Ukrepi pomoči, našteti v razpredelnici 5, znašajo 38,480 milijona PLN (10 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(55)

V praksi Komisije in sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti (9) velja, da je lahko del pomoči pri družbah v finančnih težavah enak nominalnemu znesku. Ukrepi pomoči, našteti v razpredelnici 5, znašajo 38,480 milijona PLN (10 milijonov EUR).

| (56) | Komisija ugotavlja, da so bili ukrepi, našteti v razpredelnicah 4 in 5, financirani iz državnih sredstev. Določenemu podjetju dajejo prednost s tem, da mu dodeljujejo ugodnost, ki mu na trgu ni na voljo, zaradi česar so selektivni. Družba HSW se ukvarja s proizvodnjo gradbenih strojev, kar je sektor, ki vključuje intenzivno trgovanje znotraj Evropske unije. Ti ukrepi so zato državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki znaša 66,377 milijonov PLN (17,467 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(56)

Komisija ugotavlja, da so bili ukrepi, našteti v razpredelnicah 4 in 5, financirani iz državnih sredstev. Določenemu podjetju dajejo prednost s tem, da mu dodeljujejo ugodnost, ki mu na trgu ni na voljo, zaradi česar so selektivni. Družba HSW se ukvarja s proizvodnjo gradbenih strojev, kar je sektor, ki vključuje intenzivno trgovanje znotraj Evropske unije. Ti ukrepi so zato državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki znaša 66,377 milijonov PLN (17,467 milijonov EUR).

5.3   Združljivost pomoči: odstopanje v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES

| (57) | Odstopanja iz člena 87(2) Pogodbe ES se v tem primeru ne uporabljajo. Kar zadeva odstopanja v skladu s členom 87(3), se zaradi tega, ker je prvotni cilj pomoči znova vzpostaviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v težavah, lahko uporabi samo odstopanje iz člena 87(3)(c), ki državo članico pooblašča za spodbujanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(57)

Odstopanja iz člena 87(2) Pogodbe ES se v tem primeru ne uporabljajo. Kar zadeva odstopanja v skladu s členom 87(3), se zaradi tega, ker je prvotni cilj pomoči znova vzpostaviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v težavah, lahko uporabi samo odstopanje iz člena 87(3)(c), ki državo članico pooblašča za spodbujanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

5.3.1   Veljavna pravna podlaga

| (58) | Komisija bo ocenila ukrepe, ki so nova pomoč, in celoten načrt prestrukturiranja v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Trenutne smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (10) („smernice iz leta 2004“) so začele veljati 10. oktobra 2004. Pri priglasitvi ukrepov, ki je bila evidentirana pred tem datumom, se uporabljajo predhodne smernice o reševanju in prestrukturiranju (11) („smernice iz leta 1999“). Kot je navedeno v točki 104 smernic iz leta 2004, „bo Komisija na podlagi navedenih smernic pregledala združljivost s skupnim trgom vsake pomoči za reševanje in prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njenega dovoljenja in zato krši člen 88(3) Pogodbe, če se del ali celota te pomoči dodeli pred dnevom njene objave v Uradnem listu Evropske unije“. |
| --- | --- |

(58)

Komisija bo ocenila ukrepe, ki so nova pomoč, in celoten načrt prestrukturiranja v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Trenutne smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (10) („smernice iz leta 2004“) so začele veljati 10. oktobra 2004. Pri priglasitvi ukrepov, ki je bila evidentirana pred tem datumom, se uporabljajo predhodne smernice o reševanju in prestrukturiranju (11) („smernice iz leta 1999“). Kot je navedeno v točki 104 smernic iz leta 2004, „bo Komisija na podlagi navedenih smernic pregledala združljivost s skupnim trgom vsake pomoči za reševanje in prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njenega dovoljenja in zato krši člen 88(3) Pogodbe, če se del ali celota te pomoči dodeli pred dnevom njene objave v Uradnem listu Evropske unije“.

| (59) | V tem primeru so bili ukrepi iz razpredelnice 2 priglašeni 8. oktobra 2004 (dva dneva pred začetkom veljavnosti smernic iz leta 2004). Vendar so poljski organi Komisijo z dopisom z dne 7. marca 2006 obvestili tudi o dodatni pomoči, ki je bila družbi HSW dodeljena nezakonito. Ukrepi, opisani v vrsticah III in IV razpredelnice 6, so bili vsi odobreni po decembru 2004, tj. po 1. oktobru 2004, ko so bile objavljene smernice iz leta 2004. Komisija zato ugotavlja, da je treba v tem primeru smernice iz leta 2004 uporabljati tako za priglašene kot za nepriglašene ukrepe, saj se oboji nanašajo na isti načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(59)

V tem primeru so bili ukrepi iz razpredelnice 2 priglašeni 8. oktobra 2004 (dva dneva pred začetkom veljavnosti smernic iz leta 2004). Vendar so poljski organi Komisijo z dopisom z dne 7. marca 2006 obvestili tudi o dodatni pomoči, ki je bila družbi HSW dodeljena nezakonito. Ukrepi, opisani v vrsticah III in IV razpredelnice 6, so bili vsi odobreni po decembru 2004, tj. po 1. oktobru 2004, ko so bile objavljene smernice iz leta 2004. Komisija zato ugotavlja, da je treba v tem primeru smernice iz leta 2004 uporabljati tako za priglašene kot za nepriglašene ukrepe, saj se oboji nanašajo na isti načrt prestrukturiranja.

| (60) | Kot je bilo že navedeno v odločbi Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je treba pogledati celotno sliko, če hočemo oceniti združljivost nove pomoči za prestrukturiranje. Da bi ugotovili, ali bo načrt privedel do vnovične vzpostavitve sposobnosti dolgoročnega preživetja, je treba pri ocenjevanju, ali je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek, in pri določanju ustreznih izravnalnih ukrepov upoštevati vse ukrepe pomoči in ne samo novo pomoč. |
| --- | --- |

(60)

Kot je bilo že navedeno v odločbi Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je treba pogledati celotno sliko, če hočemo oceniti združljivost nove pomoči za prestrukturiranje. Da bi ugotovili, ali bo načrt privedel do vnovične vzpostavitve sposobnosti dolgoročnega preživetja, je treba pri ocenjevanju, ali je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek, in pri določanju ustreznih izravnalnih ukrepov upoštevati vse ukrepe pomoči in ne samo novo pomoč.

5.3.2   Upravičenost podjetja

| (61) | Zaradi vseh razlogov, ki so bili že našteti v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (glej zlasti točke 85 in naprej), je podjetje gospodarska družba v težavah v smislu točk 9 in naprej iz smernic iz leta 2004, torej je upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(61)

Zaradi vseh razlogov, ki so bili že našteti v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (glej zlasti točke 85 in naprej), je podjetje gospodarska družba v težavah v smislu točk 9 in naprej iz smernic iz leta 2004, torej je upravičeno do pomoči za prestrukturiranje.

5.3.3   Vnovična vzpostavitev sposobnosti preživetja

| (62) | Smernice navajajo, da „mora načrt prestrukturiranja, ki mora biti čim krajši, spet vzpostaviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem roku in na podlagi realnih predpostavk o prihodnjih pogojih poslovanja. [...] Boljša sposobnost preživetja mora izhajati predvsem iz notranjih ukrepov [...].“ |
| --- | --- |

(62)

Smernice navajajo, da „mora načrt prestrukturiranja, ki mora biti čim krajši, spet vzpostaviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem roku in na podlagi realnih predpostavk o prihodnjih pogojih poslovanja. [...] Boljša sposobnost preživetja mora izhajati predvsem iz notranjih ukrepov [...].“

| (63) | Najosnovnejša težava družbe HSW je bila njena visoka zadolženost. Komisija opaža, da je bil načrt finančnega prestrukturiranja skoraj dokončan. |
| --- | --- |

(63)

Najosnovnejša težava družbe HSW je bila njena visoka zadolženost. Komisija opaža, da je bil načrt finančnega prestrukturiranja skoraj dokončan.

| (64) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila dvome, da je bilo prestrukturiranje predvsem finančno in ne toliko industrijsko, ter pripomnila, da ni bilo posvečene dovolj pozornosti vidikom industrijskega prestrukturiranja. Poljski organi so v pripombah po odločitvi zagotovili zadostne dokaze, da je bila zastarela organizacijska struktura dejansko ena od ključnih težav, s katerimi se je srečevalo podjetje. To težavo so rešili z ločitvijo dela družbe, neposredno povezanega s proizvodnjo (HSW-Trading), od delov, ki so bili namenjeni za prodajo. Zaradi tega je družba HSW S.A. začasno ustanovila neodvisno družbo HSW-Trading. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila dvome, da je bilo prestrukturiranje predvsem finančno in ne toliko industrijsko, ter pripomnila, da ni bilo posvečene dovolj pozornosti vidikom industrijskega prestrukturiranja. Poljski organi so v pripombah po odločitvi zagotovili zadostne dokaze, da je bila zastarela organizacijska struktura dejansko ena od ključnih težav, s katerimi se je srečevalo podjetje. To težavo so rešili z ločitvijo dela družbe, neposredno povezanega s proizvodnjo (HSW-Trading), od delov, ki so bili namenjeni za prodajo. Zaradi tega je družba HSW S.A. začasno ustanovila neodvisno družbo HSW-Trading.

| (65) | Prodaja deležev v hčerinskih družbah ter ločitev in prodaja oddelkov za določene storitve so bile načrtovane kot eden poglavitnih elementov prestrukturiranja. Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka preiskave izrazila dvom glede realnosti načrta prodaje. Vendar je realizacija družbe HSW dejansko več kot štirikrat presegla napovedani prihodek od prodaje. |
| --- | --- |

(65)

Prodaja deležev v hčerinskih družbah ter ločitev in prodaja oddelkov za določene storitve so bile načrtovane kot eden poglavitnih elementov prestrukturiranja. Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka preiskave izrazila dvom glede realnosti načrta prodaje. Vendar je realizacija družbe HSW dejansko več kot štirikrat presegla napovedani prihodek od prodaje.

| (66) | Še en ključni element pri uspehu prestrukturiranja je bil lastniški položaj Dresste. Nadzorni delež v Dressti, ki ga je imel KAIC, eden od tekmecev družbe HSW, je oviral poln dostop do pomembnega severnoameriškega trga. Ta težava je bila rešena, saj je družba HSW spet dobila nadzor nad Dressto in tekmec ji ne onemogoča več vstopa na severnoameriški trg. Komisija tako v resnici meni, da je zaradi svoje absorpcijske moči in velikosti najpomembnejši prodajni trg severnoameriški trg, zlasti ZDA. Povečanje prodaje na tem trgu je velika priložnost za družbo HSW, zlasti ker bo začela uporabljati ime blagovne znamke Dressta, ki je na trgu dobro znana. |
| --- | --- |

(66)

Še en ključni element pri uspehu prestrukturiranja je bil lastniški položaj Dresste. Nadzorni delež v Dressti, ki ga je imel KAIC, eden od tekmecev družbe HSW, je oviral poln dostop do pomembnega severnoameriškega trga. Ta težava je bila rešena, saj je družba HSW spet dobila nadzor nad Dressto in tekmec ji ne onemogoča več vstopa na severnoameriški trg. Komisija tako v resnici meni, da je zaradi svoje absorpcijske moči in velikosti najpomembnejši prodajni trg severnoameriški trg, zlasti ZDA. Povečanje prodaje na tem trgu je velika priložnost za družbo HSW, zlasti ker bo začela uporabljati ime blagovne znamke Dressta, ki je na trgu dobro znana.

| (67) | Prestrukturiranje zaposlovanja, s katerim naj bi zmanjšali število zaposlenih za več kot 1 000, je realen in prepričljiv ukrep za znižanje stroškov. |
| --- | --- |

(67)

Prestrukturiranje zaposlovanja, s katerim naj bi zmanjšali število zaposlenih za več kot 1 000, je realen in prepričljiv ukrep za znižanje stroškov.

| (68) | Družba HSW je leta 2005 prvič zabeležila dobiček. Na koncu obdobja prestrukturiranja (2007) se bo dobiček predvidoma zmanjšal, vendar je tako zaradi visokih stroškov prestrukturiranja in izjemno napihnjenega zneska dobička za leto 2005, ki je posledica enkratne prodaje premoženja v navedenem letu. Vendar se pričakuje, da se bo neto rezultat po letu 2007 izboljšal in da se bo do leta 2012 podvojil. Težava likvidnosti bi morala biti do konca obdobja prestrukturiranja odpravljena. |
| --- | --- |

(68)

Družba HSW je leta 2005 prvič zabeležila dobiček. Na koncu obdobja prestrukturiranja (2007) se bo dobiček predvidoma zmanjšal, vendar je tako zaradi visokih stroškov prestrukturiranja in izjemno napihnjenega zneska dobička za leto 2005, ki je posledica enkratne prodaje premoženja v navedenem letu. Vendar se pričakuje, da se bo neto rezultat po letu 2007 izboljšal in da se bo do leta 2012 podvojil. Težava likvidnosti bi morala biti do konca obdobja prestrukturiranja odpravljena.

| (69) | Komisija sklepa, da ti argumenti odpravljajo njene dvome, ali bo načrt privedel do vnovične vzpostavitve sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(69)

Komisija sklepa, da ti argumenti odpravljajo njene dvome, ali bo načrt privedel do vnovične vzpostavitve sposobnosti preživetja.

5.3.4   Izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence

| (70) | Kot trdijo poljski organi, namerava družba HSW zmanjšati letno proizvodno zmogljivost s 1 500 na 1 200 gradbenih strojev, tj. za 20 %. Komisija meni, da je to zmanjšanje zmogljivosti nezadostno, saj družba na koncu obdobja prestrukturiranja, tj. leta 2007, tako ali tako namerava uporabiti samo 66 % zmogljivosti. Komisija od Poljske ni prejela nobenih podatkov, ki bi nakazovali, da je družba pred začetkom prestrukturiranja dejansko prodala več kot 1 200 strojev. |
| --- | --- |

(70)

Kot trdijo poljski organi, namerava družba HSW zmanjšati letno proizvodno zmogljivost s 1 500 na 1 200 gradbenih strojev, tj. za 20 %. Komisija meni, da je to zmanjšanje zmogljivosti nezadostno, saj družba na koncu obdobja prestrukturiranja, tj. leta 2007, tako ali tako namerava uporabiti samo 66 % zmogljivosti. Komisija od Poljske ni prejela nobenih podatkov, ki bi nakazovali, da je družba pred začetkom prestrukturiranja dejansko prodala več kot 1 200 strojev.

| (71) | Poleg tega poljski organi trdijo, da je prejemnica prodala vrsto donosnih proizvodnih družb, s čimer je omejila svojo dejavnost in proizvodne zmogljivosti. Vsaj dve veliki hčerinski družbi (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. in HSW-Huta Stali Jakościowych) sta bili donosni in sta se prodali z dobičkom. Združeni prihodek od teh dveh hčerinskih družb v letu 2005 je znašal 460 milijonov PLN (121 milijonov EUR), s 1 000 zaposlenimi, medtem ko je osnovna dejavnost skupine HSW (HSW in HSW Trading) dosegla promet 430 milijonov PLN (113,1 milijona EUR), z 2 400 zaposlenimi. Hčerinski družbi, ki so ju prodali, sta proizvajali končne jeklene izdelke. Kot kaže ocena, ki je bila predložena Komisiji, sta bili ti dve hčerinski družbi v času prodaje donosni, z možnostjo donosnosti prodaje 6 %. Ti hčerinski družbi sta bili pomemben del skupine HSW, z donosno dejavnostjo in dobrimi tržnimi možnostmi. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega poljski organi trdijo, da je prejemnica prodala vrsto donosnih proizvodnih družb, s čimer je omejila svojo dejavnost in proizvodne zmogljivosti. Vsaj dve veliki hčerinski družbi (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. in HSW-Huta Stali Jakościowych) sta bili donosni in sta se prodali z dobičkom. Združeni prihodek od teh dveh hčerinskih družb v letu 2005 je znašal 460 milijonov PLN (121 milijonov EUR), s 1 000 zaposlenimi, medtem ko je osnovna dejavnost skupine HSW (HSW in HSW Trading) dosegla promet 430 milijonov PLN (113,1 milijona EUR), z 2 400 zaposlenimi. Hčerinski družbi, ki so ju prodali, sta proizvajali končne jeklene izdelke. Kot kaže ocena, ki je bila predložena Komisiji, sta bili ti dve hčerinski družbi v času prodaje donosni, z možnostjo donosnosti prodaje 6 %. Ti hčerinski družbi sta bili pomemben del skupine HSW, z donosno dejavnostjo in dobrimi tržnimi možnostmi.

| (72) | Komisija zato sklepa, da je na prodajo teh dveh hčerinskih družb mogoče gledati kot na izravnalni ukrep in ne preprosto kot na dejanje, ki je bilo nujno za vnovično vzpostavitev sposobnosti preživetja družbe HSW. |
| --- | --- |

(72)

Komisija zato sklepa, da je na prodajo teh dveh hčerinskih družb mogoče gledati kot na izravnalni ukrep in ne preprosto kot na dejanje, ki je bilo nujno za vnovično vzpostavitev sposobnosti preživetja družbe HSW.

5.3.5   Pomoč, omejena na najmanjši znesek

| (73) | Poljski organi so posredovali različne podatke o zneskih, za katere velja, da so lasten prispevek prejemnice k stroškom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(73)

Poljski organi so posredovali različne podatke o zneskih, za katere velja, da so lasten prispevek prejemnice k stroškom prestrukturiranja.

| (74) | Prvič, družba namerava najeti bančna posojila v višini 46,9 milijona PLN (12 milijonov EUR). Poljski organi so zagotovili dokaze, da bo družba HSW lahko pridobila takšno financiranje na trgu, glede na to, da je bila v obdobju 2003–2005 že deležna ugodnosti omejenega zasebnega financiranja v višini 31,9 milijona PLN (8,4 milijona EUR). Trdijo tudi, da bo prejemnica lahko poiskala tržno financiranje do konca obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(74)

Prvič, družba namerava najeti bančna posojila v višini 46,9 milijona PLN (12 milijonov EUR). Poljski organi so zagotovili dokaze, da bo družba HSW lahko pridobila takšno financiranje na trgu, glede na to, da je bila v obdobju 2003–2005 že deležna ugodnosti omejenega zasebnega financiranja v višini 31,9 milijona PLN (8,4 milijona EUR). Trdijo tudi, da bo prejemnica lahko poiskala tržno financiranje do konca obdobja prestrukturiranja.

| (75) | Drugič, družba HSW je od prodaje svojih hčerinskih družb prejela dohodek v višini 112,2 milijona PLN (29,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(75)

Drugič, družba HSW je od prodaje svojih hčerinskih družb prejela dohodek v višini 112,2 milijona PLN (29,5 milijona EUR).

| (76) | Nazadnje, prejemnica je prodala sredstva v vrednosti 52,1 milijona PLN (13,7 milijona EUR). |
| --- | --- |

(76)

Nazadnje, prejemnica je prodala sredstva v vrednosti 52,1 milijona PLN (13,7 milijona EUR).

| (77) | In končno, kar zadeva vire financiranja ukrepov za prestrukturiranje, je mogoče 243,1 milijona PLN (64 milijona EUR) obravnavati, kot da je to lasten prispevek prejemnice ali kot da so to zunanji viri brez državne pomoči. Skupni stroški prestrukturiranja, vključno s stroški, nastalimi pred pristopom, znašajo 450,3 milijona PLN (118,5 milijona EUR). Torej je lasten prispevek družbe HSW k skupnim stroškom prestrukturiranja enak 54 %. |
| --- | --- |

(77)

In končno, kar zadeva vire financiranja ukrepov za prestrukturiranje, je mogoče 243,1 milijona PLN (64 milijona EUR) obravnavati, kot da je to lasten prispevek prejemnice ali kot da so to zunanji viri brez državne pomoči. Skupni stroški prestrukturiranja, vključno s stroški, nastalimi pred pristopom, znašajo 450,3 milijona PLN (118,5 milijona EUR). Torej je lasten prispevek družbe HSW k skupnim stroškom prestrukturiranja enak 54 %.

| (78) | Smernice iz leta 2004 določajo najnižjo raven lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja 50 %. Komisija zato sklepa, da je stopnja lastnega prispevka znatna in da je glede na zagotovljene podatke pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek. |
| --- | --- |

(78)

Smernice iz leta 2004 določajo najnižjo raven lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja 50 %. Komisija zato sklepa, da je stopnja lastnega prispevka znatna in da je glede na zagotovljene podatke pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek.

5.3.6   Načelo enkratnosti

| (79) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave opozorila, da je družba HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych prejela pomoč za prestrukturiranje, ki je bila dodeljena pred pristopom za obdobje 2003–2007. Treba je dokazati, da pomoč ni imela učinka prelitja na matično družbo. Po drugi strani pa je morala Poljska zagotoviti Komisiji, da pomoč za prestrukturiranje za družbo HSW, če bi jo Komisija odobrila, ne bi imela učinkov prelitja na družbo HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave opozorila, da je družba HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych prejela pomoč za prestrukturiranje, ki je bila dodeljena pred pristopom za obdobje 2003–2007. Treba je dokazati, da pomoč ni imela učinka prelitja na matično družbo. Po drugi strani pa je morala Poljska zagotoviti Komisiji, da pomoč za prestrukturiranje za družbo HSW, če bi jo Komisija odobrila, ne bi imela učinkov prelitja na družbo HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (80) | Poljski organi so zagotovili Komisiji, da dvostranski odnosi med družbama HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych in HSW temeljijo na tržnih pogojih (vključno s pogoji plačila in dobave) ter da imata družbi, kot samostojni pravni osebi, vsaka svoje računovodstvo. Družba HSW si je za dobavitelja izbrala HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych zgolj zaradi geografske bližine. |
| --- | --- |

(80)

Poljski organi so zagotovili Komisiji, da dvostranski odnosi med družbama HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych in HSW temeljijo na tržnih pogojih (vključno s pogoji plačila in dobave) ter da imata družbi, kot samostojni pravni osebi, vsaka svoje računovodstvo. Družba HSW si je za dobavitelja izbrala HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych zgolj zaradi geografske bližine.

5.3.7   Ločitev med subvencionirano vojaško proizvodnjo in civilno proizvodnjo

| (81) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila dvom, ali sta bili subvencionirana posebna vojaška proizvodnja (puške) in civilna proizvodnja gradbenih strojev dovolj ločeni, da bi se izognili navzkrižnemu subvencioniranju med tema dvema področjema dejavnosti. Poljski organi so Komisiji zatrdili, da trenutni sistem stroškovnega računovodstva omogoča jasno ločevanje med stroški teh dveh vrst dejavnosti. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila dvom, ali sta bili subvencionirana posebna vojaška proizvodnja (puške) in civilna proizvodnja gradbenih strojev dovolj ločeni, da bi se izognili navzkrižnemu subvencioniranju med tema dvema področjema dejavnosti. Poljski organi so Komisiji zatrdili, da trenutni sistem stroškovnega računovodstva omogoča jasno ločevanje med stroški teh dveh vrst dejavnosti.

6   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (82) | Komisija sklepa, da je delno nezakonita in delno priglašena državna pomoč združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(82)

Komisija sklepa, da je delno nezakonita in delno priglašena državna pomoč združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč v višini 66,377 milijona PLN, ki je bila dodeljena ali dodelitev katere družbi HSW se načrtuje in katere del je Poljska že delno ali popolnoma izvedla v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES in katere dela Poljska še ni izvedla, je združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 34, 10.2.2006, str. 5.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Vsi zneski, ki so jih navedli poljski organi v zlotih, so bili v informativne namene pretvorjeni v eure po menjalnem tečaju z dne 17. novembra 2006, ki je znašal 1 EUR = 3,8019 PLN.

3

(4)  Zaupni podatki.

4

(5)  Poljski organi niso zagotovili podatkov o protivrednosti ukrepa v obliki dotacije. Znesek pomoči je bil izračunan na podlagi tega, da bi bilo v skladu s spremenjenim Zakonom o državni pomoči za podjetja, ki so posebnega pomena za trg dela, z dne 30. oktobra 2002, 30,84 % prestrukturiranega dolga povrnjenega upnikom iz dohodka, ki bi ga pridobili s prodajo sredstev prejemnici po postopku iz navedenega zakona. Številka 30,84 % je uporabljena v spremenjenem sklepu o prestrukturiranju z dne 17. junija 2005. Odpisani znesek bi tako znašal 69,16 % vseh dolgov. Protivrednost dotacije tako znaša 100 % odpisanih dolgov.

5

(6)  Dodeljena po decembru 2004.

6

(7)  Dodeljena v letu 2005.

7

(8)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 14. januarja 2004 v zadevi T-109/01 Fleuren Compost proti Komisiji [2004] Recueil II-127, odstavek 74.

8

Fleuren Compost

Komisiji

(9)  Prim. zadevi Wildauer Kurbelwelle (UL L 287, 13.12.2000) in Lautex Weberei und Veredelung (UL L 42, 20.7.1999).

9

Wildauer Kurbelwelle

Lautex Weberei und Veredelung

(10)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

10

(11)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

11

---

| 30.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 112/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 112/77

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. decembra 2006

o ukrepu C 24/2004 (prej NN 35/2004) Švedske za vzpostavitev digitalne prizemne televizije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6923)

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/258/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi, in ob upoštevanju teh pripomb (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 9. avgusta 2001 je satelitski operater Nordic Satellite AB („NSAB“) (2) predložil Evropski komisiji („Komisija“) pritožbo glede domnevne državne pomoči, ki jo je švedska država dodelila švedskemu operaterju prizemnega omrežja, družbi Teracom AB („Teracom“), in nekaterim njenim hčerinskim družbam v zvezi z vzpostavitvijo digitalne prizemne televizije na Švedskem (3). V dopisu z dne 28. novembra 2001 je televizijski distributer Viasat AB („Viasat“) – povezani operater brezplačne in plačljive televizije – predložil zelo podobno pritožbo kot NSAB. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 9. avgusta 2001 je satelitski operater Nordic Satellite AB („NSAB“) (2) predložil Evropski komisiji („Komisija“) pritožbo glede domnevne državne pomoči, ki jo je švedska država dodelila švedskemu operaterju prizemnega omrežja, družbi Teracom AB („Teracom“), in nekaterim njenim hčerinskim družbam v zvezi z vzpostavitvijo digitalne prizemne televizije na Švedskem (3). V dopisu z dne 28. novembra 2001 je televizijski distributer Viasat AB („Viasat“) – povezani operater brezplačne in plačljive televizije – predložil zelo podobno pritožbo kot NSAB.

| (2) | Po predhodni preiskavi je Komisija v dopisu z dne 14. julija 2004 obvestila Švedsko, da se je odločila sprožiti formalni postopek preiskave (v nadaljevanju „odločitev o sprožitvi postopka“), kot je določen v členu 88(2) Pogodbe ES v zvezi z domnevnimi ukrepi pomoči. Odločitev o sprožitvi postopka je bila 25. septembra 2004 objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Švedsko in druge zainteresirane stranke je pozvala, naj predložijo svoje pripombe o domnevnih ukrepih pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Po predhodni preiskavi je Komisija v dopisu z dne 14. julija 2004 obvestila Švedsko, da se je odločila sprožiti formalni postopek preiskave (v nadaljevanju „odločitev o sprožitvi postopka“), kot je določen v členu 88(2) Pogodbe ES v zvezi z domnevnimi ukrepi pomoči. Odločitev o sprožitvi postopka je bila 25. septembra 2004 objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Švedsko in druge zainteresirane stranke je pozvala, naj predložijo svoje pripombe o domnevnih ukrepih pomoči.

| (3) | Dne 29. oktobra 2004 je Komisija prejela odgovor vlade Švedske („odgovor z dne 29. oktobra“) na odločitev o sprožitvi postopka. Prejela je tudi pripombe naslednjih zainteresiranih strank: družbe B2 Bredband AB („B2“) (4), Evropskega združenja za kabelske komunikacije („ECCA“) (5), Evropskega združenja satelitskih operaterjev („ESOA“) (6) in družb NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS („Telenor Broadcast“) (8), TeliaSonera AB („TeliaSonera“) (9), UGC Europe, Inc. („UGC“) (10) ter Viasat (11). |
| --- | --- |

(3)

Dne 29. oktobra 2004 je Komisija prejela odgovor vlade Švedske („odgovor z dne 29. oktobra“) na odločitev o sprožitvi postopka. Prejela je tudi pripombe naslednjih zainteresiranih strank: družbe B2 Bredband AB („B2“) (4), Evropskega združenja za kabelske komunikacije („ECCA“) (5), Evropskega združenja satelitskih operaterjev („ESOA“) (6) in družb NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS („Telenor Broadcast“) (8), TeliaSonera AB („TeliaSonera“) (9), UGC Europe, Inc. („UGC“) (10) ter Viasat (11).

| (4) | Komisija je v dopisih z dne 17. novembra 2004 in 17. januarja 2006 posredovala stališča zainteresiranih strank vladi Švedske. Vlada Švedske je svoje pripombe na ta stališča predložila v dopisih z dne 20. decembra 2004 in 20. marca 2006. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v dopisih z dne 17. novembra 2004 in 17. januarja 2006 posredovala stališča zainteresiranih strank vladi Švedske. Vlada Švedske je svoje pripombe na ta stališča predložila v dopisih z dne 20. decembra 2004 in 20. marca 2006.

| (5) | Dne 22. novembra 2004 so se službe Komisije sestale z ECCA. Organizirani so bili tudi sestanki s predstavniki NSAB in ESOA dne 1. marca 2005 ter 21. in 30. novembra 2005. |
| --- | --- |

(5)

Dne 22. novembra 2004 so se službe Komisije sestale z ECCA. Organizirani so bili tudi sestanki s predstavniki NSAB in ESOA dne 1. marca 2005 ter 21. in 30. novembra 2005.

| (6) | Komisija je v dopisih z dne 8. februarja 2006, 7. aprila 2006, 31. maja 2006 in 30. avgusta 2006 poslala Švedski zahtevke za dodatne informacije. Vlada Švedske je odgovorila z dopisi z dne 20. marca 2006 („odgovor z dne 20. marca“) (evidentiran 22. marca 2006), z dne 25. aprila 2006 („odgovor z dne 25. aprila“) (evidentiran 24. oktobra 2006), z dne 5. maja 2006 („odgovor z dne 5. maja“) (evidentiran 11. maja 2006), z dne 15. junija 2006 (evidentiran 16. junija 2006) in dne 1. septembra 2006 (evidentiran 4. septembra 2006). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v dopisih z dne 8. februarja 2006, 7. aprila 2006, 31. maja 2006 in 30. avgusta 2006 poslala Švedski zahtevke za dodatne informacije. Vlada Švedske je odgovorila z dopisi z dne 20. marca 2006 („odgovor z dne 20. marca“) (evidentiran 22. marca 2006), z dne 25. aprila 2006 („odgovor z dne 25. aprila“) (evidentiran 24. oktobra 2006), z dne 5. maja 2006 („odgovor z dne 5. maja“) (evidentiran 11. maja 2006), z dne 15. junija 2006 (evidentiran 16. junija 2006) in dne 1. septembra 2006 (evidentiran 4. septembra 2006).

2.   OZADJE

| (7) | Ta odločba zadeva domnevno državno pomoč, dodeljeno družbi Teracom in njeni hčerinski družbi Boxer TV-Access („Boxer“) (če ni drugače navedeno, so družba Teracom in njene hčerinske družbe v nadaljnjem besedilu skupaj poimenovane „Teracom“) v zvezi z razvojem platforme za digitalno prizemno televizijo na Švedskem (12). Pritožniki trdijo, da je Teracom prejel neposredno in posredno (prek javnih televizijskih postaj SVT in UR) finančno podporo švedske države. S to podporo naj bi digitalni prizemni prenos na Švedskem domnevno dobil nepravično konkurenčno prednost pred drugimi vrstami platform za digitalni prenos, kot sta kabelska in satelitska. |
| --- | --- |

(7)

Ta odločba zadeva domnevno državno pomoč, dodeljeno družbi Teracom in njeni hčerinski družbi Boxer TV-Access („Boxer“) (če ni drugače navedeno, so družba Teracom in njene hčerinske družbe v nadaljnjem besedilu skupaj poimenovane „Teracom“) v zvezi z razvojem platforme za digitalno prizemno televizijo na Švedskem (12). Pritožniki trdijo, da je Teracom prejel neposredno in posredno (prek javnih televizijskih postaj SVT in UR) finančno podporo švedske države. S to podporo naj bi digitalni prizemni prenos na Švedskem domnevno dobil nepravično konkurenčno prednost pred drugimi vrstami platform za digitalni prenos, kot sta kabelska in satelitska.

| (8) | Odločba ne bo obravnavala tega, da Švedska ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za izpolnjevanje Direktive o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji, ker je to predmet ločenega sklepa Sodišča Evropskih skupnosti (13). |
| --- | --- |

(8)

Odločba ne bo obravnavala tega, da Švedska ni sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za izpolnjevanje Direktive o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji, ker je to predmet ločenega sklepa Sodišča Evropskih skupnosti (13).

3.   ZADEVNE DRUŽBE

3.1   Družbe, vključene v razvoj platforme za digitalno prizemno televizijo na Švedskem

3.1.1   Teracom

| (9) | Družba Teracom je zadolžena za gradnjo in delovanje platforme za digitalno prizemno televizijo na Švedskem. Je javno podjetje, ki je v celoti v državni lasti. Ustanovljeno je bilo leta 1992, da bi prevzelo dejavnosti prenosa televizijskih in radijskih programov, ki jih je prej opravljala švedska telekomunikacijska uprava („Televerket“) (14). |
| --- | --- |

(9)

Družba Teracom je zadolžena za gradnjo in delovanje platforme za digitalno prizemno televizijo na Švedskem. Je javno podjetje, ki je v celoti v državni lasti. Ustanovljeno je bilo leta 1992, da bi prevzelo dejavnosti prenosa televizijskih in radijskih programov, ki jih je prej opravljala švedska telekomunikacijska uprava („Televerket“) (14).

| (10) | Teracom po svojem statutu opravlja prenos in razširjanje radijskih in televizijskih programov ter razvoj, trženje in opravljanje drugih storitev, ki so povezane ali združljive z njegovimi dejavnostmi prenosa in razširjanja. Navedene druge storitve so v glavnem telekomunikacijske in informacijske storitve. |
| --- | --- |

(10)

Teracom po svojem statutu opravlja prenos in razširjanje radijskih in televizijskih programov ter razvoj, trženje in opravljanje drugih storitev, ki so povezane ali združljive z njegovimi dejavnostmi prenosa in razširjanja. Navedene druge storitve so v glavnem telekomunikacijske in informacijske storitve.

| (11) | Teracom je od ustanovitve izključni lastnik in operater edinega prizemnega omrežja za radiodifuzijo na Švedskem (15). Zasebne in komercialne televizijske postaje morajo za razširjanje programa po prizemni platformi z družbo Teracom skleniti pogodbe o prenosu in ji plačevati storitve. |
| --- | --- |

(11)

Teracom je od ustanovitve izključni lastnik in operater edinega prizemnega omrežja za radiodifuzijo na Švedskem (15). Zasebne in komercialne televizijske postaje morajo za razširjanje programa po prizemni platformi z družbo Teracom skleniti pogodbe o prenosu in ji plačevati storitve.

| (12) | Švedski organ za pošto in telekomunikacije („Post- och telestyrelsen“) je 15. decembra 2005 sprejel dva sklepa, v katerih je navedel, da ima Teracom v vlogi omrežnega operaterja znatno tržno moč na švedskih trgih na debelo za storitve prizemne radiodifuzije. Zato je družbi Teracom naložil posebne obveznosti glede razširjanja televizijskih vsebin končnim uporabnikom prek analognega in digitalnega prizemnega omrežja. Teracom mora zdaj pod določenim pogoji zagotoviti dostop do prizemne platforme družbam, ki želijo razširjati televizijske vsebine končnim uporabnikom, uporabljati stroškovno naravnano oblikovanje cen, uporabljati nediskriminacijske pogoje za dostop do prizemne platforme ter voditi ločeno in odprto knjigovodstvo za lastne dejavnosti in dejavnosti, povezane z zagotavljanjem dostopa (16). |
| --- | --- |

(12)

Švedski organ za pošto in telekomunikacije („Post- och telestyrelsen“) je 15. decembra 2005 sprejel dva sklepa, v katerih je navedel, da ima Teracom v vlogi omrežnega operaterja znatno tržno moč na švedskih trgih na debelo za storitve prizemne radiodifuzije. Zato je družbi Teracom naložil posebne obveznosti glede razširjanja televizijskih vsebin končnim uporabnikom prek analognega in digitalnega prizemnega omrežja. Teracom mora zdaj pod določenim pogoji zagotoviti dostop do prizemne platforme družbam, ki želijo razširjati televizijske vsebine končnim uporabnikom, uporabljati stroškovno naravnano oblikovanje cen, uporabljati nediskriminacijske pogoje za dostop do prizemne platforme ter voditi ločeno in odprto knjigovodstvo za lastne dejavnosti in dejavnosti, povezane z zagotavljanjem dostopa (16).

3.1.2   Boxer

| (13) | Družba Boxer ponuja uporabnikom dostop do paketov s televizijskimi programi in druge storitve prek platforme za digitalno prizemno televizijo. Družba je bila ustanovljena oktobra 1999, 70 % lastniškega deleža ima Teracom, 30 % pa britanska družba z zasebnim lastniškim in tveganim kapitalom 3i (17). |
| --- | --- |

(13)

Družba Boxer ponuja uporabnikom dostop do paketov s televizijskimi programi in druge storitve prek platforme za digitalno prizemno televizijo. Družba je bila ustanovljena oktobra 1999, 70 % lastniškega deleža ima Teracom, 30 % pa britanska družba z zasebnim lastniškim in tveganim kapitalom 3i (17).

| (14) | Boxer je edini distributer televizijskih programov (vključno s plačljivo televizijo) v digitalnem prizemnem omrežju na Švedskem. Ko dobijo televizijske postaje radiodifuzijsko dovoljenje za švedsko prizemno omrežje, lahko za razširjanje svojih programov podpišejo distribucijsko pogodbo z družbo Boxer ali pa se odločijo za nekodirano oddajanje. Večina televizijskih postaj, ki oddaja po digitalnem prizemnem omrežju, je podpisala distribucijsko pogodbo z družbo Boxer (18). Družba Boxer navaja, da je v letu 2005 zrasla za 42 % in je imela konec decembra 2005 več kot pol milijona naročnikov (19). |
| --- | --- |

(14)

Boxer je edini distributer televizijskih programov (vključno s plačljivo televizijo) v digitalnem prizemnem omrežju na Švedskem. Ko dobijo televizijske postaje radiodifuzijsko dovoljenje za švedsko prizemno omrežje, lahko za razširjanje svojih programov podpišejo distribucijsko pogodbo z družbo Boxer ali pa se odločijo za nekodirano oddajanje. Večina televizijskih postaj, ki oddaja po digitalnem prizemnem omrežju, je podpisala distribucijsko pogodbo z družbo Boxer (18). Družba Boxer navaja, da je v letu 2005 zrasla za 42 % in je imela konec decembra 2005 več kot pol milijona naročnikov (19).

3.1.3   SVT

| (15) | SVT je glavna javna radijska in televizijska postaja na Švedskem. Od leta 1997 je SVT v lasti Fundacije tako kot vse druge javne radijske in televizijske postaje na Švedskem (20). Njene obveznosti, ki jih ima kot javna radijska in televizijska postaja, so določene v dovoljenjih za analogno in digitalno radiodifuzijo, ki jih izdaja vlada. Javni programi SVT morajo doseči 99,8 % švedskega prebivalstva, oddajati pa mora čim več prek prizemnega omrežja (21). Zahteva, da je treba zajeti 99,8 % prebivalstva, pomeni, da mora SVT do dokončne izgradnje digitalne prizemne platforme hkrati oddajati po analognem prizemnem omrežju. SVT trenutno kupuje vse storitve za prizemni prenos pri družbi Teracom (22). |
| --- | --- |

(15)

SVT je glavna javna radijska in televizijska postaja na Švedskem. Od leta 1997 je SVT v lasti Fundacije tako kot vse druge javne radijske in televizijske postaje na Švedskem (20). Njene obveznosti, ki jih ima kot javna radijska in televizijska postaja, so določene v dovoljenjih za analogno in digitalno radiodifuzijo, ki jih izdaja vlada. Javni programi SVT morajo doseči 99,8 % švedskega prebivalstva, oddajati pa mora čim več prek prizemnega omrežja (21). Zahteva, da je treba zajeti 99,8 % prebivalstva, pomeni, da mora SVT do dokončne izgradnje digitalne prizemne platforme hkrati oddajati po analognem prizemnem omrežju. SVT trenutno kupuje vse storitve za prizemni prenos pri družbi Teracom (22).

| (16) | Vsi programi SVT se oddajajo kot nekodirani televizijski programi. V radiodifuzijskem dovoljenju SVT je navedeno tudi, da lahko SVT uporablja satelite in SVT dejansko oddaja svoje javne programe prek satelita, da bi dosegla vse švedsko prebivalstvo. Od marca 1999 do aprila 2004 je imel operater NSAB – eden od pritožnikov – izključno pravico do oddajanja javnih programov SVT v nordijski regiji prek svojih satelitov (23). Javni programi SVT so dosegljivi tudi prek kabelskega omrežja v skladu z zakonodajo o obveznem prenosu. |
| --- | --- |

(16)

Vsi programi SVT se oddajajo kot nekodirani televizijski programi. V radiodifuzijskem dovoljenju SVT je navedeno tudi, da lahko SVT uporablja satelite in SVT dejansko oddaja svoje javne programe prek satelita, da bi dosegla vse švedsko prebivalstvo. Od marca 1999 do aprila 2004 je imel operater NSAB – eden od pritožnikov – izključno pravico do oddajanja javnih programov SVT v nordijski regiji prek svojih satelitov (23). Javni programi SVT so dosegljivi tudi prek kabelskega omrežja v skladu z zakonodajo o obveznem prenosu.

3.1.4   Utbildningsradion („UR“)

| (17) | UR – „izobraževalni radio“ – je druga javna radijska in televizijska postaja na Švedskem. Oddaja radijski in televizijski program. Tako kot SVT je tudi UR v lasti Fundacije (glej točko 3.1.3) (24). |
| --- | --- |

(17)

UR – „izobraževalni radio“ – je druga javna radijska in televizijska postaja na Švedskem. Oddaja radijski in televizijski program. Tako kot SVT je tudi UR v lasti Fundacije (glej točko 3.1.3) (24).

| (18) | Podobno kot pri SVT so obveznosti, ki jih ima UR kot javna radijska in televizijska postaja, določene v njenem dovoljenju za radiodifuzijo in UR mora po posvetovanju s Švedskim radiom („Sveriges Radio“) in SVT kupiti storitve za prenos prek analognega prizemnega omrežja od družbe Teracom (25). UR oddaja prek enega od kanalov SVT, njeni programi pa morajo doseči 99,8 % švedskega prebivalstva. Programe UR je treba oddajati tudi prek prizemnega omrežja, kjer niso kodirani, in prek kabelskih omrežij v okviru obveznega prenosa. |
| --- | --- |

(18)

Podobno kot pri SVT so obveznosti, ki jih ima UR kot javna radijska in televizijska postaja, določene v njenem dovoljenju za radiodifuzijo in UR mora po posvetovanju s Švedskim radiom („Sveriges Radio“) in SVT kupiti storitve za prenos prek analognega prizemnega omrežja od družbe Teracom (25). UR oddaja prek enega od kanalov SVT, njeni programi pa morajo doseči 99,8 % švedskega prebivalstva. Programe UR je treba oddajati tudi prek prizemnega omrežja, kjer niso kodirani, in prek kabelskih omrežij v okviru obveznega prenosa.

| (19) | V nadaljnjem besedilu te odločbe se SVT in UR obravnavata skupaj kot „SVT“ in številčni podatki (npr. odobrena sredstva in plačila) za obe posamezni družbi so obravnavani združeno (26). |
| --- | --- |

(19)

V nadaljnjem besedilu te odločbe se SVT in UR obravnavata skupaj kot „SVT“ in številčni podatki (npr. odobrena sredstva in plačila) za obe posamezni družbi so obravnavani združeno (26).

3.2   Pritožniki

3.2.1   NSAB

| (20) | Družba NSAB ima sedež na Švedskem. NSAB ima v lasti in upravlja dva satelita Sirius, ki zagotavljata nordijski in baltski regiji ter vzhodni in srednji Evropi televizijske ter druge medijske in telekomunikacijske storitve. NSAB razširja radijske in televizijske signale javnih in zasebnih postaj. |
| --- | --- |

(20)

Družba NSAB ima sedež na Švedskem. NSAB ima v lasti in upravlja dva satelita Sirius, ki zagotavljata nordijski in baltski regiji ter vzhodni in srednji Evropi televizijske ter druge medijske in telekomunikacijske storitve. NSAB razširja radijske in televizijske signale javnih in zasebnih postaj.

| (21) | 75 % NSAB je v lasti enega vodilnih operaterjev v Evropi za satelitske storitve neposredno na domu – družbe SES ASTRA s sedežem v Luksemburgu – 25 % pa je v lasti Švedske vesoljske družbe („Svenska Rymdaktiebolaget“). Švedska vesoljska družba je družba z omejeno odgovornostjo v lasti države in deluje na Švedskem (27). Do marca 2000 je bila družba Teracom delni lastnik NSAB (28). |
| --- | --- |

(21)

75 % NSAB je v lasti enega vodilnih operaterjev v Evropi za satelitske storitve neposredno na domu – družbe SES ASTRA s sedežem v Luksemburgu – 25 % pa je v lasti Švedske vesoljske družbe („Svenska Rymdaktiebolaget“). Švedska vesoljska družba je družba z omejeno odgovornostjo v lasti države in deluje na Švedskem (27). Do marca 2000 je bila družba Teracom delni lastnik NSAB (28).

3.2.2   Viasat

| (22) | Viasat je povezani operater brezplačne in plačljive televizije, ki razširja programe prek satelitske platforme Sirius. Deluje v Združenem kraljestvu, kjer ima tudi sedež. Viasat je hčerinska družba, ki je v celoti v lasti švedske medijske skupine MTG AB („MTG“). MTG deluje po vsem svetu in trdi, da je med drugim največji operater brezplačne in plačljive televizije v Skandinaviji in baltskih državah. |
| --- | --- |

(22)

Viasat je povezani operater brezplačne in plačljive televizije, ki razširja programe prek satelitske platforme Sirius. Deluje v Združenem kraljestvu, kjer ima tudi sedež. Viasat je hčerinska družba, ki je v celoti v lasti švedske medijske skupine MTG AB („MTG“). MTG deluje po vsem svetu in trdi, da je med drugim največji operater brezplačne in plačljive televizije v Skandinaviji in baltskih državah.

4.   RAZŠIRJANJE TELEVIZIJSKIH PROGRAMOV

4.1   Platforme za razširjanje televizijskih programov na Švedskem

| (23) | Televizijski programi se na Švedskem trenutno razširjajo prek prizemnih omrežij, kabelskih omrežij in skupnih antenskih sistemov („SMATV“), prek satelita in širokopasovne povezave. Po trditvah vlade bo kmalu mogoče razširjati televizijske programe tudi prek tretje generacije omrežij mobilne telefonije (29). |
| --- | --- |

(23)

Televizijski programi se na Švedskem trenutno razširjajo prek prizemnih omrežij, kabelskih omrežij in skupnih antenskih sistemov („SMATV“), prek satelita in širokopasovne povezave. Po trditvah vlade bo kmalu mogoče razširjati televizijske programe tudi prek tretje generacije omrežij mobilne telefonije (29).

| (24) | Prikaz 1 prikazuje primerjavo med različnimi televizijskimi platformami glede na njihovo pomembnost na Švedskem v letu 2006. Prikaz kaže dejansko uporabo različnih platform, izraženo kot odstotek vseh švedskih gospodinjstev (30). Prizemna platforma je v prikazu razdeljena na analogni in digitalni sprejem.
  Prikaz 1
  Dejanski sprejem TV-programov v gospodinjstvih na Švedskem v letu 2006 |
| --- | --- |

(24)

Prikaz 1 prikazuje primerjavo med različnimi televizijskimi platformami glede na njihovo pomembnost na Švedskem v letu 2006. Prikaz kaže dejansko uporabo različnih platform, izraženo kot odstotek vseh švedskih gospodinjstev (30). Prizemna platforma je v prikazu razdeljena na analogni in digitalni sprejem.

Prikaz 1

Dejanski sprejem TV-programov v gospodinjstvih na Švedskem v letu 2006

Image

| (25) | Na vse trenutno razpoložljive platforme za prenos, torej kabelsko, satelitsko in prizemno, je vplival ali še vpliva prehod z analognega na digitalno razširjanje televizijskih programov. Digitalizacija razširjanja programov ima mnogo prednosti v smislu bolj učinkovite izrabe spektra in izboljšanih možnosti prenosa. Tako se bodo pojavile nove in boljše visoko kakovostne storitve, uporabniki bodo imeli večjo izbiro. |
| --- | --- |

(25)

Na vse trenutno razpoložljive platforme za prenos, torej kabelsko, satelitsko in prizemno, je vplival ali še vpliva prehod z analognega na digitalno razširjanje televizijskih programov. Digitalizacija razširjanja programov ima mnogo prednosti v smislu bolj učinkovite izrabe spektra in izboljšanih možnosti prenosa. Tako se bodo pojavile nove in boljše visoko kakovostne storitve, uporabniki bodo imeli večjo izbiro.

| (26) | Ne glede na način prenosa ima digitalni prenos ali odprto arhitekturo ali pa vsebuje sistem za pogojni dostop s kodiranimi kanali. To pomeni, da potrebujejo gledalci za sprejem odprtih digitalnih prenosov digitalni sprejemnik, ki je lahko vgrajen v televizijski sprejemnik ali v obliki ločene naprave, ki deluje kot dekoder. Gledalci morajo imeti za ogled kodiranih kanalov napravo, ki lahko bere tako imenovano dekodirno kartico. |
| --- | --- |

(26)

Ne glede na način prenosa ima digitalni prenos ali odprto arhitekturo ali pa vsebuje sistem za pogojni dostop s kodiranimi kanali. To pomeni, da potrebujejo gledalci za sprejem odprtih digitalnih prenosov digitalni sprejemnik, ki je lahko vgrajen v televizijski sprejemnik ali v obliki ločene naprave, ki deluje kot dekoder. Gledalci morajo imeti za ogled kodiranih kanalov napravo, ki lahko bere tako imenovano dekodirno kartico.

4.2   Razvoj digitalne prizemne televizije na Švedskem

| (27) | V zadnjih petih letih se je digitalna televizija na Švedskem zelo razvila. Med letoma 2000 in 2005 so zabeležile rast vse digitalne platforme – satelitska, kabelska in prizemna – v ospredju digitalizacije pa je bila satelitska (glej prikaz 2) (31).
  Prikaz 2
  Razvoj digitalnih platform Švedskem (2000–05) |
| --- | --- |

(27)

V zadnjih petih letih se je digitalna televizija na Švedskem zelo razvila. Med letoma 2000 in 2005 so zabeležile rast vse digitalne platforme – satelitska, kabelska in prizemna – v ospredju digitalizacije pa je bila satelitska (glej prikaz 2) (31).

Prikaz 2

Razvoj digitalnih platform Švedskem (2000–05)

Image

| (28) | Na podlagi vladnega predloga je parlament leta 1997 odločil, da je treba začeti razvijati digitalno prizemno omrežje v več delih države in da se mora država postopno odločiti, ali naj se izgradnja omrežja nadaljuje in kako naj se nadaljuje (32). Sprejeta je bila odločitev, da morajo razvoj digitalnega prizemnega omrežja v celoti financirati udeležene družbe, torej televizijske in radijske postaje ter lastnik omrežja, in ne država (33). |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi vladnega predloga je parlament leta 1997 odločil, da je treba začeti razvijati digitalno prizemno omrežje v več delih države in da se mora država postopno odločiti, ali naj se izgradnja omrežja nadaljuje in kako naj se nadaljuje (32). Sprejeta je bila odločitev, da morajo razvoj digitalnega prizemnega omrežja v celoti financirati udeležene družbe, torej televizijske in radijske postaje ter lastnik omrežja, in ne država (33).

| (29) | Parlament je leta 2003 odločil, da je treba analogno prizemno omrežje izključiti do 1. februarja 2008 (34), maja 2004 pa je odločil, da mora multipleks, namenjen digitalnim prenosom SVT, pokrivati 99,8 % prebivalstva, preden se analogno prizemno omrežje popolnoma izklopi. Do tedaj bi moral pokrivati 98 % prebivalstva vsaj še en multipleks. Zahteve glede pokritosti za druge multiplekse niso bile sprejete (35). |
| --- | --- |

(29)

Parlament je leta 2003 odločil, da je treba analogno prizemno omrežje izključiti do 1. februarja 2008 (34), maja 2004 pa je odločil, da mora multipleks, namenjen digitalnim prenosom SVT, pokrivati 99,8 % prebivalstva, preden se analogno prizemno omrežje popolnoma izklopi. Do tedaj bi moral pokrivati 98 % prebivalstva vsaj še en multipleks. Zahteve glede pokritosti za druge multiplekse niso bile sprejete (35).

| (30) | Po trditvah družbe Teracom se je prva faza izklopa analognega prizemnega omrežja začela 19. septembra 2005 in zajela približno 150 000 gospodinjstev na Švedskem (36). V preglednici 1 so prikazane načrtovane faze in predvideni odstotek prebivalstva, vključenega v posamezne faze izklopa.
  Preglednica 1
  Načrtovani izklop analognega prizemnega omrežja in predvideni odstotek vključenega prebivalstva | % prebivalstva na zadevnem območju | % prebivalstva, pokritega z digitalno prizemno televizijo
  (skupno število) |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza 1 se je končala novembra 2005 | 4 | 4 |
| Faza 2 se je končala maja 2006 | 20 | 24 |
| Faza 3 naj bi se končala novembra 2006 | 16 | 39 |
| Faza 4 naj bi se končala maja 2007 | 28 | 67 |
| Faza 5 naj bi se končala oktobra 2007 | 33 | 100 |
| Vir: Teracom. Treba je opozoriti, da gre pri številkah za ocene. |

(30)

Po trditvah družbe Teracom se je prva faza izklopa analognega prizemnega omrežja začela 19. septembra 2005 in zajela približno 150 000 gospodinjstev na Švedskem (36). V preglednici 1 so prikazane načrtovane faze in predvideni odstotek prebivalstva, vključenega v posamezne faze izklopa.

Preglednica 1

Načrtovani izklop analognega prizemnega omrežja in predvideni odstotek vključenega prebivalstva

% prebivalstva na zadevnem območju

% prebivalstva, pokritega z digitalno prizemno televizijo

(skupno število)

Faza 1 se je končala novembra 2005

4

4

Faza 2 se je končala maja 2006

20

24

Faza 3 naj bi se končala novembra 2006

16

39

Faza 4 naj bi se končala maja 2007

28

67

Faza 5 naj bi se končala oktobra 2007

33

100

Vir: Teracom. Treba je opozoriti, da gre pri številkah za ocene.

| (31) | Lastna sredstva družbe Teracom in prihodki od prodaje omrežnih storitev (npr. prispevki za uporabo) niso zadostovali za kritje celotnih stroškov naložb, povezanih z razvojem vsedržavnega digitalnega prizemnega omrežja, zato je moral Teracom zbrati dodaten kapital. Zbral ga je s posojili na kapitalskem trgu in s prodajo premoženja ter tako financiral razvoj digitalnega prizemnega omrežja (37). |
| --- | --- |

(31)

Lastna sredstva družbe Teracom in prihodki od prodaje omrežnih storitev (npr. prispevki za uporabo) niso zadostovali za kritje celotnih stroškov naložb, povezanih z razvojem vsedržavnega digitalnega prizemnega omrežja, zato je moral Teracom zbrati dodaten kapital. Zbral ga je s posojili na kapitalskem trgu in s prodajo premoženja ter tako financiral razvoj digitalnega prizemnega omrežja (37).

4.2.1   Prenos prek digitalnega prizemnega omrežja na Švedskem

| (32) | Digitalna prizemna televizija deluje prek multipleksov, sistemov, ki združujejo in digitalizirajo več signalov za prenos po enem vodu ali skupnem kanalu. To omogoča večjo zmogljivost in hkraten prenos več kanalov. Teracom trenutno upravlja pet multipleksov, vsak pa ima zmogljivost prenosa približno osem posameznih televizijskih kanalov. Spomladi 2006 so štirje multipleksi pokrivali približno 98 % švedskega prebivalstva, peti multipleks pa približno 50 % prebivalstva (38). |
| --- | --- |

(32)

Digitalna prizemna televizija deluje prek multipleksov, sistemov, ki združujejo in digitalizirajo več signalov za prenos po enem vodu ali skupnem kanalu. To omogoča večjo zmogljivost in hkraten prenos več kanalov. Teracom trenutno upravlja pet multipleksov, vsak pa ima zmogljivost prenosa približno osem posameznih televizijskih kanalov. Spomladi 2006 so štirje multipleksi pokrivali približno 98 % švedskega prebivalstva, peti multipleks pa približno 50 % prebivalstva (38).

| (33) | Odločitev vlade o izdaji dovoljenj temelji na priporočilih Agencije za radio in televizijo („Radio och TV-verket“), ki prouči vloge. Oktobra 2006 je približno 40 televizijskih postaj dobilo dovoljenje za radiodifuzijo v digitalnem prizemnem omrežju. Eden od petih multipleksov je namenjen SVT, drugi je trenutno namenjen v glavnem TV4, preostale pa si delijo drugi imetniki dovoljenj (39). |
| --- | --- |

(33)

Odločitev vlade o izdaji dovoljenj temelji na priporočilih Agencije za radio in televizijo („Radio och TV-verket“), ki prouči vloge. Oktobra 2006 je približno 40 televizijskih postaj dobilo dovoljenje za radiodifuzijo v digitalnem prizemnem omrežju. Eden od petih multipleksov je namenjen SVT, drugi je trenutno namenjen v glavnem TV4, preostale pa si delijo drugi imetniki dovoljenj (39).

4.2.2   Trženje digitalnega prizemnega omrežja pri uporabnikih

| (34) | Družba Boxer je odgovorna za naročniško bazo, torej za trženje ponudbe plačljive televizije na digitalni prizemni platformi pri končnih uporabnikih. Po trditvah vlade družbama Teracom in Boxer močno konkurirajo druge platforme za prenos, kot so satelitski operaterji. Zaradi tega bi družba Boxer, medtem ko se je poizkušala uveljaviti in si pridobiti stranke, tem strankam težko zaračunavala polno ceno dekoderja. Po vzpostavitvi digitalne prizemne platforme je družba Boxer zato strankam ponudila dekoderje po nizki ceni, stroške pa si je povrnila v celotnem obdobju trajanja naročniških pogodb. Zaradi tega je imela družba Boxer precejšnje izgube v začetni fazi delovanja. Ko je imela družba Boxer izgube, sta jo pod enakimi pogoji dokapitalizirali obe matični družbi: 70 % Teracom in 30 % Skandia (40). |
| --- | --- |

(34)

Družba Boxer je odgovorna za naročniško bazo, torej za trženje ponudbe plačljive televizije na digitalni prizemni platformi pri končnih uporabnikih. Po trditvah vlade družbama Teracom in Boxer močno konkurirajo druge platforme za prenos, kot so satelitski operaterji. Zaradi tega bi družba Boxer, medtem ko se je poizkušala uveljaviti in si pridobiti stranke, tem strankam težko zaračunavala polno ceno dekoderja. Po vzpostavitvi digitalne prizemne platforme je družba Boxer zato strankam ponudila dekoderje po nizki ceni, stroške pa si je povrnila v celotnem obdobju trajanja naročniških pogodb. Zaradi tega je imela družba Boxer precejšnje izgube v začetni fazi delovanja. Ko je imela družba Boxer izgube, sta jo pod enakimi pogoji dokapitalizirali obe matični družbi: 70 % Teracom in 30 % Skandia (40).

4.3   Švedska javna televizija in njeno financiranje

| (35) | V skladu s švedsko zakonodajo mora vsako gospodinjstvo s televizijskim sprejemnikom plačevati prispevek za opravljanje televizijske dejavnosti. Z denarnimi sredstvi iz prispevka za opravljanje televizijske dejavnosti se financirajo javna podjetja (televizija in radio) na Švedskem (41). |
| --- | --- |

(35)

V skladu s švedsko zakonodajo mora vsako gospodinjstvo s televizijskim sprejemnikom plačevati prispevek za opravljanje televizijske dejavnosti. Z denarnimi sredstvi iz prispevka za opravljanje televizijske dejavnosti se financirajo javna podjetja (televizija in radio) na Švedskem (41).

| (36) | Prispevek za opravljanje televizijske dejavnosti pobira subjekt, ki je v skupni lasti vseh švedskih javnih radijskih in televizijskih družb: Radiotjänst i Kiruna AB („Rikab“) (42). Rikab nakazuje denarna sredstva, ki jih zbere, na poseben račun pri Švedskem uradu za javni dolg („Riksgäldskontoret“), tako imenovani „rundradiokontot“. |
| --- | --- |

(36)

Prispevek za opravljanje televizijske dejavnosti pobira subjekt, ki je v skupni lasti vseh švedskih javnih radijskih in televizijskih družb: Radiotjänst i Kiruna AB („Rikab“) (42). Rikab nakazuje denarna sredstva, ki jih zbere, na poseben račun pri Švedskem uradu za javni dolg („Riksgäldskontoret“), tako imenovani „rundradiokontot“.

| (37) | Na podlagi dejavnosti SVT in kakršnih koli sprememb ali dodatkov, ki jih vlada želi dodati obveznostim iz opravljanja javnih storitev, parlament vsako leto določi znesek, ki ga bo imela družba na voljo za opravljanje javnih storitev (43). SVT uporablja dodeljena denarna sredstva za opravljanje javnih storitev, kot je določeno v radiodifuzijskem dovoljenju in pogojih financiranja (44). SVT se sama odloča, koliko dodeljenih denarnih sredstev je treba porabiti npr. za programske dejavnosti in koliko za razširjanje programov (npr. plačila družbi Teracom za prenos) (45). |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi dejavnosti SVT in kakršnih koli sprememb ali dodatkov, ki jih vlada želi dodati obveznostim iz opravljanja javnih storitev, parlament vsako leto določi znesek, ki ga bo imela družba na voljo za opravljanje javnih storitev (43). SVT uporablja dodeljena denarna sredstva za opravljanje javnih storitev, kot je določeno v radiodifuzijskem dovoljenju in pogojih financiranja (44). SVT se sama odloča, koliko dodeljenih denarnih sredstev je treba porabiti npr. za programske dejavnosti in koliko za razširjanje programov (npr. plačila družbi Teracom za prenos) (45).

| (38) | Med preklapljanjem na digitalno prizemno omrežje bosta analogni in digitalni prizemni prenos potekala vzporedno, da bodo imeli gledalci dovolj časa za priklop na nov način sprejemanja. Da SVT ne bi imela višjih stroškov zaradi vzporednega prenosa, kar bi povzročilo bistveno zvišanje prispevka za opravljanje televizijske dejavnosti, ki jo plačujejo lastniki televizijskih sprejemnikov (46), se je država odločila uporabiti drugačen mehanizem financiranja za kritje teh stroškov. V ta namen je bil leta 2002 odprt ločen račun pri Uradu za javni dolg, tako imenovani „distribucijski račun“ („distributionskontot“). Distribucijski račun se financira z denarnimi sredstvi z računa „rundradiokontot“ in s posojilom, ki ga odobri Urad za javni dolg. Denarna sredstva se z distribucijskega računa nato nakažejo SVT, ki plača prizemni prenos (47). |
| --- | --- |

(38)

Med preklapljanjem na digitalno prizemno omrežje bosta analogni in digitalni prizemni prenos potekala vzporedno, da bodo imeli gledalci dovolj časa za priklop na nov način sprejemanja. Da SVT ne bi imela višjih stroškov zaradi vzporednega prenosa, kar bi povzročilo bistveno zvišanje prispevka za opravljanje televizijske dejavnosti, ki jo plačujejo lastniki televizijskih sprejemnikov (46), se je država odločila uporabiti drugačen mehanizem financiranja za kritje teh stroškov. V ta namen je bil leta 2002 odprt ločen račun pri Uradu za javni dolg, tako imenovani „distribucijski račun“ („distributionskontot“). Distribucijski račun se financira z denarnimi sredstvi z računa „rundradiokontot“ in s posojilom, ki ga odobri Urad za javni dolg. Denarna sredstva se z distribucijskega računa nato nakažejo SVT, ki plača prizemni prenos (47).

| (39) | Prvih nekaj let ima distribucijski račun primanjkljaj, ker je znesek denarnih sredstev, nakazanih nanj z računa „rundradiokontot“, manjši od zneska, nakazanega z distribucijskega računa SVT za plačevanje prenosa. Razlika med sredstvi, ki jih distribucijski račun prejeme z računa „rundradiokontot“, in denarnimi sredstvi, ki jih SVT potrebuje za plačevanje prenosa, se krije s posojilom, ki ga odobri Urad za javni dolg. Po izklopu analognega prizemnega omrežja, ko SVT ne bo treba več plačevati vzporednega prenosa analognih in digitalnih prizemnih signalov, se bodo nakazila z distribucijskega računa SVT zmanjšala, primanjkljaj na distribucijskem računu pa bo postopoma odplačan. Ocenjuje se, da bodo vsi stroški vzporednega prenosa v celoti povrnjeni do leta 2013, ko bo distribucijski račun spet izravnan (48). |
| --- | --- |

(39)

Prvih nekaj let ima distribucijski račun primanjkljaj, ker je znesek denarnih sredstev, nakazanih nanj z računa „rundradiokontot“, manjši od zneska, nakazanega z distribucijskega računa SVT za plačevanje prenosa. Razlika med sredstvi, ki jih distribucijski račun prejeme z računa „rundradiokontot“, in denarnimi sredstvi, ki jih SVT potrebuje za plačevanje prenosa, se krije s posojilom, ki ga odobri Urad za javni dolg. Po izklopu analognega prizemnega omrežja, ko SVT ne bo treba več plačevati vzporednega prenosa analognih in digitalnih prizemnih signalov, se bodo nakazila z distribucijskega računa SVT zmanjšala, primanjkljaj na distribucijskem računu pa bo postopoma odplačan. Ocenjuje se, da bodo vsi stroški vzporednega prenosa v celoti povrnjeni do leta 2013, ko bo distribucijski račun spet izravnan (48).

| (40) | V skladu s pogoji financiranja se zdi, da SVT ni nikakor omejena glede načina uporabe in dodeljevanja denarnih sredstev, ki jih prejme z računa „rundradiokontot“ in distribucijskega računa, pod pogojem da se denarna sredstva porabijo izključno za opravljanje javnih storitev, opredeljenih v radiodifuzijskem dovoljenju in pogojih financiranja (49). |
| --- | --- |

(40)

V skladu s pogoji financiranja se zdi, da SVT ni nikakor omejena glede načina uporabe in dodeljevanja denarnih sredstev, ki jih prejme z računa „rundradiokontot“ in distribucijskega računa, pod pogojem da se denarna sredstva porabijo izključno za opravljanje javnih storitev, opredeljenih v radiodifuzijskem dovoljenju in pogojih financiranja (49).

4.4   Razširjanje javnih televizijskih programov po prizemnem omrežju: plačila SVT družbi Teracom za storitve prenosa

| (41) | Del finančnih sredstev, ki jih prejema SVT, se uporablja za nakup storitev prizemnega prenosa pri družbi Teracom. Ceno teh storitev s pogajanji določita SVT in Teracom brez udeležbe vlade. Glede na trditve vlade in letno poročilo družbe Teracom, uporablja Teracom načelo „enake obravnave“ („likabehandlingsprincipen“) za vse radijske in televizijske postaje, kar zadeva plačila za analogni in digitalni prenos (50). |
| --- | --- |

(41)

Del finančnih sredstev, ki jih prejema SVT, se uporablja za nakup storitev prizemnega prenosa pri družbi Teracom. Ceno teh storitev s pogajanji določita SVT in Teracom brez udeležbe vlade. Glede na trditve vlade in letno poročilo družbe Teracom, uporablja Teracom načelo „enake obravnave“ („likabehandlingsprincipen“) za vse radijske in televizijske postaje, kar zadeva plačila za analogni in digitalni prenos (50).

| (42) | Teracom je moral od leta 1992 do decembra 2005 cene za analogni prizemni prenos določati na ravni stroškov („självkostnadskalkyl“). Dejanska plačila, ki jih SVT plačuje družbi Teracom, so ponavadi določena za več let vnaprej v pogodbah, o katerih se družbi dogovorita. Po trenutni pogodbi plačila SVT družbi Teracom v obdobju od leta 2004 do leta 2013 med drugim temeljijo na načrtovanem časovnem okviru za izklop analognega prizemnega omrežja. Če parlament odloči, da se časovni okvir spremeni, se lahko plačila prilagodijo (51). |
| --- | --- |

(42)

Teracom je moral od leta 1992 do decembra 2005 cene za analogni prizemni prenos določati na ravni stroškov („självkostnadskalkyl“). Dejanska plačila, ki jih SVT plačuje družbi Teracom, so ponavadi določena za več let vnaprej v pogodbah, o katerih se družbi dogovorita. Po trenutni pogodbi plačila SVT družbi Teracom v obdobju od leta 2004 do leta 2013 med drugim temeljijo na načrtovanem časovnem okviru za izklop analognega prizemnega omrežja. Če parlament odloči, da se časovni okvir spremeni, se lahko plačila prilagodijo (51).

| (43) | Kar zadeva digitalni prizemski prenos, se načelo enake obravnave, kot ga uporablja Teracom, izraža tako, da je od leta 1999 vsem radijskim in televizijskim postajam (vljučno s SVT) zaračunaval storitve po istem modelu oblikovanja cen, tako imenovanem modelu oblikovanja cen na podlagi gostote priključkov („penetrationsbaserad prissättning“) (52). To pomeni, da poleg določenih stalnih zneskov za posamezne kanale, t. i. osnovnega plačila („grundavgift“) in priključnine („anslutningsförbindelser“), televizijske postaje plačujejo tudi spremenljivi znesek, ki je sorazmeren z njihovim številom gledalcev (torej gostoto priključkov). Znesek na gledalca je pri tem spremenljivem znesku enak za vse postaje (53). Načelo enake obravnave družbo Teracom omejuje pri oblikovanju cen, ki jih zaračunava SVT, in zagotavlja, da SVT za digitalni prizemni prenos ne plačuje več kot ostale postaje – če so zahtevane storitve enake (54). Načelo enake obravnave je bilo nedavno ponovno potrjeno v Zakonu o proračunu vlade 2005/06 (55). |
| --- | --- |

(43)

Kar zadeva digitalni prizemski prenos, se načelo enake obravnave, kot ga uporablja Teracom, izraža tako, da je od leta 1999 vsem radijskim in televizijskim postajam (vljučno s SVT) zaračunaval storitve po istem modelu oblikovanja cen, tako imenovanem modelu oblikovanja cen na podlagi gostote priključkov („penetrationsbaserad prissättning“) (52). To pomeni, da poleg določenih stalnih zneskov za posamezne kanale, t. i. osnovnega plačila („grundavgift“) in priključnine („anslutningsförbindelser“), televizijske postaje plačujejo tudi spremenljivi znesek, ki je sorazmeren z njihovim številom gledalcev (torej gostoto priključkov). Znesek na gledalca je pri tem spremenljivem znesku enak za vse postaje (53). Načelo enake obravnave družbo Teracom omejuje pri oblikovanju cen, ki jih zaračunava SVT, in zagotavlja, da SVT za digitalni prizemni prenos ne plačuje več kot ostale postaje – če so zahtevane storitve enake (54). Načelo enake obravnave je bilo nedavno ponovno potrjeno v Zakonu o proračunu vlade 2005/06 (55).

| (44) | [...] (56)
   (57) |
| --- | --- |

(44)

[...] (56)
   (57)

5.   PODROBEN OPIS DOMNEVNIH UKREPOV POMOČI

| (45) | V tej odločbi so ocenjeni naslednji ukrepi:






  — | posredna finančna podpora za družbo Teracom, prejeta z domnevno previsokimi zneski, ki jih je SVT plačala za njene storitve prenosa v analognem in digitalnem prizemnem omrežju, |
| --- | --- | --- |

(45)

V tej odločbi so ocenjeni naslednji ukrepi:

—

posredna finančna podpora za družbo Teracom, prejeta z domnevno previsokimi zneski, ki jih je SVT plačala za njene storitve prenosa v analognem in digitalnem prizemnem omrežju,

| — | neposredna finančna podpora v obliki državnega kreditnega poroštva, odobrenega družbi Teracom, in |
| --- | --- |

—

neposredna finančna podpora v obliki državnega kreditnega poroštva, odobrenega družbi Teracom, in

| — | neposredna finančna podpora v obliki pogojnega delniškega vložka („villkorat aktieägartillskott“), ki ga mora Teracom povrniti. |
| --- | --- |

—

neposredna finančna podpora v obliki pogojnega delniškega vložka („villkorat aktieägartillskott“), ki ga mora Teracom povrniti.

5.1   Plačila SVT družbi Teracom za prenos

| (46) | Komisija je na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, lahko sklepala, da je vlada uporabila SVT kot posrednika za prenos državnega denarja družbi Teracom ob preklopu z analogne na digitalno prizemno televizijo. Po razpoložljivih informacijah je SVT prejela finančna sredstva za prenos, ki bi skupaj v obdobju od leta 2002 do leta 2013 presegla predvidene stroške družbe Teracom za prenos kanalov SVT. Presežek finančnih sredstev bi do leta 2013 verjetno znašal približno 509,61 milijona SEK(glej preglednico). |
| --- | --- |

(46)

Komisija je na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, lahko sklepala, da je vlada uporabila SVT kot posrednika za prenos državnega denarja družbi Teracom ob preklopu z analogne na digitalno prizemno televizijo. Po razpoložljivih informacijah je SVT prejela finančna sredstva za prenos, ki bi skupaj v obdobju od leta 2002 do leta 2013 presegla predvidene stroške družbe Teracom za prenos kanalov SVT. Presežek finančnih sredstev bi do leta 2013 verjetno znašal približno 509,61 milijona SEK(glej preglednico).

| (47) | Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, je imela Komisija tudi pomisleke glede tega, da so se finančna sredstva, dodeljena SVT za kritje plačil za prenos, samodejno prenesla na Teracom. Če pogoji družbe Teracom za zagotavljanje storitev prenosa postaji SVT ne bi bili primerljivi s pogoji običajnega tržnega posla, bi lahko bila vsa plačila, višja od tržne cene, domnevno prikrita pomoč v korist družbe Teracom. |
| --- | --- |

(47)

Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, je imela Komisija tudi pomisleke glede tega, da so se finančna sredstva, dodeljena SVT za kritje plačil za prenos, samodejno prenesla na Teracom. Če pogoji družbe Teracom za zagotavljanje storitev prenosa postaji SVT ne bi bili primerljivi s pogoji običajnega tržnega posla, bi lahko bila vsa plačila, višja od tržne cene, domnevno prikrita pomoč v korist družbe Teracom.

| (48) | Na podlagi informacij, ki jih je imela Komisija na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, je bilo mogoče sklepati, da bi bila do leta 2007 plačila za prenos družbi Teracom nižja od njenih stroškov prenosa SVT (razvidno iz stolpca 5 v preglednici). Vendar pa je bilo iz informacij razvidno, da bi od leta 2008, ko bo analogno prizemno omrežje izklopljeno in SVT ne bo več treba opravljati vzporednega analognega in digitalnega prenosa, letna plačila SVT presegla stroške družbe Teracom za prenos SVT: od leta 2008 do leta 2013 bi SVT vsako leto družbi Teracom precej preplačala stroške prenosa. Leta 2013 bi plačila SVT po ocenah 2,3-krat presegala stroške prenosa. Ta plačila bi več kot nadomestila začetne izgube družbe Teracom in ji omogočila, da do leta 2013 ustvari dobiček v višini 509,61 milijona SEK. Komisija je podvomila, da bi ta dobiček izhajal iz običajnih tržnih pogojev, in je imela pomisleke, da bi ta dobiček lahko bil državna pomoč v korist družbe Teracom (glej odstavek 32 odločitve s sprožitvi postopka).
  Preglednica 2
  Plačila SVT družbi Teracom za prenos od leta 2002 do leta 2013, predstavljena v odločitvi o sprožitvi postopka











  Leto | Plačila SVT družbi Teracom (1) | Stroški družbe Teracom za analogni prenos SVT (2) | Stroški družbe Teracom za digitalni prenos SVT (3) | Skupni stroški družbe Teracom za prenos SVT
  (4 = 2 + 3) | Predvideni letni dobiček družbe Teracom
  (5 = 4 + 1) | Predvideni letni dobiček družbe Teracom (5 = 4 + 1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 485 | 480 | 160 | 640 | - 155,00 | - 155,00 |
| 2003 | 523 | 480 | 160 | 640 | - 117,00 | - 272,00 |
| 2004 | 556,46 | 480 | 160 | 640 | -83,54 | - 355,54 |
| 2005 | 591,79 | 480 | 160 | 640 | -48,21 | - 403,75 |
| 2006 | 256,19 | 240 | 160 | 400 | - 143,81 | - 547,56 |
| 2007 | 273,79 | 120 | 160 | 280 | -6,21 | - 553,77 |
| 2008 | 291,58 | | 160 | 160 | 131,58 | - 422,19 |
| 2009 | 309,57 | | 160 | 160 | 149,57 | - 272,61 |
| 2010 | 327,77 | | 160 | 160 | 167,77 | - 104,85 |
| 2011 | 346,16 | | 160 | 160 | 186,16 | 81,31 |
| 2012 | 364,75 | | 160 | 160 | 204,75 | 286,06 |
| 2013 | 383,55 | | 160 | 160 | 223,55 | 509,61 |

(48)

Na podlagi informacij, ki jih je imela Komisija na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, je bilo mogoče sklepati, da bi bila do leta 2007 plačila za prenos družbi Teracom nižja od njenih stroškov prenosa SVT (razvidno iz stolpca 5 v preglednici). Vendar pa je bilo iz informacij razvidno, da bi od leta 2008, ko bo analogno prizemno omrežje izklopljeno in SVT ne bo več treba opravljati vzporednega analognega in digitalnega prenosa, letna plačila SVT presegla stroške družbe Teracom za prenos SVT: od leta 2008 do leta 2013 bi SVT vsako leto družbi Teracom precej preplačala stroške prenosa. Leta 2013 bi plačila SVT po ocenah 2,3-krat presegala stroške prenosa. Ta plačila bi več kot nadomestila začetne izgube družbe Teracom in ji omogočila, da do leta 2013 ustvari dobiček v višini 509,61 milijona SEK. Komisija je podvomila, da bi ta dobiček izhajal iz običajnih tržnih pogojev, in je imela pomisleke, da bi ta dobiček lahko bil državna pomoč v korist družbe Teracom (glej odstavek 32 odločitve s sprožitvi postopka).

Preglednica 2

Plačila SVT družbi Teracom za prenos od leta 2002 do leta 2013, predstavljena v odločitvi o sprožitvi postopka

Leto

Plačila SVT družbi Teracom (1)

Stroški družbe Teracom za analogni prenos SVT (2)

Stroški družbe Teracom za digitalni prenos SVT (3)

Skupni stroški družbe Teracom za prenos SVT

(4 = 2 + 3)

Predvideni letni dobiček družbe Teracom

(5 = 4 + 1)

Predvideni letni dobiček družbe Teracom (5 = 4 + 1)

2002

485

480

160

640

- 155,00

- 155,00

2003

523

480

160

640

- 117,00

- 272,00

2004

556,46

480

160

640

-83,54

- 355,54

2005

591,79

480

160

640

-48,21

- 403,75

2006

256,19

240

160

400

- 143,81

- 547,56

2007

273,79

120

160

280

-6,21

- 553,77

2008

291,58

160

160

131,58

- 422,19

2009

309,57

160

160

149,57

- 272,61

2010

327,77

160

160

167,77

- 104,85

2011

346,16

160

160

186,16

81,31

2012

364,75

160

160

204,75

286,06

2013

383,55

160

160

223,55

509,61

5.2   Državno poroštvo, izdano v korist družbe Teracom

| (49) | Komisija je imela na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, razlog za sum, da je bilo kreditno poroštvo izdano v korist družbe Teracom oziroma ga je družba imela vsaj na voljo. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je imela na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, razlog za sum, da je bilo kreditno poroštvo izdano v korist družbe Teracom oziroma ga je družba imela vsaj na voljo.

| (50) | Leta 2001 napovedi v zvezi s solventnostjo družbe Teracom predvsem zaradi njenih naložb v digitalno prizemno televizijo niso bile preveč optimistične in po tedanjih pričakovanjih naj bi se njena solventnost še poslabšala (58). Zaradi tega je bila družba Teracom v resni nevarnosti, da ne bo mogla spoštovati pogodb za prenos programov SVT in TV4 ter da ne bo imela sredstev za razvoj in upravljanje digitalnega prizemnega omrežja kot celote. Poleg tega je obstajalo tveganje, da ne bo mogla izplačati svojih upnikov. |
| --- | --- |

(50)

Leta 2001 napovedi v zvezi s solventnostjo družbe Teracom predvsem zaradi njenih naložb v digitalno prizemno televizijo niso bile preveč optimistične in po tedanjih pričakovanjih naj bi se njena solventnost še poslabšala (58). Zaradi tega je bila družba Teracom v resni nevarnosti, da ne bo mogla spoštovati pogodb za prenos programov SVT in TV4 ter da ne bo imela sredstev za razvoj in upravljanje digitalnega prizemnega omrežja kot celote. Poleg tega je obstajalo tveganje, da ne bo mogla izplačati svojih upnikov.

| (51) | Vlada je novembra 2001 v predlogu priporočila, naj se družbi Teracom dodeli kreditno poroštvo v višini največ 2 000 milijonov SEK(približno 210 milijonov EUR). Družba Teracom bi morala plačati kritje tveganja in upravne stroške dodelitve poroštva, poroštvo pa je bilo časovno omejeno (59). Parlament je februarja 2002 odobril ta predlog (60). Po informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, je vlada po odobritvi odločila, da bo izdala kreditno poroštvo v korist družbe Teracom. |
| --- | --- |

(51)

Vlada je novembra 2001 v predlogu priporočila, naj se družbi Teracom dodeli kreditno poroštvo v višini največ 2 000 milijonov SEK(približno 210 milijonov EUR). Družba Teracom bi morala plačati kritje tveganja in upravne stroške dodelitve poroštva, poroštvo pa je bilo časovno omejeno (59). Parlament je februarja 2002 odobril ta predlog (60). Po informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, je vlada po odobritvi odločila, da bo izdala kreditno poroštvo v korist družbe Teracom.

| (52) | Komisija pojasnjuje uporabo člena 87(1) Pogodbe ES za kreditna poroštva, ki jih odobrijo države članice, v Obvestilu o državni pomoči v obliki poroštev („Obvestilo o poroštvih“) (61). V skladu z oddelkom 4 Obvestila o poroštvih samo izpolnitev vseh pogojev zagotavlja, da posamezno državno poroštvo ni državna pomoč po členu 87(1) (62). |
| --- | --- |

(52)

Komisija pojasnjuje uporabo člena 87(1) Pogodbe ES za kreditna poroštva, ki jih odobrijo države članice, v Obvestilu o državni pomoči v obliki poroštev („Obvestilo o poroštvih“) (61). V skladu z oddelkom 4 Obvestila o poroštvih samo izpolnitev vseh pogojev zagotavlja, da posamezno državno poroštvo ni državna pomoč po členu 87(1) (62).

| (53) | Komisija je lahko na podlagi ozadja kreditnega poroštva in razlogov odločitve za izdajo poroštva, kot je pojasnjeno v odločitvi o sprožitvi postopka (slabo finančno stanje in upadajoča solventnost družbe Teracom), sklepala, da pogoji, določeni v oddelku 4 Obvestila o poroštvih, najbrž niso bili izpolnjeni in da je kreditno poroštvo državna pomoč družbi Teracom. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je lahko na podlagi ozadja kreditnega poroštva in razlogov odločitve za izdajo poroštva, kot je pojasnjeno v odločitvi o sprožitvi postopka (slabo finančno stanje in upadajoča solventnost družbe Teracom), sklepala, da pogoji, določeni v oddelku 4 Obvestila o poroštvih, najbrž niso bili izpolnjeni in da je kreditno poroštvo državna pomoč družbi Teracom.

5.3   Dokapitalizacija

| (54) | Komisija na podlagi informacij o finančnem stanju družbe Teracom, ki so ji bile na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, ni mogla izključiti možnosti, da je pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije državna pomoč družbi Teracom. |
| --- | --- |

(54)

Komisija na podlagi informacij o finančnem stanju družbe Teracom, ki so ji bile na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, ni mogla izključiti možnosti, da je pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije državna pomoč družbi Teracom.

| (55) | Čeprav je družba Teracom leta 2002 začela reorganizirati dejavnosti celotne skupine, da bi izboljšala svoje finančno stanje (63), in so se prodajne napovedi izboljšale, je imela še vedno izgubo in njena solventnost je še vedno upadala (64). Po informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, je stopnja solventnosti družbe Teracom konec leta 2002 znašala 20 %, posojilodajalci pa so zahtevali, da je stopnja solventnosti 25 % (stopnja solventnosti skupine naj bi po informacijah Komisije znašala 30 %) (65). Družba Teracom in njeni posojilodajalci so zato zahtevali, naj se odobri dokapitalizacija družbe Teracom (66). |
| --- | --- |

(55)

Čeprav je družba Teracom leta 2002 začela reorganizirati dejavnosti celotne skupine, da bi izboljšala svoje finančno stanje (63), in so se prodajne napovedi izboljšale, je imela še vedno izgubo in njena solventnost je še vedno upadala (64). Po informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo ob odločitvi o sprožitvi postopka, je stopnja solventnosti družbe Teracom konec leta 2002 znašala 20 %, posojilodajalci pa so zahtevali, da je stopnja solventnosti 25 % (stopnja solventnosti skupine naj bi po informacijah Komisije znašala 30 %) (65). Družba Teracom in njeni posojilodajalci so zato zahtevali, naj se odobri dokapitalizacija družbe Teracom (66).

| (56) | Po informacijah Komisije je vlada ugotovila, da je bilo slabo finančno stanje družbe Teracom začasno, povzročili pa so ga visoki stroški naložb in poslovanja, in da je dolgoročno Teracom uspešna družba s trdnim položajem na trgu in resnim poslovnim modelom. Marca 2003 je vlada parlamentu predlagala, naj jo pooblasti, da družbi Teracom dodeli pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije v višini približno 500 milijonov SEK (približno 52,5 milijona EUR) (67). Potem ko je parlament maja 2003 to odobril in po podpisu pogodbe z družbo Teracom junija 2003 je država družbi Teracom dodelila pogojni delniški vložek. |
| --- | --- |

(56)

Po informacijah Komisije je vlada ugotovila, da je bilo slabo finančno stanje družbe Teracom začasno, povzročili pa so ga visoki stroški naložb in poslovanja, in da je dolgoročno Teracom uspešna družba s trdnim položajem na trgu in resnim poslovnim modelom. Marca 2003 je vlada parlamentu predlagala, naj jo pooblasti, da družbi Teracom dodeli pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije v višini približno 500 milijonov SEK (približno 52,5 milijona EUR) (67). Potem ko je parlament maja 2003 to odobril in po podpisu pogodbe z družbo Teracom junija 2003 je država družbi Teracom dodelila pogojni delniški vložek.

| (57) | Marca 2003, pred sprejetjem predloga, je vlada obvestila Komisijo, da namerava parlamentu predložiti predlog o dokapitalizaciji. Vendar pa po trditvah vlade to ni bilo uradno obvestilo Komisiji (68). |
| --- | --- |

(57)

Marca 2003, pred sprejetjem predloga, je vlada obvestila Komisijo, da namerava parlamentu predložiti predlog o dokapitalizaciji. Vendar pa po trditvah vlade to ni bilo uradno obvestilo Komisiji (68).

| (58) | Po informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo, je bila torej solventnost družbe Teracom pred dokapitalizacijo nižja od zahtevanih 25 %. Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da transakcija najbrž ni bila opravljena pod pogoji, podobnimi pogojem na trgu zasebnih posojil (torej da bi zasebni upnik sprejel enako odločitev o dokapitalizaciji družbe Teracom). Komisija zato ni mogla izključiti možnosti, da je bila dokapitalizacija državna pomoč. |
| --- | --- |

(58)

Po informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo, je bila torej solventnost družbe Teracom pred dokapitalizacijo nižja od zahtevanih 25 %. Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da transakcija najbrž ni bila opravljena pod pogoji, podobnimi pogojem na trgu zasebnih posojil (torej da bi zasebni upnik sprejel enako odločitev o dokapitalizaciji družbe Teracom). Komisija zato ni mogla izključiti možnosti, da je bila dokapitalizacija državna pomoč.

5.4   Razlogi za sprožitev formalnega postopka preiskave

| (59) | Glede na informacije, ki jih je imela Komisija na voljo ob sprožitvi postopka, ni bilo mogoče zaključiti, da vsi trije domnevni ukrepi državne pomoči izpolnjujejo zahteve člena 87(1), in so bili torej državna pomoč. |
| --- | --- |

(59)

Glede na informacije, ki jih je imela Komisija na voljo ob sprožitvi postopka, ni bilo mogoče zaključiti, da vsi trije domnevni ukrepi državne pomoči izpolnjujejo zahteve člena 87(1), in so bili torej državna pomoč.

| (60) | Poleg tega Komisija ob odločitvi o sprožitvi postopka ni imela nobenih informacij o tem, da naj bi bila pomoč združljiva s Pogodbo ES. Videti je bilo, da se ne uporablja nobeno odstopanje iz členov 87(2), 87(3) ali 86(2) in bilo je sporno, da Švedska očitno ni upoštevala načela tehnološke nevtralnosti med procesom digitalizacije. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega Komisija ob odločitvi o sprožitvi postopka ni imela nobenih informacij o tem, da naj bi bila pomoč združljiva s Pogodbo ES. Videti je bilo, da se ne uporablja nobeno odstopanje iz členov 87(2), 87(3) ali 86(2) in bilo je sporno, da Švedska očitno ni upoštevala načela tehnološke nevtralnosti med procesom digitalizacije.

| (61) | Komisija je zato sprožila formalni postopek preiskave ter Švedski in zainteresiranim strankam dala priložnost, da predložijo pripombe o predhodni oceni Komisije, navedeni v odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je zato sprožila formalni postopek preiskave ter Švedski in zainteresiranim strankam dala priložnost, da predložijo pripombe o predhodni oceni Komisije, navedeni v odločitvi o sprožitvi postopka.

6.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

6.1   B2 Bredband AB („B2“)

| (62) | Družba B2 se strinja z navedbami v odločitvi o sprožitvi postopka. Po trditvah družbe B2 lahko prednosti, odobrene družbi Teracom, izkrivijo konkurenco ne le na področju digitalne satelitske platforme, temveč tudi na področju digitalne kabelske platforme. Pri širokopasovnem prenosu bo televizija z oddajanjem več prejemnikom (multicast) v naslednjih nekaj letih postala zelo razširjena storitev (69). |
| --- | --- |

(62)

Družba B2 se strinja z navedbami v odločitvi o sprožitvi postopka. Po trditvah družbe B2 lahko prednosti, odobrene družbi Teracom, izkrivijo konkurenco ne le na področju digitalne satelitske platforme, temveč tudi na področju digitalne kabelske platforme. Pri širokopasovnem prenosu bo televizija z oddajanjem več prejemnikom (multicast) v naslednjih nekaj letih postala zelo razširjena storitev (69).

6.2   ECCA

| (63) | Združenje ECCA nima posebnih pripomb na informacije, predstavljene v odločitvi o sprožitvi postopka, vendar odobrava preiskavo digitalnih prizemnih storitev na Švedskem, ki jo opravlja Komisija. Predvsem zato, ker več držav članic z intervencijami financira nove infrastrukture, zlasti digitalna prizemna omrežja in storitve. Po trditvah ECCA te politike že vplivajo na vedenje potrošnikov v zvezi s kabelskim storitvami. |
| --- | --- |

(63)

Združenje ECCA nima posebnih pripomb na informacije, predstavljene v odločitvi o sprožitvi postopka, vendar odobrava preiskavo digitalnih prizemnih storitev na Švedskem, ki jo opravlja Komisija. Predvsem zato, ker več držav članic z intervencijami financira nove infrastrukture, zlasti digitalna prizemna omrežja in storitve. Po trditvah ECCA te politike že vplivajo na vedenje potrošnikov v zvezi s kabelskim storitvami.

| (64) | Poleg tega ECCA trdi, da so postopki in pogoji, ki jih za te platforme določijo nacionalni in regionalni organi, diskriminacijski in so zaradi njih operaterji drugih platform v podrejenem konkurenčnem položaju. Po trditvah ECCA vlagatelji kapitala neradi vlagajo v infrastrukturo, če je verjetno, da bodo organi oblasti spodbujali vzpostavitev konkurenčne infrastrukture, ki lahko zagotavlja enake storitve po subvencioniranih cenah. To lahko zelo negativno vpliva na razpoložljivost finančnih sredstev, ki so potrebna za utrditev te veje kabelske industrije, posodobitev omrežij in uvedbo novih storitev (70). |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega ECCA trdi, da so postopki in pogoji, ki jih za te platforme določijo nacionalni in regionalni organi, diskriminacijski in so zaradi njih operaterji drugih platform v podrejenem konkurenčnem položaju. Po trditvah ECCA vlagatelji kapitala neradi vlagajo v infrastrukturo, če je verjetno, da bodo organi oblasti spodbujali vzpostavitev konkurenčne infrastrukture, ki lahko zagotavlja enake storitve po subvencioniranih cenah. To lahko zelo negativno vpliva na razpoložljivost finančnih sredstev, ki so potrebna za utrditev te veje kabelske industrije, posodobitev omrežij in uvedbo novih storitev (70).

6.3   ESOA

| (65) | Po trditvah združenja ESOA so švedski organi družbi Teracom dodelili nezakonito državno pomoč. Zaradi te pomoči imajo prizemne tehnološke rešitve prednost pred drugimi rešitvami, kot sta kabelska in satelitska, kar izkrivlja konkurenco, ker državna pomoč družbi Teracom omogoča, da zmanjša stroške in nelojalno niža cene, ki jih določajo običajni tržni pogoji. |
| --- | --- |

(65)

Po trditvah združenja ESOA so švedski organi družbi Teracom dodelili nezakonito državno pomoč. Zaradi te pomoči imajo prizemne tehnološke rešitve prednost pred drugimi rešitvami, kot sta kabelska in satelitska, kar izkrivlja konkurenco, ker državna pomoč družbi Teracom omogoča, da zmanjša stroške in nelojalno niža cene, ki jih določajo običajni tržni pogoji.

| (66) | ESOA trdi, da upravljanje satelitov za digitalni televizijski prenos zahteva precejšne naložbe. Vendar pa so na neizkrivljenem trgu sateliti močna konkurenca prizemnim (tudi kabelskim) digitalnim rešitvam. Glede na to, da poteka prehod z analognega na digitalno razširjanje po vsej Evropski uniji, je ESOA zaskrbljena, da bi se lahko intervencije, podobne švedskim, dogajale tudi v drugih državah članicah (71). |
| --- | --- |

(66)

ESOA trdi, da upravljanje satelitov za digitalni televizijski prenos zahteva precejšne naložbe. Vendar pa so na neizkrivljenem trgu sateliti močna konkurenca prizemnim (tudi kabelskim) digitalnim rešitvam. Glede na to, da poteka prehod z analognega na digitalno razširjanje po vsej Evropski uniji, je ESOA zaskrbljena, da bi se lahko intervencije, podobne švedskim, dogajale tudi v drugih državah članicah (71).

6.4   NSAB

| (67) | Družba NSAB vztraja pri argumentih, ki jih je predložila v svoji pritožbi in dodatnih pripombah, ter se strinja z navedbami v odločitvi o sprožitvi postopka. Vendar pa dvomi, da podatki, ki so jih švedski organi sporočili v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka, zajemajo vsa plačila SVT družbi Teracom ter da pravično in ustrezno prikazujejo dejansko plačane zneske. Zato poziva Komisijo, naj od vlade zahteva dodatne informacije in pojasnila. |
| --- | --- |

(67)

Družba NSAB vztraja pri argumentih, ki jih je predložila v svoji pritožbi in dodatnih pripombah, ter se strinja z navedbami v odločitvi o sprožitvi postopka. Vendar pa dvomi, da podatki, ki so jih švedski organi sporočili v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka, zajemajo vsa plačila SVT družbi Teracom ter da pravično in ustrezno prikazujejo dejansko plačane zneske. Zato poziva Komisijo, naj od vlade zahteva dodatne informacije in pojasnila.

| (68) | NSAB v zvezi z argumentom vlade, ki daje prednost digitalnemu prizemnemu prenosu pred digitalnim satelitskim prenosom, ugotavlja, da je v nekaterih sosednjih državah sorazmerno malo gospodinjstev, ki ne morejo sprejemati satelitskih prenosov. Poleg tega poudarja, da ima v državah, kot je na primer Finska, 10 % gospodinjstev v območjih, pokritih z ustreznim digitalnim prizemnim omrežjem, težave s sprejemom. Poleg tega navaja, da po podatkih družbe BBC 25 % gospodinjstev v Združenem kraljestvu ne more gledati digitalne prizemne televizije zaradi slabih antenskih napeljav. |
| --- | --- |

(68)

NSAB v zvezi z argumentom vlade, ki daje prednost digitalnemu prizemnemu prenosu pred digitalnim satelitskim prenosom, ugotavlja, da je v nekaterih sosednjih državah sorazmerno malo gospodinjstev, ki ne morejo sprejemati satelitskih prenosov. Poleg tega poudarja, da ima v državah, kot je na primer Finska, 10 % gospodinjstev v območjih, pokritih z ustreznim digitalnim prizemnim omrežjem, težave s sprejemom. Poleg tega navaja, da po podatkih družbe BBC 25 % gospodinjstev v Združenem kraljestvu ne more gledati digitalne prizemne televizije zaradi slabih antenskih napeljav.

| (69) | Nazadnje NSAB dvomi o nevtralnosti poročila družbe Öhrlings PriceWaterhouseCoopers („PWC“), kar zadeva dokapitalizacijo skupine Teracom. Trdi tudi, da je poslovna napoved za družbo Tercom v poročilu temeljila na preveč optimističnih predpostavkah, na primer glede pričakovanega števila naročnikov (72). |
| --- | --- |

(69)

Nazadnje NSAB dvomi o nevtralnosti poročila družbe Öhrlings PriceWaterhouseCoopers („PWC“), kar zadeva dokapitalizacijo skupine Teracom. Trdi tudi, da je poslovna napoved za družbo Tercom v poročilu temeljila na preveč optimističnih predpostavkah, na primer glede pričakovanega števila naročnikov (72).

6.5   Telenor Broadcast

| (70) | Družba Telenor Broadcast se ni opredelila glede tega, ali je domnevni ukrep v zadevnem primeru državna pomoč. Vendar pa poudarja, da bodo zaradi pomoči, dodeljene digitalni prizemni platformi, operaterji drugih platform v podrejenem konkurenčnem položaju na distribucijskih trgih, na katerih se televizijske storitve ponujajo uporabnikom, in na trgih za prenos, kjer se prenosna zmogljivost infrastrukture ponuja radijskim in televizijskim postajam. |
| --- | --- |

(70)

Družba Telenor Broadcast se ni opredelila glede tega, ali je domnevni ukrep v zadevnem primeru državna pomoč. Vendar pa poudarja, da bodo zaradi pomoči, dodeljene digitalni prizemni platformi, operaterji drugih platform v podrejenem konkurenčnem položaju na distribucijskih trgih, na katerih se televizijske storitve ponujajo uporabnikom, in na trgih za prenos, kjer se prenosna zmogljivost infrastrukture ponuja radijskim in televizijskim postajam.

| (71) | Družba Teracom (vključno z družbo Boxer) zagotavlja storitve prenosa televizijskim in radijskim postajam, uporabnikom pa televizijske storitve, in bo lahko državno pomoč uporabila za subvencioniranje obeh dejavnosti. Na prodajnem trgu za razširjanje televizijskih prgramov lahko to opravi tako, da ponuja televizijske storitve po nižjih cenah ali pa ponudi več dekoderjev, kot bi to bilo ekonomsko izvedljivo brez državne pomoči. Po trditvah družbe Telenor Broadcast je to nadvse pomembno na tej stopnji razvoja enotnega trga za vse platforme. |
| --- | --- |

(71)

Družba Teracom (vključno z družbo Boxer) zagotavlja storitve prenosa televizijskim in radijskim postajam, uporabnikom pa televizijske storitve, in bo lahko državno pomoč uporabila za subvencioniranje obeh dejavnosti. Na prodajnem trgu za razširjanje televizijskih prgramov lahko to opravi tako, da ponuja televizijske storitve po nižjih cenah ali pa ponudi več dekoderjev, kot bi to bilo ekonomsko izvedljivo brez državne pomoči. Po trditvah družbe Telenor Broadcast je to nadvse pomembno na tej stopnji razvoja enotnega trga za vse platforme.

| (72) | Družba Telenor Broadcast se tudi sprašuje, ali obveznost SVT glede pokrivanja 99,8 % švedskega prebivalstva s prizemnim omrežjem sama po sebi pomeni državno pomoč in ali je prizemni prenos stroškovno najbolj učinkovit način razširjanja televizijskih programov (73). |
| --- | --- |

(72)

Družba Telenor Broadcast se tudi sprašuje, ali obveznost SVT glede pokrivanja 99,8 % švedskega prebivalstva s prizemnim omrežjem sama po sebi pomeni državno pomoč in ali je prizemni prenos stroškovno najbolj učinkovit način razširjanja televizijskih programov (73).

6.6   TeliaSonera

| (73) | Družba Telenor Broadcast se ni opredelila glede tega, ali so domnevni ukrepi v zadevnem primeru združljivi s Pogodbo ES. Vendar pa poudarja pomen konkurenčne nevtralnosti med različnimi tehničnimi infrastrukturami na distribucijskem trgu za televizijske programe (74). |
| --- | --- |

(73)

Družba Telenor Broadcast se ni opredelila glede tega, ali so domnevni ukrepi v zadevnem primeru združljivi s Pogodbo ES. Vendar pa poudarja pomen konkurenčne nevtralnosti med različnimi tehničnimi infrastrukturami na distribucijskem trgu za televizijske programe (74).

6.7   UGC

| (74) | Družba UGC se ni opredelila glede tega, ali so domnevni ukrepi v zadevnem primeru združljivi s Pogodbo ES. Hkrati pa zelo podpira preiskavo, ki jo opravlja Komisija. Poleg tega trdi, da lahko konkurenca s sponzorstvom države resno izkrivlja trg. Meni, da ni upravičena vključenost države v razvoj digitalne prizemne televizije na podlagi argumenta o javnem interesu. Če je zagotavljanje digitalne televizije v javnem interesu, lahko to opravljajo številne druge infrastrukture (75). |
| --- | --- |

(74)

Družba UGC se ni opredelila glede tega, ali so domnevni ukrepi v zadevnem primeru združljivi s Pogodbo ES. Hkrati pa zelo podpira preiskavo, ki jo opravlja Komisija. Poleg tega trdi, da lahko konkurenca s sponzorstvom države resno izkrivlja trg. Meni, da ni upravičena vključenost države v razvoj digitalne prizemne televizije na podlagi argumenta o javnem interesu. Če je zagotavljanje digitalne televizije v javnem interesu, lahko to opravljajo številne druge infrastrukture (75).

6.8   Viasat

| (75) | Viasat odobrava preiskavo Komisije in meni, da je iz odločitve o sprožitvi postopka razvidno, da je družba Teracom (vključno z družbo Boxer) prejela precejšnja finančna sredstva iz državnih virov, kar pomeni nezakonito državno pomoč. Popolnoma se strinja z ugotovitvami v odločitvi o sprožitvi postopka. Družba Viasat meni, da je satelitski prenos stroškovno bolj učinkovita platforma in da bo odločitev vlade glede dajanja prednosti prizemnem omrežju omejila izbiro uporabnikov in znižala kakovost razpoložljivih storitev. |
| --- | --- |

(75)

Viasat odobrava preiskavo Komisije in meni, da je iz odločitve o sprožitvi postopka razvidno, da je družba Teracom (vključno z družbo Boxer) prejela precejšnja finančna sredstva iz državnih virov, kar pomeni nezakonito državno pomoč. Popolnoma se strinja z ugotovitvami v odločitvi o sprožitvi postopka. Družba Viasat meni, da je satelitski prenos stroškovno bolj učinkovita platforma in da bo odločitev vlade glede dajanja prednosti prizemnem omrežju omejila izbiro uporabnikov in znižala kakovost razpoložljivih storitev.

| (76) | Viasat poleg tega trdi, da je družba Boxer tudi imela korist od dodatne državne pomoči, ne le prek družbe Teracom, ampak tudi neposredno od SVT. V nasprotju s satelitskimi distributerji (vključno z družbo Viasat) družbi Boxer ni treba plačevati pravic za razširjanje programov SVT (76). |
| --- | --- |

(76)

Viasat poleg tega trdi, da je družba Boxer tudi imela korist od dodatne državne pomoči, ne le prek družbe Teracom, ampak tudi neposredno od SVT. V nasprotju s satelitskimi distributerji (vključno z družbo Viasat) družbi Boxer ni treba plačevati pravic za razširjanje programov SVT (76).

7.   PRIPOMBE ŠVEDSKE

| (77) | Vlada v odgovoru z dne 29. oktobra zagovarja stališče, da s pomočjo družbi Teracom niso bile kršene obveznosti Švedske po Pogodbi ES. Predvsem trdi, da je odločitev o sprožitvi postopka temeljila na nepopolnih in pogosto nenatančnih informacijah. |
| --- | --- |

(77)

Vlada v odgovoru z dne 29. oktobra zagovarja stališče, da s pomočjo družbi Teracom niso bile kršene obveznosti Švedske po Pogodbi ES. Predvsem trdi, da je odločitev o sprožitvi postopka temeljila na nepopolnih in pogosto nenatančnih informacijah.

7.1   Domnevno previsoka plačila SVT družbi Teracom za prenos

| (78) | Po trditvah vlade SVT družbi Teracom ni preplačala storitev prenosa v analognem in digitalnem prizemnem omrežju in jih tudi ne bo. Vlada poleg tega trdi, da je ocena Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka temeljila na nenatančnih številnih podatkih. |
| --- | --- |

(78)

Po trditvah vlade SVT družbi Teracom ni preplačala storitev prenosa v analognem in digitalnem prizemnem omrežju in jih tudi ne bo. Vlada poleg tega trdi, da je ocena Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka temeljila na nenatančnih številnih podatkih.

| (79) | Prvič, Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka obravnava stroške družbe Teracom za digitalno prizemno omrežje (stolpec 3 preglednice) brez DDV, čeprav je bil v drugih številčnih podatkih v tej preglednici vključen DDV. Po mnenju vlade bi morali biti vsi številčni podatki brez DDV, da bi bili primerljivi (77). V preglednici je predstavljena zadevna preglednica iz odločitve o sprožitvi postopka s popravki, kar zadeva DDV. V skladu s temi popravki bo skupni dobiček družbe Teracom do leta 2013 bistveno nižji (23,7 milijona SEK) od zneska, navedenega v odločitvi o sprožitvi postopka (509,61 milijona SEK).
  Preglednica 3
  Plačila SVT za prenos od leta 2002 do leta 2013
  (brez DDV)











  Leto | Plačila SVT družbi Teracom
  brez DDV (1) | Stroški družbe Teracom za analogni prenos SVT
  brez DDV (2) | Stroški družbe Teracom za digitalni prenos SVT
  (3) | Skupni stroški družbe Teracom za prenos SVT brez DDV
  (4 = 2 + 3) | Predvideni letni dobiček/izguba družbe Teracom
  (5 = 4 + 1) | Predvideni skupni dobiček/izguba družbe Teracom
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 388,0 | 384 | 160 | 544 | - 156,0 | - 156,0 |
| 2003 | 418,4 | 384 | 160 | 544 | - 125,6 | - 281,6 |
| 2004 | 445,2 | 384 | 160 | 544 | -98,8 | - 380,4 |
| 2005 | 473,4 | 384 | 160 | 544 | -70,6 | - 451,0 |
| 2006 | 205,0 | 192 | 160 | 352 | - 147,1 | - 598,1 |
| 2007 | 219,0 | 96 | 160 | 256 | -37,0 | - 635,0 |
| 2008 | 233,3 | | 160 | 160 | 73,3 | - 561,8 |
| 2009 | 247,7 | | 160 | 160 | 87,7 | - 474,1 |
| 2010 | 262,2 | | 160 | 160 | 102,2 | - 371,9 |
| 2011 | 276,9 | | 160 | 160 | 116,9 | - 255,0 |
| 2012 | 291,8 | | 160 | 160 | 131,8 | - 123,2 |
| 2013 | 306,8 | | 160 | 160 | 146,8 | 23,7 |
| Vir: Odgovor z dne 29. oktobra, str. 25. Treba je opozoriti, da je v tej preglednici še vedno precej napak, ki so pojasnjene in popravljene v preglednici 4. |

(79)

Prvič, Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka obravnava stroške družbe Teracom za digitalno prizemno omrežje (stolpec 3 preglednice) brez DDV, čeprav je bil v drugih številčnih podatkih v tej preglednici vključen DDV. Po mnenju vlade bi morali biti vsi številčni podatki brez DDV, da bi bili primerljivi (77). V preglednici je predstavljena zadevna preglednica iz odločitve o sprožitvi postopka s popravki, kar zadeva DDV. V skladu s temi popravki bo skupni dobiček družbe Teracom do leta 2013 bistveno nižji (23,7 milijona SEK) od zneska, navedenega v odločitvi o sprožitvi postopka (509,61 milijona SEK).

Preglednica 3

Plačila SVT za prenos od leta 2002 do leta 2013

(brez DDV)

Leto

Plačila SVT družbi Teracom

brez DDV (1)

Stroški družbe Teracom za analogni prenos SVT

brez DDV (2)

Stroški družbe Teracom za digitalni prenos SVT

(3)

Skupni stroški družbe Teracom za prenos SVT brez DDV

(4 = 2 + 3)

Predvideni letni dobiček/izguba družbe Teracom

(5 = 4 + 1)

Predvideni skupni dobiček/izguba družbe Teracom

(6)

2002

388,0

384

160

544

- 156,0

- 156,0

2003

418,4

384

160

544

- 125,6

- 281,6

2004

445,2

384

160

544

-98,8

- 380,4

2005

473,4

384

160

544

-70,6

- 451,0

2006

205,0

192

160

352

- 147,1

- 598,1

2007

219,0

96

160

256

-37,0

- 635,0

2008

233,3

160

160

73,3

- 561,8

2009

247,7

160

160

87,7

- 474,1

2010

262,2

160

160

102,2

- 371,9

2011

276,9

160

160

116,9

- 255,0

2012

291,8

160

160

131,8

- 123,2

2013

306,8

160

160

146,8

23,7

Vir: Odgovor z dne 29. oktobra, str. 25. Treba je opozoriti, da je v tej preglednici še vedno precej napak, ki so pojasnjene in popravljene v preglednici 4.

| (80) | Drugič, vlada trdi, da odločitev Komisije o sprožitvi postopka temelji na oceni stroškov družbe Teracom za prenos SVT, ki segajo v leto 2001 (glej stolpec 3 v preglednici in stolpec 4 v preglednici). Po trditvah vlade so bili dejanski stroški družbe Teracom bistveno drugačni od teh ocen (glej preglednico), v podporo tem trditvam je predložila pravilne številčne podatke. Razlika je najbolj očitna pri stroških družbe Teracom za digitalno prizemno omrežje, za katero so bili stroški prvotno ocenjeni na 160 milijonov SEK na leto. Ta ocena je temeljila na 98-odstotni stopnji pokritosti z digitalnim omrežjem in popolnem delovanju omrežja od leta 2002, vključno z regionalno razčlenitvijo („regional nedbrytbarhet“) prenosnih signalov in ukrepov za izboljšanje varnosti („säkerhetsåtgärder“) (78). Vendar pa je bilo digitalno prizemno omrežje razvito do te stopnje šele med letom 2005 in šele takrat so stroški družbe Teracom za prenos SVT prek digitalne platforme začeli ustrezati prvotnim ocenam (glej preglednico). Predloženi podatki, ki izražajo dejanske stroške družbe Teracom, zadevajo tudi pomisleke, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka v zvezi s tem, da so bili stroški prenosa SVT v začetni fazi razvoja nižji od 160 milijonov SEK (79). |
| --- | --- |

(80)

Drugič, vlada trdi, da odločitev Komisije o sprožitvi postopka temelji na oceni stroškov družbe Teracom za prenos SVT, ki segajo v leto 2001 (glej stolpec 3 v preglednici in stolpec 4 v preglednici). Po trditvah vlade so bili dejanski stroški družbe Teracom bistveno drugačni od teh ocen (glej preglednico), v podporo tem trditvam je predložila pravilne številčne podatke. Razlika je najbolj očitna pri stroških družbe Teracom za digitalno prizemno omrežje, za katero so bili stroški prvotno ocenjeni na 160 milijonov SEK na leto. Ta ocena je temeljila na 98-odstotni stopnji pokritosti z digitalnim omrežjem in popolnem delovanju omrežja od leta 2002, vključno z regionalno razčlenitvijo („regional nedbrytbarhet“) prenosnih signalov in ukrepov za izboljšanje varnosti („säkerhetsåtgärder“) (78). Vendar pa je bilo digitalno prizemno omrežje razvito do te stopnje šele med letom 2005 in šele takrat so stroški družbe Teracom za prenos SVT prek digitalne platforme začeli ustrezati prvotnim ocenam (glej preglednico). Predloženi podatki, ki izražajo dejanske stroške družbe Teracom, zadevajo tudi pomisleke, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka v zvezi s tem, da so bili stroški prenosa SVT v začetni fazi razvoja nižji od 160 milijonov SEK (79).

| (81) | Tretjič, vlada je poudarila, da plačila SVT za prenos družbi Teracom, kot so bila predstavljena v odločitvi o sprožitvi postopka (stolpec 1 preglednice in preglednice), ne ustrezajo dejanskim plačilom SVT, ampak zadevajo finančna sredstva, namenjena prenosu z distribucijskega računa na SVT. Ta sredstva je imela SVT na voljo za plačilo prizemnega prenosa, vendar brez obveznosti, da jih mora uporabiti samo za ta namen (80). Vlada je Komisijo tudi opozorila, da naj bi v nasprotju s prvotno predpostavko SVT v letu 2006 po načrtih prejela 384 milijona SEK (brez DDV) z distribucijskega računa, in ne 205 milijonov SEK (brez DDV), kot je ocenjeno v odločitvi o sprožitvi postopka (81). |
| --- | --- |

(81)

Tretjič, vlada je poudarila, da plačila SVT za prenos družbi Teracom, kot so bila predstavljena v odločitvi o sprožitvi postopka (stolpec 1 preglednice in preglednice), ne ustrezajo dejanskim plačilom SVT, ampak zadevajo finančna sredstva, namenjena prenosu z distribucijskega računa na SVT. Ta sredstva je imela SVT na voljo za plačilo prizemnega prenosa, vendar brez obveznosti, da jih mora uporabiti samo za ta namen (80). Vlada je Komisijo tudi opozorila, da naj bi v nasprotju s prvotno predpostavko SVT v letu 2006 po načrtih prejela 384 milijona SEK (brez DDV) z distribucijskega računa, in ne 205 milijonov SEK (brez DDV), kot je ocenjeno v odločitvi o sprožitvi postopka (81).

| (82) | V preglednici so prikazana dejanska plačila SVT družbi Teracom (stolpci od 1a do 1c) in dejanski stroški družbe Teracom za prenos SVT (stolpci od 2 do 4) za obdobje od leta 1999 do leta 2006 (82). Poleg časovnega okvira, zajetega v odločitvi o sprožitvi postopka, ta preglednica vključuje leta 1999, 2000 in 2001. Po trditvah vlade lahko Komisija na podlagi teh številčnih podatkov preveri, da v celotnem obdobju od uvedbe digitalnega prizemnega omrežja aprila 1999 SVT družbi Teracom ni plačala previsokih zneskov. Informacije o dodatnih letih zadevajo tudi pomislek, ki ga je Komisija izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka (83), in sicer da je SVT prejela dodatna finančna sredstva v začetni fazi razvoja digitalnega prizemnega omrežja (od leta 1997 do leta 2001), torej pred uvedbo distrubucijskega računa. Vlada je pojasnila, da je SVT v tem obdobju prejela skupaj 300,3 milijona SEK za tehnično posodobitev („teknisk förnyelse“). Od tega zneska je bilo [...] milijona SEK porabljenih za storitve digitalnega prizemnega prenosa ([...] milijona SEK leta 2000 in [...] milijona leta 2001). Ti podatki so vključeni v preglednico (stolpec 1b) in so upoštevani pri izračunu dobička in izgub družbe Teracom pri poslovanju s SVT. |
| --- | --- |

(82)

V preglednici so prikazana dejanska plačila SVT družbi Teracom (stolpci od 1a do 1c) in dejanski stroški družbe Teracom za prenos SVT (stolpci od 2 do 4) za obdobje od leta 1999 do leta 2006 (82). Poleg časovnega okvira, zajetega v odločitvi o sprožitvi postopka, ta preglednica vključuje leta 1999, 2000 in 2001. Po trditvah vlade lahko Komisija na podlagi teh številčnih podatkov preveri, da v celotnem obdobju od uvedbe digitalnega prizemnega omrežja aprila 1999 SVT družbi Teracom ni plačala previsokih zneskov. Informacije o dodatnih letih zadevajo tudi pomislek, ki ga je Komisija izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka (83), in sicer da je SVT prejela dodatna finančna sredstva v začetni fazi razvoja digitalnega prizemnega omrežja (od leta 1997 do leta 2001), torej pred uvedbo distrubucijskega računa. Vlada je pojasnila, da je SVT v tem obdobju prejela skupaj 300,3 milijona SEK za tehnično posodobitev („teknisk förnyelse“). Od tega zneska je bilo [...] milijona SEK porabljenih za storitve digitalnega prizemnega prenosa ([...] milijona SEK leta 2000 in [...] milijona leta 2001). Ti podatki so vključeni v preglednico (stolpec 1b) in so upoštevani pri izračunu dobička in izgub družbe Teracom pri poslovanju s SVT.

| (83) | V preglednici so na podlagi dejanskih stroškov in plačil družbe Teracom za vsa leta od 1999 do 2006 prikazani dobiček ali izgube pri poslovanju s SVT (stolpec 5). Videti je, da je bil vsa leta, razen 2005, skupni znesek plačil SVT družbi Teracom za analogni in digitalni prenos (stolpec 1c) nižji od skupnih stroškov družbe Teracom za prenos SVT (stolpec 4). V celotnem obdobju je imela družba Teracom dejansko izgubo pri prenosu SVT v višini 149,5 milijona SEK.
  Preglednica 4
  Dejanska plačila SVT za prenos in dejanski stroški prenosa družbe Teracom od leta 1999 do leta 2006 (brez DDV)













  Leto | Plačila SVT za analogni prenos
  (1a) | Plačila SVT za digitalni prenos
  (1b) | Skupna plačila SVT
  (1c) | Stroški družbe Teracom za analogni prenos SVT
  brez DDV (2) | Stroški družbe Teracom za digitalni prenos SVT
  (3) | Skupni stroški družbe Teracom za prenos SVT
  brez DDV (4 = 2 + 3) | Letni dobiček/izguba družbe Teracom
  (5 = 4-1c) | Skupni dobiček/ izguba družbe Teracom
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -10,3 | -10,3 |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -31,8 | -42,1 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -24,1 | -66,2 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -18,9 | -85,1 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -3,6 | -88,7 |
| 2004 | [...]* | [...]* | [...] | [...] | [...] | [...] | -58,2 | - 146,9 |
| 2005 | [...]* | [...]* | [...] | [...] | [...] | [...] | 17,5 | - 129,4 |
| 2006 | [...]* | [...]* | [...] | [...] | [...] | [...] | -20,1 | - 149,5 |
| Vir: Priloga 6 k odgovoru z dne 6. marca. Pri številkah z zvezdico glej razlago v opombi 81. |

(83)

V preglednici so na podlagi dejanskih stroškov in plačil družbe Teracom za vsa leta od 1999 do 2006 prikazani dobiček ali izgube pri poslovanju s SVT (stolpec 5). Videti je, da je bil vsa leta, razen 2005, skupni znesek plačil SVT družbi Teracom za analogni in digitalni prenos (stolpec 1c) nižji od skupnih stroškov družbe Teracom za prenos SVT (stolpec 4). V celotnem obdobju je imela družba Teracom dejansko izgubo pri prenosu SVT v višini 149,5 milijona SEK.

Preglednica 4

Dejanska plačila SVT za prenos in dejanski stroški prenosa družbe Teracom od leta 1999 do leta 2006 (brez DDV)

Leto

Plačila SVT za analogni prenos

(1a)

Plačila SVT za digitalni prenos

(1b)

Skupna plačila SVT

(1c)

Stroški družbe Teracom za analogni prenos SVT

brez DDV (2)

Stroški družbe Teracom za digitalni prenos SVT

(3)

Skupni stroški družbe Teracom za prenos SVT

brez DDV (4 = 2 + 3)

Letni dobiček/izguba družbe Teracom

(5 = 4-1c)

Skupni dobiček/ izguba družbe Teracom

(6)

1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-10,3

-10,3

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-31,8

-42,1

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-24,1

-66,2

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-18,9

-85,1

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-3,6

-88,7

2004

[...]*

[...]*

[...]

[...]

[...]

[...]

-58,2

- 146,9

2005

[...]*

[...]*

[...]

[...]

[...]

[...]

17,5

- 129,4

2006

[...]*

[...]*

[...]

[...]

[...]

[...]

-20,1

- 149,5

Vir: Priloga 6 k odgovoru z dne 6. marca. Pri številkah z zvezdico glej razlago v opombi 81.

| (84) | Vlada je Komisiji predložila pojasnila v zvezi z izgubami družbe Teracom pri prenosu SVT v obdobju od leta 1999 do leta 2006. Prvič, po trditvah vlade je družba Teracom oblikovala cene za digitalno prizemno omrežje na podlagi dejanskega števila gledalcev (tako imenovane gostote priključkov), ki je bilo v začetni fazi razvoja pod pričakovanim. Drugič, družba Teracom postajam sprva ni mogla zaračunavati prenosa po cenah, ki bi popolnoma pokrile njene stroške, da bi jih spodbudila k digitalnemu prizemnemu prenosu. Nazadnje, stroški družbe Teracom, prikazani v preglednici, vključujejo prisojene stroške, kot je lastnikova zahtevana stopnja donosa. Taki prisojeni stroški se po računovodskih pravilih ne obravnavajo kot izgube (84). |
| --- | --- |

(84)

Vlada je Komisiji predložila pojasnila v zvezi z izgubami družbe Teracom pri prenosu SVT v obdobju od leta 1999 do leta 2006. Prvič, po trditvah vlade je družba Teracom oblikovala cene za digitalno prizemno omrežje na podlagi dejanskega števila gledalcev (tako imenovane gostote priključkov), ki je bilo v začetni fazi razvoja pod pričakovanim. Drugič, družba Teracom postajam sprva ni mogla zaračunavati prenosa po cenah, ki bi popolnoma pokrile njene stroške, da bi jih spodbudila k digitalnemu prizemnemu prenosu. Nazadnje, stroški družbe Teracom, prikazani v preglednici, vključujejo prisojene stroške, kot je lastnikova zahtevana stopnja donosa. Taki prisojeni stroški se po računovodskih pravilih ne obravnavajo kot izgube (84).

| (85) | Vlada je predložila tudi dejanske cene in stroške družbe Teracom za prenos drugih postaj poleg SVT v analognem in digitalnem prizemnem omrežju (85), predvsem stroške in cene za glavno švedsko komercialno postajo, TV4, ki je tudi edina druga postaja v analognem prizemnem omrežju. Kolikor podatki kažejo, da je SVT plačevala višje cene za prenos kot TV4, so po trditvah vlade razlog za te razlike v ceni posebne zahteve za prenos SVT, na primer višja stopnja pokritosti SVT in večja uporaba zmogljivosti, regionalna razčlenitev prenosnih signalov SVT in ukrepi za izboljšanje varnosti (86). |
| --- | --- |

(85)

Vlada je predložila tudi dejanske cene in stroške družbe Teracom za prenos drugih postaj poleg SVT v analognem in digitalnem prizemnem omrežju (85), predvsem stroške in cene za glavno švedsko komercialno postajo, TV4, ki je tudi edina druga postaja v analognem prizemnem omrežju. Kolikor podatki kažejo, da je SVT plačevala višje cene za prenos kot TV4, so po trditvah vlade razlog za te razlike v ceni posebne zahteve za prenos SVT, na primer višja stopnja pokritosti SVT in večja uporaba zmogljivosti, regionalna razčlenitev prenosnih signalov SVT in ukrepi za izboljšanje varnosti (86).

7.2   Domnevno državno poroštvo, izdano v korist družbe Teracom

| (86) | Po trditvah vlade kreditno poroštvo ni bilo izdano. Vendar pa vlada priznava, da je februarja 2002 parlament sprejel sklep, s katerim jo je pooblastil za izdajo kreditnega poroštva (87). |
| --- | --- |

(86)

Po trditvah vlade kreditno poroštvo ni bilo izdano. Vendar pa vlada priznava, da je februarja 2002 parlament sprejel sklep, s katerim jo je pooblastil za izdajo kreditnega poroštva (87).

| (87) | Kot je navedla vlada, je treba opozoriti, da lahko po švedski ustavi samo vlada, in ne parlament, prevzame finančne obveznosti do tretjih strank (kot je Teracom) v zvezi s sredstvi iz državnega proračuna. Vendar pa vlada ne more prevzeti takih obveznosti, če tega prej ne odobri parlament. V tem primeru je vlada tudi zaprosila, naj se Urad za javni dolg zadolži za izdajo poroštva (88). |
| --- | --- |

(87)

Kot je navedla vlada, je treba opozoriti, da lahko po švedski ustavi samo vlada, in ne parlament, prevzame finančne obveznosti do tretjih strank (kot je Teracom) v zvezi s sredstvi iz državnega proračuna. Vendar pa vlada ne more prevzeti takih obveznosti, če tega prej ne odobri parlament. V tem primeru je vlada tudi zaprosila, naj se Urad za javni dolg zadolži za izdajo poroštva (88).

| (88) | Vlada trdi, da je, potem ko je parlament to odobril, junija 2002 s sklepom zaprosila Urad za javni dolg, naj izda kreditno poroštvo v korist družbe Teracom in določi pristojbino, ki se zaračuna družbi Teracom za zadevno tveganje in upravne stroške. Vendar pa vlada poudarja, da je ta sklep določal, da mora Urad za javni dolg proučiti pravila ES o državni pomoči in preveriti, ali je kreditno poroštvo združljivo s temi pravili, ter, če ne bi bilo, zbrati potrebne informacije za priglasitev v skladu s členom 88(3) Pogodbe (89). Poleg tega je moral Urad za javni dolg opraviti ocene tveganja vseh državnih poroštev. Pomembno je, da kreditnega poroštva ne bi bilo mogoče izdati pred odločitvijo Urada za javni dolg glede zneska kreditnega poroštva, časovnega okvira in zneska pristojbine ter pred ugotovitvijo, da kreditno poroštvo ni v nasprotju s pravili ES o državni pomoči (90). |
| --- | --- |

(88)

Vlada trdi, da je, potem ko je parlament to odobril, junija 2002 s sklepom zaprosila Urad za javni dolg, naj izda kreditno poroštvo v korist družbe Teracom in določi pristojbino, ki se zaračuna družbi Teracom za zadevno tveganje in upravne stroške. Vendar pa vlada poudarja, da je ta sklep določal, da mora Urad za javni dolg proučiti pravila ES o državni pomoči in preveriti, ali je kreditno poroštvo združljivo s temi pravili, ter, če ne bi bilo, zbrati potrebne informacije za priglasitev v skladu s členom 88(3) Pogodbe (89). Poleg tega je moral Urad za javni dolg opraviti ocene tveganja vseh državnih poroštev. Pomembno je, da kreditnega poroštva ne bi bilo mogoče izdati pred odločitvijo Urada za javni dolg glede zneska kreditnega poroštva, časovnega okvira in zneska pristojbine ter pred ugotovitvijo, da kreditno poroštvo ni v nasprotju s pravili ES o državni pomoči (90).

| (89) | Urad za javni dolg je, delno na podlagi predhodne bonitetne ocene, ki jo je med julijem in septembrom 2002 opravila družba Standard & Poor's (91), ugotovil, da je finančno tveganje, povezano z izdajo kreditnega poroštva, preveliko. Za izdajo kreditnega poroštva bi bilo treba zaračunati zelo visoko pristojbino, da bi se pokrilo zadevno tveganje. Poleg tega je Urad za javni dolg ugotovil, da ni mogoče izključiti možnosti, da bi državno poroštvo pomenilo državno pomoč (92). Vlada trdi, da po predložitvi stališča Urada za javni dolg 1. oktobra 2002 vlada, Urad za javni dolg in Teracom niso ukrepali. |
| --- | --- |

(89)

Urad za javni dolg je, delno na podlagi predhodne bonitetne ocene, ki jo je med julijem in septembrom 2002 opravila družba Standard & Poor's (91), ugotovil, da je finančno tveganje, povezano z izdajo kreditnega poroštva, preveliko. Za izdajo kreditnega poroštva bi bilo treba zaračunati zelo visoko pristojbino, da bi se pokrilo zadevno tveganje. Poleg tega je Urad za javni dolg ugotovil, da ni mogoče izključiti možnosti, da bi državno poroštvo pomenilo državno pomoč (92). Vlada trdi, da po predložitvi stališča Urada za javni dolg 1. oktobra 2002 vlada, Urad za javni dolg in Teracom niso ukrepali.

7.3   Dokapitalizacija

| (90) | Po trditvah vlade pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(90)

Po trditvah vlade pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (91) | Vlada najprej ugotavlja, da odločitev o sprožitvi postopka temelji na delno nenatančnih informacijah, zaradi katerih je gospodarsko in finančno stanje družbe Teracom videti slabše, kot je v resnici. Solventnost družbe Teracom ni bila tako slaba, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, in ta družba je imela izgube samo v letih 2001 in 2002, ne pa v letu 2003 (93). |
| --- | --- |

(91)

Vlada najprej ugotavlja, da odločitev o sprožitvi postopka temelji na delno nenatančnih informacijah, zaradi katerih je gospodarsko in finančno stanje družbe Teracom videti slabše, kot je v resnici. Solventnost družbe Teracom ni bila tako slaba, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, in ta družba je imela izgube samo v letih 2001 in 2002, ne pa v letu 2003 (93).

| (92) | Po trditvah vlade je Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka napačno ocenila gospodarsko in finančno stanje družbe Teracom v času dokapitalizacije. Vlada poudarja, da je bilo konec junija 2003, ko je dokapitalizirala družbo Teracom, njeno finančno in gospodarsko stanje bistveno drugačno kot v obdobju, na katerem je temeljilo negativno mnenje Urada za javni dolg glede predloga za odobritev državnega poroštva družbi Teracom (94). |
| --- | --- |

(92)

Po trditvah vlade je Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka napačno ocenila gospodarsko in finančno stanje družbe Teracom v času dokapitalizacije. Vlada poudarja, da je bilo konec junija 2003, ko je dokapitalizirala družbo Teracom, njeno finančno in gospodarsko stanje bistveno drugačno kot v obdobju, na katerem je temeljilo negativno mnenje Urada za javni dolg glede predloga za odobritev državnega poroštva družbi Teracom (94).

| (93) | Po navedbah vlade je družba Teracom v letu 2002 izvedla različne ukrepe, da bi odpravila svoje finančne in gospodarske težave. Prodala je tri hčerinske družbe, zmanjšala stroške z odpuščanjem precejšnjega dela zaposlenih (20 %), združila hčerinske družbe, ukinila del svojih dejavnosti, osredotočila dejavnost na manj lokacij in zmanjšala naložbe v primerjavi z letoma 2000 in 2001. Poleg tega se je trg digitalne prizemne televizije ugodno razvijal in povpraševanje po digitalnih televizijskih naročniških priključkih je raslo, zlasti jeseni leta 2002. Zaradi tega se je družbi Teracom bistveno povečala letna naročniška prodaja s približno 100 000 ob koncu leta 2001 na približno 140 000 ob koncu leta 2002. Ti ukrepi za zmanjševanje stroškov in povečanje prodaje v drugi polovici leta 2002 so bistveno izboljšali finančno in gospodarsko stanje družbe Teracom, ki je dejansko že imela dobiček v prvih treh mesecih leta 2003 – preden je vlada predložila predlog parlamentu (95). |
| --- | --- |

(93)

Po navedbah vlade je družba Teracom v letu 2002 izvedla različne ukrepe, da bi odpravila svoje finančne in gospodarske težave. Prodala je tri hčerinske družbe, zmanjšala stroške z odpuščanjem precejšnjega dela zaposlenih (20 %), združila hčerinske družbe, ukinila del svojih dejavnosti, osredotočila dejavnost na manj lokacij in zmanjšala naložbe v primerjavi z letoma 2000 in 2001. Poleg tega se je trg digitalne prizemne televizije ugodno razvijal in povpraševanje po digitalnih televizijskih naročniških priključkih je raslo, zlasti jeseni leta 2002. Zaradi tega se je družbi Teracom bistveno povečala letna naročniška prodaja s približno 100 000 ob koncu leta 2001 na približno 140 000 ob koncu leta 2002. Ti ukrepi za zmanjševanje stroškov in povečanje prodaje v drugi polovici leta 2002 so bistveno izboljšali finančno in gospodarsko stanje družbe Teracom, ki je dejansko že imela dobiček v prvih treh mesecih leta 2003 – preden je vlada predložila predlog parlamentu (95).

| (94) | Vlada pojasnjuje, da se je, potem ko ji je Urad za javni dolg sporočil svoje negativno mnenje, odločila, da bo opravila bolj poglobljeno analizo gospodarskega in finančnega stanja družbe Teracom (96) – namesto presečne analize, ki jo je opravil Urad za javni dolg. |
| --- | --- |

(94)

Vlada pojasnjuje, da se je, potem ko ji je Urad za javni dolg sporočil svoje negativno mnenje, odločila, da bo opravila bolj poglobljeno analizo gospodarskega in finančnega stanja družbe Teracom (96) – namesto presečne analize, ki jo je opravil Urad za javni dolg.

| (95) | Vlada je, podobno kot bi napravil zasebni delničar, ocenila kratkoročno in dolgoročno gospodarsko ter finančno stanje družbe Teracom na podlagi njenih poslovnih načrtov za leta od 2003 do 2005, njenih finančnih napovedi za obdobje od leta 2003 do 2010 in primerjav z drugimi družbami in delničarji v tem sektorju ter sorodnih sektorjih. Ugotovila je, da bi pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije v višini 500 milijonov SEK izboljšal solventnost družbe Teracom in ji omogočil, da kasneje ustvari dovolj dobička, da bo lahko ta vložek v primernem času odplačala. Vlada trdi, da v tem primeru delniška dokapitalizacija ni bila državna pomoč. Po trditvah vlade bi bil zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah pripravljen prispevati kapital, ker so bile dolgoročne finančne napovedi družbe Teracom pozitivne (97). |
| --- | --- |

(95)

Vlada je, podobno kot bi napravil zasebni delničar, ocenila kratkoročno in dolgoročno gospodarsko ter finančno stanje družbe Teracom na podlagi njenih poslovnih načrtov za leta od 2003 do 2005, njenih finančnih napovedi za obdobje od leta 2003 do 2010 in primerjav z drugimi družbami in delničarji v tem sektorju ter sorodnih sektorjih. Ugotovila je, da bi pogojni delniški vložek v obliki dokapitalizacije v višini 500 milijonov SEK izboljšal solventnost družbe Teracom in ji omogočil, da kasneje ustvari dovolj dobička, da bo lahko ta vložek v primernem času odplačala. Vlada trdi, da v tem primeru delniška dokapitalizacija ni bila državna pomoč. Po trditvah vlade bi bil zasebni vlagatelj v enakih okoliščinah pripravljen prispevati kapital, ker so bile dolgoročne finančne napovedi družbe Teracom pozitivne (97).

| (96) | Vlada dodaja, da Komisija glede na to in v nasprotju s tem, kar bi morala storiti, pri presoji, ali bi dokapitalizacija po pričakovanjih lahko ustvarila primeren donos, ni upoštevala vseh pomembnih dejavnikov. Komisija je svojo analizo omejila na pretekle izgube in stopnjo solventnosti družbe Teracom. Po mnenju vlade je Komisija tudi napačno primerjala državo z zunanjim upnikom, namesto da bi jo primerjala z zasebnim delničarjem, za katerega je mogoče sklepati, da bo na svojo naložbo gledal dolgoročno. Država ima v lasti 100 % družbe Teracom, kar pomeni tudi, da ima dolgoročnejši interes kot pri manjšinskem deležu (98). |
| --- | --- |

(96)

Vlada dodaja, da Komisija glede na to in v nasprotju s tem, kar bi morala storiti, pri presoji, ali bi dokapitalizacija po pričakovanjih lahko ustvarila primeren donos, ni upoštevala vseh pomembnih dejavnikov. Komisija je svojo analizo omejila na pretekle izgube in stopnjo solventnosti družbe Teracom. Po mnenju vlade je Komisija tudi napačno primerjala državo z zunanjim upnikom, namesto da bi jo primerjala z zasebnim delničarjem, za katerega je mogoče sklepati, da bo na svojo naložbo gledal dolgoročno. Država ima v lasti 100 % družbe Teracom, kar pomeni tudi, da ima dolgoročnejši interes kot pri manjšinskem deležu (98).

| (97) | Vlada je v dodatno podporo svojim argumentom predložila poročilo neodvisne revizijske in svetovalne družbe PWC, ki ji je vlada naročila, naj prouči njeno odločitev v zvezi z dokapitalizacijo. Poročilo ocenjuje gospodarsko in finančno stanje družbe Teracom v času dokapitalizacije na podlagi informacij, ki so bile na voljo, ko je vlada sprejela odločitev. Poročilo ugotavlja, da je imela vlada dovolj informacij, da se je lahko odločila za vložek, in da je bila dolgoročna donosnost družbe Teracom na ravni, ki bi zadovoljila zasebnega vlagatelja (99). |
| --- | --- |

(97)

Vlada je v dodatno podporo svojim argumentom predložila poročilo neodvisne revizijske in svetovalne družbe PWC, ki ji je vlada naročila, naj prouči njeno odločitev v zvezi z dokapitalizacijo. Poročilo ocenjuje gospodarsko in finančno stanje družbe Teracom v času dokapitalizacije na podlagi informacij, ki so bile na voljo, ko je vlada sprejela odločitev. Poročilo ugotavlja, da je imela vlada dovolj informacij, da se je lahko odločila za vložek, in da je bila dolgoročna donosnost družbe Teracom na ravni, ki bi zadovoljila zasebnega vlagatelja (99).

| (98) | Nazadnje vlada meni, da Komisija ni dovolj upoštevala širšega okvira dokapitalizacije. Morala bi na primer upoštevati, da je bil vložek potreben za zavarovanje že opravljenih naložb, za katere se je dolgoročno pričakovalo, da bodo donosne (100). |
| --- | --- |

(98)

Nazadnje vlada meni, da Komisija ni dovolj upoštevala širšega okvira dokapitalizacije. Morala bi na primer upoštevati, da je bil vložek potreben za zavarovanje že opravljenih naložb, za katere se je dolgoročno pričakovalo, da bodo donosne (100).

8.   OCENA DOMNEVNIH UKREPOV POMOČI

| (99) | Da se ukrep lahko obravnava kot državna pomoč v smislu člena 87(1), mora izpolnjevati naslednja štiri merila: (1) gre za prenos državnih sredstev; (2) zadevni ukrep vključuje gospodarsko prednost za prejemnika; (3) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in (4) ukrep negativno vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(99)

Da se ukrep lahko obravnava kot državna pomoč v smislu člena 87(1), mora izpolnjevati naslednja štiri merila: (1) gre za prenos državnih sredstev; (2) zadevni ukrep vključuje gospodarsko prednost za prejemnika; (3) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in (4) ukrep negativno vpliva na trgovino med državami članicami.

8.1   Plačila SVT družbi Teracom za prenos

8.1.1   Gospodarska prednost

| (100) | Da se ugotovi, ali ima družba Teracom gospodarsko prednost zaradi zneskov, ki ji jih SVT plačuje za prizemni prenos, je treba proučiti, ali so zneski, ki jih je SVT plačala ali jih mora v prihodnje plačati, višji od zneskov, ki bi jih lahko pričakovala od strank pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(100)

Da se ugotovi, ali ima družba Teracom gospodarsko prednost zaradi zneskov, ki ji jih SVT plačuje za prizemni prenos, je treba proučiti, ali so zneski, ki jih je SVT plačala ali jih mora v prihodnje plačati, višji od zneskov, ki bi jih lahko pričakovala od strank pod običajnimi tržnimi pogoji.

| (101) | Prvič, Komisija preiskuje, ali je od vzpostavitve digitalne prizemne televizije na Švedskem leta 1999 do leta 2006 SVT plačala družbi Teracom več od njenih stroškov prenosa SVT. Medtem ko so izračuni v odločitvi o sprožitvi preiskave v glavnem temeljili na ocenah plačil SVT in stroškov družbe Teracom, je Komisija kot osnovo za izračune v tej odločbi upoštevala dejanske številčne podatke (glej preglednico). Te številke kažejo, da v obdobju od leta 1999 do leta 2006 SVT družbi Teracom ni plačevala previsokih zneskov. Dejansko so bila v celotnem obdobju plačila SVT nižja od stroškov družbe Teracom za prenos SVT, zaradi česar je ta imela pri prenosu izgubo v višini približno 149,5 milijona SEK. Ker ta številka (149,5 milijona SEK) vključuje plačila za analogni in digitalni prenos, to pomeni tudi, da ni bilo navzkrižnega subvencioniranja v smislu, da bi družba Teracom zaračunavala previsoka plačila za analogne prenose z namenom, da bi ta denar uporabila za svoje digitalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(101)

Prvič, Komisija preiskuje, ali je od vzpostavitve digitalne prizemne televizije na Švedskem leta 1999 do leta 2006 SVT plačala družbi Teracom več od njenih stroškov prenosa SVT. Medtem ko so izračuni v odločitvi o sprožitvi preiskave v glavnem temeljili na ocenah plačil SVT in stroškov družbe Teracom, je Komisija kot osnovo za izračune v tej odločbi upoštevala dejanske številčne podatke (glej preglednico). Te številke kažejo, da v obdobju od leta 1999 do leta 2006 SVT družbi Teracom ni plačevala previsokih zneskov. Dejansko so bila v celotnem obdobju plačila SVT nižja od stroškov družbe Teracom za prenos SVT, zaradi česar je ta imela pri prenosu izgubo v višini približno 149,5 milijona SEK. Ker ta številka (149,5 milijona SEK) vključuje plačila za analogni in digitalni prenos, to pomeni tudi, da ni bilo navzkrižnega subvencioniranja v smislu, da bi družba Teracom zaračunavala previsoka plačila za analogne prenose z namenom, da bi ta denar uporabila za svoje digitalne dejavnosti.

| (102) | Drugič, Komisija je preverila, ali je družba Teracom zaračunavala SVT višja plačila za prenos kot komercialnim postajam in si tako pridobila gospodarsko prednost s SVT. Pri tem Komisija ugotavlja, da družba Teracom oblikuje cene po načelu enake obravnave, torej uporablja enake pogoje za vse stranke (101). Bolj natančno Komisija ugotavlja, da je družba Teracom oblikovala cene za analogni prenos na podlagi stroškov že od leta 1992 in da določa cene za digitalni prenos po tako imenovanem modelu oblikovanja cen na podlagi gostote priključkov, v katerem so parametri za vse njene stranke enaki (102). Komisija je tudi primerjala dejanske cene, ki jih je družba Teracom zaračunala SVT in drugim postajam v digitalnem prizemnem omrežju. Družba Teracom je sicer zaračunala višjo ceno SVT kot na primer komercialni postaji TV4, vendar se cena razlikuje zaradi dodatnih storitev, ki jih od nje zahteva SVT (103). Komisija zato ni našla nobenih znakov, da ima SVT manj ugodne (ali bolj ugodne) pogoje kot druge postaje ali da plačuje nesorazmerno visoke zneske za prenos. |
| --- | --- |

(102)

Drugič, Komisija je preverila, ali je družba Teracom zaračunavala SVT višja plačila za prenos kot komercialnim postajam in si tako pridobila gospodarsko prednost s SVT. Pri tem Komisija ugotavlja, da družba Teracom oblikuje cene po načelu enake obravnave, torej uporablja enake pogoje za vse stranke (101). Bolj natančno Komisija ugotavlja, da je družba Teracom oblikovala cene za analogni prenos na podlagi stroškov že od leta 1992 in da določa cene za digitalni prenos po tako imenovanem modelu oblikovanja cen na podlagi gostote priključkov, v katerem so parametri za vse njene stranke enaki (102). Komisija je tudi primerjala dejanske cene, ki jih je družba Teracom zaračunala SVT in drugim postajam v digitalnem prizemnem omrežju. Družba Teracom je sicer zaračunala višjo ceno SVT kot na primer komercialni postaji TV4, vendar se cena razlikuje zaradi dodatnih storitev, ki jih od nje zahteva SVT (103). Komisija zato ni našla nobenih znakov, da ima SVT manj ugodne (ali bolj ugodne) pogoje kot druge postaje ali da plačuje nesorazmerno visoke zneske za prenos.

| (103) | Tretjič, in zaradi celovitosti, je Komisija preiskala, ali bo moral SVT družbi Teracom v prihodnje plačevati višjo ceno prenosa od tržne. V odločitvi o sprožitvi postopka je bil med drugim izražen pomislek, ali bo SVT med letoma 2008 in 2013 družbi Teracom plačevala previsoko ceno za prenos, zaradi česar bi si ta do leta 2013 nabrala skupni dobiček v višini približno 510 milijonov SEK. Vendar pa Komisija ugotavlja, da Teracom trenutno določa cene po navedenih načelih oblikovanja cen in jih bo tudi v bližnji prihodnosti, zaradi česar ne bo mogla zaračunati previsokih cen za prenos SVT (104). Poleg tega od sklepov, ki jih je Švedski organ za pošto in telekomunikacije sprejel leta 2005, za Teracom velja predhodna ureditev na trgih na debelo za analogni in digitalni prizemni prenos (105). Ta sklepa bi morala načeloma preprečiti tveganje, da bi družba Teracom SVT zaračunala previsoke cene za prenos. Nazadnje, kot pojasnjuje vlada (glej odstavek 40) in v nasprotju s pomislekom Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka, SVT ni zavezana porabiti vseh sredstev, ki jih prejme iz distribucijskega računa, za plačilo prenosa družbi Teracom. SVT se z družbo Teracom neodvisno pogaja o ceni prenosa, in če za prenos porabi manj, kot je bilo predvideno, lahko ta sredstva uporabi za programske dejavnosti (106). |
| --- | --- |

(103)

Tretjič, in zaradi celovitosti, je Komisija preiskala, ali bo moral SVT družbi Teracom v prihodnje plačevati višjo ceno prenosa od tržne. V odločitvi o sprožitvi postopka je bil med drugim izražen pomislek, ali bo SVT med letoma 2008 in 2013 družbi Teracom plačevala previsoko ceno za prenos, zaradi česar bi si ta do leta 2013 nabrala skupni dobiček v višini približno 510 milijonov SEK. Vendar pa Komisija ugotavlja, da Teracom trenutno določa cene po navedenih načelih oblikovanja cen in jih bo tudi v bližnji prihodnosti, zaradi česar ne bo mogla zaračunati previsokih cen za prenos SVT (104). Poleg tega od sklepov, ki jih je Švedski organ za pošto in telekomunikacije sprejel leta 2005, za Teracom velja predhodna ureditev na trgih na debelo za analogni in digitalni prizemni prenos (105). Ta sklepa bi morala načeloma preprečiti tveganje, da bi družba Teracom SVT zaračunala previsoke cene za prenos. Nazadnje, kot pojasnjuje vlada (glej odstavek 40) in v nasprotju s pomislekom Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka, SVT ni zavezana porabiti vseh sredstev, ki jih prejme iz distribucijskega računa, za plačilo prenosa družbi Teracom. SVT se z družbo Teracom neodvisno pogaja o ceni prenosa, in če za prenos porabi manj, kot je bilo predvideno, lahko ta sredstva uporabi za programske dejavnosti (106).

| (104) | Komisija na podlagi navedenih premislekov meni, da so možnosti družbe Teracom, da bi izkoristila SVT kot vezano stranko, omejene, kljub obveznosti, ki jo ima SVT glede prenosa programov prek analognega in digitalnega prizemnega omrežja, pri čemer trenutno nima druge možnosti, kot da za svoje storitve uporablja družbo Teracom. Pri tem Komisija ugotavlja tudi, da komercialne postaje menijo, da se jim izplača uporabljati digitalno prizemno omrežje in plačevati ustrezno plačilo za prenos družbi Teracom, zato je smiselno, da to počne tudi SVT. |
| --- | --- |

(104)

Komisija na podlagi navedenih premislekov meni, da so možnosti družbe Teracom, da bi izkoristila SVT kot vezano stranko, omejene, kljub obveznosti, ki jo ima SVT glede prenosa programov prek analognega in digitalnega prizemnega omrežja, pri čemer trenutno nima druge možnosti, kot da za svoje storitve uporablja družbo Teracom. Pri tem Komisija ugotavlja tudi, da komercialne postaje menijo, da se jim izplača uporabljati digitalno prizemno omrežje in plačevati ustrezno plačilo za prenos družbi Teracom, zato je smiselno, da to počne tudi SVT.

| (105) | Komisija je v zvezi z navedbo, da je družba Boxer prejela pomoč, ker SVT ne plačuje za distribucijo (107), poudarila, da imajo lahko poslovni dogovori med televizijskimi postajami in distributerji različne oblike. Glede na to, da posel med tema strankama vključuje menjavo storitev prenosa za zagotavljanje vsebine in da imata od njega korist obe stranki, se lahko natančni pogoji precej razlikujejo na primer glede na udeležene platforme in operaterje. |
| --- | --- |

(105)

Komisija je v zvezi z navedbo, da je družba Boxer prejela pomoč, ker SVT ne plačuje za distribucijo (107), poudarila, da imajo lahko poslovni dogovori med televizijskimi postajami in distributerji različne oblike. Glede na to, da posel med tema strankama vključuje menjavo storitev prenosa za zagotavljanje vsebine in da imata od njega korist obe stranki, se lahko natančni pogoji precej razlikujejo na primer glede na udeležene platforme in operaterje.

| (106) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da zneski za prenos, ki jih je SVT plačala družbi Teracom, tej družbi ne dajejo gospodarske prednosti in zato niso državna pomoč v smislu člena 87(1). |
| --- | --- |

(106)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da zneski za prenos, ki jih je SVT plačala družbi Teracom, tej družbi ne dajejo gospodarske prednosti in zato niso državna pomoč v smislu člena 87(1).

8.2   Državno poroštvo

| (107) | V skladu z Obvestilom o poroštvih se za poroštva na splošno uporablja člen 87(1), če vplivajo na trgovino med državami članicami in se ne plača tržna premija. V skladu z oddelkom 2 Obvestila o poroštvih je lahko poroštvo vseeno državna pomoč po členu 87(1), tudi če država v okviru poroštva ni izplačala nobenih zneskov. Tako je zato, ker velja, da je pomoč dodeljena, ko se poroštvo izda, in ne takrat, ko se uveljavi ali ko se izplačajo zneski pod pogoji poroštva. |
| --- | --- |

(107)

V skladu z Obvestilom o poroštvih se za poroštva na splošno uporablja člen 87(1), če vplivajo na trgovino med državami članicami in se ne plača tržna premija. V skladu z oddelkom 2 Obvestila o poroštvih je lahko poroštvo vseeno državna pomoč po členu 87(1), tudi če država v okviru poroštva ni izplačala nobenih zneskov. Tako je zato, ker velja, da je pomoč dodeljena, ko se poroštvo izda, in ne takrat, ko se uveljavi ali ko se izplačajo zneski pod pogoji poroštva.

| (108) | Vendar pa Komisija ugotavlja, da mora v skladu z uveljavljeno sodno prakso, npr. Avstrija proti Komisiji, obstajati brezpogojna in pravno zavezujoča obljuba dodelitve zadevne pomoči, preden se lahko dokaže obstoj pomoči (108). |
| --- | --- |

(108)

Vendar pa Komisija ugotavlja, da mora v skladu z uveljavljeno sodno prakso, npr. Avstrija proti Komisiji, obstajati brezpogojna in pravno zavezujoča obljuba dodelitve zadevne pomoči, preden se lahko dokaže obstoj pomoči (108).

| (109) | V zadevnem primeru Komisija meni, da je bila odločitev vlade, da zaprosi Urad za javni dolg za izdajo kreditnega poroštva, pogojna odločitev in družba Teracom s tem ni dobila brezpogojne pravice, da zaprosi za izdajo kreditnega poroštva. Komisija ugotavlja, da je v skladu s švedsko zakonodajo izdaja kreditnega poroštva, za katero se odločijo organi pod nadzorom vlade, vedno odvisna od ugotovitev Urada za javni dolg, kar zadeva, med drugim, solventnost in poštenost. Ta značilnost švedskega sistema in zakonodaje je splošno znana. Jasno je tudi, da se je vlada zavedala svojih obveznosti v skladu z zakonodajo Skupnosti, saj je navedla, da je moral Urad za javni dolg proučiti kreditno poroštvo v skladu s pravili o državni pomoči in po potrebi zbrati ustrezne informacije za priglasitev Komisiji. Komisija ugotavlja, da je pomembno, da po predložitvi poročila Urada za javni dolg ni bilo nobenih nadaljnjih ukrepov. Skratka, na podlagi navedenega Komisija zato ugotavlja, da ni mogoče sklepati, da je bilo kreditno poroštvo izdano in da je družba Teracom dobila brezpogojno in pravno zavezujočo obljubo o dodelitvi pomoči. Zato družba Teracom ni dobila gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(109)

V zadevnem primeru Komisija meni, da je bila odločitev vlade, da zaprosi Urad za javni dolg za izdajo kreditnega poroštva, pogojna odločitev in družba Teracom s tem ni dobila brezpogojne pravice, da zaprosi za izdajo kreditnega poroštva. Komisija ugotavlja, da je v skladu s švedsko zakonodajo izdaja kreditnega poroštva, za katero se odločijo organi pod nadzorom vlade, vedno odvisna od ugotovitev Urada za javni dolg, kar zadeva, med drugim, solventnost in poštenost. Ta značilnost švedskega sistema in zakonodaje je splošno znana. Jasno je tudi, da se je vlada zavedala svojih obveznosti v skladu z zakonodajo Skupnosti, saj je navedla, da je moral Urad za javni dolg proučiti kreditno poroštvo v skladu s pravili o državni pomoči in po potrebi zbrati ustrezne informacije za priglasitev Komisiji. Komisija ugotavlja, da je pomembno, da po predložitvi poročila Urada za javni dolg ni bilo nobenih nadaljnjih ukrepov. Skratka, na podlagi navedenega Komisija zato ugotavlja, da ni mogoče sklepati, da je bilo kreditno poroštvo izdano in da je družba Teracom dobila brezpogojno in pravno zavezujočo obljubo o dodelitvi pomoči. Zato družba Teracom ni dobila gospodarske prednosti.

8.3   Dokapitalizacija

| (110) | Kadar država družbi zagotovi finančna sredstva v okoliščinah, ki so nesprejemljive za vlagatelja v okviru običajnih pogojev tržnega gospodarstva, podeli upravičeni družbi gospodarsko prednost (109). Da se ugotovi, ali je družba Teracom zaradi pogojnega delniškega vložka v obliki dokapitalizacije, odobrenega konec junija 2003, dobila gospodarsko prednost, je treba proučiti, ali je bila ta dokapitalizacija skladna z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(110)

Kadar država družbi zagotovi finančna sredstva v okoliščinah, ki so nesprejemljive za vlagatelja v okviru običajnih pogojev tržnega gospodarstva, podeli upravičeni družbi gospodarsko prednost (109). Da se ugotovi, ali je družba Teracom zaradi pogojnega delniškega vložka v obliki dokapitalizacije, odobrenega konec junija 2003, dobila gospodarsko prednost, je treba proučiti, ali je bila ta dokapitalizacija skladna z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji.

| (111) | Komisija priznava, da informacije o finančnem stanju družbe Teracom, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, niso bile popolnoma pravilne. Kot je dokazala vlada, solventnost družbe Teracom ni bila tako slaba, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, in ta družba je imela izgube samo dve leti, in ne tri leta zapored. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo finančno stanje družbe Teracom prikazano malo slabše, kot je bilo v resnici. |
| --- | --- |

(111)

Komisija priznava, da informacije o finančnem stanju družbe Teracom, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, niso bile popolnoma pravilne. Kot je dokazala vlada, solventnost družbe Teracom ni bila tako slaba, kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, in ta družba je imela izgube samo dve leti, in ne tri leta zapored. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo finančno stanje družbe Teracom prikazano malo slabše, kot je bilo v resnici.

| (112) | Komisija po analizi informacij, ki jih je predložila vlada v odgovoru z dne 29. oktobra in v nadaljnjih odgovorih, vključno s kratkoročnimi in dolgoročnimi poslovnimi načrti družbe Teracom, meni, da je bila ocena vlade iz leta 2003 glede tedanjega in prihodnjega gospodarskega in finančnega stanja družbe Teracom realistična in da so bile možnosti zadovoljivega donosa dokapitalizacije verjetne. |
| --- | --- |

(112)

Komisija po analizi informacij, ki jih je predložila vlada v odgovoru z dne 29. oktobra in v nadaljnjih odgovorih, vključno s kratkoročnimi in dolgoročnimi poslovnimi načrti družbe Teracom, meni, da je bila ocena vlade iz leta 2003 glede tedanjega in prihodnjega gospodarskega in finančnega stanja družbe Teracom realistična in da so bile možnosti zadovoljivega donosa dokapitalizacije verjetne.

| (113) | Kot je podrobno opisano v oddelku 7.3, je vlada ocenila kratkoročno in dolgoročno ekonomsko ter finančno stanje družbe Teracom na podlagi njenih poslovnih načrtov za leta od 2003 do 2005, njenih finančnih napovedi za obdobje od leta 2003 do 2010 in primerjav z drugimi družbami in delničarji v tem sektorju ter sorodnih sektorjih. Ugotovila je, da bi pogojni delniški vložek v višini 500 milijonov SEK izboljšal solventnost družbe Teracom in ji omogočil, da kasneje ustvari dovolj dobička, da bo lahko delniški vložek v primernem času odplačala (110). Napoved za leto 2003 je kazala, da bo bilanca izgube in dobička družbe Teracom pozitivna. Pri tem Komisija ugotavlja, da je družba Teracom imela dobiček že v prvih treh mesecih leta 2003 – preden je vlada predložila predlog parlamentu. |
| --- | --- |

(113)

Kot je podrobno opisano v oddelku 7.3, je vlada ocenila kratkoročno in dolgoročno ekonomsko ter finančno stanje družbe Teracom na podlagi njenih poslovnih načrtov za leta od 2003 do 2005, njenih finančnih napovedi za obdobje od leta 2003 do 2010 in primerjav z drugimi družbami in delničarji v tem sektorju ter sorodnih sektorjih. Ugotovila je, da bi pogojni delniški vložek v višini 500 milijonov SEK izboljšal solventnost družbe Teracom in ji omogočil, da kasneje ustvari dovolj dobička, da bo lahko delniški vložek v primernem času odplačala (110). Napoved za leto 2003 je kazala, da bo bilanca izgube in dobička družbe Teracom pozitivna. Pri tem Komisija ugotavlja, da je družba Teracom imela dobiček že v prvih treh mesecih leta 2003 – preden je vlada predložila predlog parlamentu.

| (114) | Nazadnje, Komisija je proučila poročilo, ki ga je družba PWC opravila v imenu vlade in v katerem so pojasnjeni podatki, na katerih temelji odločitev vlade. Po mnenju Komisije so bili ti podatki verodostojna podlaga za odločitev o naložbi. Predvsem je v poročilu navedeno, da je bila po izgubah v letih 2001 in 2002 družba Teracom v času dokapitalizacije na pragu dobička. Zlasti se je precej izboljšalo ekonomsko in finančno stanje družbe Teracom v primerjavi z obdobjem, ko je Urad za javni dolg izrazil negativno mnenje o izdaji državnega kreditnega poroštva (111). |
| --- | --- |

(114)

Nazadnje, Komisija je proučila poročilo, ki ga je družba PWC opravila v imenu vlade in v katerem so pojasnjeni podatki, na katerih temelji odločitev vlade. Po mnenju Komisije so bili ti podatki verodostojna podlaga za odločitev o naložbi. Predvsem je v poročilu navedeno, da je bila po izgubah v letih 2001 in 2002 družba Teracom v času dokapitalizacije na pragu dobička. Zlasti se je precej izboljšalo ekonomsko in finančno stanje družbe Teracom v primerjavi z obdobjem, ko je Urad za javni dolg izrazil negativno mnenje o izdaji državnega kreditnega poroštva (111).

| (115) | Poročilo dokazuje, da si je vlada izbrala takšno vrsto analize, kot bi jo opravil zasebni vlagatelj, pri kateri se ocenjuje pričakovani dodatni dobiček iz naložbe in ali bo ta dobiček zadoščal za nadomestitev tveganja naložbe. V poročilu je pričakovana notranja stopnja donosa naložbe izračunana z določitvijo dodatnega denarnega toka, ki ga ta ustvari. To se stori tako, da se vzame razlika med dvema možnima scenarijema – z delniškim vložkom ali brez njega. Notranja stopnja donosa naložbe naj bi po pričakovanjih dosegla približno 24 %, kar bi presegalo zahteve zasebnih tržnih vlagateljev v tem sektorju (stopnja donosa lastniškega kapitala v primerljivem sektorju je 8,6 %) in nadomestilo tudi finančno tveganje družbe (112). |
| --- | --- |

(115)

Poročilo dokazuje, da si je vlada izbrala takšno vrsto analize, kot bi jo opravil zasebni vlagatelj, pri kateri se ocenjuje pričakovani dodatni dobiček iz naložbe in ali bo ta dobiček zadoščal za nadomestitev tveganja naložbe. V poročilu je pričakovana notranja stopnja donosa naložbe izračunana z določitvijo dodatnega denarnega toka, ki ga ta ustvari. To se stori tako, da se vzame razlika med dvema možnima scenarijema – z delniškim vložkom ali brez njega. Notranja stopnja donosa naložbe naj bi po pričakovanjih dosegla približno 24 %, kar bi presegalo zahteve zasebnih tržnih vlagateljev v tem sektorju (stopnja donosa lastniškega kapitala v primerljivem sektorju je 8,6 %) in nadomestilo tudi finančno tveganje družbe (112).

| (116) | Čeprav je naknadno nemogoče zagotovo trditi, kako bi se razvijali prihodki, če ne bi bilo delniškega prispevka, Komisija ugotavlja, da je donosnost lastniškega kapitala družbe Teracom zrasla s 3 % v letu 2003 na 11 % v letu 2004 in 19 % v letu 2005 (113). |
| --- | --- |

(116)

Čeprav je naknadno nemogoče zagotovo trditi, kako bi se razvijali prihodki, če ne bi bilo delniškega prispevka, Komisija ugotavlja, da je donosnost lastniškega kapitala družbe Teracom zrasla s 3 % v letu 2003 na 11 % v letu 2004 in 19 % v letu 2005 (113).

| (117) | Prikaz 3 prikazuje vrnitev donosnosti družbe Teracom v letu 2003, 2004 in 2005. Družba je prvo povračilo pogojnega delniškega vložka opravila leta 2006 (114).
  Prikaz 3
  Razvoj dejanskega dobička družbe Teracom od leta 1998 do leta 2005



  Vir: Letna poročila družbe Teracom od leta 1998 do leta 2005. |
| --- | --- |

(117)

Prikaz 3 prikazuje vrnitev donosnosti družbe Teracom v letu 2003, 2004 in 2005. Družba je prvo povračilo pogojnega delniškega vložka opravila leta 2006 (114).

Prikaz 3

Razvoj dejanskega dobička družbe Teracom od leta 1998 do leta 2005

Image

Vir: Letna poročila družbe Teracom od leta 1998 do leta 2005.

| (118) | Komisija zato ugotavlja, da je bil pogojni delniški vložek z dokapitalizacijo opravljen v okoliščinah, ki bi bile sprejemljive za vlagatelja v okviru običajnih pogojev tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(118)

Komisija zato ugotavlja, da je bil pogojni delniški vložek z dokapitalizacijo opravljen v okoliščinah, ki bi bile sprejemljive za vlagatelja v okviru običajnih pogojev tržnega gospodarstva.

| (119) | Vendar pa se v tem primeru postavlja vprašanje, ali na sedanjo oceno državne pomoči vpliva dejstvo, da je družba Teracom ohranila svoj položaj kot izključni operater prizemnega omrežja, ne glede na to, da je oktobra 2002 začela veljati Direktiva o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve („Direktiva o konkurenci“) (115), ki prepoveduje ohranjanje izključnih pravic v zadevnem sektorju (116). |
| --- | --- |

(119)

Vendar pa se v tem primeru postavlja vprašanje, ali na sedanjo oceno državne pomoči vpliva dejstvo, da je družba Teracom ohranila svoj položaj kot izključni operater prizemnega omrežja, ne glede na to, da je oktobra 2002 začela veljati Direktiva o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve („Direktiva o konkurenci“) (115), ki prepoveduje ohranjanje izključnih pravic v zadevnem sektorju (116).

| (120) | Kadar Komisija pri proučevanju možnega ukrepa pomoči ugotovi, da je bila kršena kakšna druga določba Pogodbe ES, je treba presoditi, ali so vidiki te pomoči v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe ES, ki niso člena 87 in 88, in so tako neločljivo povezani z namenom pomoči, da jih je nemogoče ocenjevati posebej (117). V takem primeru lahko Komisija pri svoji oceni ukrepa upošteva kršitev druge določbe Pogodbe ES, samo če ima ta izkrivljajoči učinek, ki je dokazljiv in dopolnjuje izkrivljajoči učinek, povezan z možnim ukrepom pomoči (118). |
| --- | --- |

(120)

Kadar Komisija pri proučevanju možnega ukrepa pomoči ugotovi, da je bila kršena kakšna druga določba Pogodbe ES, je treba presoditi, ali so vidiki te pomoči v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe ES, ki niso člena 87 in 88, in so tako neločljivo povezani z namenom pomoči, da jih je nemogoče ocenjevati posebej (117). V takem primeru lahko Komisija pri svoji oceni ukrepa upošteva kršitev druge določbe Pogodbe ES, samo če ima ta izkrivljajoči učinek, ki je dokazljiv in dopolnjuje izkrivljajoči učinek, povezan z možnim ukrepom pomoči (118).

| (121) | V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da kršitev Direktive o konkurenci ni del ocenjevanega ukrepa, ampak je posledica ločenih dejanj vlade, ki niso povezana z odločitvijo o odobritvi delniškega vložka. |
| --- | --- |

(121)

V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da kršitev Direktive o konkurenci ni del ocenjevanega ukrepa, ampak je posledica ločenih dejanj vlade, ki niso povezana z odločitvijo o odobritvi delniškega vložka.

| (122) | In čeprav ni mogoče izključiti možnosti, da je izključna pravica morda vplivala na donosnost družbe Teracom in torej v določenem obsegu na donosnost delniškega vložka, tega ni mogoče zanesljivo dokazati, ker so cene družbe Teracom nadzorovane, kot je pojasnjeno v odstavkih 42, 43 in 102 – in Teracom ne more svobodno uveljavljati svoje tržne moči. V zadevnem primeru torej ni mogoče dokazati, da je bila izključna pravica glavni razlog, da je bil delniški vložek donosna naložba. Zato tudi ni mogoče ugotoviti, da brez izključne pravice pričakovani donos delniškega vložka ne bi bil sprejemljiv za zasebnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(122)

In čeprav ni mogoče izključiti možnosti, da je izključna pravica morda vplivala na donosnost družbe Teracom in torej v določenem obsegu na donosnost delniškega vložka, tega ni mogoče zanesljivo dokazati, ker so cene družbe Teracom nadzorovane, kot je pojasnjeno v odstavkih 42, 43 in 102 – in Teracom ne more svobodno uveljavljati svoje tržne moči. V zadevnem primeru torej ni mogoče dokazati, da je bila izključna pravica glavni razlog, da je bil delniški vložek donosna naložba. Zato tudi ni mogoče ugotoviti, da brez izključne pravice pričakovani donos delniškega vložka ne bi bil sprejemljiv za zasebnega vlagatelja.

| (123) | Ker torej ni jasno dokazljive vzročne povezave med švedsko kršitvijo Direktive o konkurenci in pričakovanim donosom delniškega vložka, Komisija ne more razveljaviti trditve Švedske, da je bil v zadevnem primeru uspešno opravljen preizkus v zvezi z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Vendar pa to ne prejudicira mnenja, ki ga lahko Komisija poda v prihodnjih primerih ob upoštevanju zadevnih dejstev. |
| --- | --- |

(123)

Ker torej ni jasno dokazljive vzročne povezave med švedsko kršitvijo Direktive o konkurenci in pričakovanim donosom delniškega vložka, Komisija ne more razveljaviti trditve Švedske, da je bil v zadevnem primeru uspešno opravljen preizkus v zvezi z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Vendar pa to ne prejudicira mnenja, ki ga lahko Komisija poda v prihodnjih primerih ob upoštevanju zadevnih dejstev.

| (124) | Skratka, v zadevnem primeru je delniški vložek in kršitev Direktive o konkurenci mogoče in treba ocenjevati ločeno v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za ta ukrepa. Treba je opozoriti, da je Komisija v zvezi z Direktivo o konkurenci Švedsko napotila na Sodišče Evropskih skupnosti v skladu s členom 226 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(124)

Skratka, v zadevnem primeru je delniški vložek in kršitev Direktive o konkurenci mogoče in treba ocenjevati ločeno v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za ta ukrepa. Treba je opozoriti, da je Komisija v zvezi z Direktivo o konkurenci Švedsko napotila na Sodišče Evropskih skupnosti v skladu s členom 226 Pogodbe ES.

| (125) | V zvezi z delniškim vložkom pa Komisija ugotavlja, da obstoj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES ni bil dokazan. |
| --- | --- |

(125)

V zvezi z delniškim vložkom pa Komisija ugotavlja, da obstoj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES ni bil dokazan.

9.   SKLEP

| (126) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ni dokazov, da so preiskovani ukrepi družbi Teracom ali kateri od njenih hčerinskih družb omogočili gospodarsko prednost. Komisija zato ugotavlja, da ukrepi, ki jih je uresničila Švedska, niso pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe – |
| --- | --- |

(126)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ni dokazov, da so preiskovani ukrepi družbi Teracom ali kateri od njenih hčerinskih družb omogočili gospodarsko prednost. Komisija zato ugotavlja, da ukrepi, ki jih je uresničila Švedska, niso pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepi, ki jih je preiskala Komisija in so opisani v tej odločbi ter zadevajo vzpostavljanje digitalne prizemne televizije na Švedskem, niso državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  Glej Zadevo C 24/04 (prej NN 35/04) Vzpostavljanje digitalne prizemne televizije na Švedskem, UL C 238, 25.9.2004, str. 5.

1

Vzpostavljanje digitalne prizemne televizije na Švedskem

(2)  Dne 1. decembra 2005 je družba NSAB spremenila svoje ime v SES Sirius AB. Ne glede na to se ta pritožnik v tej odločbi obravnava kot „NSAB“.

2

(3)  Dne 12. aprila 2002 in 2. oktobra 2002 je NSAB predložila pritožbo z dodatnimi informacijami o domnevnih ukrepih državne pomoči.

3

(4)  Glej stališča B2 z dne 22. oktobra 2004.

4

(5)  Glej predložena stališča ECCA z dne 25. oktobra 2004 (evidentirana 2. decembra 2004).

5

(6)  Glej predložena stališča ESOA z dne 18. oktobra 2004 (evidentirana 25. oktobra 2004).

6

(7)  Glej predložena stališča NSAB z dne 22. oktobra 2004, 11. februarja 2005 (evidentirana 14. februarja 2005), 9. marca 2005 (evidentirana 10. marca 2005) in 1. decembra 2005 (evidentirana 6. decembra 2005).

7

(8)  Glej predložena stališča družbe Telenor Broadcast z dne 17. novembra 2004 (evidentirana 18. novembra 2004).

8

(9)  Glej predložena stališča družbe TeliaSonera z dne 25. oktobra 2004 (evidentirana 26. oktobra 2004).

9

(10)  Glej predložena stališča družbe UGC z dne 25. oktobra 2004 (evidentirana 26. oktobra 2004).

10

(11)  Glej predložena stališča družbe Viasat z dne 25. oktobra 2004 (evidentirana 26. oktobra 2004).

11

(12)  Po trditvah pritožnikov je nezakonito državno pomoč dobila tudi družba Senda i Sverige AB („Senda“). Senda je bila hčerinska družba družbe Teracom, ki se je ukvarjala z usklajevanjem, trženjem in pripravo paketov televizijskih programov in storitev za prizemno digitalno televizijo. Senda se je 1. oktobra 2002 združila z družbo Boxer in družbi zdaj poslujeta pod imenom „Boxer“.

12

(13)  Glej Direktivo Komisije 2000/52/ES z dne 26. julija 2000 o spremembi Direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji, UL L 193, 29.7.2000, str. 75. Sodba Sodišča z dne 15. julija 2004 v Zadevi C-141/03 Komisija proti Švedski, še neobjavljena.

13

(14)  Glej Prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329. Televerkt je bil medtem privatiziran in se zdaj imenuje Telia AB.

14

(15)  Decembra 2004 je Komisija sprožila postopek za ugotavljanje kršitev proti Švedski zaradi kršitev Direktive o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Kršitev SG št. 2004/2197; Zadeva COMP/C-1/39 157). V tej zadevi se je obravnavala ohranitev izključnih pravic v zadevnem sektorju. Zaradi tega postopka se je vlada zavezala, da bo ukinila izključne pravice, dodeljene družbi Teracom v zvezi z zagotavljanjem storitev analognega prizemnega prenosa, do 1. januarja 2006. Zadeva v zvezi s storitvami digitalnega prizemnega prenosa je še vedno v teku, čeprav vlada ne spodbija več ocene Komisije, da veljavni ureditveni okvir krši navedeno direktivo. Ker pa vlada Komisiji ni predložila osnutka zakonodaje, na podlagi katerega bi ta lahko ugotovila, ali bo kršitev odpravljena in kdaj bo začela veljati nova zakonodaja, se je Komisija odločila, da bo zadevo v zvezi s Švedsko predložila Sodišču; glej sporočilo Komisije za javnost IP/06/1411 z dne 17. oktobra 2006.

15

(16)  Glej Sklep 05-8675/23 z dne 15. decembra 2005 v zvezi z digitalnim prizemnim omrežjem in Sklep 05-8674/23 z dne 15. decembra 2005 v zvezi z analognim prizemnim omrežjem.

16

(17)  Glej www.boxer.se. 30-odstotni lastniški delež, ki ga ima družba 3i v družbi Boxer, je bil od aprila 2000 do aprila 2005 v lasti družbe Skandia Liv („Skandia“).

17

(18)  Ta odločba ne vpliva na uporabo pravil notranjega trga EU.

18

(19)  Glej sporočilo za javnost družbe Boxer z dne 18. januarja 2006, Boxer grew by 42 % in 2005. Glej tudi sporočilo za javnost družbe Boxer z dne 12. julija 2005, Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder; in njeno sporočilo za javnost z dne 20. oktobra 2005, Fortsatt ökning för Boxer.

19

Boxer grew by 42 % in 2005.

Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder

Fortsatt ökning för Boxer

(20)  Glej www.svt.se in Prop. 1995/96:161, str. 70–72.

20

(21)  Glej npr. Sklep vlade z dne 10. februarja 2005 (št. I:11), Sklep vlade z dne 22. junija 2005 (št. I:22), Sklep vlade z dne 15. decembra 2005 (št. I:102) in Sklep vlade z dne 23. februarja 2006 (št. I:15).

21

(22)  Do 31. decembra 2005 je bila to njena obveznost za analogno razširjanje.

22

(23)  Dogovor med NSAB in SVT je bil Komisiji priglašen leta 1999 (Zadeva št. IV/C-2/37 517) in stranki sta novembra 1999 prejeli upravno pismo.

23

(24)  Glej www.ur.se/ur/start.php? s1 = omur&s2 = historik.

24

(25)  Glej Sklep vlade 29, naslovljen na UR, Tillstånd att sända television, KU2001/1543/Me (delno) z dne 20. decembra 2001, in Prilogo 1 k Sklepu vlade I:12, Tillstånd att sända ljudradio och television, U2005/1824/Me z dne 2. oktobra 2005. To radiodifuzijsko dovoljenje je bilo podaljšano in zajema tudi celotno leto 2006.

25

Tillstånd att sända television,

Tillstånd att sända ljudradio och television

(26)  Razlog je naslednji: sredstva, odobrena UR, so zanemarljiva in pravila, ki urejajo dejavnosti in prenose UR, so pravzaprav enaka tistim, ki urejajo SVT. Poleg tega UR oddaja prek enega od kanalov SVT. Sredstva, odobrena obema družbama, in plačila, ki sta jih opravili, bodo torej obravnavana skupaj.

26

(27)  Glej http://www.ses-sirius.com.

27

(28)  Glej letno poročilo družbe Teracom za leto 2000.

28

(29)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 11.

29

(30)  Glej Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

30

Sveriges övergång till digital-TV

(31)  Vir: Mediavision, MMS, glej odgovor z dne 20. marca, vprašanje 15. Glej tudi Radio och TV-verket's Mediautveckling 2005 och 2006.

31

Mediautveckling 2005 och 2006

(32)  Glej Bet. 1996/97:KU17; Rskr. 1996/97:178.

32

(33)  Glej Bet. 1996/97:KU17.

33

(34)  Glej Bet. 2002/03:KU33, Rskr. 2002/03:196.

34

(35)  Glej Bet. 2003/04:KU24; Rsks. 2003/04:231.

35

(36)  Glej https://www.teracom.se.

36

(37)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, oddelka 3.4.2. in 3.5.

37

(38)  Glej http://www.teracom.se in Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

38

Sveriges övergång till digital-TV

(39)  Glej http://www.rtvv.se/se/Om_media/tv/digitaltv/in poročilo, ki ga je Organ za pošto in telekomunikacije pripravil novembra 2005, Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV, str. 5–7.

39

Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV

(40)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 22, in odgovor vlade z dne 20. decembra 2004, str. 2. Treba je opozoriti, da je 3i od aprila 2005 lastnica 30 %, ki jih je prej imela Skandia.

40

(41)  Glej Zakon o prispevku za opravljanje televizijske dejavnosti (1989:41).

41

(42)  Ibidem.

42

Ibidem.

(43)  Glej Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod, Betänkande av Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst, Stockholm 2005.

43

Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod

(44)  Glej Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97.

44

Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005

(45)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 27–30 in 42–43.

45

(46)  Tudi stroški razširjanja se bodo znižali po ukinitvi analognega prizemnega omrežja.

46

(47)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 27–30.

47

(48)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 27–29; Prop. 2001/02:1, str. 121; Prop. 2004/05:1, str. 108; in odgovor z dne 20. marca, vprašanje 4.

48

(49)  Glej Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97; pa tudi odgovor z dne 20. marca, vprašanje 4.

49

Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år

(50)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, oddelek 3.6.2; odgovor z dne 20. marca, vprašanje 9, in letni poročili družbe Teracom npr. za leti 2003 in 2004.

50

(51)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, oddelek 3.6.2, in okvirni dogovor („ramavtal“) med družbo Teracom in SVT, podpisan 4. marca 2004, ki je priložen odgovoru z dne 20. marca. Družbi Teracom ni več treba zaračunavati analognega prenosa na ravni stroškov na podlagi nedavne odločitve (z obveznostmi), ki jo je sprejela PTS. Od te odločitve cene družbe Teracom predhodno preveri PTS. Glej oddelek 3.1.1.

51

(52)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, oddelek 3.6.1, str. 29.

52

(53)  Samo pri četrtem multipleksu je od leta 2002 spremenljivi del plačila za prenos temeljil na drugačnem modelu oblikovanja cen, in sicer na podlagi stroškov; glej odgovor vlade z dne 21. marca 2003.

53

(54)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, oddelek 3.6.2, in odgovor z dne 20. marca, vprašanje 9.

54

(55)  Glej Prop. 2005/06:1, Utgiftsområde 24, str. 71–74.

55

(56)  Besedilo odstavka 44 in z njim povezane opombe je bilo izbrisano zaradi zaupnosti podatkov. Besedilo vsebuje določene informacije o dogovoru med SVT in družbo Teracom.

56

(57)  [...]

57

(58)  Glej vmesno poročilo družbe Teracom za drugo četrtletje 2002.

58

(59)  Glej Vladni zakon 2001/02:76.

59

(60)  Glej Sklep parlamenta 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

60

(61)  Glej Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev, UL C 71, 11.3.2000, str. 7.

61

(62)  Ti pogoji so: (i) posojilojemalec ne sme biti v finančnih težavah; (ii) posojilojemalec mora biti načeloma sposoben pridobiti posojilo na denarnih trgih po tržnih pogojih brez državne intervencije; (iii) poroštvo mora biti povezano z določeno finančno transakcijo, pri njem mora biti določen najvišji znesek, ne sme zajemati več kot 80 % neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti (razen za obveznice in podobne instrumente) in ne sme biti neomejeno; (iv) za poroštvo mora biti plačana tržna cena (ki med drugim izraža znesek in trajanje poroštva, zavarovanje, ki ga da posojilojemalec, njegovo finančno stanje, sektor dejavnosti in prihodnje možnosti, obresti ob prekoračitvi roka ter druge gospodarske razmere).

62

(63)  Glej npr. vmesno poročilo družbe Teracom za drugo četrtletje 2002.

63

(64)  Ibidem.

64

Ibidem.

(65)  Ta je opredeljena kot konsolidirano razmerje med kapitalom in aktivo.

65

(66)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 39.

66

(67)  Glej Prop. 2002/03:64. Pogojni delniški vložek ni posojilo. Pogojni delniški vložek pomeni, da se vračilo opravi z izplačilom dividend, ko ima družba dovolj lastnega kapitala v bilanci stanja. V dogovoru med državo (prek vlade) in družbo Teracom je bil določen pogoj, da se vračanje začne, takoj ko ima Teracom dovolj finančnih sredstev za to. V dogovoru je tudi izrecno navedeno, da se vložek opravi pod „tržnimi pogoji“ in da je pričakovani donos enak kot pri pogojnem delniškem vložku v zvezi s „konkurenčnim poslom“.

67

(68)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 50.

68

(69)  Glej opombo 4.

69

(70)  Glej opombo 5.

70

(71)  Glej opombo 6.

71

(72)  Glej opombo 7.

72

(73)  Glej opombo 8.

73

(74)  Glej opombo 9.

74

(75)  Glej opombo 10.

75

(76)  Glej opombo 11.

76

(77)  Vlada je zlasti poudarila, da plačila za prenos, ki jih družba Teracom zaračunava SVT, vključujejo DDV, in da zneski, ki jih SVT prejema z distribucijskega računa, to omogočajo. Teracom nima koristi od dela plačila, namenjenega DDV, ker mora ta sredstva plačati davčnemu organu; glej odgovor z dne 20. marca, vprašanje 2.

77

(78)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 34.

78

(79)  Glej odločitev o sprožitvi postopka, odstavek 36.

79

(80)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, oddelek 3.6.1, str. 32.

80

(81)  Glej preglednico in odgovor z dne 20. marca, Priloga 7.

81

(82)  [...]

82

(83)  Glej odločitev o sprožitvi postopka, odstavek 36.

83

(84)  Glej odgovor z dne 25. aprila, vprašanje 4.

84

(85)  Glej odgovor z dne 20. marca, Priloga 6.

85

(86)  Glej odgovor z dne 20. marca, vprašanji 7 in 8. Vlada je za vsako posebno zahtevo tudi količinsko opredelila njen učinek na cene družbe Teracom.

86

(87)  Glej Sklep parlamenta 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

87

(88)  Glej Regeringsformen (1974:152), poglavje 9, člen 10; Uredbo o poroštvu (1997:1006) in Zakon o državnem proračunu (1996:1059). Glej tudi Sklep vlade Ku2002/483/Me z dne 27. junija 2002.

88

(89)  Glej Sklep vlade Ku2002/483/Me z dne 27. junija 2002.

89

(90)  Glej Sklep vlade Ku2002/483/Me z dne 27. junija 2002, ki se razlaga skupaj s členi 8, 9, 11 in 12 Uredbe o poroštvu (1997:1006).

90

(91)  Standard & Poor's je mednarodna družba, ki zagotavlja neodvisne bonitetne ocene, indekse, ocene tveganja, raziskave na področju vlaganja, podatke in cenitve. Predhodna bonitetna ocena je temeljila predvsem na finančnih kazalnikih družbe in ne na podrobni tržni analizi.

91

(92)  Glej poročilo Urada za javni dolg DNR 2002/000170 z dne 1. oktobra 2002.

92

(93)  Dejansko je imela družba Teracom od ustanovitve leta 1992 izgubo samo v teh dveh letih – 2001 in 2002. Glej letna poročila družbe Teracom in odgovor z dne 29. oktobra, str. 40.

93

(94)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 38–40.

94

(95)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 38 in 39, ter letni poročili družbe Teracom za leti 2002 in 2003.

95

(96)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 39.

96

(97)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 39, 40 in 51–66.

97

(98)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 51 in 53.

98

(99)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, Priloga 33.

99

(100)  Glej odgovor z dne 29. oktobra, str. 55 in 56.

100

(101)  Glej odstavek 41.

101

(102)  Glej odstavka 42 in 43.

102

(103)  Glej odstavek 85.

103

(104)  Glej odstavek 102.

104

(105)  Glej odstavek 12.

105

(106)  Glej odstavek 41.

106

(107)  Glej odstavek 76.

107

(108)  Zadeva C-99/98 Avstrija proti Komisiji [2001] Recueil I-1101.

108

Avstrija

Komisiji

(109)  Glej sporočilo Komisije državam članicam: Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju, UL C 307, 13.11.1993, str. 3.

109

(110)  Pogojni delniški vložek je treba vrniti, ko ima družba v bilanci stanja prost lastni kapital.

110

(111)  Glej odstavka 93 in 94.

111

(112)  Glej poročilo PWC Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen, Priloga 33 k odgovoru z dne 29. oktobra.

112

Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen

(113)  Glej letna poročila družbe Teracom od leta 2003 do leta 2005.

113

(114)  Glej vmesno poročilo družbe Teracom za drugo četrtletje 2006. Povračilo je znašalo 150 milijonov SEK, torej približno tretjino pogojnega delniškega vložka.

114

(115)  Glej sklicevanje v opombi 15.

115

(116)  V skladu s to direktivo je morala Švedska ukiniti vse monopolne pravice za radiodifuzijske storitve do 24. julija 2003.

116

(117)  Glej npr. Zadevo 74/76 Iannelli & Volpi SpA proti Ditta Paolo Meroni [1977] Recueil 557; Zadevo C-225/91 Matra SA proti Komisiji [1993] Recueil I-3203.

117

Iannelli & Volpi SpA

Ditta Paolo Meroni

Matra SA

Komisiji

(118)  Glej npr. Zadevo 47/69 Francija proti Komisiji [1970] Recueil 487 in Zadevo C-204/97 Portugalska proti Komisiji [2001] Recueil I-3175.

118

Francija

Komisiji

Portugalska

Komisiji

---