# Jurnalul Oficial L 96/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 96 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5011 aprilie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 96

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5011 aprilie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 383/2007 al Consiliului din 4 aprilie 2007 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, Arabia Saudită, Belarus și Republica Coreea | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 384/2007 al Comisiei din 10 aprilie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 7 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 385/2007 al Comisiei din 10 aprilie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1483/2006 privind deschiderea unor invitații permanente de participare la licitație pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre | 9 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 386/2007 al Comisiei din 10 aprilie 2007 de modificare și de adaptare a Regulamentului (CE) nr. 990/2006 privind lansarea unor invitații permanente la licitație pentru exportul cerealelor păstrate de agențiile de intervenție din statele membre | 14 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 383/2007 al Consiliului din 4 aprilie 2007 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, Arabia Saudită, Belarus și Republica Coreea

1

Regulamentul (CE) nr. 384/2007 al Comisiei din 10 aprilie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

7

*

Regulamentul (CE) nr. 385/2007 al Comisiei din 10 aprilie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1483/2006 privind deschiderea unor invitații permanente de participare la licitație pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre

9

*

Regulamentul (CE) nr. 386/2007 al Comisiei din 10 aprilie 2007 de modificare și de adaptare a Regulamentului (CE) nr. 990/2006 privind lansarea unor invitații permanente la licitație pentru exportul cerealelor păstrate de agențiile de intervenție din statele membre

14

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/224/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind publicarea referinței standardului EN 71-1:2005 Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice referitor la cerințele tehnice aplicabile jucăriilor tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, în conformitate cu Directiva 88/378/CEE privind siguranța jucăriilor
  [notificată cu numărul C(2007) 1460]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | | Comisie |
| | | 2007/225/CE |
| | * | Recomandarea Comisiei din 3 aprilie 2007 privind un program de monitorizare comunitar coordonat pentru 2007 pentru a asigura respectarea conținuturilor maxime ale reziduurilor de pesticide din și de pe cereale și alte produse de origine vegetală și programe de monitorizare națională pentru 2008
  [notificată cu numărul C(2007) 1452]

   (
  1
  ) | 21 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/224/CE

*

Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind publicarea referinței standardului EN 71-1:2005 Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice referitor la cerințele tehnice aplicabile jucăriilor tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, în conformitate cu Directiva 88/378/CEE privind siguranța jucăriilor
  [notificată cu numărul C(2007) 1460]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 1460]

1

18

RECOMANDĂRI

Comisie

2007/225/CE

*

Recomandarea Comisiei din 3 aprilie 2007 privind un program de monitorizare comunitar coordonat pentru 2007 pentru a asigura respectarea conținuturilor maxime ale reziduurilor de pesticide din și de pe cereale și alte produse de origine vegetală și programe de monitorizare națională pentru 2008
  [notificată cu numărul C(2007) 1452]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 1452]

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 11.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 383/2007 AL CONSILIULUI

din 4 aprilie 2007

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, Arabia Saudită, Belarus și Republica Coreea

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1522/2000 (2), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de fibre sintetice discontinue din poliester („PSF”) originare din Australia, Indonezia și Thailanda. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1522/2000 (2), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de fibre sintetice discontinue din poliester („PSF”) originare din Australia, Indonezia și Thailanda.

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2852/2000 (3), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de PSF originare din Republica Coreea și India. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2852/2000 (3), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de PSF originare din Republica Coreea și India.

| (3) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1799/2002 (4), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de PSF originare din Belarus. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1799/2002 (4), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de PSF originare din Belarus.

| (4) | Prin Regulamentul (CE) nr. 428/2005, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de PSF originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și Arabia Saudită și a modificat și a reînnoit pe cinci ani măsurile referitoare la Republica Coreea. |
| --- | --- |

(4)

Prin Regulamentul (CE) nr. 428/2005, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de PSF originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și Arabia Saudită și a modificat și a reînnoit pe cinci ani măsurile referitoare la Republica Coreea.

| (5) | Toate aceste regulamente vor fi denumite în continuare „regulamente inițiale”. Anchetele care au dus la măsurile impuse de regulamentele inițiale vor fi denumite în continuare „anchete inițiale”. În urma reexaminărilor privind expirarea măsurilor privind importurile de PSF originare din Australia, India, Indonezia și Thailanda (5), Consiliul a abrogat taxele antidumping cu privire la astfel de importuri prin Regulamentul (CE) nr. 1515/2006 (6). |
| --- | --- |

(5)

Toate aceste regulamente vor fi denumite în continuare „regulamente inițiale”. Anchetele care au dus la măsurile impuse de regulamentele inițiale vor fi denumite în continuare „anchete inițiale”. În urma reexaminărilor privind expirarea măsurilor privind importurile de PSF originare din Australia, India, Indonezia și Thailanda (5), Consiliul a abrogat taxele antidumping cu privire la astfel de importuri prin Regulamentul (CE) nr. 1515/2006 (6).

| (6) | O nouă procedură antidumping privind importurile de PSF originare din Malaezia și Taiwan a fost inițiată la 12 aprilie 2006 (7) și au fost impuse măsuri provizorii prin Regulamentul (CE) nr. 2005/2006 (8). |
| --- | --- |

(6)

O nouă procedură antidumping privind importurile de PSF originare din Malaezia și Taiwan a fost inițiată la 12 aprilie 2006 (7) și au fost impuse măsuri provizorii prin Regulamentul (CE) nr. 2005/2006 (8).

1.2.   Motivele reexaminării

| (7) | La baza prezentei reexaminări au stat informațiile furnizate de către un producător exportator coreean, Saehan Industries Inc., care a indicat faptul că fibrele discontinue din poliester care se topesc la temperaturi scăzute („LMP”), astfel cum sunt definite în considerentul 20 de mai jos, ar trebui excluse din definiția produselor, deoarece acestea par să aibă caracteristici fizice și chimice de bază și utilizări finale diferite în comparație cu alte tipuri de PSF. În special, spre deosebire de alte tipuri de PSF, s-a constatat că LMP-urile au proprietăți inerente de liant. |
| --- | --- |

(7)

La baza prezentei reexaminări au stat informațiile furnizate de către un producător exportator coreean, Saehan Industries Inc., care a indicat faptul că fibrele discontinue din poliester care se topesc la temperaturi scăzute („LMP”), astfel cum sunt definite în considerentul 20 de mai jos, ar trebui excluse din definiția produselor, deoarece acestea par să aibă caracteristici fizice și chimice de bază și utilizări finale diferite în comparație cu alte tipuri de PSF. În special, spre deosebire de alte tipuri de PSF, s-a constatat că LMP-urile au proprietăți inerente de liant.

1.3.   Inițierea

| (8) | Considerând, după consultarea comitetului consultativ, că au existat probe suficiente care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat printr-un aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (9) inițierea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea definiției produselor vizate de măsurile antidumping la importurile de PSF originar din RPC, Arabia Saudită, Belarus, Australia, Indonezia, Thailanda, Republica Coreea și India. Trebuie observat că prezenta reexaminare a fost inițiată la inițiativa proprie a Comisiei. |
| --- | --- |

(8)

Considerând, după consultarea comitetului consultativ, că au existat probe suficiente care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat printr-un aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (9) inițierea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea definiției produselor vizate de măsurile antidumping la importurile de PSF originar din RPC, Arabia Saudită, Belarus, Australia, Indonezia, Thailanda, Republica Coreea și India. Trebuie observat că prezenta reexaminare a fost inițiată la inițiativa proprie a Comisiei.

1.4.   Ancheta de reexaminare

| (9) | Comisia a notificat oficial autoritățile din RPC, Arabia Saudită, Belarus, Australia, Indonezia, Thailanda, Republica Coreea și India („țările vizate”) și toate celelalte părți cunoscute ca fiind vizate, adică producătorii/exportatorii din țările vizate și asociațiile acestora, utilizatorii și importatorii din Comunitate și asociațiile acestora, producătorii din Comunitate și asociațiile acestora, despre inițierea anchetei de reexaminare. Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilite în avizul de inițiere. S-a admis audierea tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a notificat oficial autoritățile din RPC, Arabia Saudită, Belarus, Australia, Indonezia, Thailanda, Republica Coreea și India („țările vizate”) și toate celelalte părți cunoscute ca fiind vizate, adică producătorii/exportatorii din țările vizate și asociațiile acestora, utilizatorii și importatorii din Comunitate și asociațiile acestora, producătorii din Comunitate și asociațiile acestora, despre inițierea anchetei de reexaminare. Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilite în avizul de inițiere. S-a admis audierea tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (10) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte părți care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte părți care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în avizul de inițiere.

| (11) | Având în vedere domeniul de reexaminare, nu s-a stabilit nicio perioadă de anchetă în sensul prezentei reexaminări. Informațiile din chestionare au acoperit perioada 1998-2005 („perioada vizată”). Pentru perioada vizată s-au solicitat informații despre volumul și valoarea vânzărilor/achizițiilor, volumul și capacitatea de producție pentru toate tipurile de PSF și LMP. În plus, s-a solicitat părților vizate să facă observații legate de orice diferențe sau asemănări între LMP și alte tipuri de PSF în ceea ce privește procesul de producție, caracteristicile tehnice, utilizarea finală, interschimbabilitate etc. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere domeniul de reexaminare, nu s-a stabilit nicio perioadă de anchetă în sensul prezentei reexaminări. Informațiile din chestionare au acoperit perioada 1998-2005 („perioada vizată”). Pentru perioada vizată s-au solicitat informații despre volumul și valoarea vânzărilor/achizițiilor, volumul și capacitatea de producție pentru toate tipurile de PSF și LMP. În plus, s-a solicitat părților vizate să facă observații legate de orice diferențe sau asemănări între LMP și alte tipuri de PSF în ceea ce privește procesul de producție, caracteristicile tehnice, utilizarea finală, interschimbabilitate etc.

| (12) | Au fost primite chestionare cu răspunsuri suficient de complete de la un producător exportator de PSF din Thailanda, doi din Republica Coreea și unul din Arabia Saudită, patru producători de PSF din Comunitate, cinci utilizatori și doi importatori de PSF din Comunitate. Câteva alte părți, inclusiv asociația utilizatorilor și asociația producătorilor de PSF din Comunitate, au trimis observații. |
| --- | --- |

(12)

Au fost primite chestionare cu răspunsuri suficient de complete de la un producător exportator de PSF din Thailanda, doi din Republica Coreea și unul din Arabia Saudită, patru producători de PSF din Comunitate, cinci utilizatori și doi importatori de PSF din Comunitate. Câteva alte părți, inclusiv asociația utilizatorilor și asociația producătorilor de PSF din Comunitate, au trimis observații.

| (13) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru evaluarea necesității de modificare a domeniului de aplicare a măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru evaluarea necesității de modificare a domeniului de aplicare a măsurilor în vigoare.

| (14) | Trebuie observat faptul că, deoarece în octombrie 2006, în urma reexaminărilor paralele privind expirarea, măsurile aplicabile importurilor de PSF originare din Australia, India, Indonezia și Thailanda au fost abrogate (a se vedea considerentul 5), prezenta reexaminare a devenit caducă cu privire la aceste țări, iar constatările acesteia vizează numai măsurile aplicabile PSF-urilor originare din RPC, Arabia Saudită, Belarus și Republica Coreea. |
| --- | --- |

(14)

Trebuie observat faptul că, deoarece în octombrie 2006, în urma reexaminărilor paralele privind expirarea, măsurile aplicabile importurilor de PSF originare din Australia, India, Indonezia și Thailanda au fost abrogate (a se vedea considerentul 5), prezenta reexaminare a devenit caducă cu privire la aceste țări, iar constatările acesteia vizează numai măsurile aplicabile PSF-urilor originare din RPC, Arabia Saudită, Belarus și Republica Coreea.

2.   PRODUSUL VIZAT

| (15) | Produsul vizat constă, astfel cum a fost definit constant în toate regulamentele inițiale, din fibre sintetice discontinue din poliester, necardate, nepieptănate sau prelucrate în alt mod pentru filare, originare din RPC, Arabia Saudită, Belarus, Australia, Indonezia, Thailanda, Republica Coreea și India („produsul vizat”) și în prezent se clasifică la codul NC 5503 20 00. De obicei, acesta este desemnat ca fibre discontinue din poliester sau PSF. |
| --- | --- |

(15)

Produsul vizat constă, astfel cum a fost definit constant în toate regulamentele inițiale, din fibre sintetice discontinue din poliester, necardate, nepieptănate sau prelucrate în alt mod pentru filare, originare din RPC, Arabia Saudită, Belarus, Australia, Indonezia, Thailanda, Republica Coreea și India („produsul vizat”) și în prezent se clasifică la codul NC 5503 20 00. De obicei, acesta este desemnat ca fibre discontinue din poliester sau PSF.

3.   REZULTATELE ANCHETEI DE REEXAMINARE

3.1.   Metodologie

| (16) | Pentru a stabili dacă ar trebui considerate ca fiind un singur produs sau două produse diferite, s-a examinat dacă LMP și alte tipuri de PSF prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale. În acest sens, s-au evaluat și procesul de producție, interschimbabilitatea și distincția dintre LMP și alte tipuri de PSF. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a stabili dacă ar trebui considerate ca fiind un singur produs sau două produse diferite, s-a examinat dacă LMP și alte tipuri de PSF prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale. În acest sens, s-au evaluat și procesul de producție, interschimbabilitatea și distincția dintre LMP și alte tipuri de PSF.

3.2.   Concluzii

3.2.1.   Observații generale

| (17) | PSF-urile sunt o materie primă folosită în diferite stadii ale procesului de fabricație a produselor textile. PSF sunt folosite fie pentru filare, adică fabricarea filamentelor pentru producția de textile după ce au fost sau nu amestecate cu alte fibre, cum ar fi bumbacul sau lâna, fie în aplicații ca materiale nețesute, cum ar fi umpluturile, și anume căptușirea sau vătuirea anumitor produse textile, precum pernele, banchetele pentru autovehicule și jachetele. |
| --- | --- |

(17)

PSF-urile sunt o materie primă folosită în diferite stadii ale procesului de fabricație a produselor textile. PSF sunt folosite fie pentru filare, adică fabricarea filamentelor pentru producția de textile după ce au fost sau nu amestecate cu alte fibre, cum ar fi bumbacul sau lâna, fie în aplicații ca materiale nețesute, cum ar fi umpluturile, și anume căptușirea sau vătuirea anumitor produse textile, precum pernele, banchetele pentru autovehicule și jachetele.

| (18) | PSF-urile sunt vândute sub formă de tipuri diverse de produse destinate filării sau aplicațiilor ca materiale nețesute, care au o compoziție cu una sau două componente și cu diverse specificații, cum ar fi denierul/ decitexul, tenacitatea, lustrul, nivelul de calitate etc. Aceste tipuri de produse nu sunt întotdeauna interschimbabile (de exemplu, fibrele pentru filare și pentru aplicații ca materiale nețesute, fibre cu una sau două componente, fibre cu caracteristici termice specifice, cum ar fi fibrele ignifuge etc.). Cu toate acestea, după cum au demonstrat anchetele inițiale, caracteristicile fizice și chimice și utilizările finale ale acestor tipuri de fibre sunt în esență aceleași. În plus, deși nu fiecare tip de produs poate fi înlocuit de oricare alt tip, există cel puțin o interschimbabilitate parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse, niciunul dintre acestea nefiind separat în mod evident cel puțin de unele dintre celelalte. |
| --- | --- |

(18)

PSF-urile sunt vândute sub formă de tipuri diverse de produse destinate filării sau aplicațiilor ca materiale nețesute, care au o compoziție cu una sau două componente și cu diverse specificații, cum ar fi denierul/ decitexul, tenacitatea, lustrul, nivelul de calitate etc. Aceste tipuri de produse nu sunt întotdeauna interschimbabile (de exemplu, fibrele pentru filare și pentru aplicații ca materiale nețesute, fibre cu una sau două componente, fibre cu caracteristici termice specifice, cum ar fi fibrele ignifuge etc.). Cu toate acestea, după cum au demonstrat anchetele inițiale, caracteristicile fizice și chimice și utilizările finale ale acestor tipuri de fibre sunt în esență aceleași. În plus, deși nu fiecare tip de produs poate fi înlocuit de oricare alt tip, există cel puțin o interschimbabilitate parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse, niciunul dintre acestea nefiind separat în mod evident cel puțin de unele dintre celelalte.

| (19) | Trebuie remarcat că LMP-urile nu constituie un produs nou. Cu toate acestea, ca tip de PSF, LMP-urile nu au fost examinate separat în cadrul anchetelor inițiale, deoarece niciuna dintre părțile interesate nu a susținut că ar exista diferențe între caracteristicile fizice și tehnice ale acestor produse. Prezenta revizuire a confirmat că LMP-urile, care au fost produse pentru prima dată în anii 1980 și au fost comercializate de atunci în țări ca Japonia, Taiwan și în Comunitate, erau deja produse și comercializate în cantități importante de către cel puțin trei producători din Comunitate și în una dintre țările vizate, și anume Republica Coreea, în timpul anchetelor inițiale. De fapt, s-a constatat că importurile de PSF, inclusiv de LMP din Republica Coreea au fost efectuate la prețuri de dumping și au cauzat prejudicii industriei comunitare. |
| --- | --- |

(19)

Trebuie remarcat că LMP-urile nu constituie un produs nou. Cu toate acestea, ca tip de PSF, LMP-urile nu au fost examinate separat în cadrul anchetelor inițiale, deoarece niciuna dintre părțile interesate nu a susținut că ar exista diferențe între caracteristicile fizice și tehnice ale acestor produse. Prezenta revizuire a confirmat că LMP-urile, care au fost produse pentru prima dată în anii 1980 și au fost comercializate de atunci în țări ca Japonia, Taiwan și în Comunitate, erau deja produse și comercializate în cantități importante de către cel puțin trei producători din Comunitate și în una dintre țările vizate, și anume Republica Coreea, în timpul anchetelor inițiale. De fapt, s-a constatat că importurile de PSF, inclusiv de LMP din Republica Coreea au fost efectuate la prețuri de dumping și au cauzat prejudicii industriei comunitare.

3.2.2.   Caracteristicile fizice și chimice ale LMP-urilor

| (20) | LMP-urile constituie unul dintre tipurile de PSF cu două componente. Acestea sunt fibre din poliester cu temperatură de topire scăzută având o structură de miez și înveliș; ele sunt compuse din miez de poliester și un înveliș din poliester copolimer. Când este încălzit, învelișul exterior din copolimer se topește la o temperatură mai scăzută decât miezul din poliester și acționează ca un lipici. Există mai multe subcategorii de LMP, având compoziții diferite care conduc, în consecință, la temperaturi de topire diferite. |
| --- | --- |

(20)

LMP-urile constituie unul dintre tipurile de PSF cu două componente. Acestea sunt fibre din poliester cu temperatură de topire scăzută având o structură de miez și înveliș; ele sunt compuse din miez de poliester și un înveliș din poliester copolimer. Când este încălzit, învelișul exterior din copolimer se topește la o temperatură mai scăzută decât miezul din poliester și acționează ca un lipici. Există mai multe subcategorii de LMP, având compoziții diferite care conduc, în consecință, la temperaturi de topire diferite.

| (21) | LMP-urile sunt produse din aceeași materie primă și au același aspect exterior ca celelalte tipuri de PSF. Cu toate acestea, prin definiție, acestea conțin doi polimeri din poliester diferiți. În acest context ar trebui remarcat faptul că LMP nu sunt singurele PSF cu două componente; există numeroase alte tipuri de PSF cu două componente, care au fost întotdeauna considerate ca formând un singur produs în scopul procedurilor de antidumping. |
| --- | --- |

(21)

LMP-urile sunt produse din aceeași materie primă și au același aspect exterior ca celelalte tipuri de PSF. Cu toate acestea, prin definiție, acestea conțin doi polimeri din poliester diferiți. În acest context ar trebui remarcat faptul că LMP nu sunt singurele PSF cu două componente; există numeroase alte tipuri de PSF cu două componente, care au fost întotdeauna considerate ca formând un singur produs în scopul procedurilor de antidumping.

| (22) | Anumiți utilizatori din Comunitate și un producător exportator au argumentat că LMP-urile și alte tipuri de PSF, cu una sau două componente, sunt fabricate din materii prime diferite. Asociația producătorilor din Comunitate și anumiți producători din Comunitate au argumentat că materiile prime de bază sunt aceleași pentru toate tipurile de PSF, inclusiv pentru LMP. În această privință ar trebui remarcat că toate tipurile de PSF, inclusiv LMP, au la bază acidul tereftalic și etilenul glicol. Aceste materii prime constituie componenta de bază, la care se pot adăuga aditivi sau componente suplimentare, în vederea asigurării anumitor proprietăți specifice ale fibrelor, cum ar fi temperatura scăzută de topire în cazul LMP-urilor. Ipoteza că LMP-urile ar fi fabricate din materii prime diferite este, prin urmare, respinsă. |
| --- | --- |

(22)

Anumiți utilizatori din Comunitate și un producător exportator au argumentat că LMP-urile și alte tipuri de PSF, cu una sau două componente, sunt fabricate din materii prime diferite. Asociația producătorilor din Comunitate și anumiți producători din Comunitate au argumentat că materiile prime de bază sunt aceleași pentru toate tipurile de PSF, inclusiv pentru LMP. În această privință ar trebui remarcat că toate tipurile de PSF, inclusiv LMP, au la bază acidul tereftalic și etilenul glicol. Aceste materii prime constituie componenta de bază, la care se pot adăuga aditivi sau componente suplimentare, în vederea asigurării anumitor proprietăți specifice ale fibrelor, cum ar fi temperatura scăzută de topire în cazul LMP-urilor. Ipoteza că LMP-urile ar fi fabricate din materii prime diferite este, prin urmare, respinsă.

| (23) | Un producător exportator a afirmat de asemenea că factorul „aspect” nu este relevant pentru analiza caracteristicilor fizice și tehnice ale diverselor produse sau tipuri de produse. În acest sens, se menționează că aspectul în sine nu constituie în mod normal un criteriu suficient pentru definirea produsului vizat, în special când este vorba de produse chimice. Totuși, aceasta nu înseamnă că acest factor ar trebui să fie complet ignorat. În cazul de față, aspectul identic constituie un element suplimentar pentru a demonstra că LMP-urile și alte tipuri de PSF nu se pot deosebi ușor unele de celelalte. Prin urmare, ipoteza este respinsă. |
| --- | --- |

(23)

Un producător exportator a afirmat de asemenea că factorul „aspect” nu este relevant pentru analiza caracteristicilor fizice și tehnice ale diverselor produse sau tipuri de produse. În acest sens, se menționează că aspectul în sine nu constituie în mod normal un criteriu suficient pentru definirea produsului vizat, în special când este vorba de produse chimice. Totuși, aceasta nu înseamnă că acest factor ar trebui să fie complet ignorat. În cazul de față, aspectul identic constituie un element suplimentar pentru a demonstra că LMP-urile și alte tipuri de PSF nu se pot deosebi ușor unele de celelalte. Prin urmare, ipoteza este respinsă.

| (24) | Având în vedere cele expuse mai sus, se concluzionează că LMP-urile nu pot fi considerate ca având caracteristici fizice și chimice de bază diferite de cele ale altor tipuri de PSF, în special cele având o compoziție din două componente. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere cele expuse mai sus, se concluzionează că LMP-urile nu pot fi considerate ca având caracteristici fizice și chimice de bază diferite de cele ale altor tipuri de PSF, în special cele având o compoziție din două componente.

3.2.3.   Procesul de producție

| (25) | Se reamintește că anchetele anterioare au stabilit că, din punctul de vedere al procesului de producție, se poate face o distincție generală între PSF virgine, produse din materii prime virgine, și PSF regenerate, produse din poliester reciclat. |
| --- | --- |

(25)

Se reamintește că anchetele anterioare au stabilit că, din punctul de vedere al procesului de producție, se poate face o distincție generală între PSF virgine, produse din materii prime virgine, și PSF regenerate, produse din poliester reciclat.

| (26) | În ceea ce privește LMP-urile, prezenta anchetă de reexaminare a arătat că nu există diferențe semnificative între producția de LMP-uri și de alte tipuri de PSF din două componente. S-a constatat că orice producător de alte tipuri de PSF cu două componente poate să treacă la producția de LMP relativ ușor. Sistemele de filare a fibrelor cu două componente funcționează atât în Comunitate, cât și în restul lumii de peste 20 ani. Producția fibrelor cu două componente este mai sofisticată decât cea a fibrelor cu o componentă; cu toate acestea, diferența între cele două sisteme nu poate fi considerată ca fiind substanțială. |
| --- | --- |

(26)

În ceea ce privește LMP-urile, prezenta anchetă de reexaminare a arătat că nu există diferențe semnificative între producția de LMP-uri și de alte tipuri de PSF din două componente. S-a constatat că orice producător de alte tipuri de PSF cu două componente poate să treacă la producția de LMP relativ ușor. Sistemele de filare a fibrelor cu două componente funcționează atât în Comunitate, cât și în restul lumii de peste 20 ani. Producția fibrelor cu două componente este mai sofisticată decât cea a fibrelor cu o componentă; cu toate acestea, diferența între cele două sisteme nu poate fi considerată ca fiind substanțială.

| (27) | Anumiți utilizatori comunitari au susținut că trecerea la producția de LMP nu ar fi rentabilă. S-a afirmat că deși liniile de producție pentru LMP și pentru alte tipuri de PSF cu două componente sunt de fapt identice, trecerea la producția de LMP ar necesita anumite modificări, în special schimbarea filierelor, ceea ce ar duce la întreruperi semnificative ale timpului de producție. În consecință, deși trecerea la producția de LMP sau viceversa este fezabilă din punct de vedere tehnic, aceasta ar putea fi nerentabilă și, prin urmare, ar afecta capacitatea disponibilă pentru producția de LMP. Asociația producătorilor comunitari și un producător comunitar au declarat că procesul de producție pentru toate tipurile de PSF cu două componente este în esență același, iar trecerea la producția de LMP nu prezintă inconveniente tehnice, ci depinde pur și simplu de forțele pieței, cum ar fi cererea și prețurile. Mai mult, aceștia au afirmat că există suficientă capacitate globală pentru a satisface cererea de LMP în Comunitate în cazul în care condițiile pieței o permit. În acest sens, următoarele aspecte ar trebui luate în considerare. În primul rând, concluzia că nu există diferențe substanțiale între producția de LMP și cea de alte tipuri de PSF nu a fost contestată. În al doilea rând, rentabilitatea trecerii la producția de LMP sau viceversa poate varia semnificativ de la un producător la altul, însă anumiți producători din Comunitate operează efectiv o astfel de schimbare. În sfârșit, trecerea unui producător la producția de LMP depinde în mare măsură de prețul de vânzare pe care acesta îl poate obține pentru diferite tipuri de PSF pe piață. În acest sens, trebuie de asemenea remarcat faptul că nu există producători exclusivi de LMP în Comunitate sau în țările exportatoare în cauză. Prin urmare, acest argument nu modifică concluziile referitoare la procesul de producție. |
| --- | --- |

(27)

Anumiți utilizatori comunitari au susținut că trecerea la producția de LMP nu ar fi rentabilă. S-a afirmat că deși liniile de producție pentru LMP și pentru alte tipuri de PSF cu două componente sunt de fapt identice, trecerea la producția de LMP ar necesita anumite modificări, în special schimbarea filierelor, ceea ce ar duce la întreruperi semnificative ale timpului de producție. În consecință, deși trecerea la producția de LMP sau viceversa este fezabilă din punct de vedere tehnic, aceasta ar putea fi nerentabilă și, prin urmare, ar afecta capacitatea disponibilă pentru producția de LMP. Asociația producătorilor comunitari și un producător comunitar au declarat că procesul de producție pentru toate tipurile de PSF cu două componente este în esență același, iar trecerea la producția de LMP nu prezintă inconveniente tehnice, ci depinde pur și simplu de forțele pieței, cum ar fi cererea și prețurile. Mai mult, aceștia au afirmat că există suficientă capacitate globală pentru a satisface cererea de LMP în Comunitate în cazul în care condițiile pieței o permit. În acest sens, următoarele aspecte ar trebui luate în considerare. În primul rând, concluzia că nu există diferențe substanțiale între producția de LMP și cea de alte tipuri de PSF nu a fost contestată. În al doilea rând, rentabilitatea trecerii la producția de LMP sau viceversa poate varia semnificativ de la un producător la altul, însă anumiți producători din Comunitate operează efectiv o astfel de schimbare. În sfârșit, trecerea unui producător la producția de LMP depinde în mare măsură de prețul de vânzare pe care acesta îl poate obține pentru diferite tipuri de PSF pe piață. În acest sens, trebuie de asemenea remarcat faptul că nu există producători exclusivi de LMP în Comunitate sau în țările exportatoare în cauză. Prin urmare, acest argument nu modifică concluziile referitoare la procesul de producție.

| (28) | Procesul de producție, care nu este în sine decisiv în definirea unui produs, nu poate fi considerat, prin urmare, în niciun caz drept factor de diferențiere a LMP-urilor de alte tipuri de PSF. |
| --- | --- |

(28)

Procesul de producție, care nu este în sine decisiv în definirea unui produs, nu poate fi considerat, prin urmare, în niciun caz drept factor de diferențiere a LMP-urilor de alte tipuri de PSF.

3.2.4.   Utilizările finale tipice ale LMP-urilor

| (29) | Datorită temperaturilor reduse de topire LMP-urile sunt în mod tipic utilizate drept componente în aplicații tehnice ca materiale nețesute unite termic precum și în aplicații ca materiale umplere unite termic. Principalele utilizări finale se referă la următoarele grupe de produse: echipamente casnice (mobilă, saltele, perne), autovehicule (covoare, filtre), igienă personală (scutece, produse absorbante), îmbrăcăminte (izolare). În toate utilizările sale, LMP-urile sunt amestecate și topite împreună cu alte fibre PSF și reprezintă în mod normal 15 % din volumul unor astfel de amestecuri. |
| --- | --- |

(29)

Datorită temperaturilor reduse de topire LMP-urile sunt în mod tipic utilizate drept componente în aplicații tehnice ca materiale nețesute unite termic precum și în aplicații ca materiale umplere unite termic. Principalele utilizări finale se referă la următoarele grupe de produse: echipamente casnice (mobilă, saltele, perne), autovehicule (covoare, filtre), igienă personală (scutece, produse absorbante), îmbrăcăminte (izolare). În toate utilizările sale, LMP-urile sunt amestecate și topite împreună cu alte fibre PSF și reprezintă în mod normal 15 % din volumul unor astfel de amestecuri.

| (30) | Anumiți utilizatori comunitari au susținut că LMP-urile reprezintă în jur de 15 % din amestec numai în vata unită termic pentru mobilă și accesorii de pat. În alte aplicații, ca de exemplu straturile de absorbție-distribuție, proporția de LMP în amestec variază între 35 % și 50 %, iar în aplicațiile de filtrare a aerului LMP-urile reprezintă până la 70 % din amestec. În acest sens, ar trebui adăugat faptul că în anumite aplicații, ca de exemplu vata pentru izolarea îmbrăcămintei, LMP reprezintă mai puțin de 15 % din amestec. Ancheta de reexaminare a arătat că deși volumul relativ al LMP în cadrul diferitelor utilizări finale variază, în marea majoritate a aplicațiilor LMP-urile reprezintă o componentă minoră (media globală fiind în jur de 15 %) comparativ cu alte tipuri de PSF în amestec în aceste produse. Evaluarea de la considerentul 29 de mai sus este, prin urmare, confirmată. |
| --- | --- |

(30)

Anumiți utilizatori comunitari au susținut că LMP-urile reprezintă în jur de 15 % din amestec numai în vata unită termic pentru mobilă și accesorii de pat. În alte aplicații, ca de exemplu straturile de absorbție-distribuție, proporția de LMP în amestec variază între 35 % și 50 %, iar în aplicațiile de filtrare a aerului LMP-urile reprezintă până la 70 % din amestec. În acest sens, ar trebui adăugat faptul că în anumite aplicații, ca de exemplu vata pentru izolarea îmbrăcămintei, LMP reprezintă mai puțin de 15 % din amestec. Ancheta de reexaminare a arătat că deși volumul relativ al LMP în cadrul diferitelor utilizări finale variază, în marea majoritate a aplicațiilor LMP-urile reprezintă o componentă minoră (media globală fiind în jur de 15 %) comparativ cu alte tipuri de PSF în amestec în aceste produse. Evaluarea de la considerentul 29 de mai sus este, prin urmare, confirmată.

| (31) | Principalii utilizatori de LMP din Comunitate sunt industriile aplicațiilor ca materiale nețesute. Aceste societăți utilizează în mod obișnuit o gamă largă de alte tipuri de PSF ce aparțin grupei de produse nețesute. Nu există utilizatori specifici de LMP-uri la nivelul Comunității. S-a constatat, de asemenea, că nu există diferențe substanțiale în privința canalelor de distribuție a LMP-urilor și a altor tipuri de PSF. Se reamintește că LMP-urile sunt întotdeauna utilizate în amestec cu alte tipuri de PSF. |
| --- | --- |

(31)

Principalii utilizatori de LMP din Comunitate sunt industriile aplicațiilor ca materiale nețesute. Aceste societăți utilizează în mod obișnuit o gamă largă de alte tipuri de PSF ce aparțin grupei de produse nețesute. Nu există utilizatori specifici de LMP-uri la nivelul Comunității. S-a constatat, de asemenea, că nu există diferențe substanțiale în privința canalelor de distribuție a LMP-urilor și a altor tipuri de PSF. Se reamintește că LMP-urile sunt întotdeauna utilizate în amestec cu alte tipuri de PSF.

| (32) | Un producător exportator a declarat că faptul că aceiași utilizatori folosesc LMP-uri și alte tipuri de PSF și canalele de distribuție a LMP-urilor și a altor tipuri de PSF sunt în fapt aceleași, aceasta nu înseamnă că LMP-urile și alte tipuri de PSF sunt „produse similare”. Într-adevăr, faptul în sine nu înseamnă că LMP-urile și alte tipuri de PSF ar trebui considerate ca fiind un singur produs; cu toate acestea, acest fapt sugerează că între LMP și alte tipuri de PSF nu există diferențe în ceea ce privește distribuția lor. Cu alte cuvinte, din punctul de vedere al distribuției, nu există motive pentru excluderea LMP-urilor din domeniul de aplicare a măsurilor. În plus, astfel cum s-a demonstrat la considerentul 29 de mai sus, LMP-urile au aceleași utilizări finale ca și alte tipuri de PSF, dat fiind că pot fi folosite numai în amestec cu acestea. Argumentul este, prin urmare, respins. |
| --- | --- |

(32)

Un producător exportator a declarat că faptul că aceiași utilizatori folosesc LMP-uri și alte tipuri de PSF și canalele de distribuție a LMP-urilor și a altor tipuri de PSF sunt în fapt aceleași, aceasta nu înseamnă că LMP-urile și alte tipuri de PSF sunt „produse similare”. Într-adevăr, faptul în sine nu înseamnă că LMP-urile și alte tipuri de PSF ar trebui considerate ca fiind un singur produs; cu toate acestea, acest fapt sugerează că între LMP și alte tipuri de PSF nu există diferențe în ceea ce privește distribuția lor. Cu alte cuvinte, din punctul de vedere al distribuției, nu există motive pentru excluderea LMP-urilor din domeniul de aplicare a măsurilor. În plus, astfel cum s-a demonstrat la considerentul 29 de mai sus, LMP-urile au aceleași utilizări finale ca și alte tipuri de PSF, dat fiind că pot fi folosite numai în amestec cu acestea. Argumentul este, prin urmare, respins.

| (33) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că LMP-urile și alte tipuri de PSF au aceleași utilizări finale și sunt distribuite prin aceleași canale. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că LMP-urile și alte tipuri de PSF au aceleași utilizări finale și sunt distribuite prin aceleași canale.

3.2.5.   Interschimbabilitate

| (34) | După cum s-a prezentat mai sus, deși LMP-urile nu au caracteristici fizice și chimice de bază diferite față de alte tipuri de PSF, acestea au anumite proprietăți distincte. Cu toate acestea, în numeroase aplicații LMP-urile pot fi înlocuite de alte tipuri de PSF folosind tehnologii de unire diferite, cum ar fi unirea PSF-urilor cu rășină sau unirea termică a PSF-urilor prin utilizarea altor fibre de unire topite. Prin urmare, acestea sunt interschimbabile cu alte tipuri de PSF. |
| --- | --- |

(34)

După cum s-a prezentat mai sus, deși LMP-urile nu au caracteristici fizice și chimice de bază diferite față de alte tipuri de PSF, acestea au anumite proprietăți distincte. Cu toate acestea, în numeroase aplicații LMP-urile pot fi înlocuite de alte tipuri de PSF folosind tehnologii de unire diferite, cum ar fi unirea PSF-urilor cu rășină sau unirea termică a PSF-urilor prin utilizarea altor fibre de unire topite. Prin urmare, acestea sunt interschimbabile cu alte tipuri de PSF.

| (35) | Anumite părți au contestat concluzia menționată cu privire la interschimbabilitatea LMP-urilor cu alte tipuri de PSF. Un producător exportator a argumentat că, dat fiind că unirea cu rășină și unirea cu ajutorul altor fibre de unire topite necesită înlocuirea LMP-urilor cu rășină și fibre de unire care nu sunt fabricate din poliester, nu există o interschimbabilitate între LMP și alte tipuri de PSF. Anumiți utilizatori din Comunitate au argumentat că utilizarea altor tehnologii de unire menționate mai sus va duce la apariția unor proprietăți diferite pentru anumite produse finite și, din acest motiv, asemenea substituții nu sunt posibile în anumite aplicații. Aceste argumente au fost examinate mai amănunțit. Ancheta a indicat că deși diferitele tehnologii de unire nu sunt întotdeauna interschimbabile în cazul tuturor aplicațiilor finale, există cu toate acestea o anumită interschimbabilitate și astfel LMP-urile se află în competiție cu PSF-urile unite cu rășină și cu PSF-urile unite cu fibre de unire altele decât cele cu miez/înveliș pentru anumite aplicații. În consecință, nu se poate concluziona în mod general că nu există substitut pentru LMP-uri și că acestea nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de PSF. |
| --- | --- |

(35)

Anumite părți au contestat concluzia menționată cu privire la interschimbabilitatea LMP-urilor cu alte tipuri de PSF. Un producător exportator a argumentat că, dat fiind că unirea cu rășină și unirea cu ajutorul altor fibre de unire topite necesită înlocuirea LMP-urilor cu rășină și fibre de unire care nu sunt fabricate din poliester, nu există o interschimbabilitate între LMP și alte tipuri de PSF. Anumiți utilizatori din Comunitate au argumentat că utilizarea altor tehnologii de unire menționate mai sus va duce la apariția unor proprietăți diferite pentru anumite produse finite și, din acest motiv, asemenea substituții nu sunt posibile în anumite aplicații. Aceste argumente au fost examinate mai amănunțit. Ancheta a indicat că deși diferitele tehnologii de unire nu sunt întotdeauna interschimbabile în cazul tuturor aplicațiilor finale, există cu toate acestea o anumită interschimbabilitate și astfel LMP-urile se află în competiție cu PSF-urile unite cu rășină și cu PSF-urile unite cu fibre de unire altele decât cele cu miez/înveliș pentru anumite aplicații. În consecință, nu se poate concluziona în mod general că nu există substitut pentru LMP-uri și că acestea nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de PSF.

| (36) | Un producător exportator a remarcat, de asemenea, că argumentul său privind amenințarea pentru mediu și pentru sănătatea lucrătorilor reprezentată de anumite rășini chimice nu a fost examinat în mod corespunzător. În acest sens, se remarcă faptul că un asemenea argument nu are relevanță în acest caz, deoarece în cazul anumitor aplicații unirea cu rășină nu poate fi înlocuită cu alte tehnologii de unire și, în orice caz, unirea de rășină trebuie să respecte cerințele de mediu din Comunitate și statele membre ale acesteia. Acest argument este, prin urmare, respins. |
| --- | --- |

(36)

Un producător exportator a remarcat, de asemenea, că argumentul său privind amenințarea pentru mediu și pentru sănătatea lucrătorilor reprezentată de anumite rășini chimice nu a fost examinat în mod corespunzător. În acest sens, se remarcă faptul că un asemenea argument nu are relevanță în acest caz, deoarece în cazul anumitor aplicații unirea cu rășină nu poate fi înlocuită cu alte tehnologii de unire și, în orice caz, unirea de rășină trebuie să respecte cerințele de mediu din Comunitate și statele membre ale acesteia. Acest argument este, prin urmare, respins.

3.2.6.   Deosebirea dintre LMP și alte tipuri de PSF

| (37) | Nu există nicio deosebire vizuală sau tangibilă între LMP și alte tipuri de PSF. Secțiunea transversală a LMP-urilor diferă de cea a fibrelor cu o singură componentă; cu toate acestea, aceasta nu diferă întotdeauna de secțiunea transversală a altor tipuri de PSF cu două componente. Se reamintește faptul că există numeroase varietăți de LMP-uri, care au temperaturi de topire diferite. Prin urmare, nu este posibilă o distincție clară pe baza temperaturii de topire. Din această cauză se pare că LMP-urile nu pot fi diferențiate ușor de alte tipuri de PSF și că orice identificare sigură a acestui tip produs ar necesita utilizarea unor instrumente sofisticate. |
| --- | --- |

(37)

Nu există nicio deosebire vizuală sau tangibilă între LMP și alte tipuri de PSF. Secțiunea transversală a LMP-urilor diferă de cea a fibrelor cu o singură componentă; cu toate acestea, aceasta nu diferă întotdeauna de secțiunea transversală a altor tipuri de PSF cu două componente. Se reamintește faptul că există numeroase varietăți de LMP-uri, care au temperaturi de topire diferite. Prin urmare, nu este posibilă o distincție clară pe baza temperaturii de topire. Din această cauză se pare că LMP-urile nu pot fi diferențiate ușor de alte tipuri de PSF și că orice identificare sigură a acestui tip produs ar necesita utilizarea unor instrumente sofisticate.

| (38) | Anumiți utilizatori din Comunitate nu au fost de acord cu concluzia de mai sus că LMP-urile nu pot fi ușor diferențiate de alte tipuri de PSF, în special în ceea ce privește temperatura de topire. S-a argumentat faptul că, deși punctul de topire al învelișului LMP-urilor variază între 110 °C și 190 °C, acesta este considerat întotdeauna net inferior punctului de topire al altor tipuri de PSF, care ar fi în jur de 255 °C. Se remarcă faptul că variațiile temperaturilor de topire de mai sus confirmă că LMP-urile, precum și alte tipuri de PSF, există în numeroase variante și identificarea nu se poate realiza întotdeauna cu ușurință. Prin urmare, concluziile formulate la considerentul 37 nu pot fi modificate. |
| --- | --- |

(38)

Anumiți utilizatori din Comunitate nu au fost de acord cu concluzia de mai sus că LMP-urile nu pot fi ușor diferențiate de alte tipuri de PSF, în special în ceea ce privește temperatura de topire. S-a argumentat faptul că, deși punctul de topire al învelișului LMP-urilor variază între 110 °C și 190 °C, acesta este considerat întotdeauna net inferior punctului de topire al altor tipuri de PSF, care ar fi în jur de 255 °C. Se remarcă faptul că variațiile temperaturilor de topire de mai sus confirmă că LMP-urile, precum și alte tipuri de PSF, există în numeroase variante și identificarea nu se poate realiza întotdeauna cu ușurință. Prin urmare, concluziile formulate la considerentul 37 nu pot fi modificate.

| (39) | Un producător-exportator a argumentat că simplul fapt că LMP-urile sunt vizual similare altor tipuri de PSF nu poate constitui un criteriu pentru a nu exclude LMP-urile din domeniul de aplicare a măsurilor. Astfel cum s-a justificat la considerentul 23 de mai sus, deși „aspectul” în sine nu este decisiv pentru a răspunde la întrebarea dacă diferitele tipuri de produse ar trebui să fie clasate ca „un singur produs” sau nu, acesta constituie un element suplimentar al analizei (a se vedea considerentul 16). Faptul că diferitele tipuri de produse nu pot fi ușor diferențiate nu poate fi ignorat. Argumentul este, prin urmare, respins. |
| --- | --- |

(39)

Un producător-exportator a argumentat că simplul fapt că LMP-urile sunt vizual similare altor tipuri de PSF nu poate constitui un criteriu pentru a nu exclude LMP-urile din domeniul de aplicare a măsurilor. Astfel cum s-a justificat la considerentul 23 de mai sus, deși „aspectul” în sine nu este decisiv pentru a răspunde la întrebarea dacă diferitele tipuri de produse ar trebui să fie clasate ca „un singur produs” sau nu, acesta constituie un element suplimentar al analizei (a se vedea considerentul 16). Faptul că diferitele tipuri de produse nu pot fi ușor diferențiate nu poate fi ignorat. Argumentul este, prin urmare, respins.

4.   CONCLUZII PRIVIND DEFINIȚIA PRODUSELOR

| (40) | Constatările prezentate mai sus indică faptul că LMP-urile și alte tipuri de PSF au aceleași caracteristici de bază fizice și chimice și au aceleași utilizări finale de bază. În numeroase aplicații, LMP-urile se află în concurență directă sau indirectă cu alte tipuri de PSF pe piața comunitară. Pe această bază, se concluzionează că LMP-urile și alte tipuri de PSF ar trebui să fie considerate ca un singur produs și că reexaminarea parțială intermediară privind definiția produselor vizate de măsurile antidumping ar trebui încheiată. |
| --- | --- |

(40)

Constatările prezentate mai sus indică faptul că LMP-urile și alte tipuri de PSF au aceleași caracteristici de bază fizice și chimice și au aceleași utilizări finale de bază. În numeroase aplicații, LMP-urile se află în concurență directă sau indirectă cu alte tipuri de PSF pe piața comunitară. Pe această bază, se concluzionează că LMP-urile și alte tipuri de PSF ar trebui să fie considerate ca un singur produs și că reexaminarea parțială intermediară privind definiția produselor vizate de măsurile antidumping ar trebui încheiată.

| (41) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale în baza cărora s-au formulat concluziile de mai sus. Părților li s-a acordat o perioadă în care și-au putut prezenta observațiile față de informațiile comunicate. |
| --- | --- |

(41)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale în baza cărora s-au formulat concluziile de mai sus. Părților li s-a acordat o perioadă în care și-au putut prezenta observațiile față de informațiile comunicate.

| (42) | Observațiile orale și scrise ale părților au fost examinate, însă acestea nu au schimbat concluzia de a nu modifica definiția produselor vizate de măsurile antidumping în vigoare pentru importurile de PSF, |
| --- | --- |

(42)

Observațiile orale și scrise ale părților au fost examinate, însă acestea nu au schimbat concluzia de a nu modifica definiția produselor vizate de măsurile antidumping în vigoare pentru importurile de PSF,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articol unic

Reexaminarea parțială intermediară, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, a definiției produselor vizate de măsurile antidumping aplicabile importurilor de fibre sintetice discontinue din poliester încadrate la codul NC 5503 20 00, originare din Republica Populară Chineză, Arabia Saudită, Belarus și Republica Coreea se încheie, fără modificarea măsurilor antidumping în vigoare.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 aprilie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 175, 14.7.2000, p. 10.

2

(3)  JO L 332, 28.12.2000, p. 17. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 428/2005 (JO L 71, 17.3.2005, p. 1).

3

(4)  JO L 274, 11.10.2002, p. 1.

4

(5)  JO C 174, 14.7.2005, p. 15; JO C 323, 20.12.2005, p. 21.

5

(6)  JO L 282, 13.10.2006, p. 1.

6

(7)  JO C 89, 12.4.2006, p. 2.

7

(8)  JO L 379, 28.12.2006, p. 65.

8

(9)  JO C 325, 22.12.2005, p. 20.

9

---

| 11.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/7

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 384/2007 AL COMISIEI

din 10 aprilie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 11 aprilie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 386/2005 (JO L 62, 9.3.2005, p. 3).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 10 aprilie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 113,8 |
| TN | 143,8 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 91,4 |
| ZZ | 131,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,0 |
| TR | 118,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 89,0 |
| ZZ | 165,6 |
| 0805 10 20 | EG | 49,1 |
| IL | 61,3 |
| MA | 45,9 |
| TN | 56,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,9 |
| CA | 104,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 96,6 |
| NZ | 122,1 |
| US | 123,5 |
| UY | 77,1 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,6 |
| CL | 102,0 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 83,5 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

IL

190,7

MA

113,8

TN

143,8

TR

187,5

ZZ

159,0

0707 00 05

JO

171,8

TR

91,4

ZZ

131,6

0709 90 70

MA

75,0

TR

118,7

ZZ

96,9

0709 90 80

EG

242,2

IL

89,0

ZZ

165,6

0805 10 20

EG

49,1

IL

61,3

MA

45,9

TN

56,3

TR

74,9

ZZ

57,5

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,9

CA

104,6

CL

88,2

CN

96,6

NZ

122,1

US

123,5

UY

77,1

ZA

85,3

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

80,6

CL

102,0

UY

68,0

ZA

83,3

ZZ

83,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 11.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 385/2007 AL COMISIEI

din 10 aprilie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1483/2006 privind deschiderea unor invitații permanente de participare la licitație pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 al Comisiei (2) a lansat invitații permanente de participare la licitații pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 al Comisiei (2) a lansat invitații permanente de participare la licitații pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre.

| (2) | Având în vedere situația pieței de porumb în Comunitate și evoluția cererii de cereale constatată în diferite regiuni în ultimele săptămâni, noi cantități de cereale, deținute pentru intervenție, trebuie făcute disponibile în unele state membre. Prin urmare, organismele de intervenție din statele membre respective trebuie autorizate să mărească cantitățile scoase la licitație până la concurența, pentru porumb, de 500 000 de tone în Ungaria. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația pieței de porumb în Comunitate și evoluția cererii de cereale constatată în diferite regiuni în ultimele săptămâni, noi cantități de cereale, deținute pentru intervenție, trebuie făcute disponibile în unele state membre. Prin urmare, organismele de intervenție din statele membre respective trebuie autorizate să mărească cantitățile scoase la licitație până la concurența, pentru porumb, de 500 000 de tone în Ungaria.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 trebuie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 se înlocuiește cu textul care figurează în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1154/2005 al Comisiei (JO L 187, 19.7.2005, p. 11).

1

(2)  JO L 276, 7.10.2006, p. 58. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 204/2007 (JO L 61, 28.2.2007, p. 5).

2

---

ANEXĂ

„ANEXA I

LISTA INVITAȚIILOR DE PARTICIPARE LA LICITAȚIE

| Stat membru | Cantități puse la dispoziție pentru vânzarea pe piața internă
  (tone) | Organism de intervenție
  Denumire, adresă și coordonate |
| --- | --- | --- |
| Grâu comun | Orz | Porumb | Secară |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Fax: (32-2) 287 25 24 |
| e-mail: webmaster@birb.be |
| website: www.birb.be |

Stat membru

Cantități puse la dispoziție pentru vânzarea pe piața internă

(tone)

Organism de intervenție

Denumire, adresă și coordonate

Grâu comun

Orz

Porumb

Secară

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Telefon: (32-2) 287 24 78

Fax: (32-2) 287 25 24

e-mail: webmaster@birb.be

website: www.birb.be

България

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 818 72 02 |
| Fax: (+359 2) 818 72 67 |
| e-mail: dfz@dfz.bg |
| website: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 818 72 02

Fax: (+359 2) 818 72 67

e-mail: dfz@dfz.bg

website: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Fax: (420) 296 80 64 04 |
| e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| website: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Fax: (420) 296 80 64 04

e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

website: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Fax: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| website: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Telefon: (45) 33 95 88 07

Fax: (45) 33 95 80 34

e-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

website: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 68 45-3704 |
| Fax 1: (49-228) 68 45-3985 |
| Fax 2: (49-228) 68 45-3276 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| website: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 68 45-3704

Fax 1: (49-228) 68 45-3985

Fax 2: (49-228) 68 45-3276

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

website: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Fax: (372) 7371 201 |
| e-mail: pria@pria.ee |
| website: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Fax: (372) 7371 201

e-mail: pria@pria.ee

website: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Fax: (353) 53 91 42843 |
| website: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Fax: (353) 53 91 42843

website: www.agriculture.gov.ie

Elláda/Ελλάδα

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| --- |
| 241, Archarnon str., |
| GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30) 210 212 47 87 and 47 54 |
| Fax: (30) 210 212 47 91 |
| e-mail: ax17u073@minagric.gr |
| website: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

241, Archarnon str.,

GR-104 46 Athens

Telefon: (30) 210 212 47 87 and 47 54

Fax: (30) 210 212 47 91

e-mail: ax17u073@minagric.gr

website: www.opekepe.gr

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| --- |
| Αχαρνών 241, |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54 |
| Φαξ (30) 210 212 47 91 |
| Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr |
| Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241,

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54

Φαξ (30) 210 212 47 91

Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr

Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Fax: (34-91) 3474838 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |
| website: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Fax: (34-91) 3474838

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

website: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33) 144 18 22 29/23 37 |
| Fax: (33) 144 18 20 08/80 |
| e-mail: f.abeasis@onigc.fr |
| website: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33) 144 18 22 29/23 37

Fax: (33) 144 18 20 08/80

e-mail: f.abeasis@onigc.fr

website: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Telefon: (39) 06 49 49 97 55 |
| Fax: (39) 06 49 49 97 61 |
| e-mail: d.spampinato@agea.gov.it |
| website: www.enterisi.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Telefon: (39) 06 49 49 97 55

Fax: (39) 06 49 49 97 61

e-mail: d.spampinato@agea.gov.it

website: www.enterisi.it

Κύπρος/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Fax: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |
| website: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Fax: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

website: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Fax: (370-5) 268 5061 |
| e-mail: info@litfood.lt |
| website: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Fax: (370-5) 268 5061

e-mail: info@litfood.lt

website: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| télex 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

télex 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

1 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Telefon (36-1) 219 45 76 |
| Fax: (36-1) 219 89 05 |
| e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |
| website: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Telefon (36-1) 219 45 76

Fax: (36-1) 219 89 05

e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

website: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Telefon: (31-475) 35 54 86 |
| Fax: (31-475) 31 89 39 |
| e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| website: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Telefon: (31-475) 35 54 86

Fax: (31-475) 31 89 39

e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

website: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Fax: | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Fax:

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

e-mail: referat10@ama.gv.at

website: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Fax: (48) 22 661 78 26 |
| e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| website: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Telefon: (48) 22 661 78 10

Fax: (48) 22 661 78 26

e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

website: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fax: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fax:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

website: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Tel.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842 |
| Fax: + 40 21 3054803 |
| website: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Tel.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842

Fax: + 40 21 3054803

website: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: (386-1) 580 76 52 |
| Fax: (386-1) 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |
| website: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Telefon: (386-1) 580 76 52

Fax: (386-1) 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

website: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telefon: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |
| website: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Telefon: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

e-mail: jvargova@apa.sk

website: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: | (358-9) 160 01 |
| Fax: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Telefon:

(358-9) 160 01

Fax:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

e-mail: intervention.unit@mmm.fi

website: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| SE-551 82 Jönköping |
| Telefon: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |
| website: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

SE-551 82 Jönköping

Telefon: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

website: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Fax: (44) 191 226 5824 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| website: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Fax: (44) 191 226 5824

e-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

website: www.rpa.gov.uk

«—»: nu există stoc de intervenție pentru acest tip de cereale în statul membru respectiv.”

---

| 11.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/14

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 386/2007 AL COMISIEI

din 10 aprilie 2007

de modificare și de adaptare a Regulamentului (CE) nr. 990/2006 privind lansarea unor invitații permanente la licitație pentru exportul cerealelor păstrate de agențiile de intervenție din statele membre

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Tratatul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 4 alineatul (3),

având în vedere Actul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 56,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | În urma aderării Bulgariei și a României, articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 990/2006 al Comisiei (2) a devenit caduc în ceea ce privește excluderea Bulgariei și a României de pe lista țărilor terțe către care se face exportul de cereale și, prin urmare, trebuie eliminat. |
| --- | --- |

(1)

În urma aderării Bulgariei și a României, articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 990/2006 al Comisiei (2) a devenit caduc în ceea ce privește excluderea Bulgariei și a României de pe lista țărilor terțe către care se face exportul de cereale și, prin urmare, trebuie eliminat.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 990/2006 conține în anexa III mențiuni în toate limbile comunitare. Anexa în cauză trebuie completată prin inserarea mențiunilor respective în limbile bulgară, irlandeză, malteză și română. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 990/2006 conține în anexa III mențiuni în toate limbile comunitare. Anexa în cauză trebuie completată prin inserarea mențiunilor respective în limbile bulgară, irlandeză, malteză și română.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 990/2006 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 990/2006 trebuie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 990/2006 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În ceea ce privește grâul comun și secara, fiecare invitație de participare la licitație se referă la o cantitate maximă pentru exportul către țările terțe, cu excepția următoarelor țări: Albania, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Bosnia-Herțegovina, Croația, Liechtenstein, Muntenegru, Serbia (3) și Elveția.

În ceea ce privește orzul, fiecare invitație de participare la licitație se referă la o cantitate maximă pentru exportul către țările terțe, cu excepția următoarelor țări: Albania, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Bosnia-Herțegovina, Canada, Croația, Statele Unite ale Americii, Liechtenstein, Mexic, Muntenegru, Serbia (3) și Elveția.

Articolul 2

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 990/2006 se înlocuiește cu textul care figurează în anexă.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1154/2005 al Comisiei (JO L 187, 19.7.2005, p. 11).

1

(2)  JO L 179, 1.7.2006, p. 3. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 205/2007 (JO L 61, 28.2.2007, p. 10).

2

(3)  Inclusiv Kosovo, astfel cum este definit prin Rezoluția nr. 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.”

3

---

ANEXĂ

„ANEXA III

Partea A

Mențiuni prevăzute la articolul 9 referitoare la grâul comun

| — | : | în bulgară | : | Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | în spaniolă | : | Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | în cehă | : | Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | în daneză | : | Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | în germană | : | Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | în estonă | : | Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | în greacă | : | Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | în engleză | : | Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | în franceză | : | Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | în irlandeză | : | Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | în italiană | : | Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | în letonă | : | Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | în lituaniană | : | Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | în maghiară | : | Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | în malteză | : | Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | în neerlandeză | : | Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | în polonă | : | Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | în portugheză | : | Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | în română | : | Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | în slovacă | : | Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | în slovenă | : | Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | în finlandeză | : | Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | în suedeză | : | Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

în bulgară

:

Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

în spaniolă

:

Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

în cehă

:

Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

în daneză

:

Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

în germană

:

Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

în estonă

:

Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

în greacă

:

Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

în engleză

:

Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

în franceză

:

Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

în irlandeză

:

Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

în italiană

:

Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

în letonă

:

Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

în lituaniană

:

Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

în maghiară

:

Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

în malteză

:

Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

în neerlandeză

:

Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

în polonă

:

Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

în portugheză

:

Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

în română

:

Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

în slovacă

:

Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

în slovenă

:

Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

în finlandeză

:

Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

în suedeză

:

Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Partea B

Mențiuni prevăzute la articolul 9 referitoare la orz

| — | : | în bulgară | : | Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | în spaniolă | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | în cehă | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | în daneză | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | în germană | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | în estonă | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | în greacă | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | în engleză | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | în franceză | : | Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | în irlandeză | : | Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | în italiană | : | Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | în letonă | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | în lituaniană | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | în maghiară | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | în malteză | : | Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | în neerlandeză | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | în polonă | : | Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | în portugheză | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | în română | : | Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | în slovacă | : | Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | în slovenă | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | în finlandeză | : | Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | în suedeză | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

în bulgară

:

Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

în spaniolă

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

în cehă

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

în daneză

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

în germană

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

în estonă

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

în greacă

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

în engleză

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

în franceză

:

Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

în irlandeză

:

Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

în italiană

:

Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

în letonă

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

în lituaniană

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

în maghiară

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

în malteză

:

Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

în neerlandeză

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

în polonă

:

Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

în portugheză

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

în română

:

Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

în slovacă

:

Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

în slovenă

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

în finlandeză

:

Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

în suedeză

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Partea C

Mențiuni prevăzute la articolul 9 referitoare la secară

| — | : | în bulgară | : | Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | în spaniolă | : | Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | în cehă | : | Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | în daneză | : | Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | în germană | : | Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | în estonă | : | Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | în greacă | : | Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | în engleză | : | Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | în franceză | : | Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | în irlandeză | : | Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | în italiană | : | Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | în letonă | : | Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | în lituaniană | : | Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | în maghiară | : | Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | în malteză | : | Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | în neerlandeză | : | Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | în polonă | : | Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | în portugheză | : | Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | în română | : | Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | în slovacă | : | Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | în slovenă | : | Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | în finlandeză | : | Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | în suedeză | : | Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006” |

—

:

în bulgară

:

Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

în spaniolă

:

Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

în cehă

:

Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

în daneză

:

Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

în germană

:

Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

în estonă

:

Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

în greacă

:

Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

în engleză

:

Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

în franceză

:

Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

în irlandeză

:

Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

în italiană

:

Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

în letonă

:

Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

în lituaniană

:

Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

în maghiară

:

Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

în malteză

:

Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

în neerlandeză

:

Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

în polonă

:

Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

în portugheză

:

Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

în română

:

Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

în slovacă

:

Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

în slovenă

:

Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

în finlandeză

:

Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

în suedeză

:

Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006”

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 11.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/18

---

DECIZIA COMISIEI

din 4 aprilie 2007

privind publicarea referinței standardului EN 71-1:2005 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice” referitor la cerințele tehnice aplicabile jucăriilor tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, în conformitate cu Directiva 88/378/CEE privind siguranța jucăriilor

[notificată cu numărul C(2007) 1460]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/224/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 88/378/CEE a Consiliului din 3 mai 1988 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la siguranța jucăriilor (1), în special articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf,

având în vedere avizul Comitetului permanent, înființat prin articolul 5 din Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a procedurii pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (2), astfel cum a fost modificată prin Directiva 98/48/CE (3) (Comitetul pentru standarde și reglementări tehnice),

întrucât:

| (1) | Articolul 2 din Directiva 88/378/CEE prevede că jucăriile trebuie introduse pe piață numai în cazul în care nu periclitează siguranța și/sau sănătatea utilizatorilor sau a unor terțe persoane atunci când sunt folosite conform destinației sau într-un mod previzibil, având în vedere comportamentul normal al copiilor. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 2 din Directiva 88/378/CEE prevede că jucăriile trebuie introduse pe piață numai în cazul în care nu periclitează siguranța și/sau sănătatea utilizatorilor sau a unor terțe persoane atunci când sunt folosite conform destinației sau într-un mod previzibil, având în vedere comportamentul normal al copiilor.

| (2) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 88/378/CEE, se presupune că jucăriile îndeplinesc cerințele esențiale de siguranță menționate la articolul 3 din respectiva directivă în cazul în care sunt conforme cu acele standarde naționale aplicabile care transpun standardele armonizate ale căror numere de referință au fost publicate în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 88/378/CEE, se presupune că jucăriile îndeplinesc cerințele esențiale de siguranță menționate la articolul 3 din respectiva directivă în cazul în care sunt conforme cu acele standarde naționale aplicabile care transpun standardele armonizate ale căror numere de referință au fost publicate în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

| (3) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 88/378/CEE, statele membre trebuie să publice numerele de referință ale standardelor naționale care transpun standardele armonizate ale căror numere de referință au fost publicate în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 88/378/CEE, statele membre trebuie să publice numerele de referință ale standardelor naționale care transpun standardele armonizate ale căror numere de referință au fost publicate în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

| (4) | Comitetul European pentru Standardizare (CEN), în aplicarea mandatului primit de la Comisie, a elaborat și a adoptat la 15 iulie 1998 standardul armonizat EN 71-1:1998 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice”, ale cărui referințe au fost publicate pentru prima dată în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene din 28 iulie 1999 (4). |
| --- | --- |

(4)

Comitetul European pentru Standardizare (CEN), în aplicarea mandatului primit de la Comisie, a elaborat și a adoptat la 15 iulie 1998 standardul armonizat EN 71-1:1998 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice”, ale cărui referințe au fost publicate pentru prima dată în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene din 28 iulie 1999 (4).

| (5) | La 19 septembrie 2005, Comitetul European pentru Standardizare a adoptat standardul EN 71-1:2005 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice”, care este o versiune consolidată a standardului armonizat EN 71-1:1998 și a celor 11 modificări ale acestuia. |
| --- | --- |

(5)

La 19 septembrie 2005, Comitetul European pentru Standardizare a adoptat standardul EN 71-1:2005 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice”, care este o versiune consolidată a standardului armonizat EN 71-1:1998 și a celor 11 modificări ale acestuia.

| (6) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 88/378/CEE, autoritățile spaniole au formulat o obiecție oficială cu privire la cerințele prevăzute de standardul EN 71-1:2005 referitoare la jucăriile tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani. Autoritățile spaniole pretind că acest standard nu prevede o protecție suficientă în ceea ce privește jucăriile tip proiectile destinate copiilor în vârstă de peste trei ani. Conform autorităților spaniole, un copil în vârstă de peste trei ani ar putea desprinde o ventuză de proiectil aplicând o forță mai mare decât forța de 60 N stabilită în clauza 8.4.2.3 „test pentru componentele de protecție”. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 88/378/CEE, autoritățile spaniole au formulat o obiecție oficială cu privire la cerințele prevăzute de standardul EN 71-1:2005 referitoare la jucăriile tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani. Autoritățile spaniole pretind că acest standard nu prevede o protecție suficientă în ceea ce privește jucăriile tip proiectile destinate copiilor în vârstă de peste trei ani. Conform autorităților spaniole, un copil în vârstă de peste trei ani ar putea desprinde o ventuză de proiectil aplicând o forță mai mare decât forța de 60 N stabilită în clauza 8.4.2.3 „test pentru componentele de protecție”.

| (7) | Standardul EN 71-1:2005 prevede diferite cerințe referitoare la jucăriile cu ventuză, în funcție de vârsta copilului. În ceea ce privește jucăriile cu ventuză, destinate copiilor cu vârsta sub trei ani, standardul prevede că „testul de tensiune” trebuie efectuat prin aplicarea unei forțe de întindere de 50 N (în cazul în care cea mai mare dimensiune accesibilă este de 6 mm sau mai puțin) sau de 90 N (în cazul în care cea mai mare dimensiune accesibilă este mai mare de 6 mm). În ceea ce privește jucăriile tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani, standardul prevede la clauza 4.17.1 litera (b) că materialele elastice folosite ca suprafețe de impact nu trebuie să se desprindă atunci când sunt testate conform clauzei 8.4.2.3 (test de tensiune, componente de protecție). Testul de tensiune pentru componentele de protecție, menționat la clauza 8.4.2.3, este efectuat prin aplicarea unei forțe de 60 N. |
| --- | --- |

(7)

Standardul EN 71-1:2005 prevede diferite cerințe referitoare la jucăriile cu ventuză, în funcție de vârsta copilului. În ceea ce privește jucăriile cu ventuză, destinate copiilor cu vârsta sub trei ani, standardul prevede că „testul de tensiune” trebuie efectuat prin aplicarea unei forțe de întindere de 50 N (în cazul în care cea mai mare dimensiune accesibilă este de 6 mm sau mai puțin) sau de 90 N (în cazul în care cea mai mare dimensiune accesibilă este mai mare de 6 mm). În ceea ce privește jucăriile tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani, standardul prevede la clauza 4.17.1 litera (b) că materialele elastice folosite ca suprafețe de impact nu trebuie să se desprindă atunci când sunt testate conform clauzei 8.4.2.3 (test de tensiune, componente de protecție). Testul de tensiune pentru componentele de protecție, menționat la clauza 8.4.2.3, este efectuat prin aplicarea unei forțe de 60 N.

| (8) | Comisia a fost informată despre mai multe accidente cauzate de jucării tip proiectile cu ventuză ca suprafață de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani. În 1997, un copil suedez în vârstă de 9 ani a murit sufocat după ce a dus la gură și a inhalat din greșeală capătul unei ventuze. Două alte cazuri mortale au avut loc în Regatul Unit. În plus, Comisia a fost informată despre opt cazuri mortale înregistrate în Statele Unite. Mai recent, în luna august 2005, autoritățile spaniole au informat Comisia despre accidentul mortal al unui copil în vârstă de patru ani, cauzat de o jucărie tip arc cu săgeată cu ventuză. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a fost informată despre mai multe accidente cauzate de jucării tip proiectile cu ventuză ca suprafață de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani. În 1997, un copil suedez în vârstă de 9 ani a murit sufocat după ce a dus la gură și a inhalat din greșeală capătul unei ventuze. Două alte cazuri mortale au avut loc în Regatul Unit. În plus, Comisia a fost informată despre opt cazuri mortale înregistrate în Statele Unite. Mai recent, în luna august 2005, autoritățile spaniole au informat Comisia despre accidentul mortal al unui copil în vârstă de patru ani, cauzat de o jucărie tip arc cu săgeată cu ventuză.

| (9) | Ventuzele montate la capătul jucăriilor tip proiectile sunt destinate să fixeze proiectilul de o suprafață. Lipirea și dezlipirea proiectilelor implică supunerea ventuzelor la o tensiune repetată. În afară de aceasta, copii în vârstă de peste trei ani deseori duc ventuzele la gură pentru a le umezi înainte de a le lipi pe o suprafață. Dacă ventuza nu este prinsă corect de jucărie, există teama că se poate desprinde în timpul utilizării normale și previzibile. Dacă ventuza se desprinde și intră în întregime în gură, ea poate bloca respirația în partea posterioară a gurii și partea superioară a gâtului, provocând asfixierea. |
| --- | --- |

(9)

Ventuzele montate la capătul jucăriilor tip proiectile sunt destinate să fixeze proiectilul de o suprafață. Lipirea și dezlipirea proiectilelor implică supunerea ventuzelor la o tensiune repetată. În afară de aceasta, copii în vârstă de peste trei ani deseori duc ventuzele la gură pentru a le umezi înainte de a le lipi pe o suprafață. Dacă ventuza nu este prinsă corect de jucărie, există teama că se poate desprinde în timpul utilizării normale și previzibile. Dacă ventuza se desprinde și intră în întregime în gură, ea poate bloca respirația în partea posterioară a gurii și partea superioară a gâtului, provocând asfixierea.

| (10) | Pe baza acestor constatări, statele membre consideră că de aceeași protecție trebuie să beneficieze atât copiii în vârstă de peste trei ani, cât și copiii cu vârsta sub trei ani. Astfel, ventuzele folosite ca suprafețe de impact la jucăriile tip proiectile destinate copiilor în vârstă de peste trei ani nu trebuie să se desprindă atunci când sunt supuse cel puțin testelor relevante prevăzute la clauza 5.13 litera (b) din standardul EN 71-1:2005, în special „testului de torsiune” (clauza 8.3) și „testului de tensiune, general” (clauza 8.4.2.1). |
| --- | --- |

(10)

Pe baza acestor constatări, statele membre consideră că de aceeași protecție trebuie să beneficieze atât copiii în vârstă de peste trei ani, cât și copiii cu vârsta sub trei ani. Astfel, ventuzele folosite ca suprafețe de impact la jucăriile tip proiectile destinate copiilor în vârstă de peste trei ani nu trebuie să se desprindă atunci când sunt supuse cel puțin testelor relevante prevăzute la clauza 5.13 litera (b) din standardul EN 71-1:2005, în special „testului de torsiune” (clauza 8.3) și „testului de tensiune, general” (clauza 8.4.2.1).

| (11) | În consecință, pe baza informațiilor transmise de autoritățile spaniole, de celelalte autorități naționale și de Comitetul pentru standarde și reglementări tehnice, Comisia consideră că standardul EN 71-1:2005 prezintă neajunsuri în ceea ce privește cerințele tehnice referitoare la jucăriile tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani. |
| --- | --- |

(11)

În consecință, pe baza informațiilor transmise de autoritățile spaniole, de celelalte autorități naționale și de Comitetul pentru standarde și reglementări tehnice, Comisia consideră că standardul EN 71-1:2005 prezintă neajunsuri în ceea ce privește cerințele tehnice referitoare la jucăriile tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani.

| (12) | În așteptarea revizuirii standardului, pentru a păstra siguranța și certitudinea juridică, publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului trebuie, prin urmare, să fie însoțită de o avertizare corespunzătoare. |
| --- | --- |

(12)

În așteptarea revizuirii standardului, pentru a păstra siguranța și certitudinea juridică, publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului trebuie, prin urmare, să fie însoțită de o avertizare corespunzătoare.

| (13) | În absența unui standard care să acopere riscurile mai sus menționate și în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva 88/378/CEE, statele membre trebuie să presupună că jucăriile mai sus menționate îndeplinesc cerințele esențiale de siguranță numai dacă sunt însoțite de un certificat de examinare CE de tip, emis de un organism notificat, iar conformitatea lor cu modelul aprobat a fost certificată prin aplicarea mărcii CE, |
| --- | --- |

(13)

În absența unui standard care să acopere riscurile mai sus menționate și în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva 88/378/CEE, statele membre trebuie să presupună că jucăriile mai sus menționate îndeplinesc cerințele esențiale de siguranță numai dacă sunt însoțite de un certificat de examinare CE de tip, emis de un organism notificat, iar conformitatea lor cu modelul aprobat a fost certificată prin aplicarea mărcii CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În cazul jucăriilor tip proiectile cu ventuză, destinate copiilor în vârstă de peste trei ani, standardul EN 71-1:2005 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice”, astfel cum a fost adoptat de Comitetul European pentru Standardizare (CEN) la 19 septembrie 2005, nu îndeplinește cerințele esențiale de siguranță menționate la articolul 3 din Directiva 88/378/CEE, în special la anexa II.II.1 litera (e), în ceea ce privește clauza 4.17.1 litera (b).

Articolul 2

Publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului EN 71-1:2005 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice” este însoțită de următoarea avertizare suplimentară:

„În cazul jucăriilor tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, cerința prevăzută la clauza 4.17.1 litera (b), conform căreia testul de tensiune este efectuat conform clauzei 8.4.2.3, nu acoperă riscul de asfixiere prezentat de aceste jucării.”

Articolul 3

O avertizare identică aceleia prevăzute în articolul 2 din prezenta decizie însoțește trimiterea la un standard național care transpune standardul EN 71-1:2005 „Siguranța jucăriilor – Partea 1: proprietăți mecanice și fizice”, care trebuie publicat de statele membre în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 88/378/CEE.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 4 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Günter VERHEUGEN

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 187, 16.7.1988, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Directiva 93/68/CEE (JO L 220, 30.8.1993, p. 1).

1

(2)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Actul de aderare din 2003.

2

(3)  JO L 217, 5.8.1998, p. 18.

3

(4)  JO C 215, 28.7.1999, p. 4.

4

---

RECOMANDĂRI

Comisie

| 11.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/21

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 3 aprilie 2007

privind un program de monitorizare comunitar coordonat pentru 2007 pentru a asigura respectarea conținuturilor maxime ale reziduurilor de pesticide din și de pe cereale și alte produse de origine vegetală și programe de monitorizare națională pentru 2008

[notificată cu numărul C(2007) 1452]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/225/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211,

având în vedere Directiva 86/362/CEE a Consiliului din 24 iulie 1986 de stabilire a conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide din și de pe cereale (1), în special articolul 7 alineatul (2) litera (b),

având în vedere Directiva 90/642/CEE a Consiliului din 27 noiembrie 1990 de stabilire a conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide din și de pe anumite produse de origine vegetală, inclusiv fructe și legume (2), în special articolul 4 alineatul (2) litera (b),

întrucât:

| (1) | Directivele 86/362/CEE și 90/642/CEE prevăd că Comisia ar trebui să ajungă, în mod progresiv, la un sistem care să permită evaluarea expunerii prin alimentație la pesticide. Pentru ca evaluări realiste să fie posibile, ar trebui să se dispună de date privind monitorizarea reziduurilor de pesticide într-un anumit număr de produse alimentare care constituie principalele componente ale regimului alimentar european. Se recunoaște, în general, că principalele componente ale regimului alimentar european sunt reprezentate de aproximativ 20-30 produse alimentare. Având în vedere resursele disponibile la nivel național pentru monitorizarea reziduurilor de pesticide, statele membre sunt în măsură să analizeze numai eșantioane din opt produse în fiecare an, în cadrul unui program de monitorizare coordonat. În utilizările pesticidelor intervin modificări la intervale de timp de trei ani. Astfel, în general, ar trebui ca fiecare pesticid să fie monitorizat în 20-30 de produse alimentare în cursul unei serii de cicluri trienale. |
| --- | --- |

(1)

Directivele 86/362/CEE și 90/642/CEE prevăd că Comisia ar trebui să ajungă, în mod progresiv, la un sistem care să permită evaluarea expunerii prin alimentație la pesticide. Pentru ca evaluări realiste să fie posibile, ar trebui să se dispună de date privind monitorizarea reziduurilor de pesticide într-un anumit număr de produse alimentare care constituie principalele componente ale regimului alimentar european. Se recunoaște, în general, că principalele componente ale regimului alimentar european sunt reprezentate de aproximativ 20-30 produse alimentare. Având în vedere resursele disponibile la nivel național pentru monitorizarea reziduurilor de pesticide, statele membre sunt în măsură să analizeze numai eșantioane din opt produse în fiecare an, în cadrul unui program de monitorizare coordonat. În utilizările pesticidelor intervin modificări la intervale de timp de trei ani. Astfel, în general, ar trebui ca fiecare pesticid să fie monitorizat în 20-30 de produse alimentare în cursul unei serii de cicluri trienale.

| (2) | În 2007, ar trebui să se monitorizeze reziduurile pesticidelor specificate în prezenta recomandare, ceea ce va permite utilizarea acestor date în vederea evaluării expunerii efective prin alimentație. |
| --- | --- |

(2)

În 2007, ar trebui să se monitorizeze reziduurile pesticidelor specificate în prezenta recomandare, ceea ce va permite utilizarea acestor date în vederea evaluării expunerii efective prin alimentație.

| (3) | Se impune o abordare statistică sistematică cu privire la numărul de eșantioane ce ar trebui să fie prelevate în cadrul fiecărui exercițiu de monitorizare coordonat. Această abordare a fost stabilită de Comisia Codex Alimentarius (3). Pe baza unei distribuții de probabilitate binominală, se poate calcula faptul că analizarea a 642 eșantioane permite detectarea, cu o rată de fiabilitate mai mare de 99 %, a unui eșantion care conține reziduuri de pesticide peste limita de detecție, în cazul în care mai puțin de 1 % dintre produsele de origine vegetală conțin reziduuri care depășesc limita de detecție. Prelevarea acestor eșantioane ar trebui să fie repartizată între statele membre în funcție de numărul de locuitori și de consumatori, cu un număr minim de 12 eșantioane per produs și per an. |
| --- | --- |

(3)

Se impune o abordare statistică sistematică cu privire la numărul de eșantioane ce ar trebui să fie prelevate în cadrul fiecărui exercițiu de monitorizare coordonat. Această abordare a fost stabilită de Comisia Codex Alimentarius (3). Pe baza unei distribuții de probabilitate binominală, se poate calcula faptul că analizarea a 642 eșantioane permite detectarea, cu o rată de fiabilitate mai mare de 99 %, a unui eșantion care conține reziduuri de pesticide peste limita de detecție, în cazul în care mai puțin de 1 % dintre produsele de origine vegetală conțin reziduuri care depășesc limita de detecție. Prelevarea acestor eșantioane ar trebui să fie repartizată între statele membre în funcție de numărul de locuitori și de consumatori, cu un număr minim de 12 eșantioane per produs și per an.

| (4) | Orientările cu privire la „procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide” sunt publicate pe website-ul Comisiei (4). S-a convenit ca orientările respective să fie puse în aplicare, în măsura în care este posibil, de laboratoarele de analiză ale statelor membre și să fie reexaminate în mod continuu, în lumina experienței acumulate grație programelor de monitorizare. |
| --- | --- |

(4)

Orientările cu privire la „procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide” sunt publicate pe website-ul Comisiei (4). S-a convenit ca orientările respective să fie puse în aplicare, în măsura în care este posibil, de laboratoarele de analiză ale statelor membre și să fie reexaminate în mod continuu, în lumina experienței acumulate grație programelor de monitorizare.

| (5) | Directiva 2002/63/CE a Comisiei (5) stabilește modalități de prelevare de probe comunitare pentru monitorizarea oficială a reziduurilor de pesticide din și de pe produsele de origine vegetală și animală. Metodele și procedurile de prelevare de probe prevăzute în prezenta directivă le includ pe cele recomandate de Comisia Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 2002/63/CE a Comisiei (5) stabilește modalități de prelevare de probe comunitare pentru monitorizarea oficială a reziduurilor de pesticide din și de pe produsele de origine vegetală și animală. Metodele și procedurile de prelevare de probe prevăzute în prezenta directivă le includ pe cele recomandate de Comisia Codex Alimentarius.

| (6) | Directivele 86/362/CEE și 90/642/CEE prevăd ca statele membre să precizeze criteriile aplicate în elaborarea programelor lor naționale de inspecție. Aceste informații trebuie să cuprindă criteriile aplicate pentru a determina numărul de eșantioane care urmează să fie prelevate și analizele care urmează să fie efectuate precum și nivelurile de raportare aplicate, criteriile pe baza cărora au fost stabilite aceste niveluri de raportare și detalii privind acreditarea, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (6), având în vedere articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2076/2005 al Comisiei din 5 decembrie 2005 de stabilire a dispozițiilor tranzitorii de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 853/2004, (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 853/2004 și (CE) nr. 854/2004 (7), care prevăd o derogare de la cerința de acreditare. Numărul și tipul de infracțiuni și măsurile luate trebuie de asemenea indicate. |
| --- | --- |

(6)

Directivele 86/362/CEE și 90/642/CEE prevăd ca statele membre să precizeze criteriile aplicate în elaborarea programelor lor naționale de inspecție. Aceste informații trebuie să cuprindă criteriile aplicate pentru a determina numărul de eșantioane care urmează să fie prelevate și analizele care urmează să fie efectuate precum și nivelurile de raportare aplicate, criteriile pe baza cărora au fost stabilite aceste niveluri de raportare și detalii privind acreditarea, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (6), având în vedere articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2076/2005 al Comisiei din 5 decembrie 2005 de stabilire a dispozițiilor tranzitorii de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 853/2004, (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 853/2004 și (CE) nr. 854/2004 (7), care prevăd o derogare de la cerința de acreditare. Numărul și tipul de infracțiuni și măsurile luate trebuie de asemenea indicate.

| (7) | Nivelurile maxime ale reziduurilor pentru produsele alimentare pentru sugari au fost stabilite în conformitate cu articolul 6 din Directiva 91/321/CEE a Comisiei din 14 mai 1991 privind preparatele pentru sugari și preparatele de continuare (8) și cu articolul 6 din Directiva 96/5/CE, Euratom a Comisiei din 16 februarie 1996 privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (9). |
| --- | --- |

(7)

Nivelurile maxime ale reziduurilor pentru produsele alimentare pentru sugari au fost stabilite în conformitate cu articolul 6 din Directiva 91/321/CEE a Comisiei din 14 mai 1991 privind preparatele pentru sugari și preparatele de continuare (8) și cu articolul 6 din Directiva 96/5/CE, Euratom a Comisiei din 16 februarie 1996 privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (9).

| (8) | Informațiile privind rezultatele programelor de monitorizare sunt deosebit de adecvate pentru prelucrarea, stocarea și transmisia prin mijloace electronice/informatice. S-au elaborat formate pentru ca statele membre să furnizeze datele prin poșta electronică. Prin urmare, statele membre trebuie să fie în măsură să trimită Comisiei rapoartele în formatul standard. Perfecționarea acestui format standard se realizează mai eficient prin elaborarea orientărilor de către Comisie. |
| --- | --- |

(8)

Informațiile privind rezultatele programelor de monitorizare sunt deosebit de adecvate pentru prelucrarea, stocarea și transmisia prin mijloace electronice/informatice. S-au elaborat formate pentru ca statele membre să furnizeze datele prin poșta electronică. Prin urmare, statele membre trebuie să fie în măsură să trimită Comisiei rapoartele în formatul standard. Perfecționarea acestui format standard se realizează mai eficient prin elaborarea orientărilor de către Comisie.

| (9) | Măsurile prevăzute de prezenta recomandare sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute de prezenta recomandare sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

RECOMANDĂ:

| 1. | Statele membre sunt invitate, în cursul anului 2007, să preleveze și să analizeze eșantioane de combinații de produse și de reziduuri de pesticide stabilite în anexa I, în funcție de numărul de eșantioane din fiecare produs prevăzut pentru fiecare dintre acestea în anexa II, asigurându-se, după caz, că reflectă partea națională, comunitară și extracomunitară pe piața statului membru.
  Lotul care urmează să fie testat trebuie ales în mod aleatoriu, aliniindu-se unei abordări de monitorizare.
  Procedura de prelevare de probe, inclusiv numărul de elemente, trebuie să fie în conformitate cu dispozițiile Directivei 2002/63/CE. |
| --- | --- |

1.

Statele membre sunt invitate, în cursul anului 2007, să preleveze și să analizeze eșantioane de combinații de produse și de reziduuri de pesticide stabilite în anexa I, în funcție de numărul de eșantioane din fiecare produs prevăzut pentru fiecare dintre acestea în anexa II, asigurându-se, după caz, că reflectă partea națională, comunitară și extracomunitară pe piața statului membru.

Lotul care urmează să fie testat trebuie ales în mod aleatoriu, aliniindu-se unei abordări de monitorizare.

Procedura de prelevare de probe, inclusiv numărul de elemente, trebuie să fie în conformitate cu dispozițiile Directivei 2002/63/CE.

| 2. | Din numărul total de eșantioane specificate în anexa I și anexa II, fiecare stat membru trebuie să preleveze și să analizeze:






  (a) | cel puțin zece eșantioane de produse alimentare pentru sugari, pe bază de legume, fructe și cereale; |
| --- | --- | --- |

2.

Din numărul total de eșantioane specificate în anexa I și anexa II, fiecare stat membru trebuie să preleveze și să analizeze:

(a)

cel puțin zece eșantioane de produse alimentare pentru sugari, pe bază de legume, fructe și cereale;

| (b) | un număr de eșantioane (cu un număr minim de un eșantion, în cazul în care există) din produse provenind din agricultura ecologică, care reflectă cota de piață a produselor ecologice în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(b)

un număr de eșantioane (cu un număr minim de un eșantion, în cazul în care există) din produse provenind din agricultura ecologică, care reflectă cota de piață a produselor ecologice în fiecare stat membru.

| 3. | Statele membre sunt invitate să comunice, până la 31 august 2008, rezultatele analizei eșantioanelor pentru combinațiile de produse și de reziduuri de pesticide stabilite în anexa I, indicând:






  (a) | metodele de analiză aplicate și nivelurile de raportare atinse, în conformitate cu procedurile de control al calității ce se aplică analizelor efectuate asupra reziduurilor de pesticide, stabilite în procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide; |
| --- | --- | --- |

3.

Statele membre sunt invitate să comunice, până la 31 august 2008, rezultatele analizei eșantioanelor pentru combinațiile de produse și de reziduuri de pesticide stabilite în anexa I, indicând:

(a)

metodele de analiză aplicate și nivelurile de raportare atinse, în conformitate cu procedurile de control al calității ce se aplică analizelor efectuate asupra reziduurilor de pesticide, stabilite în procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide;

| (b) | numărul și tipul de infracțiuni și măsurile luate. |
| --- | --- |

(b)

numărul și tipul de infracțiuni și măsurile luate.

| 4. | Raportul trebuie prezentat într-un format – inclusiv formatul electronic – în conformitate cu orientările pentru statele membre cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor Comisiei privind programele comunitare de monitorizare coordonate, furnizate de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
  Rezultatul obținut pe baza eșantioanelor de produse alimentare pentru sugari și al eșantioanelor din produse provenite din agricultura ecologică trebuie comunicat pe fișe tehnice separate. |
| --- | --- |

4.

Raportul trebuie prezentat într-un format – inclusiv formatul electronic – în conformitate cu orientările pentru statele membre cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor Comisiei privind programele comunitare de monitorizare coordonate, furnizate de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

Rezultatul obținut pe baza eșantioanelor de produse alimentare pentru sugari și al eșantioanelor din produse provenite din agricultura ecologică trebuie comunicat pe fișe tehnice separate.

| 5. | Statele membre sunt invitate să trimită Comisiei și celorlalte state membre, până la 31 august 2007, informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 86/362/CEE și la articolul 4 alineatul (3) din Directiva 90/642/CEE privind exercițiul de monitorizare din 2006 pentru a asigura, cel puțin printr-o verificare prin sondaj, respectarea conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide, în special:






  (a) | rezultatele programelor lor naționale privind reziduurile de pesticide; |
| --- | --- | --- |

5.

Statele membre sunt invitate să trimită Comisiei și celorlalte state membre, până la 31 august 2007, informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 86/362/CEE și la articolul 4 alineatul (3) din Directiva 90/642/CEE privind exercițiul de monitorizare din 2006 pentru a asigura, cel puțin printr-o verificare prin sondaj, respectarea conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide, în special:

(a)

rezultatele programelor lor naționale privind reziduurile de pesticide;

| (b) | informații privind procedurile de monitorizare a calității ce se aplică în laboratoarele lor, în special informații privind anumite aspecte ale orientărilor privind procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide pe care nu au reușit să le aplice sau în aplicarea cărora au întâmpinat dificultăți; |
| --- | --- |

(b)

informații privind procedurile de monitorizare a calității ce se aplică în laboratoarele lor, în special informații privind anumite aspecte ale orientărilor privind procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide pe care nu au reușit să le aplice sau în aplicarea cărora au întâmpinat dificultăți;

| (c) | informații privind acreditarea, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 (mai ales domeniul de aplicare al acreditării, organismul de acreditare și copia certificatului de acreditare), a laboratoarelor care efectuează analizele; |
| --- | --- |

(c)

informații privind acreditarea, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 (mai ales domeniul de aplicare al acreditării, organismul de acreditare și copia certificatului de acreditare), a laboratoarelor care efectuează analizele;

| (d) | informații despre testele de competență și testele circulare la care a participat laboratorul. |
| --- | --- |

(d)

informații despre testele de competență și testele circulare la care a participat laboratorul.

| 6. | Statele membre sunt invitate să trimită Comisiei, până la 30 septembrie 2007, programul lor național prevăzut pentru monitorizarea conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide stabilite prin Directivele 90/642/CEE și 86/362/CEE pentru anul 2008, care să includă următoarele informații:






  (a) | criteriile aplicate pentru a determina numărul de eșantioane care urmează să fie prelevate și analizele care urmează să fie efectuate; |
| --- | --- | --- |

6.

Statele membre sunt invitate să trimită Comisiei, până la 30 septembrie 2007, programul lor național prevăzut pentru monitorizarea conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide stabilite prin Directivele 90/642/CEE și 86/362/CEE pentru anul 2008, care să includă următoarele informații:

(a)

criteriile aplicate pentru a determina numărul de eșantioane care urmează să fie prelevate și analizele care urmează să fie efectuate;

| (b) | nivelurile de raportare aplicate și criteriile pe baza cărora au fost stabilite aceste niveluri de raportare; și |
| --- | --- |

(b)

nivelurile de raportare aplicate și criteriile pe baza cărora au fost stabilite aceste niveluri de raportare; și

| (c) | detalii privind acreditarea, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004, a laboratoarelor care efectuează analizele. |
| --- | --- |

(c)

detalii privind acreditarea, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004, a laboratoarelor care efectuează analizele.

Adoptată la Bruxelles, 3 aprilie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 221, 7.8.1986, p. 37. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/11/CE a Comisiei (JO L 63, 1.3.2007, p. 26).

1

(2)  JO L 350, 14.12.1990, p. 71. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/12/CE a Comisiei (JO L 59, 27.2.2007, p. 75).

2

(3)  Codex Alimentarius, reziduuri de pesticide din produsele alimentare, Roma 1994, ISBN 92-5-203271-1; vol. 2, p. 372.

3

(4)  Document SANCO/10232/2006 din 24 martie 2006, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

4

(5)  JO L 187, 16.7.2002, p. 30.

5

(6)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

6

(7)  JO L 338, 22.12.2005, p. 83. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1666/2006 (JO L 320, 18.11.2006, p. 47).

7

(8)  JO L 175, 4.7.1991, p. 35. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/82/CE (JO L 362, 20.12.2006, p. 94).

8

(9)  JO L 49, 28.2.1996, p. 17. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/13/CE (JO L 41, 14.2.2003, p. 33).

9

---

ANEXA I

COMBINAțIILE DE PESTICIDE șI DE PRODUSE CE URMEAZĂ SĂ FIE MONITORIZATE

| | 2007 | 2008 (1) | 2009 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acefat | (c) | (a) | (b) |
| Acetamipiridă | (c) | (a) | (b) |
| Aldicarb | (c) | (a) | (b) |
| Amitraz | | (a) | (b) |
| Azinfos-metil | (c) | (a) | (b) |
| Azoxistrobin | (c) | (a) | (b) |
| Benomil + carbendazim
  (exprimat în forma carbendazim) | (c) | (a) | (b) |
| Bifentrin | (c) | (a) | (b) |
| Bromul total | | (a) | (b) |
| Bromopropilat | (c) | (a) | (b) |
| Bupirimate | (c) | (a) | (b) |
| Buprofezin | (c) | (a) | (b) |
| Captan | (c) | (a) | (b) |
| Folpet | (c) | (a) | (b) |
| Carbaril | (c) | (a) | (b) |
| Clofentezin | | (a) | (b) |
| Clormequat (2) | (c) | (a) | (b) |
| Clorotalonil | (c) | (a) | (b) |
| Clorprofam | (c) | (a) | (b) |
| Clorpirifos | (c) | (a) | (b) |
| Clorpirifos-metil | (c) | (a) | (b) |
| Cipermetrină | (c) | (a) | (b) |
| Ciprodinil | (c) | (a) | (b) |
| Deltametrin | (c) | (a) | (b) |
| Diazinon | (c) | (a) | (b) |
| Diclofluanid | (c) | (a) | (b) |
| Diclorvos | (c) | (a) | (b) |
| Dicofol | (c) | (a) | (b) |
| Dimetoat + Ometoat
  (sumă exprimată în dimetoat) | (c) | (a) | (b) |
| Dinocap | | (a) | (b) |
| Difenilamină | (c) | (a) | (b) |
| Endosulfan | (c) | (a) | (b) |
| Fenarimol | | (a) | (b) |
| Fenhexamid | (c) | (a) | (b) |
| Fenitrotion | (c) | (a) | (b) |
| Fludioxonil | (c) | (a) | (b) |
| Flusilazol | | (a) | (b) |
| Glifosat (3) | | (a) | (b) |
| Hexaconazol | | (a) | (b) |
| Hexitiazox | (c) | (a) | (b) |
| Imazalil | (c) | (a) | (b) |
| Imidacloprid | (c) | (a) | (b) |
| Indoxacarb | (c) | (a) | (b) |
| Iprodion | (c) | (a) | (b) |
| Iprovalicarb | (c) | (a) | (b) |
| Kresoxim-metil | (c) | (a) | (b) |
| Lambda-cihalotrin | (c) | (a) | (b) |
| Malation | (c) | (a) | (b) |
| Grupa maneb | (c) | (a) | (b) |
| Mepanipirim | (c) | (a) | (b) |
| Mepiquat (2) | | (a) | (b) |
| Metalaxil | (c) | (a) | (b) |
| Metamidofos | (c) | (a) | (b) |
| Metidation | (c) | (a) | (b) |
| Metiocarb | (c) | (a) | (b) |
| Metomil/Tiodicarb
  (suma exprimată în metomil) | (c) | (a) | (b) |
| Miclobutanil | (c) | (a) | (b) |
| Oxidemeton-metil | (c) | (a) | (b) |
| Paration | (c) | (a) | (b) |
| Penconazol | (c) | (a) | (b) |
| Fosalon | (c) | (a) | (b) |
| Pirimicarb | (c) | (a) | (b) |
| Pirimifos-metil | (c) | (a) | (b) |
| Procloraz | (c) | (a) | (b) |
| Procimidon | (c) | (a) | (b) |
| Profenofos | (c) | (a) | (b) |
| Propargit | (c) | (a) | (b) |
| Piretrine | (c) | (a) | (b) |
| Pirimetanil | (c) | (a) | (b) |
| Piriproxifen | (c) | (a) | (b) |
| Oxamil | (c) | (a) | (b) |
| Chinoxifen | (c) | (a) | (b) |
| Spiroxamina | (c) | (a) | (b) |
| Tebuconazol | (c) | (a) | (b) |
| Tiofanat metil | (c) | (a) | (b) |
| Tebufenozide | (c) | (a) | (b) |
| Trifloxistrobin | | (a) | (b) |
| Tiobendazol | (c) | (a) | (b) |
| Tolcloflos metil | (c) | (a) | (b) |
| Tolifluanid | (c) | (a) | (b) |
| Triademefon + Triadimenol
  (sumă exprimată în triadimenol și triadimefon) | (c) | (a) | (b) |
| Vinclozolin | (c) | (a) | (b) |
| (a) | Fasole (în stare proaspătă sau congelată), morcovi, castraveți, portocale sau mandarine, pere, cartofi, orez, spanac (în stare proaspătă sau congelată) |
| (b) | Vinete, banane, conopidă, struguri, suc de portocale (), mazăre (în stare proaspătă/congelată, fără păstăi), ardei (dulce), grâu |
| (c) | Mere, căpățâni de varză, praz, lăptuci, tomate, piersici inclusiv nectarine și hibrizii similari; secară sau ovăz, căpșuni |

2007

2008 (1)

2009 (1)

Acefat

(c)

(a)

(b)

Acetamipiridă

(c)

(a)

(b)

Aldicarb

(c)

(a)

(b)

Amitraz

(a)

(b)

Azinfos-metil

(c)

(a)

(b)

Azoxistrobin

(c)

(a)

(b)

Benomil + carbendazim

(exprimat în forma carbendazim)

(c)

(a)

(b)

Bifentrin

(c)

(a)

(b)

Bromul total

(a)

(b)

Bromopropilat

(c)

(a)

(b)

Bupirimate

(c)

(a)

(b)

Buprofezin

(c)

(a)

(b)

Captan

(c)

(a)

(b)

Folpet

(c)

(a)

(b)

Carbaril

(c)

(a)

(b)

Clofentezin

(a)

(b)

Clormequat (2)

(c)

(a)

(b)

Clorotalonil

(c)

(a)

(b)

Clorprofam

(c)

(a)

(b)

Clorpirifos

(c)

(a)

(b)

Clorpirifos-metil

(c)

(a)

(b)

Cipermetrină

(c)

(a)

(b)

Ciprodinil

(c)

(a)

(b)

Deltametrin

(c)

(a)

(b)

Diazinon

(c)

(a)

(b)

Diclofluanid

(c)

(a)

(b)

Diclorvos

(c)

(a)

(b)

Dicofol

(c)

(a)

(b)

Dimetoat + Ometoat

(sumă exprimată în dimetoat)

(c)

(a)

(b)

Dinocap

(a)

(b)

Difenilamină

(c)

(a)

(b)

Endosulfan

(c)

(a)

(b)

Fenarimol

(a)

(b)

Fenhexamid

(c)

(a)

(b)

Fenitrotion

(c)

(a)

(b)

Fludioxonil

(c)

(a)

(b)

Flusilazol

(a)

(b)

Glifosat (3)

(a)

(b)

Hexaconazol

(a)

(b)

Hexitiazox

(c)

(a)

(b)

Imazalil

(c)

(a)

(b)

Imidacloprid

(c)

(a)

(b)

Indoxacarb

(c)

(a)

(b)

Iprodion

(c)

(a)

(b)

Iprovalicarb

(c)

(a)

(b)

Kresoxim-metil

(c)

(a)

(b)

Lambda-cihalotrin

(c)

(a)

(b)

Malation

(c)

(a)

(b)

Grupa maneb

(c)

(a)

(b)

Mepanipirim

(c)

(a)

(b)

Mepiquat (2)

(a)

(b)

Metalaxil

(c)

(a)

(b)

Metamidofos

(c)

(a)

(b)

Metidation

(c)

(a)

(b)

Metiocarb

(c)

(a)

(b)

Metomil/Tiodicarb

(suma exprimată în metomil)

(c)

(a)

(b)

Miclobutanil

(c)

(a)

(b)

Oxidemeton-metil

(c)

(a)

(b)

Paration

(c)

(a)

(b)

Penconazol

(c)

(a)

(b)

Fosalon

(c)

(a)

(b)

Pirimicarb

(c)

(a)

(b)

Pirimifos-metil

(c)

(a)

(b)

Procloraz

(c)

(a)

(b)

Procimidon

(c)

(a)

(b)

Profenofos

(c)

(a)

(b)

Propargit

(c)

(a)

(b)

Piretrine

(c)

(a)

(b)

Pirimetanil

(c)

(a)

(b)

Piriproxifen

(c)

(a)

(b)

Oxamil

(c)

(a)

(b)

Chinoxifen

(c)

(a)

(b)

Spiroxamina

(c)

(a)

(b)

Tebuconazol

(c)

(a)

(b)

Tiofanat metil

(c)

(a)

(b)

Tebufenozide

(c)

(a)

(b)

Trifloxistrobin

(a)

(b)

Tiobendazol

(c)

(a)

(b)

Tolcloflos metil

(c)

(a)

(b)

Tolifluanid

(c)

(a)

(b)

Triademefon + Triadimenol

(sumă exprimată în triadimenol și triadimefon)

(c)

(a)

(b)

Vinclozolin

(c)

(a)

(b)

(a)

Fasole (în stare proaspătă sau congelată), morcovi, castraveți, portocale sau mandarine, pere, cartofi, orez, spanac (în stare proaspătă sau congelată)

(b)

Vinete, banane, conopidă, struguri, suc de portocale (), mazăre (în stare proaspătă/congelată, fără păstăi), ardei (dulce), grâu

(c)

Mere, căpățâni de varză, praz, lăptuci, tomate, piersici inclusiv nectarine și hibrizii similari; secară sau ovăz, căpșuni

---

(1)  Indicativ pentru 2008 și 2009 urmând a fi supuse unor programe care vor fi recomandate pentru acești ani.

(2)  Clormequat și mepiquat trebuie analizate în cereale, morcovi, legume-fructe și pere.

(3)  Numai cereale.

(4)  Pentru sucul de portocale, statele membre trebuie să precizeze sursa (concentrate sau fructe proaspete).

---

ANEXA II

Numărul de eșantioane din fiecare produs ce urmează să fie prelevate și analizate de către fiecare stat membru.

| Cod țară | Probe |
| --- | --- |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| B | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| FR | 66 |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| RO | 17 |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| Număr minim total de probe: 642 |

Cod țară

Probe

AT

12 (1)

15 (2)

B

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CY

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DE

93

DK

12 (1)

15 (2)

ES

45

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

FR

66

FI

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

IT

65

IE

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

PT

12 (1)

15 (2)

PL

45

RO

17

SE

12 (1)

15 (2)

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

UK

66

Număr minim total de probe: 642

---

(1)  Număr minim de eșantioane pentru fiecare metodă reziduală unică aplicată

(2)  Număr minim de eșantioane pentru fiecare metodă multireziduală aplicată

---