# Az Európai Unió L 109/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 109 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. április 26. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 109

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. április 26.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 450/2007/EK rendelete (2007. április 16.) a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről | 1 |
| Halászati partnerségi megállapodás a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között | 3 |
| | * | A Tanács 451/2007/EK rendelete (2007. április 23.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 8 |
| | * | A Tanács 452/2007/EK rendelete (2007. április 23.) a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 12 |
| | * | A Tanács 453/2007/EK rendelete (2007. április 25.) az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenkilenc hónapos időszakra a két új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazására 2006. július 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításáról | 22 |
| | | A Bizottság 454/2007/EK rendelete (2007. április 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 28 |
| | * | A Bizottság 455/2007/EK rendelete (2007. április 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 30 |
| | | A Bizottság 456/2007/EK rendelete (2007. április 25.) az 1282/2006/EK rendelet 29. cikkében említett kvóta keretében a Dominikai Köztársaságba történő exportra szánt egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek elosztásának meghatározásáról | 32 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 450/2007/EK rendelete (2007. április 16.) a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

1

Halászati partnerségi megállapodás a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között

3

*

A Tanács 451/2007/EK rendelete (2007. április 23.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

8

*

A Tanács 452/2007/EK rendelete (2007. április 23.) a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

12

*

A Tanács 453/2007/EK rendelete (2007. április 25.) az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenkilenc hónapos időszakra a két új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazására 2006. július 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításáról

22

A Bizottság 454/2007/EK rendelete (2007. április 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

28

*

A Bizottság 455/2007/EK rendelete (2007. április 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

30

A Bizottság 456/2007/EK rendelete (2007. április 25.) az 1282/2006/EK rendelet 29. cikkében említett kvóta keretében a Dominikai Köztársaságba történő exportra szánt egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek elosztásának meghatározásáról

32

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2007/249/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. március 19.) az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK határozat módosításáról | 33 |
| | | 2007/250/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. április 16.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről | 42 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2007/249/EK

*

A Tanács határozata (2007. március 19.) az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK határozat módosításáról

33

2007/250/EK

*

A Tanács határozata (2007. április 16.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről

42

| | | IV   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (328/05/COL) (2005. december 20.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak ötvenharmadik alkalommal történő módosításáról új, 18C. számú fejezet bevezetésével: A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás | 44 |

IV   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (328/05/COL) (2005. december 20.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak ötvenharmadik alkalommal történő módosításáról új, 18C. számú fejezet bevezetésével: A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás

44

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az európai területi együttműködés célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló, 2006. augusztus 4-i 2006/609/EK bizottsági határozathoz (HL L 247., 2006.9.9.) | 51 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az európai területi együttműködés célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló, 2006. augusztus 4-i 2006/609/EK bizottsági határozathoz (HL L 247., 2006.9.9.)

51

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/1

---

A TANÁCS 450/2007/EK RENDELETE

(2007. április 16.)

a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

| (1) | A Közösség és a Gaboni Köztársaság megtárgyalt és parafált egy halászati partnerségi megállapodást, amely halászati lehetőségeket biztosít a közösségi halászoknak a Gaboni Köztársaság joghatósága alá tartozó vizeken. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség és a Gaboni Köztársaság megtárgyalt és parafált egy halászati partnerségi megállapodást, amely halászati lehetőségeket biztosít a közösségi halászoknak a Gaboni Köztársaság joghatósága alá tartozó vizeken.

| (2) | A Közösség érdekében áll az említett megállapodás jóváhagyása. |
| --- | --- |

(2)

A Közösség érdekében áll az említett megállapodás jóváhagyása.

| (3) | Fontos meghatározni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát, |
| --- | --- |

(3)

Fontos meghatározni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodást a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.

2. cikk

A megállapodás jegyzőkönyve által rögzített halászati lehetőségek a tagállamok között a következő kulcs szerint kerülnek elosztásra:

| Halászati kategória | A hajó típusa | Tagállam | Engedélyek vagy kvóta |
| --- | --- | --- | --- |
| Tonhalhalászat | Felszíni horogsoros halászhajók | Spanyolország | 13 |
| Portugália | 3 |
| Tonhalhalászat | Fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászó hajó | Spanyolország | 12 |
| Franciaország | 12 |

Halászati kategória

A hajó típusa

Tagállam

Engedélyek vagy kvóta

Tonhalhalászat

Felszíni horogsoros halászhajók

Spanyolország

13

Portugália

3

Tonhalhalászat

Fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászó hajó

Spanyolország

12

Franciaország

12

Amennyiben e tagállamok engedélykérelmei nem merítik ki a jegyzőkönyvben rögzített halászati lehetőségeket, a Bizottság figyelembe veheti bármely más tagállam engedélykérelmét is.

3. cikk

Azon tagállamok, amelyek hajói e megállapodás keretében halásznak, értesítik a Bizottságot a gaboni halászati övezetben kifogott valamennyi halmennyiségről, a közösségi halászhajók harmadik országok vizein és a nyílt tengereken való fogásainak megfigyelése tekintetében a 2847/93/EGK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. március 14-i 500/2001/EK bizottsági rendelet (1) által meghatározott szabályok szerint.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2007. április 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. SEEHOFER

---

(1)  HL L 73., 2001.3.15., 8. o.

1

---

HALÁSZATI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS

a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között

A GABONI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Gabon,

és

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,

a továbbiakban együtt: a felek,

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és Gabon közötti szoros együttműködési kapcsolatokat – különösen a Cotonoui Egyezmény keretében –, valamint e kapcsolatok megerősítésének közös igényét;

FIGYELEMBE VÉVE a két fél azon kívánságát, hogy az együttműködés révén előmozdítsa a halászati erőforrásainak felelősségteljes kiaknázását;

SZEM ELŐTT TARTVA az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményének rendelkezéseit;

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy alkalmazzák az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságtól – a továbbiakban: ICCAT – származó határozatokat és ajánlásokat;

TUDATÁBAN a FAO 1995. évi konferenciáján elfogadott, a felelősségteljes halgazdálkodás magatartási kódexében megállapított elvek fontosságának;

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a kölcsönös érdekeik mentén együttműködnek a felelősségteljes halászat létrehozása érdekében, a tengeri biológiai erőforrások hosszú távú védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítására;

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy ezen együttműködésnek a két fél akár együttes, akár egyoldalú kezdeményezései és tevékenységei egymást kiegészítő voltán kell alapulnia, egyben biztosítva a politikák koherenciáját, valamint az erőfeszítések koordinált működését;

AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy e célból létrehozzák a gaboni kormány által követett ágazati politikáról szóló párbeszédet, azonosítsák az e politika hatékony végrehajtásának biztosításához megfelelő eszközöket, valamint bevonják a gazdasági és civil társadalmi szereplőket e folyamatba;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megállapítsák a gaboni vizeken a közösségi hajók halászati tevékenységeire, valamint az ugyanezen vizeken a felelősségteljes halászat megteremtéséhez nyújtott közösségi támogatásra vonatkozó szabályokat és feltételeket;

AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy a halászati iparban és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekben szorosabb gazdasági együttműködést folytassanak olyan közös vállalkozások létrehozása és fejlesztése útján, amelyekben mindkét fél társaságai érdekeltséggel rendelkeznek,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Tárgy

E megállapodás az alábbiak tekintetében irányadó elveket, szabályokat és eljárásokat határozza meg:

| — | gazdasági, pénzügyi, műszaki és tudományos együttműködés a halászati ágazatban, amelynek célja a felelősségteljes halászat előmozdítása Gabon vizein, a halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítására, valamint Gabon halászati ágazatának fejlesztésére, |
| --- | --- |

—

gazdasági, pénzügyi, műszaki és tudományos együttműködés a halászati ágazatban, amelynek célja a felelősségteljes halászat előmozdítása Gabon vizein, a halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítására, valamint Gabon halászati ágazatának fejlesztésére,

| — | a közösségi halászhajók Gabon vizeire történő bejutásának feltételei, |
| --- | --- |

—

a közösségi halászhajók Gabon vizeire történő bejutásának feltételei,

| — | együttműködés a Gabon vizein folytatott halászat ellenőrzése szabályainak tekintetében, a fenti feltételek betartásának, a halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedések hatékonyságának, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem biztosításának céljából, |
| --- | --- |

—

együttműködés a Gabon vizein folytatott halászat ellenőrzése szabályainak tekintetében, a fenti feltételek betartásának, a halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedések hatékonyságának, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem biztosításának céljából,

| — | a társaságok közötti partnerségek, amelyek célja a halászati ágazatban a gazdasági és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek közös érdekből történő fejlesztése. |
| --- | --- |

—

a társaságok közötti partnerségek, amelyek célja a halászati ágazatban a gazdasági és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek közös érdekből történő fejlesztése.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás értelmében:

| a) | „gaboni hatóságok”, a gaboni kormány; |
| --- | --- |

a)

„gaboni hatóságok”, a gaboni kormány;

| b) | „közösségi hatóságok” az Európai Bizottság; |
| --- | --- |

b)

„közösségi hatóságok” az Európai Bizottság;

| c) | „gaboni vizek”: a halászat tekintetében Gabon felségterülete vagy joghatósága alá tartozó vizek; |
| --- | --- |

c)

„gaboni vizek”: a halászat tekintetében Gabon felségterülete vagy joghatósága alá tartozó vizek;

| d) | „halászhajó”: minden hajó, amelyet az élővízi erőforrások kereskedelmi célú kiaknázására szereltek fel; |
| --- | --- |

d)

„halászhajó”: minden hajó, amelyet az élővízi erőforrások kereskedelmi célú kiaknázására szereltek fel;

| e) | „közösségi hajó”: a Közösség valamely tagállamának lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott halászhajó; |
| --- | --- |

e)

„közösségi hajó”: a Közösség valamely tagállamának lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott halászhajó;

| f) | „vegyes bizottság”: a Közösség és Gabon képviselőiből álló bizottság, amelynek feladatait e megállapodás 9. cikke ismerteti; |
| --- | --- |

f)

„vegyes bizottság”: a Közösség és Gabon képviselőiből álló bizottság, amelynek feladatait e megállapodás 9. cikke ismerteti;

| g) | „átrakodás”: egy halászhajó fogása egy részének vagy egészének áttétele egy másik halászhajóra a kikötőben vagy a tengeren; |
| --- | --- |

g)

„átrakodás”: egy halászhajó fogása egy részének vagy egészének áttétele egy másik halászhajóra a kikötőben vagy a tengeren;

| h) | „rendellenes körülmények” olyan körülmények, amelyek nem természeti jelenségek, a feleknek nincs rájuk érdemleges befolyása, és alkalmasak arra, hogy akadályozzák halászati tevékenységek folytatását a gaboni vizekben. |
| --- | --- |

h)

„rendellenes körülmények” olyan körülmények, amelyek nem természeti jelenségek, a feleknek nincs rájuk érdemleges befolyása, és alkalmasak arra, hogy akadályozzák halászati tevékenységek folytatását a gaboni vizekben.

3. cikk

Az e megállapodás végrehajtását ösztönző elvek és célkitűzések

(1)   A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy előmozdítják a felelősségteljes halászatot a gaboni vizeken, az ott jelen lévő flották közötti hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség elve alapján, az ugyanazon földrajzi régió fejlődő országai között kötött megállapodások – beleértve a halászati viszonossági megállapodásokat is – sérelme nélkül.

(2)   A felek együttműködnek a gaboni kormány által elfogadott halászati ágazati politika végrehajtása érdekében, és e célból politikai párbeszédet kezdenek a szükséges reformokról. A felek előzetesen konzultálnak az e területen esetleg meghozandó intézkedések elfogadása céljából.

(3)   A felek akár közös, akár egyoldalú kezdeményezésre együttműködnek az e megállapodás alapján végrehajtott intézkedések, programok és tevékenységek előzetes, közbenső és utólagos értékeléseinek elvégzésében is.

(4)   A felek vállalják annak biztosítását, hogy e megállapodást a felelősségteljes gazdasági és társadalmi kormányzás elveivel összhangban hajtják végre, a halászati erőforrások állapotának tiszteletben tartásával.

(5)   A gaboni és/vagy AKCS-országbeli tengerészeknek a közösségi hajókon történő alkalmazása tekintetében a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) az alapvető munkahelyi elvekről és jogokról szóló nyilatkozata az irányadó, amely a megfelelő szerződésekhez való jog és a munkavégzés általános feltételei vonatkozásában alkalmazandó. Különösen a következőkről van szó: az egyesülési szabadság és a munkavállalók kollektív tárgyalásokhoz való jogának tényleges elismerése, továbbá a foglalkoztatás és a szakma terén történő megkülönböztetés felszámolása.

4. cikk

Tudományos együttműködés

(1)   A megállapodás időtartama alatt a Közösség és Gabon törekednek arra, hogy figyelemmel kísérjék a gaboni halászati térség erőforrásainak változását és állapotát.

(2)   A felek az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) keretében elfogadott ajánlások és állásfoglalások, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények fényében konzultálnak a megállapodás 9. cikkében előírt vegyes bizottság keretében annak érdekében, hogy adott esetben egy tudományos ülést és közös megállapodást követően a közösségi hajók tevékenységét érintő, a halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra vonatkozó intézkedéseket fogadjanak el.

(3)   A felek vállalják, hogy akár közvetlenül, akár szubregionális szinten a COREP (a Guineai-öböl Regionális Halászati Bizottsága) keretében, illetve az illetékes nemzetközi szervezetekben konzultációt folytatnak az atlanti-óceáni biológiai erőforrások kezelése és védelme, illetve az idevágó tudományos kutatásban való együttműködés céljából.

5. cikk

A közösségi hajók hozzáférése a gaboni vizeken lévő halászterületekhez

(1)   Gabon vállalja, hogy e megállapodással összhangban – beleértve a jegyzőkönyvet és a mellékletet is – engedélyezi halászati tevékenységek folytatását a közösségi hajók számára a halászati övezetében.

(2)   Az e megállapodás tárgyát képező halászati tevékenységekre Gabon hatályban levő törvényei és rendelkezései vonatkoznak. Gabon hatóságai értesítik a Közösséget e jogszabályok bármely módosításáról.

(3)   Gabon meghoz minden szükséges intézkedést a jegyzőkönyvben szereplő halászati ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések hatékony alkalmazásáért. A közösségi hajók együttműködnek az ilyen ellenőrzések elvégzéséért felelős gaboni hatóságokkal.

(4)   A Közösség vállalja, hogy meghoz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy hajói betartsák e megállapodás rendelkezéseit, valamint a Gabon joghatósága alá tartozó vizeken folytatott halászatra vonatkozó jogszabályokat.

6. cikk

Engedélyek

(1)   A közösségi hajók csak az e megállapodás és a hozzá csatolt jegyzőkönyv keretében kiállított halászati engedély birtokában halászhatnak Gabon halászati övezeteiben.

(2)   A hajók halászati engedélyének megszerzésére vonatkozó eljárást, az alkalmazandó díjakat és a hajótulajdonos által történő fizetés módjait a jegyzőkönyv melléklete határozza meg.

7. cikk

Pénzügyi ellentételezés

(1)   A Közösség a jegyzőkönyvben és a mellékletekben megállapított körülményekkel és feltételekkel összhangban pénzügyi ellentételezést nyújt Gabonnak. Ezt az ellentételezést az alábbi két vonatkozó elem alapján határozzák meg:

| a) | a közösségi hajók gaboni vizekre való bejutása és annak halászati erőforrásaihoz való hozzáférése; és |
| --- | --- |

a)

a közösségi hajók gaboni vizekre való bejutása és annak halászati erőforrásaihoz való hozzáférése; és

| b) | közösségi pénzügyi támogatás a felelősségteljes halászat előmozdítására, és a gaboni vizek halászati erőforrásainak fenntartható kiaknázására. |
| --- | --- |

b)

közösségi pénzügyi támogatás a felelősségteljes halászat előmozdítására, és a gaboni vizek halászati erőforrásainak fenntartható kiaknázására.

(2)   A pénzügyi ellentételezésnek a fenti 1. a) bekezdésben említett elemét a felek által a jegyzőkönyvvel összhangban történt közös megegyezéssel azonosított, a gaboni kormány által meghatározott halászati ágazati politikával összefüggésben elérendő célkitűzésekkel, valamint a halászati politika végrehajtására vonatkozó éves és többéves programmal összhangban határozzák meg és kezelik.

(3)   A Közösség által megadott pénzügyi ellentételezés fizetése évente, a jegyzőkönyvben megállapított szabályok alapján, valamint e megállapodásnak és jegyzőkönyvnek az összeg következő okok miatt történő esetleges módosítására vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel történik:

| a) | rendellenes körülmények; |
| --- | --- |

a)

rendellenes körülmények;

| b) | a közösségi hajóknak megadott, az érintett készletgazdálkodási intézkedéseknek megfelelően a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján az erőforrás fenntartható védelméhez és kiaknázásához szükségesnek ítélt halászati lehetőségek közös megállapodással történő csökkentése; |
| --- | --- |

b)

a közösségi hajóknak megadott, az érintett készletgazdálkodási intézkedéseknek megfelelően a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján az erőforrás fenntartható védelméhez és kiaknázásához szükségesnek ítélt halászati lehetőségek közös megállapodással történő csökkentése;

| c) | a közösségi hajóknak megadott halászati lehetőségeknek a felek közös megállapodásával történő növelése, amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján az erőforrás állapota azt lehetővé teszi; |
| --- | --- |

c)

a közösségi hajóknak megadott halászati lehetőségeknek a felek közös megállapodásával történő növelése, amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján az erőforrás állapota azt lehetővé teszi;

| d) | a gaboni halászati ágazati politika végrehajtására megadott közösségi pénzügyi támogatás feltételeinek átértékelése, amennyiben a felek által megállapított éves és többéves programozási eredmények azt indokolják; |
| --- | --- |

d)

a gaboni halászati ágazati politika végrehajtására megadott közösségi pénzügyi támogatás feltételeinek átértékelése, amennyiben a felek által megállapított éves és többéves programozási eredmények azt indokolják;

| e) | e megállapodás felmondása annak 12. cikke rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

e megállapodás felmondása annak 12. cikke rendelkezéseinek megfelelően;

| f) | e megállapodás alkalmazásának felfüggesztése annak 13. cikke rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

f)

e megállapodás alkalmazásának felfüggesztése annak 13. cikke rendelkezéseinek megfelelően.

8. cikk

Az együttműködés előmozdítása a gazdasági szereplők és a civil társadalom szintjén

(1)   A felek ösztönzik a gazdasági, kereskedelmi, tudományos és műszaki együttműködést a halászati ágazatban és a kapcsolódó ágazatokban. A felek az e célból esetlegesen meghozható különböző intézkedések összehangolása érdekében konzultálnak egymással.

(2)   A felek ösztönzik a halászati technikákra és felszerelésekre, a halászati termékek tartósítására és ipari feldolgozási eljárásaira vonatkozó információk cseréjét.

(3)   A felek törekednek arra, hogy az üzlet- és beruházásfejlesztés számára kedvező környezet kialakításának ösztönzésével műszaki, gazdasági és kereskedelmi téren kedvező feltételeket teremtsenek a felek vállalkozásai közötti kapcsolatok előmozdításához.

(4)   A felek bátorítják különösen a közös érdeket képviselő vegyes társaságok létrehozását, a gaboni és a közösségi hatályos jogszabályok rendszeres betartásával.

9. cikk

Vegyes bizottság

(1)   Vegyes bizottság jön létre, amelynek feladata e megállapodás alkalmazásának ellenőrzése. A vegyes bizottság a következő feladatokat látja el:

| a) | a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és alkalmazásának ellenőrzése és különösen a 7. cikk (2) bekezdésében szereplő éves és többéves programozás végrehajtásának meghatározása és értékelése; |
| --- | --- |

a)

a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és alkalmazásának ellenőrzése és különösen a 7. cikk (2) bekezdésében szereplő éves és többéves programozás végrehajtásának meghatározása és értékelése;

| b) | a közös érdeket képviselő, halászattal kapcsolatos kérdésekhez szükséges kapcsolat biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a közös érdeket képviselő, halászattal kapcsolatos kérdésekhez szükséges kapcsolat biztosítása;

| c) | fórumként való eljárás a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták békés rendezéséhez; |
| --- | --- |

c)

fórumként való eljárás a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták békés rendezéséhez;

| d) | szükség esetén a halászati lehetőségek és következésképpen a pénzügyi ellentételezés mértékének újraértékelése; |
| --- | --- |

d)

szükség esetén a halászati lehetőségek és következésképpen a pénzügyi ellentételezés mértékének újraértékelése;

| e) | minden olyan feladat, amelyet a felek közös megegyezéssel a vegyes bizottságnak juttatnak. |
| --- | --- |

e)

minden olyan feladat, amelyet a felek közös megegyezéssel a vegyes bizottságnak juttatnak.

(2)   A vegyes bizottság évente legalább egyszer ülésezik – Gabonban és a Közösségben felváltva –, ahol az ülésnek otthont adó fél elnököl. Bármelyik fél kérésére rendkívüli ülést tartanak.

10. cikk

Az alkalmazás szerinti földrajzi terület

Ezt a megállapodást egyrészt azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés – az említett Szerződésben meghatározott feltételekkel – alkalmazandó, másrészt Gabon területén.

11. cikk

Időtartam

E megállapodást a hatálybalépésétől számított hatéves időtartamra kell alkalmazni; a megállapodás hallgatólagosan további hatéves időszakokra meghosszabbítható, a 13. cikkel összhangban történő felmondás esetét kivéve.

12. cikk

Felfüggesztés

(1)   E megállapodás alkalmazása a felek bármelyikének kezdeményezésére felfüggeszthető, az abban megállapított rendelkezések alkalmazása tekintetében fellépő súlyos nézeteltérés esetén. A felfüggesztésre vonatkozó szándékát az érdekelt félnek írásban, és legalább az azon időpontot megelőző három hónappal kell bejelentenie, amikor e felfüggesztés hatályba lépne. Ezen értesítés kézhezvétele után a felek konzultációt kezdenek a nézeteltérések békés rendezése érdekében.

(2)   A 7. cikkben szereplő pénzügyi ellentételezés fizetése a felfüggesztés időtartamára arányosan és időarányosan csökken.

13. cikk

Felmondás

(1)   E megállapodást bármely fél felmondhatja olyan rendellenes körülmények esetén, mint többek között az érintett állományok degradációja, annak megállapítása, hogy a közösségi hajóknak nyújtott halászati lehetőségek kiaknázása alacsonyabb szinten valósítható meg, vagy a felek által a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászat elleni küzdelem tekintetében tett kötelezettségvállalások betartásának elmulasztása.

(2)   Az érintett fél a kezdeti időszak, vagy minden további időszak lejárati időpontja előtt legalább hat hónappal írásban értesíti a másik felet a megállapodás felmondására vonatkozó szándékáról.

(3)   Az előző bekezdésben említett értesítés elküldése után a felek konzultációt kezdenek.

(4)   A 7. cikkben említett pénzügyi ellentételezés fizetése a felmondás hatálybalépésének évére arányosan és időarányosan csökken.

14. cikk

Jegyzőkönyv és melléklet

A jegyzőkönyv és a melléklet e megállapodás szerves részét képezi (1).

15. cikk

A nemzeti jog alkalmazandó rendelkezései

A gaboni vizeken működő közösségi halászhajók tevékenységére a Gabonban alkalmazandó jogszabályok vonatkoznak, kivéve ha a megállapodás, e jegyzőkönyv a mellékletével és a függelékeivel másképp rendelkezik.

16. cikk

Hatályon kívül helyezés

A hatálybalépésekor e megállapodás hatályon kívül helyezi az 1998. december 3-án hatályba lépett, az Európai Közösség és a Gaboni Köztársaság között létrejött, Gabon partjainál folytatott halászatról szóló halászati megállapodást, és annak helyébe lép.

Azonban az Európai Közösség és a Gaboni Köztársaság között létrejött, Gabon partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2005. december 3-tól2011. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv alkalmazásban marad az 1. cikkének (1) bekezdésében szereplő időszak alatt, és e megállapodás szerves részévé válik.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a megállapodás, amely két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítik egymást az elfogadásához szükséges eljárásuk befejezéséről.

---

(1)  HL L 319., 2006.11.18., 17. o.

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/8

---

A TANÁCS 451/2007/EK RENDELETE

(2007. április 23.)

a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.

2.   A felülvizsgálat hivatalból történő megindítása

| (2) | A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján a vizsgálat során piacgazdasági elbánásban (PGE) nem részesített egyik kínai exportáló gyártó – név szerint a Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (a továbbiakban: Ningbo Ruyi) – termelési szerkezetében az eredeti vizsgálat után végbement bizonyos változások következtében úgy tűnt, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek az említett vállalat esetében. Elegendő elsődleges bizonyíték engedett arra következtetni, hogy a Ningbo Ruyi teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő követelményeket. Ebben az összefüggésben megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján elrendelték a meglévő intézkedéseket, és ez a változás tartósnak tűnt. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján a vizsgálat során piacgazdasági elbánásban (PGE) nem részesített egyik kínai exportáló gyártó – név szerint a Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (a továbbiakban: Ningbo Ruyi) – termelési szerkezetében az eredeti vizsgálat után végbement bizonyos változások következtében úgy tűnt, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek az említett vállalat esetében. Elegendő elsődleges bizonyíték engedett arra következtetni, hogy a Ningbo Ruyi teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő követelményeket. Ebben az összefüggésben megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján elrendelték a meglévő intézkedéseket, és ez a változás tartósnak tűnt.

| (3) | Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapították, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság értesítést tett közzé (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés) (3), és saját kezdeményezésére vizsgálatot indított, amelynek hatálya annak megállapítására korlátozódott, hogy a Ningbo Ruyi piacgazdasági feltételek között működik-e és ha igen, annak meghatározására, hogy az egyéni dömpingkülönbözetnek és a vámnak a vállalat saját költségein/belföldi árain kell-e alapulnia. |
| --- | --- |

(3)

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapították, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság értesítést tett közzé (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés) (3), és saját kezdeményezésére vizsgálatot indított, amelynek hatálya annak megállapítására korlátozódott, hogy a Ningbo Ruyi piacgazdasági feltételek között működik-e és ha igen, annak meghatározására, hogy az egyéni dömpingkülönbözetnek és a vámnak a vállalat saját költségein/belföldi árain kell-e alapulnia.

3.   A vizsgálatban érintett felek

| (4) | A Bizottság hivatalosan értesítette a felülvizsgálat megindításáról a Ningbo Ruyit és kapcsolt importőrét, a Jungheinrich AG-t, valamint az exportáló ország képviselőit és a közösségi ipart. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeiket írásban ismertessék és hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan értesítette a felülvizsgálat megindításáról a Ningbo Ruyit és kapcsolt importőrét, a Jungheinrich AG-t, valamint az exportáló ország képviselőit és a közösségi ipart. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeiket írásban ismertessék és hogy meghallgatást kérjenek.

| (5) | A Bizottság küldött a piacgazdasági elbánás (PGE) igénylésére vonatkozó űrlapot és egy kérdőívet is a Ningbo Ruyinak, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a PGE és a dömping megállapításához szükségesnek ítélt, valamint ellenőrző látogatásokat tett az alábbi kapcsolt vállalatok telephelyén:






  — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd., Ninghai; |
| --- | --- | --- |

(5)

A Bizottság küldött a piacgazdasági elbánás (PGE) igénylésére vonatkozó űrlapot és egy kérdőívet is a Ningbo Ruyinak, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a PGE és a dömping megállapításához szükségesnek ítélt, valamint ellenőrző látogatásokat tett az alábbi kapcsolt vállalatok telephelyén:

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd., Ninghai;

| — | Ruyi Industries (Hong Kong) Co., Ltd. (a továbbiakban: Ruyi Hong Kong), Hangzhou; |
| --- | --- |

—

Ruyi Industries (Hong Kong) Co., Ltd. (a továbbiakban: Ruyi Hong Kong), Hangzhou;

| — | Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. (a továbbiakban: Jungheinrich Shanghai), Shanghai. |
| --- | --- |

—

Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. (a továbbiakban: Jungheinrich Shanghai), Shanghai.

4.   Felülvizsgálati időszak

| (6) | A dömping vizsgálata a 2005. április 1. és 2006. március 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak vagy FI). |
| --- | --- |

(6)

A dömping vizsgálata a 2005. április 1. és 2006. március 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak vagy FI).

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (7) | Az érintett termék fogalommeghatározása megegyezik a fenti (1) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálat során használt fogalommeghatározással. Az érintett termék a KNK-ból származó, rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt, nem önjáró kézi emelőkocsi, valamint annak alapvető részegységei, azaz alváz és hidraulika, melyet jelenleg az ex 8427 90 00, illetve az ex 8431 20 00 KN-kóddal jelentenek be. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett termék fogalommeghatározása megegyezik a fenti (1) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálat során használt fogalommeghatározással. Az érintett termék a KNK-ból származó, rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt, nem önjáró kézi emelőkocsi, valamint annak alapvető részegységei, azaz alváz és hidraulika, melyet jelenleg az ex 8427 90 00, illetve az ex 8431 20 00 KN-kóddal jelentenek be.

2.   A hasonló termék

| (8) | A szóban forgó felülvizsgálat rámutatott, hogy a KNK-ban a Ningbo Ruyi által gyártott és a kínai piacon értékesített kézi emelőkocsi ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, mint a Közösségbe exportált kézi emelőkocsi. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(8)

A szóban forgó felülvizsgálat rámutatott, hogy a KNK-ban a Ningbo Ruyi által gyártott és a kínai piacon értékesített kézi emelőkocsi ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, mint a Közösségbe exportált kézi emelőkocsi. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

| (9) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:






  — | az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(9)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:

—

az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik,

| — | a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá és amelyet minden területen alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá és amelyet minden területen alkalmaznak,

| — | a nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások, |
| --- | --- |

—

a nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások,

| — | a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak, |
| --- | --- |

—

a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,

| — | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (10) | A Ningbo Ruyi kérte a PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint. A Közösség következetes gyakorlata annak vizsgálata, hogy az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalatok egy csoportja mint egész megfelel-e a PGE-re vonatkozó feltételeknek. A Ningbo Ruyi szerint csupán egy ilyen kapcsolt vállalat volt a KNK-ban: a Jungheinrich Shanghai. A Ningbo Ruyi válaszolt a PGE igénylésére vonatkozó űrlapra a megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(10)

A Ningbo Ruyi kérte a PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint. A Közösség következetes gyakorlata annak vizsgálata, hogy az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalatok egy csoportja mint egész megfelel-e a PGE-re vonatkozó feltételeknek. A Ningbo Ruyi szerint csupán egy ilyen kapcsolt vállalat volt a KNK-ban: a Jungheinrich Shanghai. A Ningbo Ruyi válaszolt a PGE igénylésére vonatkozó űrlapra a megadott határidőn belül.

| (11) | A vizsgálat során a közösségi ipar azt állította, látszólag több olyan vállalat kapcsolódott a Ningbo Ruyihoz, amelyeket a Ningbo Ruyi nem tüntetett fel megfelelően a Bizottsághoz benyújtott információkban, beleértve az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokat. A közösségi ipar szerint a kapcsolt vállalatok fel nem tüntetése a pénzügyi kimutatásokban az IAS 24 (Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek) megsértésének minősül, ezért a Bizottságnak ki kell vizsgálnia a helyzetet. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat során a közösségi ipar azt állította, látszólag több olyan vállalat kapcsolódott a Ningbo Ruyihoz, amelyeket a Ningbo Ruyi nem tüntetett fel megfelelően a Bizottsághoz benyújtott információkban, beleértve az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokat. A közösségi ipar szerint a kapcsolt vállalatok fel nem tüntetése a pénzügyi kimutatásokban az IAS 24 (Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek) megsértésének minősül, ezért a Bizottságnak ki kell vizsgálnia a helyzetet.

| (12) | Az ellenőrző látogatások során megállapították, hogy voltak olyan kapcsolt vállalatok, amelyeket nem tüntettek fel az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokban (az IAS 24 megszegése) vagy a PGE igénylésére vonatkozó űrlapon, illetve a kérdőívre adott válaszokban. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a PGE igénylésére vonatkozó űrlapon és a kérdőívben felkérték a Ningbo Ruyit, hogy ismertesse nemzetközi vállalati struktúráját és kapcsolt vállalatait, beleértve az anyavállalatokat, leányvállalatokat vagy más kapcsolt vállalatokat, függetlenül attól, hogy ezek foglalkoztak-e az érintett termék gyártásával és/vagy értékesítésével. Ezenkívül a Ningbo Ruyi felkérést kapott, hogy minden kézi emelőkocsit gyártó és/vagy exportáló KNK-beli leányvállalat vagy más kapcsolt vállalat tekintetében nyújtson be PGE igénylésére vonatkozó űrlapot, és hogy szolgáltasson részletes információkat minden más kapcsolt vállalatról. |
| --- | --- |

(12)

Az ellenőrző látogatások során megállapították, hogy voltak olyan kapcsolt vállalatok, amelyeket nem tüntettek fel az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokban (az IAS 24 megszegése) vagy a PGE igénylésére vonatkozó űrlapon, illetve a kérdőívre adott válaszokban. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a PGE igénylésére vonatkozó űrlapon és a kérdőívben felkérték a Ningbo Ruyit, hogy ismertesse nemzetközi vállalati struktúráját és kapcsolt vállalatait, beleértve az anyavállalatokat, leányvállalatokat vagy más kapcsolt vállalatokat, függetlenül attól, hogy ezek foglalkoztak-e az érintett termék gyártásával és/vagy értékesítésével. Ezenkívül a Ningbo Ruyi felkérést kapott, hogy minden kézi emelőkocsit gyártó és/vagy exportáló KNK-beli leányvállalat vagy más kapcsolt vállalat tekintetében nyújtson be PGE igénylésére vonatkozó űrlapot, és hogy szolgáltasson részletes információkat minden más kapcsolt vállalatról.

| (13) | A Ningbo Ruyi „2005. december 31-ével végződő évre vonatkozó könyvvizsgáló jelentése és pénzügyi kimutatásai” (a továbbiakban: a 2005. évi jelentés), valamint a PGE igénylésére vonatkozó űrlapon és a kérdőíven szereplő válaszok szerint a Ningbo Ruyinak csak három kapcsolt vállalata volt a felülvizsgálati időszakban: a Jungheinrich AG, a Jungheinrich Shanghai és a Ruyi Hong Kong. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy a Ningbo Ruyi kínai részvényesei a Ningbo CFA Co., Ltd. (a továbbiakban: Ningbo CFA) és a Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. (a továbbiakban: NFTZ) részvényeit is ellenőrzik. |
| --- | --- |

(13)

A Ningbo Ruyi „2005. december 31-ével végződő évre vonatkozó könyvvizsgáló jelentése és pénzügyi kimutatásai” (a továbbiakban: a 2005. évi jelentés), valamint a PGE igénylésére vonatkozó űrlapon és a kérdőíven szereplő válaszok szerint a Ningbo Ruyinak csak három kapcsolt vállalata volt a felülvizsgálati időszakban: a Jungheinrich AG, a Jungheinrich Shanghai és a Ruyi Hong Kong. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy a Ningbo Ruyi kínai részvényesei a Ningbo CFA Co., Ltd. (a továbbiakban: Ningbo CFA) és a Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. (a továbbiakban: NFTZ) részvényeit is ellenőrzik.

| (14) | A Ningbo Ruyi kínai részvényesei rokonainak tulajdonában álló további vállalatok: a hongkongi székhelyű CFA Tools Co., Ltd. (a továbbiakban: CFA Tools) és a Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. (a továbbiakban: Tianyou). |
| --- | --- |

(14)

A Ningbo Ruyi kínai részvényesei rokonainak tulajdonában álló további vállalatok: a hongkongi székhelyű CFA Tools Co., Ltd. (a továbbiakban: CFA Tools) és a Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. (a továbbiakban: Tianyou).

| (15) | Így e felülvizsgálat szempontjából a Ningbo Ruyi által fel nem tüntetett, összes fentiekben említett vállalat a Ningbo Ruyi kapcsolt vállalatának minősül. Három közülük kézi emelőkocsik kereskedelmével foglalkozott a FI során, és valamennyi vállalat rendelkezett kézi emelőkocsik kereskedelmére jogosító működési engedéllyel. Úgy tűnik, főleg a Közösségen kívüli országokba exportáltak. A Ningbo Ruyi által belföldi értékesítésként bejelentett értékesítési volumenek legalább háromnegyede valójában exportra történő eladás volt, melyet nem bejelentett belföldi kapcsolt fogyasztókon és nem kapcsolt fogyasztókon keresztül bonyolítottak. |
| --- | --- |

(15)

Így e felülvizsgálat szempontjából a Ningbo Ruyi által fel nem tüntetett, összes fentiekben említett vállalat a Ningbo Ruyi kapcsolt vállalatának minősül. Három közülük kézi emelőkocsik kereskedelmével foglalkozott a FI során, és valamennyi vállalat rendelkezett kézi emelőkocsik kereskedelmére jogosító működési engedéllyel. Úgy tűnik, főleg a Közösségen kívüli országokba exportáltak. A Ningbo Ruyi által belföldi értékesítésként bejelentett értékesítési volumenek legalább háromnegyede valójában exportra történő eladás volt, melyet nem bejelentett belföldi kapcsolt fogyasztókon és nem kapcsolt fogyasztókon keresztül bonyolítottak.

| (16) | Végezetül, a Ningbo Ruyi és – az eredeti vizsgálatban kapcsolt vállalatként bejelentett (a Ningbo Ruyi 2003 novemberében eladta részvényeit) – Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. (a továbbiakban: Ningbo Jinmao) közötti ügyletek jellege arra utal, hogy a két vállalat még mindig szoros kapcsolatban áll egymással a kézi emelőkocsik kereskedelmét illetően. A Ningbo Jinmao a Ningbo Ruyi által belföldi értékesítésként bejelentett kézi emelőkocsik több mint felét vásárolta a FI során, majd ennek jelentős mennyiségét újra eladta az NFTZ-nek, mely utóbbi exportálta a terméket. Az NFTZ közvetlenül nem vásárolt kézi emelőkocsit a Ningbo Ruyitól. Az a tény, hogy a Ningbo Jinmao a Ningbo Ruyi egyik fő fogyasztója és beszerzéseinek nagy részét az NFTZ-nek adja el, azt mutatja, hogy a Ningbo Ruyi tudta vagy tudhatta volna, hogy a Ningbo Jinmao részére történt legtöbb értékesítés nem lehetett belföldi értékesítés, mivel az NFTZ – az egyik kapcsolt vállalat – a Ningbo Jinmao által beszerzett termékeket exportálta. |
| --- | --- |

(16)

Végezetül, a Ningbo Ruyi és – az eredeti vizsgálatban kapcsolt vállalatként bejelentett (a Ningbo Ruyi 2003 novemberében eladta részvényeit) – Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. (a továbbiakban: Ningbo Jinmao) közötti ügyletek jellege arra utal, hogy a két vállalat még mindig szoros kapcsolatban áll egymással a kézi emelőkocsik kereskedelmét illetően. A Ningbo Jinmao a Ningbo Ruyi által belföldi értékesítésként bejelentett kézi emelőkocsik több mint felét vásárolta a FI során, majd ennek jelentős mennyiségét újra eladta az NFTZ-nek, mely utóbbi exportálta a terméket. Az NFTZ közvetlenül nem vásárolt kézi emelőkocsit a Ningbo Ruyitól. Az a tény, hogy a Ningbo Jinmao a Ningbo Ruyi egyik fő fogyasztója és beszerzéseinek nagy részét az NFTZ-nek adja el, azt mutatja, hogy a Ningbo Ruyi tudta vagy tudhatta volna, hogy a Ningbo Jinmao részére történt legtöbb értékesítés nem lehetett belföldi értékesítés, mivel az NFTZ – az egyik kapcsolt vállalat – a Ningbo Jinmao által beszerzett termékeket exportálta.

| (17) | A helyszíni ellenőrzést követően a Ningbo Ruyi új információkat nyújtott be ezen egyes nem bejelentett, kapcsolt vállalatok PGE-státusát illetően, úgy érvelve, hogy az egész csoportra vonatkozóan meg lehet még állapítani a PGE-t. Ezt azzal indokolta, hogy nem szándékosan történt a bejelentés elmulasztása, és hogy a vizsgálat által érintett termék értékesítésével foglalkozó kapcsolt felek bevonása nem volt nagy jelentőségű. Ugyanezen okból a Ningbo Ruyi partnere, a Jungheinrich AG szintén azzal érvelt, hogy figyelembe kell venni ezen új információt és meg kell ítélni a PGE-t. |
| --- | --- |

(17)

A helyszíni ellenőrzést követően a Ningbo Ruyi új információkat nyújtott be ezen egyes nem bejelentett, kapcsolt vállalatok PGE-státusát illetően, úgy érvelve, hogy az egész csoportra vonatkozóan meg lehet még állapítani a PGE-t. Ezt azzal indokolta, hogy nem szándékosan történt a bejelentés elmulasztása, és hogy a vizsgálat által érintett termék értékesítésével foglalkozó kapcsolt felek bevonása nem volt nagy jelentőségű. Ugyanezen okból a Ningbo Ruyi partnere, a Jungheinrich AG szintén azzal érvelt, hogy figyelembe kell venni ezen új információt és meg kell ítélni a PGE-t.

| (18) | Azt illetően, hogy szándékosan akadályozni kívánták-e a vizsgálatot a kapcsolt felek időben történő bejelentésének elmulasztásával, le kell szögezni, hogy a kérdőívekre adott válaszok olyan mértékben voltak hiányosak, hogy a KNK-ban végzett ellenőrző látogatások során lehetetlenné tették a piacgazdasági feltételek meglétének ellenőrzését a Ningbo Ruyi csoport esetében. Mivel a nem bejelentett kapcsolt felek telephelyein nem kerülhetett sor ellenőrző látogatásokra, csak feltevésekre lehet hagyatkozni a Ningbo Ruyi csoport kézi emelőkocsik kereskedelmében való részesedését illetően. |
| --- | --- |

(18)

Azt illetően, hogy szándékosan akadályozni kívánták-e a vizsgálatot a kapcsolt felek időben történő bejelentésének elmulasztásával, le kell szögezni, hogy a kérdőívekre adott válaszok olyan mértékben voltak hiányosak, hogy a KNK-ban végzett ellenőrző látogatások során lehetetlenné tették a piacgazdasági feltételek meglétének ellenőrzését a Ningbo Ruyi csoport esetében. Mivel a nem bejelentett kapcsolt felek telephelyein nem kerülhetett sor ellenőrző látogatásokra, csak feltevésekre lehet hagyatkozni a Ningbo Ruyi csoport kézi emelőkocsik kereskedelmében való részesedését illetően.

| (19) | Mindenesetre az, hogy a Ningbo Ruyi elmulasztotta bejelenteni valamennyi kapcsolt partnerét, az IAS 24 megsértését jelenti. Az IAS 24 célja annak biztosítása, hogy a jogalany pénzügyi kimutatásai tartalmazzák a szükséges információkat arra vonatkozóan, hogy esetleg befolyásolhatta-e pénzügyi helyzetét és nyereségét vagy veszteségét a kapcsolt felek megléte, illetve az e felekkel bonyolított ügyletek vagy e felek kiegyenlítetlen egyenlegei. Dömpingellenes vizsgálat keretében ezen információk közlése szükséges ahhoz, hogy az intézmények megvizsgálhassák, hogy kapcsolt vállalatok egy csoportja mint egész megfelel-e a PGE-re vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(19)

Mindenesetre az, hogy a Ningbo Ruyi elmulasztotta bejelenteni valamennyi kapcsolt partnerét, az IAS 24 megsértését jelenti. Az IAS 24 célja annak biztosítása, hogy a jogalany pénzügyi kimutatásai tartalmazzák a szükséges információkat arra vonatkozóan, hogy esetleg befolyásolhatta-e pénzügyi helyzetét és nyereségét vagy veszteségét a kapcsolt felek megléte, illetve az e felekkel bonyolított ügyletek vagy e felek kiegyenlítetlen egyenlegei. Dömpingellenes vizsgálat keretében ezen információk közlése szükséges ahhoz, hogy az intézmények megvizsgálhassák, hogy kapcsolt vállalatok egy csoportja mint egész megfelel-e a PGE-re vonatkozó feltételeknek.

| (20) | Az IAS 24 megsértése azt bizonyítja, hogy a Ningbo Ruyi pénzügyi kimutatásainak ellenőrzését nem az IAS szerint végezték, és megkérdőjelezi a Ningbo Ruyi számvitelének megbízhatóságát. Ez azt jelentené, hogy a Ningbo Ruyi nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott második követelményt. |
| --- | --- |

(20)

Az IAS 24 megsértése azt bizonyítja, hogy a Ningbo Ruyi pénzügyi kimutatásainak ellenőrzését nem az IAS szerint végezték, és megkérdőjelezi a Ningbo Ruyi számvitelének megbízhatóságát. Ez azt jelentené, hogy a Ningbo Ruyi nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott második követelményt.

| (21) | Bár alkalmazhatók lennének az alaprendelet 18. cikkének az együttműködés hiányára vonatkozó rendelkezései e felülvizsgálat során, megjegyzendő, hogy a Bizottság saját kezdeményezésére indította e felülvizsgálatot, és elsődleges bizonyítékkal rendelkezett arra vonatkozóan, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a Ningbo Ruyi esetében; ezt a tényt azonban a Ningbo Ruyi később nem tudta bizonyítani. Következésképpen megállapították, hogy nem szükséges az alaprendelet 18. cikkére hivatkozni, hanem elég a felülvizsgálat megszüntetése és a hatályban lévő, meglévő intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(21)

Bár alkalmazhatók lennének az alaprendelet 18. cikkének az együttműködés hiányára vonatkozó rendelkezései e felülvizsgálat során, megjegyzendő, hogy a Bizottság saját kezdeményezésére indította e felülvizsgálatot, és elsődleges bizonyítékkal rendelkezett arra vonatkozóan, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a Ningbo Ruyi esetében; ezt a tényt azonban a Ningbo Ruyi később nem tudta bizonyítani. Következésképpen megállapították, hogy nem szükséges az alaprendelet 18. cikkére hivatkozni, hanem elég a felülvizsgálat megszüntetése és a hatályban lévő, meglévő intézkedések fenntartása.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (22) | A vizsgálat eredményeinek figyelembevételével meg kell szüntetni a felülvizsgálatot a Ningbo Ruyira alkalmazandó vámtétel szintjének módosítása nélkül, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén, azaz 28,5 %-on kell fenntartani. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat eredményeinek figyelembevételével meg kell szüntetni a felülvizsgálatot a Ningbo Ruyira alkalmazandó vámtétel szintjének módosítása nélkül, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén, azaz 28,5 %-on kell fenntartani.

E.   KÖZZÉTÉTEL

| (23) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a jelenlegi felülvizsgálatot meg kívánják szüntetni, és a Ningbo Ruyi által gyártott kézi emelőkocsik behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenn kívánják tartani. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. A beérkezett észrevételek nem voltak olyan természetűek, hogy módosították volna a következtetéseket. |
| --- | --- |

(23)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a jelenlegi felülvizsgálatot meg kívánják szüntetni, és a Ningbo Ruyi által gyártott kézi emelőkocsik behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenn kívánják tartani. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. A beérkezett észrevételek nem voltak olyan természetűek, hogy módosították volna a következtetéseket.

| (24) | A közzétételt követően a közösségi ipar azt állította, hogy az alaprendeletnek az együttműködés hiányára vonatkozó rendelkezéseit (18. cikk) kell alkalmazni és hogy a Ningbo Ruyit mint nem együttműködő exportáló gyártót 46,7 %-os maradványvámmal kell szankcionálni. |
| --- | --- |

(24)

A közzétételt követően a közösségi ipar azt állította, hogy az alaprendeletnek az együttműködés hiányára vonatkozó rendelkezéseit (18. cikk) kell alkalmazni és hogy a Ningbo Ruyit mint nem együttműködő exportáló gyártót 46,7 %-os maradványvámmal kell szankcionálni.

| (25) | A Jungheinrich AG és a Ningbo Ruyi úgy vélték, csekély jelentőségű volt, hogy a Ningbo Ruyi elmulasztotta bejelenteni valamennyi kapcsolt vállalatát, és hogy ez a mulasztás nem befolyásolta a Ningbo Ruyi pénzügyi helyzetét. Ennélfogva PGE-ban kell részesíteni a Ningbo Ruyit vagy legalábbis felülvizsgált, alacsonyabb egyéni vámot kell megállapítani a szóban forgó vállalat esetében. |
| --- | --- |

(25)

A Jungheinrich AG és a Ningbo Ruyi úgy vélték, csekély jelentőségű volt, hogy a Ningbo Ruyi elmulasztotta bejelenteni valamennyi kapcsolt vállalatát, és hogy ez a mulasztás nem befolyásolta a Ningbo Ruyi pénzügyi helyzetét. Ennélfogva PGE-ban kell részesíteni a Ningbo Ruyit vagy legalábbis felülvizsgált, alacsonyabb egyéni vámot kell megállapítani a szóban forgó vállalat esetében.

| (26) | Az összes kapcsolt vállalat bejelentésének elmulasztása és különösen az, hogy a négy nem bejelentett, kapcsolt vállalat közül három kézi emelőkocsik kereskedelmével foglalkozott, egy pedig kézi emelőkocsik kereskedelmére jogosító működési engedéllyel rendelkezett, nem tekinthető csekély jelentőségűnek, mivel e mulasztás miatt lehetetlenné vált annak megállapítása, hogy valamennyi vállalat megfelelt-e a PGE-re vonatkozó összes követelménynek (és nem csupán a számvitelre vonatkozó második követelménynek) a Közösség bevált gyakorlatának megfelelően. Ezenkívül lényegtelen, hogy szándékos volt-e az összes kapcsolt vállalat bejelentésének elmulasztása. Vitathatatlan tény, hogy e kapcsolt vállalatokat fel sem tüntették a Ningbo Ruyi pénzügyi kimutatásaiban és ez már önmagában azt mutatja, hogy nem teljesült legalábbis az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második követelménye. Következésképpen elfogadhatatlan az az állítás, miszerint csekély jelentőségű, nem szándékos és következmények nélküli volt e kapcsolt vállalatok bejelentésének elmulasztása. |
| --- | --- |

(26)

Az összes kapcsolt vállalat bejelentésének elmulasztása és különösen az, hogy a négy nem bejelentett, kapcsolt vállalat közül három kézi emelőkocsik kereskedelmével foglalkozott, egy pedig kézi emelőkocsik kereskedelmére jogosító működési engedéllyel rendelkezett, nem tekinthető csekély jelentőségűnek, mivel e mulasztás miatt lehetetlenné vált annak megállapítása, hogy valamennyi vállalat megfelelt-e a PGE-re vonatkozó összes követelménynek (és nem csupán a számvitelre vonatkozó második követelménynek) a Közösség bevált gyakorlatának megfelelően. Ezenkívül lényegtelen, hogy szándékos volt-e az összes kapcsolt vállalat bejelentésének elmulasztása. Vitathatatlan tény, hogy e kapcsolt vállalatokat fel sem tüntették a Ningbo Ruyi pénzügyi kimutatásaiban és ez már önmagában azt mutatja, hogy nem teljesült legalábbis az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második követelménye. Következésképpen elfogadhatatlan az az állítás, miszerint csekély jelentőségű, nem szándékos és következmények nélküli volt e kapcsolt vállalatok bejelentésének elmulasztása.

| (27) | Végezetül a fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint e felülvizsgálat hatálya annak megállapítására korlátozódik, hogy a Ningbo Ruyi piacgazdasági feltételek között működik-e, és csak abban az esetben számítanának ki új dömpingkülönbözetet, ha PGE-ben részesítenék a Ningbo Ruyit. Mivel nem ítéltek meg PGE-t, nem lehet új – a meglévőnél magasabb vagy alacsonyabb – dömpingkülönbözetet megállapítani a Ningbo Ruyi esetében e felülvizsgálat során. |
| --- | --- |

(27)

Végezetül a fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint e felülvizsgálat hatálya annak megállapítására korlátozódik, hogy a Ningbo Ruyi piacgazdasági feltételek között működik-e, és csak abban az esetben számítanának ki új dömpingkülönbözetet, ha PGE-ben részesítenék a Ningbo Ruyit. Mivel nem ítéltek meg PGE-t, nem lehet új – a meglévőnél magasabb vagy alacsonyabb – dömpingkülönbözetet megállapítani a Ningbo Ruyi esetében e felülvizsgálat során.

| (28) | Ezt a felülvizsgálatot ezért az 1174/2005/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(28)

Ezt a felülvizsgálatot ezért az 1174/2005/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

A Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseknek a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül lezárult.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2007. április 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 189., 2005.7.21., 1. o.

2

(3)  HL C 127., 2006.5.31., 2. o.

3

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/12

---

A TANÁCS 452/2007/EK RENDELETE

(2007. április 23.)

a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | 2006. október 30-án a Bizottság az 1620/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó vasalódeszkák közösségi importjára. A rendelet 2006. november 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

2006. október 30-án a Bizottság az 1620/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó vasalódeszkák közösségi importjára. A rendelet 2006. november 1-jén lépett hatályba.

| (2) | Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár elemzése szempontjából lényeges folyamatok vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(2)

Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár elemzése szempontjából lényeges folyamatok vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   A további eljárás

| (3) | Az érintett országokból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően valamennyi fél megkapta az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló alapvető tényeket és megfontolásokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal). Valamennyi fél számára biztosítottak egy időszakot, amelyen belül írásos és szóbeli észrevételeket tehettek ezzel a közléssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett országokból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően valamennyi fél megkapta az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló alapvető tényeket és megfontolásokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal). Valamennyi fél számára biztosítottak egy időszakot, amelyen belül írásos és szóbeli észrevételeket tehettek ezzel a közléssel kapcsolatban.

| (4) | Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Az azt igénylő feleknek meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését. |
| --- | --- |

(4)

Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Az azt igénylő feleknek meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését.

| (5) | Valamennyi érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére irányuló javaslat alapjául szolgáltak (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal). Az érintett felek számára biztosítottak egy olyan időszakot is, amelyen belül észrevételeket tehettek a nyilvánosságra hozatalt követően. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és a megállapításokat – adott esetben – azoknak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(5)

Valamennyi érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére irányuló javaslat alapjául szolgáltak (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal). Az érintett felek számára biztosítottak egy olyan időszakot is, amelyen belül észrevételeket tehettek a nyilvánosságra hozatalt követően. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és a megállapításokat – adott esetben – azoknak megfelelően módosították.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (6) | Emlékeztetni kell rá, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése meghatározza – ebben az eljárásban az érintett termék a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat – vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot – is beleértve. |
| --- | --- |

(6)

Emlékeztetni kell rá, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése meghatározza – ebben az eljárásban az érintett termék a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat – vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot – is beleértve.

| (7) | Az egyik fél érvelése szerint az aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felületű vasalódeszkákat ki kellene vonni az intézkedések hatálya alól, hiszen az ilyen modelleket legalább 200 EUR kiskereskedelmi áron értékesítik, miközben egy vasalódeszka kiskereskedelmi ára 35 EUR. Azzal is érvelt, hogy az említett modelleket gyakran egy vasalót is tartalmazó csomagban értékesítik a fogyasztónak, ebben az esetben pedig az átlagos kiskereskedelmi ár körülbelül 500 EUR. Az ártényezővel kapcsolatban megjegyzendő, hogy önmagában az ár – különösen a kiskereskedelmi árak – nem olyan tényező, amelyet mérlegelni kellene annak értékelésekor, hogy egy vagy két terméktípus (modell) egyetlen terméknek tekintendő-e egy dömpingellenes eljárás során. E célból az alapvető fizikai jellemzőket és a felhasználási területeket kell mérlegelni, és ezért az ilyen típusok hasonlóknak minősülnek az aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel ellátott felületűekhez. Ami a vasalókkal vagy gőzölős vasalókkal együtt értékesített vasalódeszkák kiskereskedelmi árát illeti, a vizsgálat megállapította, hogy ilyen kiskereskedelmi módszert alkalmanként valamennyi különböző típusú vasalódeszka esetében használnak, és a különböző kombinációk eltérő ára semmiképpen sem igazolhatja bármely vasalódeszka-típus kivonását az eljárás hatálya alól. |
| --- | --- |

(7)

Az egyik fél érvelése szerint az aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felületű vasalódeszkákat ki kellene vonni az intézkedések hatálya alól, hiszen az ilyen modelleket legalább 200 EUR kiskereskedelmi áron értékesítik, miközben egy vasalódeszka kiskereskedelmi ára 35 EUR. Azzal is érvelt, hogy az említett modelleket gyakran egy vasalót is tartalmazó csomagban értékesítik a fogyasztónak, ebben az esetben pedig az átlagos kiskereskedelmi ár körülbelül 500 EUR. Az ártényezővel kapcsolatban megjegyzendő, hogy önmagában az ár – különösen a kiskereskedelmi árak – nem olyan tényező, amelyet mérlegelni kellene annak értékelésekor, hogy egy vagy két terméktípus (modell) egyetlen terméknek tekintendő-e egy dömpingellenes eljárás során. E célból az alapvető fizikai jellemzőket és a felhasználási területeket kell mérlegelni, és ezért az ilyen típusok hasonlóknak minősülnek az aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel ellátott felületűekhez. Ami a vasalókkal vagy gőzölős vasalókkal együtt értékesített vasalódeszkák kiskereskedelmi árát illeti, a vizsgálat megállapította, hogy ilyen kiskereskedelmi módszert alkalmanként valamennyi különböző típusú vasalódeszka esetében használnak, és a különböző kombinációk eltérő ára semmiképpen sem igazolhatja bármely vasalódeszka-típus kivonását az eljárás hatálya alól.

| (8) | Ugyanez a fél úgy is érvelt, hogy a vasalódeszkák alaptartozékai nem tartozhatnának az intézkedések hatálya alá, hiszen ezeknek a tartozékoknak állítólagosan nincs piaca a Közösségben, Kínában, és Ukrajnában pedig szemlátomást nincs gyártójuk. Ezt az érvet – amely mint olyan egyébként sem döntő a termék meghatározásakor – semmi esetre sem erősítette meg a vizsgálat. Valójában az volt megállapítható, hogy létezik a vasalódeszkák alaptartozékainak egy meghatározott piaca, és legalább két ismert kínai vasalódeszka-gyártó exportálta ezek alaptartozékait a Közösségbe. |
| --- | --- |

(8)

Ugyanez a fél úgy is érvelt, hogy a vasalódeszkák alaptartozékai nem tartozhatnának az intézkedések hatálya alá, hiszen ezeknek a tartozékoknak állítólagosan nincs piaca a Közösségben, Kínában, és Ukrajnában pedig szemlátomást nincs gyártójuk. Ezt az érvet – amely mint olyan egyébként sem döntő a termék meghatározásakor – semmi esetre sem erősítette meg a vizsgálat. Valójában az volt megállapítható, hogy létezik a vasalódeszkák alaptartozékainak egy meghatározott piaca, és legalább két ismert kínai vasalódeszka-gyártó exportálta ezek alaptartozékait a Közösségbe.

| (9) | A fentieket tekintve arra lehet következtetni, hogy a fenti (6) preambulumbekezdésben említett valamennyi vasalódeszka-típusnak és ezek alaptartozékainak megegyeznek az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, azonos az alapvető végfelhasználási területük, és versenytársai egymásnak a közösségi piacon. Ezen az alapon meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (12) és (13) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(9)

A fentieket tekintve arra lehet következtetni, hogy a fenti (6) preambulumbekezdésben említett valamennyi vasalódeszka-típusnak és ezek alaptartozékainak megegyeznek az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, azonos az alapvető végfelhasználási területük, és versenytársai egymásnak a közösségi piacon. Ezen az alapon meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (12) és (13) preambulumbekezdését.

2.   Hasonló termék

| (10) | Észrevételek hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(10)

Észrevételek hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdését.

| (11) | A fentieket tekintve végérvényesen arra lehet következtetni, hogy – az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban – az érintett termék és az analóg országként Törökországban gyártott és forgalmazott, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat – vagyis a lábakat, a huzatot, és a vasalórácsot – is beleértve, valamint a Közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termék hasonló. |
| --- | --- |

(11)

A fentieket tekintve végérvényesen arra lehet következtetni, hogy – az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban – az érintett termék és az analóg országként Törökországban gyártott és forgalmazott, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat – vagyis a lábakat, a huzatot, és a vasalórácsot – is beleértve, valamint a Közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termék hasonló.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (12) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy együttműködő kínai exportáló gyártó jelezte, hogy meg kellett volna kapnia a piacgazdasági elbánást. A vállalat újra hangsúlyozta, hogy az öt kínai exportáló gyártó piacgazdasági elbánásának elutasításához vezető (hármat kizárólag ez okból utasítottak el) és az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében leírt számviteli gyakorlat nem eléggé lényeges ahhoz, hogy kihatással legyen a számvitel megbízhatóságára, amely valójában teljes volt, és nincs hatással a dömpingkülönbözet meghatározására. |
| --- | --- |

(12)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy együttműködő kínai exportáló gyártó jelezte, hogy meg kellett volna kapnia a piacgazdasági elbánást. A vállalat újra hangsúlyozta, hogy az öt kínai exportáló gyártó piacgazdasági elbánásának elutasításához vezető (hármat kizárólag ez okból utasítottak el) és az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében leírt számviteli gyakorlat nem eléggé lényeges ahhoz, hogy kihatással legyen a számvitel megbízhatóságára, amely valójában teljes volt, és nincs hatással a dömpingkülönbözet meghatározására.

| (13) | Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a vállalat által használt és fent említett számviteli gyakorlatról a helyszíni ellenőrzés során bebizonyosodott, hogy egyértelműen sérti a nemzetközi számviteli standardokat (International Accouting Standards, IAS), mégpedig az IAS 1-et, ami egyáltalán nem tekinthető lényegtelennek. Nem nyújtottak be semmiféle olyan új bizonyítékot, amely megváltoztathatná az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében kifejtett megállapításokat. |
| --- | --- |

(13)

Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a vállalat által használt és fent említett számviteli gyakorlatról a helyszíni ellenőrzés során bebizonyosodott, hogy egyértelműen sérti a nemzetközi számviteli standardokat (International Accouting Standards, IAS), mégpedig az IAS 1-et, ami egyáltalán nem tekinthető lényegtelennek. Nem nyújtottak be semmiféle olyan új bizonyítékot, amely megváltoztathatná az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében kifejtett megállapításokat.

| (14) | Egyéb lényeges és bizonyított észrevétel hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (15)–(28) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(14)

Egyéb lényeges és bizonyított észrevétel hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (15)–(28) preambulumbekezdését.

2.   Egyéni elbánás

| (15) | Észrevételek hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet egyéni elbánással kapcsolatos (29)–(34) preambulumbekezdéseit. |
| --- | --- |

(15)

Észrevételek hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet egyéni elbánással kapcsolatos (29)–(34) preambulumbekezdéseit.

3.   Rendes érték

3.1.   Analóg ország

| (16) | Törökország analóg országként való kiválasztására vonatkozó észrevétel hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (35)–(40) preambulumbekezdéseit. |
| --- | --- |

(16)

Törökország analóg országként való kiválasztására vonatkozó észrevétel hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (35)–(40) preambulumbekezdéseit.

3.2.   A rendes érték meghatározása piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló gyártók esetében

| (17) | Emlékeztetni kell rá, hogy a piacgazdasági elbánásban részesített egyik kínai és az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében a rendes érték a belföldi értékesítésre és a termelési költségekre vonatkozóan benyújtott adatok alapján lett meghatározva. A Bizottság az érintett vállalatok telephelyein ellenőrizte ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

(17)

Emlékeztetni kell rá, hogy a piacgazdasági elbánásban részesített egyik kínai és az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében a rendes érték a belföldi értékesítésre és a termelési költségekre vonatkozóan benyújtott adatok alapján lett meghatározva. A Bizottság az érintett vállalatok telephelyein ellenőrizte ezeket az adatokat.

| (18) | Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a piacgazdasági elbánásban részesített ukrán és kínai exportáló gyártóknak nincs elegendő belföldi értékesítésük, és a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján lett megállapítva, vagyis úgy állították össze, hogy az előállítási költségekhez hozzáadtak ésszerű mértékű értékesítési, általános és adminisztratív költséget, illetve egy ésszerű haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(18)

Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a piacgazdasági elbánásban részesített ukrán és kínai exportáló gyártóknak nincs elegendő belföldi értékesítésük, és a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján lett megállapítva, vagyis úgy állították össze, hogy az előállítási költségekhez hozzáadtak ésszerű mértékű értékesítési, általános és adminisztratív költséget, illetve egy ésszerű haszonkulcsot.

3.2.1.   Kínai Népköztársaság

| (19) | Az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdése alapján a Bizottság tovább vizsgálta a már kezdetben piacgazdasági elbánásban részesült kínai gyártó által megadott gyártási költségeket, különösen egyes acélból készült nyersanyagok beszerzési árait. Ebben a tekintetben figyelembe vették és ellenőrizték az ideiglenes nyilvánosságra hozatal után egyes felektől kapott állításokat és további bizonyítékokat is. Nem nyert megerősítést, hogy a vállalat által jelentett acélra vonatkozó beszerzési árak különböztek volna a megfelelő világpiaci áraktól. Az e vállalat által benyújtott gyártási költségeket ezért végérvényesen elfogadták. |
| --- | --- |

(19)

Az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdése alapján a Bizottság tovább vizsgálta a már kezdetben piacgazdasági elbánásban részesült kínai gyártó által megadott gyártási költségeket, különösen egyes acélból készült nyersanyagok beszerzési árait. Ebben a tekintetben figyelembe vették és ellenőrizték az ideiglenes nyilvánosságra hozatal után egyes felektől kapott állításokat és további bizonyítékokat is. Nem nyert megerősítést, hogy a vállalat által jelentett acélra vonatkozó beszerzési árak különböztek volna a megfelelő világpiaci áraktól. Az e vállalat által benyújtott gyártási költségeket ezért végérvényesen elfogadták.

| (20) | Mivel semmiféle észrevétel sem érkezett a piaci elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (43)–(46) preambulumbekezdésében tett megállapításokat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(20)

Mivel semmiféle észrevétel sem érkezett a piaci elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (43)–(46) preambulumbekezdésében tett megállapításokat meg kell erősíteni.

3.2.2.   Ukrajna

| (21) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ukrán hatóságok kérték a Bizottságot, hogy az egyetlen ukrán exportáló esetében az ukrán piaci eladások alapján számolja újra a rendes értéket. Emlékeztetni kell rá, hogy az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében az érintett termék teljes belföldi értékesítése a vizsgálati időszak során nem érte el az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti reprezentatív mértéket, így a rendes értéket a fenti (0 preambulumbekezdésben említett és az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdésében kifejtett módon számították ki. |
| --- | --- |

(21)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ukrán hatóságok kérték a Bizottságot, hogy az egyetlen ukrán exportáló esetében az ukrán piaci eladások alapján számolja újra a rendes értéket. Emlékeztetni kell rá, hogy az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében az érintett termék teljes belföldi értékesítése a vizsgálati időszak során nem érte el az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti reprezentatív mértéket, így a rendes értéket a fenti (0 preambulumbekezdésben említett és az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdésében kifejtett módon számították ki.

| (22) | Mivel semmiféle észrevétel sem érkezett az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (47)–(49) preambulumbekezdésében tett megállapításokat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(22)

Mivel semmiféle észrevétel sem érkezett az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (47)–(49) preambulumbekezdésében tett megállapításokat meg kell erősíteni.

3.3.   Az analóg országbeli rendes érték meghatározása

| (23) | Az egyik importőr úgy érvelt, hogy a rendes érték meghatározásához nem elegendő csak egy törökországi – vagyis analóg országbeli – gyártótól információt szerezni, és így mivel az okok elégtelenek, nem vethető ki dömpingellenes vám. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet, különösen 2. cikkének (7) bekezdése nem zárja ki eleve az intézkedések bevezetését abban az esetben, ha az analóg országok gyártói kis mértékben vagy egyáltalán nem működnek együtt. Hozzá kell tenni ugyanakkor, hogy az a lehető legpontosabb megállapítás biztosításáért a Bizottság mindazonáltal összehasonlította az analóg ország egyetlen együttműködő gyártójától kapott információt a közösségi ipartól, illetve egy másik török és egy egyesült államokbeli gyártótól kapottal is. Ez utóbbi kettő ugyan nem működött együtt teljes mértékig a vizsgálat során, de hozzájárult, hogy szolgáltat bizonyos információt az árakról, a költségekről és az eladások mennyiségéről. Ez az összehasonlítás megerősítette, hogy az együttműködő török gyártótól származó adatok megfelelően indokolt alapot jelentenek a rendes érték megállapításához. Ezt az érvet ezért elutasították. Erre vonatkozó egyéb megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (50)–(52) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(23)

Az egyik importőr úgy érvelt, hogy a rendes érték meghatározásához nem elegendő csak egy törökországi – vagyis analóg országbeli – gyártótól információt szerezni, és így mivel az okok elégtelenek, nem vethető ki dömpingellenes vám. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet, különösen 2. cikkének (7) bekezdése nem zárja ki eleve az intézkedések bevezetését abban az esetben, ha az analóg országok gyártói kis mértékben vagy egyáltalán nem működnek együtt. Hozzá kell tenni ugyanakkor, hogy az a lehető legpontosabb megállapítás biztosításáért a Bizottság mindazonáltal összehasonlította az analóg ország egyetlen együttműködő gyártójától kapott információt a közösségi ipartól, illetve egy másik török és egy egyesült államokbeli gyártótól kapottal is. Ez utóbbi kettő ugyan nem működött együtt teljes mértékig a vizsgálat során, de hozzájárult, hogy szolgáltat bizonyos információt az árakról, a költségekről és az eladások mennyiségéről. Ez az összehasonlítás megerősítette, hogy az együttműködő török gyártótól származó adatok megfelelően indokolt alapot jelentenek a rendes érték megállapításához. Ezt az érvet ezért elutasították. Erre vonatkozó egyéb megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (50)–(52) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

4.   Exportár

4.1.   Kínai Népköztársaság

| (24) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében említett kínai exportáló gyártó fenntartotta, hogy a nem kapcsolódó vállalatokon keresztüli exporteladásai nem vonhatók ki az exportár meghatározása alól. A vállalat viszont elmulasztott bármilyen további ellenőrizhető bizonyítékot szolgáltatni igénye alátámasztásául; különösen elmulasztotta a nem kapcsolódó feleken keresztüli eladásainak végső rendeltetését igazolni. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(24)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében említett kínai exportáló gyártó fenntartotta, hogy a nem kapcsolódó vállalatokon keresztüli exporteladásai nem vonhatók ki az exportár meghatározása alól. A vállalat viszont elmulasztott bármilyen további ellenőrizhető bizonyítékot szolgáltatni igénye alátámasztásául; különösen elmulasztotta a nem kapcsolódó feleken keresztüli eladásainak végső rendeltetését igazolni. A kérelmet ezért elutasították.

| (25) | Egy másik kínai exportáló gyártó szerint nem hagyhatók figyelmen kívül a hongkongi központú kapcsolódó kereskedelmi vállalatán keresztül zajló európai eladásai. A vállalat megismételte korábbi kérését, mely szerint ezek a konkrét eladások nem hagyhatók ki az exportárak kiszámításából, ám nem volt képes semmiféle új és ellenőrizhető információval vagy magyarázattal szolgálni. Nem tudta bemutatni, hogy az általa bejelentett közösségi független fogyasztóknak szóló exportárak valóban ki lettek fizetve. A hongkongi kereskedő vásárlásai szintén nem voltak összeegyeztethetők az ellenőrzött könyvelésével. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(25)

Egy másik kínai exportáló gyártó szerint nem hagyhatók figyelmen kívül a hongkongi központú kapcsolódó kereskedelmi vállalatán keresztül zajló európai eladásai. A vállalat megismételte korábbi kérését, mely szerint ezek a konkrét eladások nem hagyhatók ki az exportárak kiszámításából, ám nem volt képes semmiféle új és ellenőrizhető információval vagy magyarázattal szolgálni. Nem tudta bemutatni, hogy az általa bejelentett közösségi független fogyasztóknak szóló exportárak valóban ki lettek fizetve. A hongkongi kereskedő vásárlásai szintén nem voltak összeegyeztethetők az ellenőrzött könyvelésével. A kérelmet ezért elutasították.

| (26) | Ugyanez a fél úgy érvelt, hogy a Bizottságnak az érintett fél saját átváltási árfolyamait kellett volna használnia az exportárak kiszámolásakor. Ebben a tekintetben rá kell mutatni, hogy a vállalat valamennyi hónap esetében úgy jelentette be tranzakcióit, hogy a hónap első munkanapján érvényes átváltási árfolyamot használta. Ezt a kérelmet azért utasították el, mert a Bizottság által számításaiban felhasznált havi átlagos átváltási árfolyam pontosabban tükrözi a valós helyzetet, hiszen semlegesíti azt a hatást, amelyet az egyetlen napra vonatkozó rögzített árfolyam használata jelent az egész hónap során zajló tranzakciók átszámításakor. |
| --- | --- |

(26)

Ugyanez a fél úgy érvelt, hogy a Bizottságnak az érintett fél saját átváltási árfolyamait kellett volna használnia az exportárak kiszámolásakor. Ebben a tekintetben rá kell mutatni, hogy a vállalat valamennyi hónap esetében úgy jelentette be tranzakcióit, hogy a hónap első munkanapján érvényes átváltási árfolyamot használta. Ezt a kérelmet azért utasították el, mert a Bizottság által számításaiban felhasznált havi átlagos átváltási árfolyam pontosabban tükrözi a valós helyzetet, hiszen semlegesíti azt a hatást, amelyet az egyetlen napra vonatkozó rögzített árfolyam használata jelent az egész hónap során zajló tranzakciók átszámításakor.

| (27) | A közösségi ipar állítása szerint hibásak azok az exportárak, amelyeket az együttműködő exportáló gyártók és különösen az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említett vállalat jelentett be. A bemutatott bizonyítékok ugyanakkor ebben a tekintetben vagy irrelevánsak vagy ellenőrizhetetlenek voltak, vagy pedig nem támasztottak alá semmiféle ellentmondást. Az állítások ezért megalapozatlannak tekintendők. |
| --- | --- |

(27)

A közösségi ipar állítása szerint hibásak azok az exportárak, amelyeket az együttműködő exportáló gyártók és különösen az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említett vállalat jelentett be. A bemutatott bizonyítékok ugyanakkor ebben a tekintetben vagy irrelevánsak vagy ellenőrizhetetlenek voltak, vagy pedig nem támasztottak alá semmiféle ellentmondást. Az állítások ezért megalapozatlannak tekintendők.

| (28) | Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(58) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(28)

Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(58) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

4.2.   Ukrajna

| (29) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ukrán hatóságok és az egyetlen ukrán exportáló gyártó azt állította, hogy az exportár meghatározásánál nem következtethető a kapcsolódó vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeire, valamint profitjára, hiszen az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem alkalmazható a jelen esetben. Érvelésük szerint az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése csak a közösségen belüli, kapcsolatban álló importőrökre vonatkozik, hiszen szövegezése világos különbséget tesz „az importálás és a viszonteladás” között. Az egyetlen ukrán exportáló gyártó szerint kapcsolódó vállalata egyszerű exportrészlegeként működik, és mindkét érdekelt fél úgy érvelt, hogy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján kellene megállapítani. Szerintük amennyiben a kapcsolódó vállalat nem tekinthető az exportáló gyártó exportrészlegének, akkor kereskedelmi közvetítőként kellene felfogni. |
| --- | --- |

(29)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ukrán hatóságok és az egyetlen ukrán exportáló gyártó azt állította, hogy az exportár meghatározásánál nem következtethető a kapcsolódó vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeire, valamint profitjára, hiszen az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem alkalmazható a jelen esetben. Érvelésük szerint az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése csak a közösségen belüli, kapcsolatban álló importőrökre vonatkozik, hiszen szövegezése világos különbséget tesz „az importálás és a viszonteladás” között. Az egyetlen ukrán exportáló gyártó szerint kapcsolódó vállalata egyszerű exportrészlegeként működik, és mindkét érdekelt fél úgy érvelt, hogy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján kellene megállapítani. Szerintük amennyiben a kapcsolódó vállalat nem tekinthető az exportáló gyártó exportrészlegének, akkor kereskedelmi közvetítőként kellene felfogni.

| (30) | Erre válaszolva megjegyzendő, hogy az érintett termék közösségi eladásai esetében az egyetlen ukrán exportáló gyártó közvetlenül a Közösségbe szállította az érintett terméket, valamennyi szállítmányt svájci kapcsolódó vállalatának számlázott, és meg is kapta érte a megfelelő kifizetést. Az exportáló gyártó így egy exportőr valamennyi funkcióját teljesítette. A svájci kapcsolódó vállalat tárgyalta le az eladási szerződéseket, és számlázott az első független közösségi vásárlónak. A kapcsolódó vállalat szintén teljesítette a Közösségen belüli szabad mozgásba bekapcsolódó áruk összes importfunkcióját, vagyis vállalta a Közösségbe belépő áruk vámkezelését és az áruknak a Közösségen belüli független vásárlóhoz való fuvarozásának költségeit, illetve – adott esetben – a Közösségen belüli raktározást is. Ebben a tekintetben a kapcsolódó vállalat, jóllehet székhelye hivatalosan a Közösségen kívül van, rendelkezik EU héaszámmal, és többek között a Közösségen belüli értékesítési irodák és számos raktározási létesítmény segítségével működik. Így tehát úgy kell tekinteni, mint amely az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésének megfelelően teljesíti egy kapcsolódó importőr valamennyi funkcióját, nem pedig mint egy exportőrt vagy kereskedelmi közvetítőt. Ennek következtében a kérelmet el kell utasítani, és meg kell erősíteni az ideiglenes megállapításokat. |
| --- | --- |

(30)

Erre válaszolva megjegyzendő, hogy az érintett termék közösségi eladásai esetében az egyetlen ukrán exportáló gyártó közvetlenül a Közösségbe szállította az érintett terméket, valamennyi szállítmányt svájci kapcsolódó vállalatának számlázott, és meg is kapta érte a megfelelő kifizetést. Az exportáló gyártó így egy exportőr valamennyi funkcióját teljesítette. A svájci kapcsolódó vállalat tárgyalta le az eladási szerződéseket, és számlázott az első független közösségi vásárlónak. A kapcsolódó vállalat szintén teljesítette a Közösségen belüli szabad mozgásba bekapcsolódó áruk összes importfunkcióját, vagyis vállalta a Közösségbe belépő áruk vámkezelését és az áruknak a Közösségen belüli független vásárlóhoz való fuvarozásának költségeit, illetve – adott esetben – a Közösségen belüli raktározást is. Ebben a tekintetben a kapcsolódó vállalat, jóllehet székhelye hivatalosan a Közösségen kívül van, rendelkezik EU héaszámmal, és többek között a Közösségen belüli értékesítési irodák és számos raktározási létesítmény segítségével működik. Így tehát úgy kell tekinteni, mint amely az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésének megfelelően teljesíti egy kapcsolódó importőr valamennyi funkcióját, nem pedig mint egy exportőrt vagy kereskedelmi közvetítőt. Ennek következtében a kérelmet el kell utasítani, és meg kell erősíteni az ideiglenes megállapításokat.

| (31) | Ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(31)

Ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

5.   Összehasonlítás

| (32) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az egyik kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlításakor nem vettek figyelembe bizonyos fontos árkülönbségeket (pl. a vasalódeszka tényleges tömegét). Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy csoportosították a különböző termékcsoportokat annak érdekében, hogy egyrészt tükrözzék a főbb fizikai jellemzőket és a költséget/árat befolyásoló tényezőket, másrészt elég reprezentatív egyezést tegyenek lehetővé az exportált típusok és az együttműködő török gyártó által belföldi piacán eladott típusok között. Az összehasonlítás céljára a következő főbb jellemzők lettek figyelembe véve: típus, méret, felület felépítése és anyaga, lábak anyaga, vasalórács megléte és típusa, kiegészítő tartozékok megléte (pl. ujjafa, fehérneműtartó rács, elektromos aljzat). A szóban forgó exportáló gyártó által említett tömeg és más kritériumok közvetve tükröződnek bizonyos olyan kritériumokban, amelyeket figyelembe vettek az összehasonlításnál (például a súly összefügg a vasalódeszka anyagával és felületének méretével). Következésképpen a kérelem nem fogadható el. |
| --- | --- |

(32)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az egyik kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlításakor nem vettek figyelembe bizonyos fontos árkülönbségeket (pl. a vasalódeszka tényleges tömegét). Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy csoportosították a különböző termékcsoportokat annak érdekében, hogy egyrészt tükrözzék a főbb fizikai jellemzőket és a költséget/árat befolyásoló tényezőket, másrészt elég reprezentatív egyezést tegyenek lehetővé az exportált típusok és az együttműködő török gyártó által belföldi piacán eladott típusok között. Az összehasonlítás céljára a következő főbb jellemzők lettek figyelembe véve: típus, méret, felület felépítése és anyaga, lábak anyaga, vasalórács megléte és típusa, kiegészítő tartozékok megléte (pl. ujjafa, fehérneműtartó rács, elektromos aljzat). A szóban forgó exportáló gyártó által említett tömeg és más kritériumok közvetve tükröződnek bizonyos olyan kritériumokban, amelyeket figyelembe vettek az összehasonlításnál (például a súly összefügg a vasalódeszka anyagával és felületének méretével). Következésképpen a kérelem nem fogadható el.

| (33) | Miután bevezették az ideiglenes intézkedéseket, számos fél további információt kért a piacgazdasági elbánásban nem részesült exportáló gyártók esetében használt rendes érték kiigazításáról. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a valamennyi együttműködő félhez eljuttatott egyedi nyilvánosságra hozatali dokumentumok kimerítő listát tartalmaznak a különféle megadott kiigazításokról, és minden esetben kizárólag akkor tettek kiigazítást, ha az indokolt volt. Az analóg ország alapján meghatározott rendes értéket lefelé igazították ki, hogy elkerüljék a következő hatásokat: a) az ideiglenes rendelet (62) preambulumbekezdésében leírt fizikai jellemzők különbségeit; b) a szintén az ideiglenes rendelet (62) preambulumbekezdésében leírt kereskedelmi szintek különbségeit; és c) a figyelembe vett belföldi értékesítések esetében adott hitel költségének különbségeit. Más különbségek nem voltak, így nem is került sor már kiigazításra. |
| --- | --- |

(33)

Miután bevezették az ideiglenes intézkedéseket, számos fél további információt kért a piacgazdasági elbánásban nem részesült exportáló gyártók esetében használt rendes érték kiigazításáról. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a valamennyi együttműködő félhez eljuttatott egyedi nyilvánosságra hozatali dokumentumok kimerítő listát tartalmaznak a különféle megadott kiigazításokról, és minden esetben kizárólag akkor tettek kiigazítást, ha az indokolt volt. Az analóg ország alapján meghatározott rendes értéket lefelé igazították ki, hogy elkerüljék a következő hatásokat: a) az ideiglenes rendelet (62) preambulumbekezdésében leírt fizikai jellemzők különbségeit; b) a szintén az ideiglenes rendelet (62) preambulumbekezdésében leírt kereskedelmi szintek különbségeit; és c) a figyelembe vett belföldi értékesítések esetében adott hitel költségének különbségeit. Más különbségek nem voltak, így nem is került sor már kiigazításra.

| (34) | Az egyetlen ukrán exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság, amikor összehasonlítási célból meghatározta az exportár kiigazítását, bizonyos indokolatlan következtetéseket tett a szállítási és hitelköltségekre vonatkozó egyes elemekkel kapcsolatban. A Bizottság elfogadta ezt a kifogást, és ennek megfelelően felülvizsgálta az adott kiigazításokat. |
| --- | --- |

(34)

Az egyetlen ukrán exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság, amikor összehasonlítási célból meghatározta az exportár kiigazítását, bizonyos indokolatlan következtetéseket tett a szállítási és hitelköltségekre vonatkozó egyes elemekkel kapcsolatban. A Bizottság elfogadta ezt a kifogást, és ennek megfelelően felülvizsgálta az adott kiigazításokat.

| (35) | Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (60)–(62) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(35)

Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (60)–(62) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

6.   Dömpingkülönbözetek

6.1.   Kínai Népköztársaság

| (36) | A fentiek fényében a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, végleges dömpingkülönbözetek a következők:







  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (Kanton) | 36,5 % |
| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou (Kanton) | 0 % |
| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 % |
| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 % |
| — | az összes többi vállalat | 38,1 %. |

(36)

A fentiek fényében a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, végleges dömpingkülönbözetek a következők:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9 %

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (Kanton)

36,5 %

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou (Kanton)

0 %

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1 %

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5 %

—

az összes többi vállalat

38,1 %.

6.2.   Ukrajna

| (37) | A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, felülvizsgált végleges dömpingkülönbözetek a következők:







  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir | 9,9 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | az összes többi vállalat | 9,9 %. |

(37)

A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, felülvizsgált végleges dömpingkülönbözetek a következők:

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir

9,9 %

—

az összes többi vállalat

9,9 %.

D.   KÁR

1.   Közösségi termelés

| (38) | Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (72) és (73) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(38)

Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (72) és (73) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

2.   A közösségi ipar meghatározása

| (39) | Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)–(76) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(39)

Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)–(76) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

3.   Közösségi fogyasztás

| (40) | Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(40)

Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

4.   Behozatal az érintett országokból

| (41) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdésében említett fél megismételte kérését, hogy az Ukrajnából származó dömpingelt behozatalt a Kínából származótól elkülönülten elemezzék, mert állítólagosan alapvető különbségek vannak az árszint és az importvolumen alakulásában. A kérelemhez viszont semmiféle további indokolást sem csatolt. Az árak tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy nem döntő a két ország közötti abszolút árszintkülönbség az összesített értékelés összefüggésében, mivel az számos tényezőt tükrözhet, köztük az egyes országokból származó import különböző termékösszetételét is; az árak alakulásának azonban hasonló a tendenciája (lásd az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdését). A mennyiségek tekintetében a vizsgálati időszak során valamennyi országból jelentős volt az import volumene, és a figyelembe vett időszakban növekvő tendenciát mutatott. Az, hogy az ukrán gyártó csak 2003-ban kezdte meg gyártási tevékenységét, nem lényeges a vizsgálati időszakban bekövetkezett kár megállapításakor. Következésképpen újra el kell utasítani a kérést, és meg kell erősíteni az összesített értékelést a dömpingelt behozatalnak az ideiglenes rendelet (79)–(86) premabulumbekezdésében ismertetett hatásáról. |
| --- | --- |

(41)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdésében említett fél megismételte kérését, hogy az Ukrajnából származó dömpingelt behozatalt a Kínából származótól elkülönülten elemezzék, mert állítólagosan alapvető különbségek vannak az árszint és az importvolumen alakulásában. A kérelemhez viszont semmiféle további indokolást sem csatolt. Az árak tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy nem döntő a két ország közötti abszolút árszintkülönbség az összesített értékelés összefüggésében, mivel az számos tényezőt tükrözhet, köztük az egyes országokból származó import különböző termékösszetételét is; az árak alakulásának azonban hasonló a tendenciája (lásd az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdését). A mennyiségek tekintetében a vizsgálati időszak során valamennyi országból jelentős volt az import volumene, és a figyelembe vett időszakban növekvő tendenciát mutatott. Az, hogy az ukrán gyártó csak 2003-ban kezdte meg gyártási tevékenységét, nem lényeges a vizsgálati időszakban bekövetkezett kár megállapításakor. Következésképpen újra el kell utasítani a kérést, és meg kell erősíteni az összesített értékelést a dömpingelt behozatalnak az ideiglenes rendelet (79)–(86) premabulumbekezdésében ismertetett hatásáról.

| (42) | Az egyik importőr érvelése szerint a kínai együttműködő exportáló gyártók importárai, ahogyan azokat a Bizottság az alákínálás kiszámításakor kiszámolta (lásd az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdését), nem tükröznek egyes, a kínai importot elkerülhetetlenül terhelő költségeket, mint például a raklapozási költségek és az átmeneti raktárból az importőr raktárába való fuvarozás során felmerülő tárolási, feladási és szállítási költségek. A raklapozási költségek esetében a vizsgálat megerősítette, hogy valóban felmerülnek ilyen költségek a Közösségben, hiszen rendesen a vasalódeszkákat ömlesztett állapotban hajózzák Kínából konténerekben. A kérelem tehát igazoltnak tekinthető, és az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait ennek megfelelően módosították. A többi fent említett költség esetében a kérelem nem fogadható el, hiszen ezek a költségek meglehetősen egyedileg az adott importőrre vonatkoznak, és más importőrök nem feltétlenül viselik őket. Ráadásul ilyen költségeket a közösségi gyártók is viselhetnek. A kínai dömpingelt behozatal esetében az ideiglenes alákínálási különbözet ennek megfelelően a következőképpen módosult:






  Ország | Alákínálás |
| --- | --- | --- |
| Kína | 29,2 %–44,2 % |

(42)

Az egyik importőr érvelése szerint a kínai együttműködő exportáló gyártók importárai, ahogyan azokat a Bizottság az alákínálás kiszámításakor kiszámolta (lásd az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdését), nem tükröznek egyes, a kínai importot elkerülhetetlenül terhelő költségeket, mint például a raklapozási költségek és az átmeneti raktárból az importőr raktárába való fuvarozás során felmerülő tárolási, feladási és szállítási költségek. A raklapozási költségek esetében a vizsgálat megerősítette, hogy valóban felmerülnek ilyen költségek a Közösségben, hiszen rendesen a vasalódeszkákat ömlesztett állapotban hajózzák Kínából konténerekben. A kérelem tehát igazoltnak tekinthető, és az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait ennek megfelelően módosították. A többi fent említett költség esetében a kérelem nem fogadható el, hiszen ezek a költségek meglehetősen egyedileg az adott importőrre vonatkoznak, és más importőrök nem feltétlenül viselik őket. Ráadásul ilyen költségeket a közösségi gyártók is viselhetnek. A kínai dömpingelt behozatal esetében az ideiglenes alákínálási különbözet ennek megfelelően a következőképpen módosult:

Ország

Alákínálás

Kína

29,2 %–44,2 %

| (43) | Nem érkezett észrevétel az Ukrajna esetében megállapított 6,6 %-os alákínálással kapcsolatban, amely így megerősíttetik. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatallal kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)–(92) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(43)

Nem érkezett észrevétel az Ukrajna esetében megállapított 6,6 %-os alákínálással kapcsolatban, amely így megerősíttetik. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatallal kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)–(92) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

5.   A közösségi ipar helyzete

| (44) | Miután bevezették az ideiglenes intézkedéseket, a panaszosok úgy érveltek, hogy a vizsgálati időszak alatt haszonkulcsuk nem tükrözheti a néhány közösségi gyártó vállalatvezetőinek javadalmazásában bekövetekezett rendkívüli és időszakos csökkentést (lásd az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdését). Annak érdekében, hogy a figyelembe vett időszak során következetesen tükröződjék a közösségi ipar gazdasági helyzete, és mivel ebben a tekintetben ellenőrzött bizonyítékok álltak rendelkezésre, a kérelmet elfogadták. A közösségi ipar jövedelmezőségére vonatkozó adatok és ideiglenes következtetések ezért a következőképp módosultak: | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adózás előtti haszonkulcs | 6,8 % | 6,4 % | 0,7 % | 2,1 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 94 | 10 | 31 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok. |

(44)

Miután bevezették az ideiglenes intézkedéseket, a panaszosok úgy érveltek, hogy a vizsgálati időszak alatt haszonkulcsuk nem tükrözheti a néhány közösségi gyártó vállalatvezetőinek javadalmazásában bekövetekezett rendkívüli és időszakos csökkentést (lásd az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdését). Annak érdekében, hogy a figyelembe vett időszak során következetesen tükröződjék a közösségi ipar gazdasági helyzete, és mivel ebben a tekintetben ellenőrzött bizonyítékok álltak rendelkezésre, a kérelmet elfogadták. A közösségi ipar jövedelmezőségére vonatkozó adatok és ideiglenes következtetések ezért a következőképp módosultak:

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

Adózás előtti haszonkulcs

6,8 %

6,4 %

0,7 %

2,1 %

Index: 2002 = 100

100

94

10

31

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.

| (45) | A figyelembe vett időszak során tehát romlott a közösségi ipar nyereségességi mutatója. A vizsgálati időszakban a haszonkulcs 69 %-kal volt alacsonyabb, mint 2002-ben. |
| --- | --- |

(45)

A figyelembe vett időszak során tehát romlott a közösségi ipar nyereségességi mutatója. A vizsgálati időszakban a haszonkulcs 69 %-kal volt alacsonyabb, mint 2002-ben.

| (46) | Következésképpen a közösségi ipar esetében a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat is módosították annak érdekében, hogy tükrözze a vizsgálati időszakban a javadalmazások és a haszon fent leírt korrekcióját. Az alábbi táblázatban látható felülvizsgálati adatok szerint ez a két kármutató rosszabbul alakult a vizsgálati időszakban, mint ahogy az ideiglenes rendelet (102) és (103) preambulumbekezdése mutatja: | 2002 | 2003 | 2004 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások megtérülése | 61,98 % | 68,19 % | 4,77 % | 13,72 % |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 110 | 8 | 22 |
| Pénzforgalom (EUR) | 3 463 326 | 4 184 515 | 1 246 671 | 2 565 562 |
| Index: 2002 = 100 | 100 | 121 | 36 | 74 |
| Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok. |

(46)

Következésképpen a közösségi ipar esetében a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat is módosították annak érdekében, hogy tükrözze a vizsgálati időszakban a javadalmazások és a haszon fent leírt korrekcióját. Az alábbi táblázatban látható felülvizsgálati adatok szerint ez a két kármutató rosszabbul alakult a vizsgálati időszakban, mint ahogy az ideiglenes rendelet (102) és (103) preambulumbekezdése mutatja:

2002

2003

2004

Vizsgálati időszak

Beruházások megtérülése

61,98 %

68,19 %

4,77 %

13,72 %

Index: 2002 = 100

100

110

8

22

Pénzforgalom (EUR)

3 463 326

4 184 515

1 246 671

2 565 562

Index: 2002 = 100

100

121

36

74

Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.

| (47) | A közösségi ipar helyzetéről szóló további észrevételek hiányában az ideiglenes rendeletnek a fenti (44) és (46) preambulumbekezdéssel módosított (94)–(107) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(47)

A közösségi ipar helyzetéről szóló további észrevételek hiányában az ideiglenes rendeletnek a fenti (44) és (46) preambulumbekezdéssel módosított (94)–(107) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (48) | A fent áttekintett tényezők, vagyis a közösségi ipar esetében az alákínálás, a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom alakulása a vizsgálati időszak során nem érinti az ideiglenes rendeletben a valamennyi kártényezőre vonatkozóan meghatározott következtetéseket, amelyek megerősítik, hogy a közösségi ipar jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. Ezért az erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (108)–(110) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(48)

A fent áttekintett tényezők, vagyis a közösségi ipar esetében az alákínálás, a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom alakulása a vizsgálati időszak során nem érinti az ideiglenes rendeletben a valamennyi kártényezőre vonatkozóan meghatározott következtetéseket, amelyek megerősítik, hogy a közösségi ipar jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. Ezért az erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (108)–(110) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (49) | Az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében említett egyes felek az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyszerűen megismételték, hogy a közösségi ipar által elszenvedett kárt az ipar magának okozta. Ugyanakkor semmilyen új bizonyíték vagy új érv nem került elő ebben a tekintetben, ezért a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(49)

Az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében említett egyes felek az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyszerűen megismételték, hogy a közösségi ipar által elszenvedett kárt az ipar magának okozta. Ugyanakkor semmilyen új bizonyíték vagy új érv nem került elő ebben a tekintetben, ezért a kérelmet el kellett utasítani.

| (50) | A fentiek fényében és az okozati összefüggésre vonatkozó további észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (111)–(141) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(50)

A fentiek fényében és az okozati összefüggésre vonatkozó további észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (111)–(141) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

F.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Általános megjegyzések és a közösségi ipar érdeke

| (51) | Ehhez kapcsolódó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(146) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(51)

Ehhez kapcsolódó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(146) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

2.   A fogyasztók érdekei

| (52) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr nem értett egyet az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdésében idézett bizonyos értékelésekkel. Különösen azt a feltételezést vonta kétségbe, hogy i. bármilyen dömpingellenes intézkedés terhe egyenlően oszlana meg az importőr, a kiskereskedő és a fogyasztó között, és ii. az import- és a kiskereskedelmi ár közötti árrés megközelítőleg 500 %. Az érvelés szerint a teher teljes egészében a fogyasztókra fog hárulni, hiszen az importőr haszonkulcsa eleve alacsony, a kiskereskedők pedig valószínűleg nem csökkentik haszonkulcsukat, bár az jelentős. A haszonrés tekintetében úgy érvelt, hogy egy 6,53 EUR értéken (a Közösség határán az átlagos dömpingelt ár) importált vasalódeszkát a kiskereskedelemben igen nagy valószínűséggel 35 EUR (nagyjából a vasalódeszka átlagos kiskereskedelmi ára a közösségben) alatt fognak értékesíteni a kiskereskedelemben, és így az átlagos kiskereskedelmi és importárakon alapuló elemzés félrevezető és valószerűtlen haszonkulcsokat mutat. Azt is megjegyezte, hogy a számítás nem veszi figyelembe a héaösszetevőt. Az importőr szerint a teljes haszonrés inkább 300 % körül lenne. |
| --- | --- |

(52)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr nem értett egyet az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdésében idézett bizonyos értékelésekkel. Különösen azt a feltételezést vonta kétségbe, hogy i. bármilyen dömpingellenes intézkedés terhe egyenlően oszlana meg az importőr, a kiskereskedő és a fogyasztó között, és ii. az import- és a kiskereskedelmi ár közötti árrés megközelítőleg 500 %. Az érvelés szerint a teher teljes egészében a fogyasztókra fog hárulni, hiszen az importőr haszonkulcsa eleve alacsony, a kiskereskedők pedig valószínűleg nem csökkentik haszonkulcsukat, bár az jelentős. A haszonrés tekintetében úgy érvelt, hogy egy 6,53 EUR értéken (a Közösség határán az átlagos dömpingelt ár) importált vasalódeszkát a kiskereskedelemben igen nagy valószínűséggel 35 EUR (nagyjából a vasalódeszka átlagos kiskereskedelmi ára a közösségben) alatt fognak értékesíteni a kiskereskedelemben, és így az átlagos kiskereskedelmi és importárakon alapuló elemzés félrevezető és valószerűtlen haszonkulcsokat mutat. Azt is megjegyezte, hogy a számítás nem veszi figyelembe a héaösszetevőt. Az importőr szerint a teljes haszonrés inkább 300 % körül lenne.

| (53) | A fogyasztókra gyakorolt hatás tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy fogyasztóvédelmi szervezetektől nem érkezett panasz sem az ideiglenes rendelet közzététele előtt, sem pedig utána. A importőröknek a fenti (52) preambulumbekezdésben kifejtett észrevételeivel kapcsolatban a következőt kell megjegyezni. Először is a kérdéses importőr elismerte, hogy a vasalódeszka hasznos élettartamát figyelembe véve a dömpingellenes intézkedések valamennyi hatása elhanyagolható a fogyasztókra nézve. Valójában még ha a terhet teljes egészében a fogyasztókra hárítanák is, ez utóbbiaknak átlagosan megközelítőleg 1,5 EUR többletet kellene fizetniük egy legalább öt év hasznos élettartamú tartós fogyasztási cikkre (a becslés a 2005-ös piaci részesedéseken és árakon, valamint a végleges vámtételek alapul). Másodszor az élénk piaci verseny miatt erősen valószínűtlen, hogy az érintett termék importálásával és értékesítésével foglalkozó bármelyik piaci szereplő átvállalná valamelyik kivetett dömpingellenes vámot. Ezért valósabbnak tűnik az a forgatókönyv, amely szerint a teher egyenlően fog eloszlani. Valójában az eljárásban részes egyetlen másik fél sem vitatta ezt az értékelést. Így az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében levont következtetés megerősíthető. |
| --- | --- |

(53)

A fogyasztókra gyakorolt hatás tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy fogyasztóvédelmi szervezetektől nem érkezett panasz sem az ideiglenes rendelet közzététele előtt, sem pedig utána. A importőröknek a fenti (52) preambulumbekezdésben kifejtett észrevételeivel kapcsolatban a következőt kell megjegyezni. Először is a kérdéses importőr elismerte, hogy a vasalódeszka hasznos élettartamát figyelembe véve a dömpingellenes intézkedések valamennyi hatása elhanyagolható a fogyasztókra nézve. Valójában még ha a terhet teljes egészében a fogyasztókra hárítanák is, ez utóbbiaknak átlagosan megközelítőleg 1,5 EUR többletet kellene fizetniük egy legalább öt év hasznos élettartamú tartós fogyasztási cikkre (a becslés a 2005-ös piaci részesedéseken és árakon, valamint a végleges vámtételek alapul). Másodszor az élénk piaci verseny miatt erősen valószínűtlen, hogy az érintett termék importálásával és értékesítésével foglalkozó bármelyik piaci szereplő átvállalná valamelyik kivetett dömpingellenes vámot. Ezért valósabbnak tűnik az a forgatókönyv, amely szerint a teher egyenlően fog eloszlani. Valójában az eljárásban részes egyetlen másik fél sem vitatta ezt az értékelést. Így az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében levont következtetés megerősíthető.

| (54) | A piaci szereplők által alkalmazott haszonrések tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy egyetlen kiskereskedő sem működött együtt a vizsgálatban, és így a jelenlegi szakaszban nem áll rendelkezésre részletes és ellenőrizhető bizonyíték a kiskereskedelmi árakról és az alkalmazott árrésekről. Az értékelés ezért kizárólag a kérdőívekre adott válaszokból ismert dömpingelt importár, illetve az importőröktől és a közösségi ipartól kapott információk alapján megbecsült átlagos kiskereskedelmi ár összehasonlítására épülhet. Ezen információ szerint az átlagos kiskereskedelmi ár valamennyi ilyen közösségi eladásra vonatkozik, és tartalmazza többek között a hozzáadottérték-adót is. A dömpingelt importnak a fogyasztókhoz való eljuttatásával foglalkozó importőrök, kiskereskedők és valamennyi más piaci szereplő által alkalmazott teljes árrés így 450 %-ra becsülhető. Végül emlékeztetni kell rá, hogy az egyéni árrések piaci szereplőnként jelentősen változhatnak, de átlagosan tekintve jelentős mértékűek, különösen a kiskereskedelmi szakaszban. |
| --- | --- |

(54)

A piaci szereplők által alkalmazott haszonrések tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy egyetlen kiskereskedő sem működött együtt a vizsgálatban, és így a jelenlegi szakaszban nem áll rendelkezésre részletes és ellenőrizhető bizonyíték a kiskereskedelmi árakról és az alkalmazott árrésekről. Az értékelés ezért kizárólag a kérdőívekre adott válaszokból ismert dömpingelt importár, illetve az importőröktől és a közösségi ipartól kapott információk alapján megbecsült átlagos kiskereskedelmi ár összehasonlítására épülhet. Ezen információ szerint az átlagos kiskereskedelmi ár valamennyi ilyen közösségi eladásra vonatkozik, és tartalmazza többek között a hozzáadottérték-adót is. A dömpingelt importnak a fogyasztókhoz való eljuttatásával foglalkozó importőrök, kiskereskedők és valamennyi más piaci szereplő által alkalmazott teljes árrés így 450 %-ra becsülhető. Végül emlékeztetni kell rá, hogy az egyéni árrések piaci szereplőnként jelentősen változhatnak, de átlagosan tekintve jelentős mértékűek, különösen a kiskereskedelmi szakaszban.

| (55) | Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a közösségi fogyasztók nem foszthatók meg a kiváló minőségű, ám legalacsonyabb áron kínált kínai termékektől. Ebben a tekintetben hivatkozni kell a fenti 0 és az alábbi 0 preambulumbekezdésre, és az a következtetés vonható le, hogy a közösségi piac nem lenne megfosztva az ilyen termékektől. |
| --- | --- |

(55)

Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a közösségi fogyasztók nem foszthatók meg a kiváló minőségű, ám legalacsonyabb áron kínált kínai termékektől. Ebben a tekintetben hivatkozni kell a fenti 0 és az alábbi 0 preambulumbekezdésre, és az a következtetés vonható le, hogy a közösségi piac nem lenne megfosztva az ilyen termékektől.

| (56) | Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (147)–(150) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(56)

Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (147)–(150) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

3.   A forgalmazók/kiskereskedők érdeke

| (57) | Erre vonatkozó észrevételek hiányában a fenti (52)–(54) preambulumbekezdésekre hivatkozva meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(57)

Erre vonatkozó észrevételek hiányában a fenti (52)–(54) preambulumbekezdésekre hivatkozva meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdését.

4.   A nem kapcsolódó közösségi importőrök érdeke

| (58) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (152) preambulumbekezdésében említett két importőr észrevételeket tett saját érdekeire vonatkozóan. Erre vonatkozó további észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(58)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (152) preambulumbekezdésében említett két importőr észrevételeket tett saját érdekeire vonatkozóan. Erre vonatkozó további észrevétel nem érkezett.

| (59) | Ezen importőrök egyike nem értett egyet a dömpingellenes intézkedések terhének elosztására, illetve az értékesítés különböző szintjein alkalmazott haszonrésekre vonatkozó értékeléssel (lásd a fenti (52)–0 preambulumbekezdéseket). Azt állította, hogy a többletköltségekből semmit sem lesz képes átvállalni, és így az egészet a kiskereskedőkre kell hárítania. Ennek következtében elképzelhető, hogy közösségi eladások az érintett termékből csökkenni fognak, és állítólagosan még arra is rákényszerülhet, hogy alkalmazottakat bocsásson el. Ugyanakkor az érintett terméknek teljes forgalmához való csekély (kevesebb mint 5 %) hozzájárulását, a vállalat méretét, illetve a közösségi és exportpiacokon elfoglalt helyzetét, valamint az érintett termékből különböző utánpótlási forrásait tekintve az üzletmenetére gyakorolt minden hátrányos hatás bizonyára igen csekély lesz. |
| --- | --- |

(59)

Ezen importőrök egyike nem értett egyet a dömpingellenes intézkedések terhének elosztására, illetve az értékesítés különböző szintjein alkalmazott haszonrésekre vonatkozó értékeléssel (lásd a fenti (52)–0 preambulumbekezdéseket). Azt állította, hogy a többletköltségekből semmit sem lesz képes átvállalni, és így az egészet a kiskereskedőkre kell hárítania. Ennek következtében elképzelhető, hogy közösségi eladások az érintett termékből csökkenni fognak, és állítólagosan még arra is rákényszerülhet, hogy alkalmazottakat bocsásson el. Ugyanakkor az érintett terméknek teljes forgalmához való csekély (kevesebb mint 5 %) hozzájárulását, a vállalat méretét, illetve a közösségi és exportpiacokon elfoglalt helyzetét, valamint az érintett termékből különböző utánpótlási forrásait tekintve az üzletmenetére gyakorolt minden hátrányos hatás bizonyára igen csekély lesz.

| (60) | Az ideiglenes rendelet (154) preambulumbekezdésében említett importőr megismételte, hogy az intézkedések jelentős hatással lehetnek üzletmenetére, még akkor is, ha teljes forgalmának legfeljebb 10 %-át jelenti a vasalódeszka-eladás. Érvelése szerint a vasalódeszka-piacon elszenvedett valamennyi vesztesége még magasabb veszteségeket eredményezne a huzatok piacán, amelyeket ez a vállalat gyárt. Magyarázata szerint a vasalódeszkák és a huzatok szorosan kötődnek egymáshoz még akkor is, ha nem együtt forgalmazzák őket, hiszen ezeket a termékeket a legtöbb kiskereskedő a legszívesebben ugyanattól a szállítótól vásárolja. Így az ezen importőr által gyártott huzattal felszerelt vasalódeszkák eladásaiban bekövetkező minden veszteség kapcsolódó veszteségeket okoz a vállalat cserehuzatainak eladásaiban is. Ebben a tekintetben el kell fogadni, hogy az importőr bizonyos közösségi eladásaira jelentős lehet az intézkedések hatása. Ugyanakkor a teljes forgalmára vetített hatás továbbra is korlátozott, hiszen a vasalódeszkák és a cserehuzatok összesen nagyjából 30 %-át teszik ki a forgalmának. A hatás továbbá részben az importőr exportteljesítményétől is függeni fog, hiszen az érintett termék nem elhanyagolható részét újraexportálja, és az intézkedések rendesen nem érintik ezeket az eladásokat. |
| --- | --- |

(60)

Az ideiglenes rendelet (154) preambulumbekezdésében említett importőr megismételte, hogy az intézkedések jelentős hatással lehetnek üzletmenetére, még akkor is, ha teljes forgalmának legfeljebb 10 %-át jelenti a vasalódeszka-eladás. Érvelése szerint a vasalódeszka-piacon elszenvedett valamennyi vesztesége még magasabb veszteségeket eredményezne a huzatok piacán, amelyeket ez a vállalat gyárt. Magyarázata szerint a vasalódeszkák és a huzatok szorosan kötődnek egymáshoz még akkor is, ha nem együtt forgalmazzák őket, hiszen ezeket a termékeket a legtöbb kiskereskedő a legszívesebben ugyanattól a szállítótól vásárolja. Így az ezen importőr által gyártott huzattal felszerelt vasalódeszkák eladásaiban bekövetkező minden veszteség kapcsolódó veszteségeket okoz a vállalat cserehuzatainak eladásaiban is. Ebben a tekintetben el kell fogadni, hogy az importőr bizonyos közösségi eladásaira jelentős lehet az intézkedések hatása. Ugyanakkor a teljes forgalmára vetített hatás továbbra is korlátozott, hiszen a vasalódeszkák és a cserehuzatok összesen nagyjából 30 %-át teszik ki a forgalmának. A hatás továbbá részben az importőr exportteljesítményétől is függeni fog, hiszen az érintett termék nem elhanyagolható részét újraexportálja, és az intézkedések rendesen nem érintik ezeket az eladásokat.

| (61) | Ebben a tekintetben, és hivatkozással az ideiglenes rendelet (152)–(156) preambulumbekezdéseire, valamint a fenti (52)–(54) preambulumbekezdésekre, az alábbi következtetések vonhatók le a dömpingellenes intézkedéseknek a nem kapcsolódó közösségi vasalódeszka-importőrök helyzetére gyakorolt hatására vonatkozóan: i. az importőrök valószínűleg némileg magasabb terhet viselnének, mint a kiskereskedők; ii. egyes importőrök helyzetét jelentősebb hatás érhetné; viszont iii. működésükre nézve az intézkedések hátrányos hatása átlagosan nem lenne döntő és aránytalan, ha összevetjük a közösségi ipar várható előnyeivel. |
| --- | --- |

(61)

Ebben a tekintetben, és hivatkozással az ideiglenes rendelet (152)–(156) preambulumbekezdéseire, valamint a fenti (52)–(54) preambulumbekezdésekre, az alábbi következtetések vonhatók le a dömpingellenes intézkedéseknek a nem kapcsolódó közösségi vasalódeszka-importőrök helyzetére gyakorolt hatására vonatkozóan: i. az importőrök valószínűleg némileg magasabb terhet viselnének, mint a kiskereskedők; ii. egyes importőrök helyzetét jelentősebb hatás érhetné; viszont iii. működésükre nézve az intézkedések hátrányos hatása átlagosan nem lenne döntő és aránytalan, ha összevetjük a közösségi ipar várható előnyeivel.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (62) | A közösségi fogyasztók és nem kapcsolódó importőrök érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosítja az ideiglenes következtetéseket. Még akkor is, ha bizonyos esetekben a teher teljes mértékig a fogyasztókra hárul, a rájuk nehezedő pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható lesz. Megerősítést nyert továbbá, hogy üzletmenetük szempontjából nem lesz döntő az egyes importőrökre háruló negatív hatás. Ennek alapján úgy vélhető, hogy az ideiglenes rendelet (157)–(162) preambulumbekezdésében meghatározott közösségi érdekre vonatkozó következtetések nem módosulnak. Ezért további észrevételek hiányában ezeket véglegesen meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(62)

A közösségi fogyasztók és nem kapcsolódó importőrök érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosítja az ideiglenes következtetéseket. Még akkor is, ha bizonyos esetekben a teher teljes mértékig a fogyasztókra hárul, a rájuk nehezedő pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható lesz. Megerősítést nyert továbbá, hogy üzletmenetük szempontjából nem lesz döntő az egyes importőrökre háruló negatív hatás. Ennek alapján úgy vélhető, hogy az ideiglenes rendelet (157)–(162) preambulumbekezdésében meghatározott közösségi érdekre vonatkozó következtetések nem módosulnak. Ezért további észrevételek hiányában ezeket véglegesen meg kell erősíteni.

G.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   Kárenyhítési szint

| (63) | A panaszosok érvelése szerint az ideiglenesen megállapított kárenyhítési szint nem elegendő ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi ipar kárát. Konkrétan a következőket említették: a) a számításokban használt adózás előtti haszonkulcs alacsonyabb annál, mint amit rendes versenyfeltételek között ésszerűen el lehetne érni; és b) a Bizottság által a kárenyhítési szint megállapításához kiszámított előállítási költségek nem tükrözik a különböző terméktípusok tényleges előállítási költségeit. A káros dömping hiányában ésszerűen elvárható haszonkulcs tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy a 7 %-os kulcs a közösségi ipar dömpingelt behozatal beáramlása előtti nyereségességére alapul (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést). Ez a kulcs így tehát ésszerűnek tekinthető, és a közösségi ipar nem is mutatott be semmilyen bizonyítékot ennek cáfolatául. Kérelmüket ezért el kell utasítani. A gyártási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy a közösségi ipar a vizsgálati időszakra nem szolgált pontos és ellenőrizhető részletekkel a terméktípusonkénti tényleges költségekről. Ezért a terméktípusonkénti gyártási költségek csak az egyes közösségi gyártók tényleges árain alapulhatnak, kiigazítva az általa a vizsgálati időszak során a hasonló termék esetében elért tényleges teljes nyereséggel. Mivel a közösségi ipar haszonkulcsát a fenti (44) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint felülvizsgálták, ennek megfelelően a kárenyhítési szintet is módosították. |
| --- | --- |

(63)

A panaszosok érvelése szerint az ideiglenesen megállapított kárenyhítési szint nem elegendő ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi ipar kárát. Konkrétan a következőket említették: a) a számításokban használt adózás előtti haszonkulcs alacsonyabb annál, mint amit rendes versenyfeltételek között ésszerűen el lehetne érni; és b) a Bizottság által a kárenyhítési szint megállapításához kiszámított előállítási költségek nem tükrözik a különböző terméktípusok tényleges előállítási költségeit. A káros dömping hiányában ésszerűen elvárható haszonkulcs tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy a 7 %-os kulcs a közösségi ipar dömpingelt behozatal beáramlása előtti nyereségességére alapul (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést). Ez a kulcs így tehát ésszerűnek tekinthető, és a közösségi ipar nem is mutatott be semmilyen bizonyítékot ennek cáfolatául. Kérelmüket ezért el kell utasítani. A gyártási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy a közösségi ipar a vizsgálati időszakra nem szolgált pontos és ellenőrizhető részletekkel a terméktípusonkénti tényleges költségekről. Ezért a terméktípusonkénti gyártási költségek csak az egyes közösségi gyártók tényleges árain alapulhatnak, kiigazítva az általa a vizsgálati időszak során a hasonló termék esetében elért tényleges teljes nyereséggel. Mivel a közösségi ipar haszonkulcsát a fenti (44) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint felülvizsgálták, ennek megfelelően a kárenyhítési szintet is módosították.

| (64) | Emlékeztetni kell rá, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait a fenti 0 preambulumbekezdésben kifejtettek szerint módosították. Így tehát ezeknek az exportőröknek az esetében is megfelelően módosult a kárenyhítési szint. |
| --- | --- |

(64)

Emlékeztetni kell rá, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait a fenti 0 preambulumbekezdésben kifejtettek szerint módosították. Így tehát ezeknek az exportőröknek az esetében is megfelelően módosult a kárenyhítési szint.

| (65) | A kárenyhítési szintre vonatkozó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(166) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(65)

A kárenyhítési szintre vonatkozó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(166) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

2.   Az intézkedések formája és szintje

| (66) | A fentiek fényében, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárenyhítési szint valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyult a dömpingkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(66)

A fentiek fényében, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárenyhítési szint valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyult a dömpingkülönbözetnél.

| (67) | A fentiek alapján Kína és Ukrajna esetében a végleges vámtételek a következők:







  Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 % |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (Kanton) | 36,5 % |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou (Kanton) | 0 % |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 % |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 % |
| Az összes többi vállalat | 38,1 % |
| Ukrajna | Minden vállalat | 9,9 % |

(67)

A fentiek alapján Kína és Ukrajna esetében a végleges vámtételek a következők:

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám

Kína

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9 %

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (Kanton)

36,5 %

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou (Kanton)

0 %

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1 %

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5 %

Az összes többi vállalat

38,1 %

Ukrajna

Minden vállalat

9,9 %

| (68) | Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok kivetését tervezték ajánlani, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyetlen ukrán exportáló gyártó és négy olyan kínai exportáló gyártó, amely nem részesült piacgazdasági elbánásban (egyikük még egyéni elbánásban sem) az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ugyanakkor megjegyzendő, hogy az érintett terméket jelentős számú terméktípus jellemzi, amelyek a fogyasztók megrendelései szerint gyakran változnak, és amelyeknek jelentősen különböznek az árai. Ezenkívül az exportáló gyártók az érintett termékkel együtt más termékeket is értékesítenek ugyanazoknak a fogyasztóknak, ami komoly kockázatot jelent az árak keresztkompenzációjára. A termék jellege és bonyolult forgalomba hozatala gyakorlatilag lehetetlenné teszi, hogy valamennyi terméktípus esetében olyan ésszerű legalacsonyabb importárat állapítsanak meg, amelyet a Bizottság a kijátszás súlyos kockázata nélkül megfelelően figyelemmel kísérhetne. A fentiek alapján arra következtettek, hogy ezek a kötelezettségvállalások kivihetetlenek, és ezért elfogadhatatlanok. A feleket tájékoztatták erről, és lehetőséget biztosítottak számuka, hogy észrevételeket tegyenek, ezek azonban nem változtattak a fenti következtetésen. |
| --- | --- |

(68)

Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok kivetését tervezték ajánlani, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyetlen ukrán exportáló gyártó és négy olyan kínai exportáló gyártó, amely nem részesült piacgazdasági elbánásban (egyikük még egyéni elbánásban sem) az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ugyanakkor megjegyzendő, hogy az érintett terméket jelentős számú terméktípus jellemzi, amelyek a fogyasztók megrendelései szerint gyakran változnak, és amelyeknek jelentősen különböznek az árai. Ezenkívül az exportáló gyártók az érintett termékkel együtt más termékeket is értékesítenek ugyanazoknak a fogyasztóknak, ami komoly kockázatot jelent az árak keresztkompenzációjára. A termék jellege és bonyolult forgalomba hozatala gyakorlatilag lehetetlenné teszi, hogy valamennyi terméktípus esetében olyan ésszerű legalacsonyabb importárat állapítsanak meg, amelyet a Bizottság a kijátszás súlyos kockázata nélkül megfelelően figyelemmel kísérhetne. A fentiek alapján arra következtettek, hogy ezek a kötelezettségvállalások kivihetetlenek, és ezért elfogadhatatlanok. A feleket tájékoztatták erről, és lehetőséget biztosítottak számuka, hogy észrevételeket tegyenek, ezek azonban nem változtattak a fenti következtetésen.

| (69) | Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(69)

Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.

| (70) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(70)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.

3.   Az ideiglenes vám beszedése

| (71) | A megállapított dömpingkülönbözetek mértékére való tekintettel, valamint a közösségi iparnak okozott kár nagyságának fényében, az ideiglenes, azaz az 1620/2006/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az ezzel a rendelettel véglegesen kivetett vám összegének erejéig véglegesen be kell szedni. Ha a végleges vám alacsonyabb, mint az ideiglenes, akkor a vámtételt újra kell számolni, és a biztosított összegeknek a végleges dömpinellenes vámot meghaladó részét el kell engedni, |
| --- | --- |

(71)

A megállapított dömpingkülönbözetek mértékére való tekintettel, valamint a közösségi iparnak okozott kár nagyságának fényében, az ideiglenes, azaz az 1620/2006/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az ezzel a rendelettel véglegesen kivetett vám összegének erejéig véglegesen be kell szedni. Ha a végleges vám alacsonyabb, mint az ideiglenes, akkor a vámtételt újra kell számolni, és a biztosított összegeknek a végleges dömpinellenes vámot meghaladó részét el kell engedni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli, fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélküli és/vagy aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel rendelkező, az ujjafát és az alaptartozékokat is beleértve – azaz a lábakat, huzatot, vasalórácsot – vasalódeszkára, amely az ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 és 8516900051) KN-kódok alá tartozik.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Gyártó | Vámtétel (%) | kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 36,5 | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 0 | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 | A786 |
| Összes többi vállalat | 38,1 | A999 |
| Ukrajna | Minden vállalat | 9,9 | — |

Ország

Gyártó

Vámtétel (%)

kiegészítő TARIC-kód

Kína

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

36,5

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

0

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5

A786

Összes többi vállalat

38,1

A999

Ukrajna

Minden vállalat

9,9

—

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Véglegesen be kell szedni azon összegeket, amelyeket az 1620/2006/EK rendelet az ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 és 8516900051) KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli, aktív gőzelszívású vagy anélküli, és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy azzal nem rendelkező, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat is – azaz a lábakat, huzatot és vasalórácsot is – vasalódeszkára kivetett ideiglenes vámmal biztosított. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vám összegét meghaladó részét el kell engedni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2007. április 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 300., 2006.10.31., 13. o.

2

(3)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H. Igazgatóság, H, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brüsszel.

3

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/22

---

A TANÁCS 453/2007/EK RENDELETE

(2007. április 25.)

az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenkilenc hónapos időszakra a két új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazására 2006. július 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (1) és különösen annak X. melléklete 13. cikkének első bekezdésére,

tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 27. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Figyelembe kell venni a megélhetési költségek alakulását a Közösségen kívüli országokban, és ennek megfelelően meg kell állapítani az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére a szolgálati hely szerinti ország pénznemében fizetett javadalmazásra 2006. július 1-jei hatállyal alkalmazandó korrekciós szorzókat. |
| --- | --- |

(1)

Figyelembe kell venni a megélhetési költségek alakulását a Közösségen kívüli országokban, és ennek megfelelően meg kell állapítani az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére a szolgálati hely szerinti ország pénznemében fizetett javadalmazásra 2006. július 1-jei hatállyal alkalmazandó korrekciós szorzókat.

| (2) | A 351/2006/EK, Euratom rendelet (2) alapján a kifizetéskor alkalmazott korrekciós szorzók a javadalmazások visszamenőleges hatályú felfelé vagy lefelé igazítását vonhatják maguk után. |
| --- | --- |

(2)

A 351/2006/EK, Euratom rendelet (2) alapján a kifizetéskor alkalmazott korrekciós szorzók a javadalmazások visszamenőleges hatályú felfelé vagy lefelé igazítását vonhatják maguk után.

| (3) | A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzókból eredő emelkedése esetén intézkedni kell a hátralék kifizetéséről. |
| --- | --- |

(3)

A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzókból eredő emelkedése esetén intézkedni kell a hátralék kifizetéséről.

| (4) | A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzók miatt bekövetkező csökkenése esetén intézkedni kell a túlfizetés visszafizetéséről a 2006. július 1-je és e rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzók miatt bekövetkező csökkenése esetén intézkedni kell a túlfizetés visszafizetéséről a 2006. július 1-je és e rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszakra vonatkozóan.

| (5) | Rendelkezni kell arról, hogy az esetleges visszafizetés csak az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző legfeljebb hat hónapos időszakra vonatkozhat, és hogy hatása csak ezen időponttól számított legfeljebb tizenkét hónapos időszakban érvényesülhet hasonlóan ahhoz, ami az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazására és járadékaira a Közösségen belül alkalmazandó korrekciós szorzókra vonatkozóan meg van határozva, |
| --- | --- |

(5)

Rendelkezni kell arról, hogy az esetleges visszafizetés csak az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző legfeljebb hat hónapos időszakra vonatkozhat, és hogy hatása csak ezen időponttól számított legfeljebb tizenkét hónapos időszakban érvényesülhet hasonlóan ahhoz, ami az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazására és járadékaira a Közösségen belül alkalmazandó korrekciós szorzókra vonatkozóan meg van határozva,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére a szolgálati hely szerinti ország pénznemében fizetett javadalmazásra 2006. július 1-jei hatállyal alkalmazandó korrekciós szorzók az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosulnak.

Az ezen javadalmazások kiszámításánál alkalmazott árfolyamok a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak megfelelően kerülnek megállapításra, és megfelelnek az első bekezdésben említett időpontnak.

2. cikk

(1)   Az intézmények visszamenőleges kifizetést eszközölnek a javadalmazásoknak a mellékletben megállapított korrekciós szorzókból származó emelkedése esetén.

(2)   Az intézmények a javadalmazásoknak a mellékletben megállapított korrekciós szorzók miatt bekövetkező csökkenése esetén azokat visszamenőlegesen lefelé igazítják a 2006. július 1-je és e rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszakra vonatkozóan.

A túlfizetés visszafizetésével járó visszamenőleges lefelé igazítás csak az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző legfeljebb hat hónapos időszakra vonatkozik. A visszafizetés az ugyanezen időponttól számított legfeljebb tizenkét hónapos időszakra vonatkozik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2007. április 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb az 1895/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 397., 2006.12.30., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 59., 2006.3.1., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| | Szolgálati hely | Korrekciós szorzó
  2006. július (1) |
| --- | --- | --- |
| (2) | Afganisztán | 0 |
| | Albánia | 82,7 |
| | Algéria | 84,5 |
| | Angola | 113,5 |
| | Argentína | 56,4 |
| | Ausztrália | 99,1 |
| | Banglades | 43,7 |
| | Barbados | 125,7 |
| | Benin | 92,3 |
| | Bissau-Guinea | 100,7 |
| | Bolívia | 48,4 |
| | Bosznia és Hercegovina | 77,7 |
| | Botswana | 62,1 |
| | Brazília | 76,2 |
| | Bulgária | 76,4 |
| | Burkina Faso | 89,7 |
| (2) | Burundi | 0 |
| | Chile | 76,6 |
| | Ciszjordánia – Gázai-övezet | 92,7 |
| | Costa Rica | 69,1 |
| | Csád | 131,2 |
| | Dél-Afrika | 59,9 |
| | Dél-Korea | 112,4 |
| | Dominikai Köztársaság | 71,9 |
| | Dzsibuti | 96,8 |
| | Ecuador | 70,8 |
| | Egyesült Államok (New York) | 104,8 |
| | Egyesült Államok (Washington) | 100,5 |
| | Egyiptom | 51,0 |
| | Elefántcsontpart | 109,4 |
| | Eritrea | 49,4 |
| | Etiópia | 85,7 |
| | Fidzsi-szigetek | 71,3 |
| | Fülöp-szigetek | 60,2 |
| | Gabon | 116,6 |
| | Gambia | 55,8 |
| | Ghána | 79,9 |
| | Grúzia | 95,1 |
| | Guatemala | 80,6 |
| | Guinea | 56,4 |
| | Guyana | 60,6 |
| | Haiti | 109,5 |
| | Honduras | 74,9 |
| | Hong Kong | 101,3 |
| | Horvátország | 105,8 |
| | India | 45,3 |
| (2) | Indonézia (Banda Aceh) | 0 |
| | Indonézia (Jakarta) | 83,9 |
| (2) | Irak | 0 |
| | Izrael | 109,6 |
| | Jamaica | 91,3 |
| | Japán (Naka) | 113,7 |
| | Japán (Tokió) | 119,9 |
| | Jemen | 68,2 |
| | Jordánia | 72,3 |
| | Kambodzsa | 70,4 |
| | Kamerun | 110,1 |
| | Kanada | 90,6 |
| | Kazahsztán (Almaty) | 125,2 |
| (2) | Kazahsztán (Astana) | 0 |
| (2) | Kelet-Timor | 0 |
| | Kenya | 77,8 |
| | Kína | 76,7 |
| | Kirgizisztán | 80,3 |
| | Kolumbia | 63,2 |
| | Kongó | 130,4 |
| | Kongói Demokratikus Köztársaság | 132,4 |
| | Közép-afrikai Köztársaság | 120,1 |
| | Kuba | 97,1 |
| | Laosz | 71,3 |
| | Lesotho | 61,8 |
| | Libanon | 90,8 |
| (2) | Libéria | 0 |
| | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 69,7 |
| | Madagaszkár | 72,3 |
| | Malajzia | 74,8 |
| | Malawi | 70,4 |
| | Mali | 91,2 |
| | Marokkó | 86,8 |
| | Mauritánia | 67,7 |
| | Mauritius | 70,7 |
| | Mexikó | 70,2 |
| | Moldova | 52,6 |
| (2) | Montenegró | 0 |
| | Mozambik | 69,3 |
| | Namíbia | 72,8 |
| | Nepál | 68,8 |
| | Nicaragua | 60,7 |
| | Niger | 89,3 |
| | Nigéria | 94,7 |
| | Norvégia | 131,7 |
| | Oroszország | 120,7 |
| | Örményország | 105,7 |
| | Pakisztán | 52,2 |
| (2) | Panama | 0 |
| | Pápua-Új-Guinea | 75,6 |
| | Paraguay | 70,8 |
| | Peru | 78,4 |
| | Románia | 62,7 |
| | Ruanda | 87,1 |
| | Salamon-szigetek | 88,7 |
| | Salvador | 86,4 |
| | Sierra Leone | 75,1 |
| | Srí Lanka | 55,4 |
| | Suriname | 51,9 |
| | Svájc | 116,3 |
| | Szaúd-Arábia | 88,8 |
| | Szenegál | 80,7 |
| | Szerbia | 61,1 |
| | Szingapúr | 103,4 |
| | Szíria | 65,5 |
| (2) | Szomália | 0 |
| | Szudán | 52,1 |
| | Szváziföld | 62,6 |
| | Tádzsikisztán | 70,2 |
| | Tajvan | 89,9 |
| | Tanzánia | 58,8 |
| | Thaiföld | 60,3 |
| | Togo | 92,4 |
| | Törökország | 83,7 |
| | Trinidad és Tobago | 70,4 |
| | Tunézia | 71,8 |
| | Uganda | 55,5 |
| | Új-Kaledónia | 134,5 |
| | Új-Zéland | 89,0 |
| | Ukrajna | 104,6 |
| | Uruguay | 72,9 |
| | Vanuatu | 114,5 |
| | Venezuela | 60,9 |
| | Vietnam | 54,2 |
| | Zambia | 69,3 |
| | Zimbabwe | 47,2 |
| | Zöld-foki-szigetek | 77,4 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzó

2006. július (1)

(2)

Afganisztán

0

Albánia

82,7

Algéria

84,5

Angola

113,5

Argentína

56,4

Ausztrália

99,1

Banglades

43,7

Barbados

125,7

Benin

92,3

Bissau-Guinea

100,7

Bolívia

48,4

Bosznia és Hercegovina

77,7

Botswana

62,1

Brazília

76,2

Bulgária

76,4

Burkina Faso

89,7

(2)

Burundi

0

Chile

76,6

Ciszjordánia – Gázai-övezet

92,7

Costa Rica

69,1

Csád

131,2

Dél-Afrika

59,9

Dél-Korea

112,4

Dominikai Köztársaság

71,9

Dzsibuti

96,8

Ecuador

70,8

Egyesült Államok (New York)

104,8

Egyesült Államok (Washington)

100,5

Egyiptom

51,0

Elefántcsontpart

109,4

Eritrea

49,4

Etiópia

85,7

Fidzsi-szigetek

71,3

Fülöp-szigetek

60,2

Gabon

116,6

Gambia

55,8

Ghána

79,9

Grúzia

95,1

Guatemala

80,6

Guinea

56,4

Guyana

60,6

Haiti

109,5

Honduras

74,9

Hong Kong

101,3

Horvátország

105,8

India

45,3

(2)

Indonézia (Banda Aceh)

0

Indonézia (Jakarta)

83,9

(2)

Irak

0

Izrael

109,6

Jamaica

91,3

Japán (Naka)

113,7

Japán (Tokió)

119,9

Jemen

68,2

Jordánia

72,3

Kambodzsa

70,4

Kamerun

110,1

Kanada

90,6

Kazahsztán (Almaty)

125,2

(2)

Kazahsztán (Astana)

0

(2)

Kelet-Timor

0

Kenya

77,8

Kína

76,7

Kirgizisztán

80,3

Kolumbia

63,2

Kongó

130,4

Kongói Demokratikus Köztársaság

132,4

Közép-afrikai Köztársaság

120,1

Kuba

97,1

Laosz

71,3

Lesotho

61,8

Libanon

90,8

(2)

Libéria

0

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

69,7

Madagaszkár

72,3

Malajzia

74,8

Malawi

70,4

Mali

91,2

Marokkó

86,8

Mauritánia

67,7

Mauritius

70,7

Mexikó

70,2

Moldova

52,6

(2)

Montenegró

0

Mozambik

69,3

Namíbia

72,8

Nepál

68,8

Nicaragua

60,7

Niger

89,3

Nigéria

94,7

Norvégia

131,7

Oroszország

120,7

Örményország

105,7

Pakisztán

52,2

(2)

Panama

0

Pápua-Új-Guinea

75,6

Paraguay

70,8

Peru

78,4

Románia

62,7

Ruanda

87,1

Salamon-szigetek

88,7

Salvador

86,4

Sierra Leone

75,1

Srí Lanka

55,4

Suriname

51,9

Svájc

116,3

Szaúd-Arábia

88,8

Szenegál

80,7

Szerbia

61,1

Szingapúr

103,4

Szíria

65,5

(2)

Szomália

0

Szudán

52,1

Szváziföld

62,6

Tádzsikisztán

70,2

Tajvan

89,9

Tanzánia

58,8

Thaiföld

60,3

Togo

92,4

Törökország

83,7

Trinidad és Tobago

70,4

Tunézia

71,8

Uganda

55,5

Új-Kaledónia

134,5

Új-Zéland

89,0

Ukrajna

104,6

Uruguay

72,9

Vanuatu

114,5

Venezuela

60,9

Vietnam

54,2

Zambia

69,3

Zimbabwe

47,2

Zöld-foki-szigetek

77,4

---

(1)  Brüsszel = 100 %

(2)  Nem áll rendelkezésre adat.

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/28

---

A BIZOTTSÁG 454/2007/EK RENDELETE

(2007. április 25.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. április 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 25-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. április 25-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 65,2 |
| TN | 139,0 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 112,4 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 116,2 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 73,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 41,3 |
| EG | 48,4 |
| IL | 67,0 |
| MA | 41,6 |
| TN | 53,8 |
| ZZ | 50,4 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 60,4 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 46,8 |
| 0808 10 80 | AR | 84,0 |
| BR | 80,6 |
| CA | 105,7 |
| CL | 85,6 |
| CN | 89,2 |
| NZ | 125,2 |
| US | 135,8 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 20 50 | AR | 78,5 |
| CL | 90,5 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 90,4 |
| ZZ | 74,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

65,2

TN

139,0

TR

132,9

ZZ

112,4

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

130,0

ZZ

116,2

0709 90 70

MA

35,8

TR

110,2

ZZ

73,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

41,3

EG

48,4

IL

67,0

MA

41,6

TN

53,8

ZZ

50,4

0805 50 10

AR

37,2

IL

60,4

TR

42,8

ZZ

46,8

0808 10 80

AR

84,0

BR

80,6

CA

105,7

CL

85,6

CN

89,2

NZ

125,2

US

135,8

UY

91,0

ZA

88,1

ZZ

98,4

0808 20 50

AR

78,5

CL

90,5

CN

36,6

ZA

90,4

ZZ

74,0

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/30

---

A BIZOTTSÁG 455/2007/EK RENDELETE

(2007. április 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

| (4) | Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

2. cikk

A 2913/92/EGK rendelet 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 25-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb a 301/2007/EK rendelettel (HL L 81., 2007.3.22., 11. o.). módosított rendelet.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Készítmény alkoholos oldat formájában, a kiskereskedelem számára pipettákban kiszerelve. Összetétele a következő:







  — | fipronil (ISO) | 10 g |
| — | butil-hidroxi-anizol (BHA, E 320) | 0,02 g |
| — | butil-hidroxi-toluol (BHT, E 321) | 0,01 g |
| — | segédanyag q.s.p. | 100 ml |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Készítmény alkoholos oldat formájában, a kiskereskedelem számára pipettákban kiszerelve. Összetétele a következő:

—

fipronil (ISO)

10 g

—

butil-hidroxi-anizol (BHA, E 320)

0,02 g

—

butil-hidroxi-toluol (BHT, E 321)

0,01 g

—

segédanyag q.s.p.

100 ml

Az olyan paraziták, mint a bolha, kullancs és tetű elleni rovar- és atkaölő hatású anyagot tartalmazó készítmény külsőleg háziállatokon (kutyákon és macskákon) használatos.

3808 91 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3.a) és 6. általános szabály, valamint a 3808, 3808 91 és 3808 91 90 KN-kódok szövege határozza meg.

Lásd még a 3808 vámtarifaszámhoz és a 3808 91–3808 99 alszámokhoz tartozó HR-magyarázatot.

A készítménynek a 3004 vtsz. értelmében nincs terápiás vagy betegséget megelőző hatása.

| 2. | Készítmény alkoholos oldat formájában, a kiskereskedelem számára spray (permetező, pumpa) formában kiszerelve. Összetétele a következő:







  — | fipronil (ISO) | 0,25 g |
| --- | --- | --- | --- |
| — | segédanyag q.s.p. | 100 ml |

2.

Készítmény alkoholos oldat formájában, a kiskereskedelem számára spray (permetező, pumpa) formában kiszerelve. Összetétele a következő:

—

fipronil (ISO)

0,25 g

—

segédanyag q.s.p.

100 ml

Az olyan paraziták, mint a bolha, kullancs és tetű elleni rovar- és atkaölő hatású anyagot tartalmazó készítmény külsőleg háziállatokon (kutyákon és macskákon) használatos.

3808 91 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3.a) és 6. általános szabály, valamint a 3808, 3808 91 és 3808 91 90 KN-kódok szövege határozza meg.

Lásd még a 3808 vámtarifaszámhoz és a 3808 91–3808 99 alszámokhoz tartozó HR-magyarázatot.

A készítménynek a 3004 vtsz. értelmében nincs terápiás vagy betegséget megelőző hatása.

A készítmény nem tartalmaz olyan alapanyagokat, amelyek a terméket az állatok számára készült testápoló készítmények tulajdonságaival ruháznák fel. Következésképpen nem tartozik a 3307 vtsz. alá.

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/32

---

A BIZOTTSÁG 456/2007/EK RENDELETE

(2007. április 25.)

az 1282/2006/EK rendelet 29. cikkében említett kvóta keretében a Dominikai Köztársaságba történő exportra szánt egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek elosztásának meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különleges részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 17-i 1282/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

Az 1282/2006/EK rendelet III. fejezetének 3. szakasza meghatározza a Dominikai Köztársaságba történő exportra szánt egyes tejtermékek kiviteli engedélyei elosztásának eljárását az ezen ország által megnyitott kontingens keretében. A 2007/2008-as kontingensévre benyújtott kérelmekben feltüntetett mennyiség meghaladja a rendelkezésre álló mennyiséget. Következésképpen elosztási együtthatót kell megállapítani az igényelt mennyiségekre,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1282/2006/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett termékekre, a 2007. július 1. és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozóan benyújtott kiviteli engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségeket a következő elosztási együtthatókkal kell megszorozni:

| — | az 1282/2006/EK rendelet 30. cikk (1) bekezdés a) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetén 0,653853, |
| --- | --- |

—

az 1282/2006/EK rendelet 30. cikk (1) bekezdés a) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetén 0,653853,

| — | az 1282/2006/EK rendelet 30. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetén 0,384549. |
| --- | --- |

—

az 1282/2006/EK rendelet 30. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett kontingensrészre benyújtott kérelmek esetén 0,384549.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. április 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 25-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 234., 2006.8.29., 4. o. Az 1919/2006/EK rendelettel (HL L 380., 2006.12.28., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/33

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. március 19.)

az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK határozat módosításáról

(2007/249/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 187. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (1) (a továbbiakban: „tengerentúli társulási határozat”) biztosítja a tengerentúli országok és területek gazdasági és társadalmi fejlődése elősegítésének, valamint Közösség és ezen országok között fennálló gazdasági kapcsolatok megerősítésének jogi keretét. A tengerentúli társulási határozat 2011. december 31-ig alkalmazandó. Annak érdekében, hogy egybeessen a 10. Európai Fejlesztési Alap (2008–2013) (a továbbiakban: 10. EFA) és a többéves pénzügyi keret (2007–2013) időtartamával, 2013. december 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (1) (a továbbiakban: „tengerentúli társulási határozat”) biztosítja a tengerentúli országok és területek gazdasági és társadalmi fejlődése elősegítésének, valamint Közösség és ezen országok között fennálló gazdasági kapcsolatok megerősítésének jogi keretét. A tengerentúli társulási határozat 2011. december 31-ig alkalmazandó. Annak érdekében, hogy egybeessen a 10. Európai Fejlesztési Alap (2008–2013) (a továbbiakban: 10. EFA) és a többéves pénzügyi keret (2007–2013) időtartamával, 2013. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (2) | A tengerentúli társulási határozat II. melléklete megállapítja a 2000–2007 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi támogatásokat. Az újonnan létesített 10. EFA figyelembevételével a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó összeget meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(2)

A tengerentúli társulási határozat II. melléklete megállapítja a 2000–2007 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi támogatásokat. Az újonnan létesített 10. EFA figyelembevételével a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó összeget meg kell állapítani.

| (3) | Rendelkezéseket kell hozni a 9. EFA-ból a 10. EFA-ba való átmenet szabályozásáról a tengerentúli országok és területek tekintetében. Ezeket a szabályokat a 9. EFA és az előző EFA-k pénzeszközei terhére 2007. december 31. után történő kötelezettségvállalásokra vonatkozó, a 9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzeszközei terhére történő kötelezettségvállalások határidejének meghatározásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek 2005. május 30-i 2005/446/EK határozata (2) 1. cikkében és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS-EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodása („a 10. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodás”) (3) 1. cikkének (3) és (4) bekezdésében tárgyalt általános szabályokkal összhangban kell kialakítani. |
| --- | --- |

(3)

Rendelkezéseket kell hozni a 9. EFA-ból a 10. EFA-ba való átmenet szabályozásáról a tengerentúli országok és területek tekintetében. Ezeket a szabályokat a 9. EFA és az előző EFA-k pénzeszközei terhére 2007. december 31. után történő kötelezettségvállalásokra vonatkozó, a 9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzeszközei terhére történő kötelezettségvállalások határidejének meghatározásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek 2005. május 30-i 2005/446/EK határozata (2) 1. cikkében és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS-EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodása („a 10. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodás”) (3) 1. cikkének (3) és (4) bekezdésében tárgyalt általános szabályokkal összhangban kell kialakítani.

| (4) | A 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás 286 millió euro teljes összegű juttatást állapít meg a tengerentúli országok és területek részére. Egyrészt ennek az összegnek az EFA-hoz kapcsolódó pénzügyi fejlesztési együttműködést szolgáló különböző eszközök közti felosztását, másrészt a kedvezményezett tengerentúli országok és területek kezdeti indikatív juttatásai meghatározásának kritériumait és elemeit meg kell határozni. |
| --- | --- |

(4)

A 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás 286 millió euro teljes összegű juttatást állapít meg a tengerentúli országok és területek részére. Egyrészt ennek az összegnek az EFA-hoz kapcsolódó pénzügyi fejlesztési együttműködést szolgáló különböző eszközök közti felosztását, másrészt a kedvezményezett tengerentúli országok és területek kezdeti indikatív juttatásai meghatározásának kritériumait és elemeit meg kell határozni.

| (5) | Az EFA-hoz kapcsolódó pénzügyi fejlesztési együttműködést szolgáló különböző eszközök közti felosztást illetően biztosítani kell az összehangoltságot, különösen a regionális együttműködés támogatása és a területi szintű integráció és támogatás között a tengerentúli országok és területek kihívásokkal szembeni rugalmasságának fokozása érdekében, függetlenül az egy főre jutó bruttó nemzeti terméküktől (GNP), illetve más, a területi juttatások meghatározására használt elemektől. |
| --- | --- |

(5)

Az EFA-hoz kapcsolódó pénzügyi fejlesztési együttműködést szolgáló különböző eszközök közti felosztást illetően biztosítani kell az összehangoltságot, különösen a regionális együttműködés támogatása és a területi szintű integráció és támogatás között a tengerentúli országok és területek kihívásokkal szembeni rugalmasságának fokozása érdekében, függetlenül az egy főre jutó bruttó nemzeti terméküktől (GNP), illetve más, a területi juttatások meghatározására használt elemektől.

| (6) | A tengerentúli országok és területek részére nyújtandó pénzügyi támogatást szabványos, objektív és átlátható kritériumok alapján kell felosztani. Ezek között a kritériumok között szerepel különösen a tengerentúli ország vagy terület bruttó nemzeti termékének (GNP) szintje, népességének száma és a korábbi EFA-khoz viszonyított folytonosság. Különös elbánást kell biztosítani a tengerentúli társulási határozat I. B. mellékletében említett, legkevésbé fejlett tengerentúli országok és területek számára, csakúgy, mint azon tengerentúli országok és területek számára, amelyek földrajzi elszigeteltségük vagy más korlátozó tényezők miatt több nehézségbe ütköznek a regionális együttműködés és integráció terén. |
| --- | --- |

(6)

A tengerentúli országok és területek részére nyújtandó pénzügyi támogatást szabványos, objektív és átlátható kritériumok alapján kell felosztani. Ezek között a kritériumok között szerepel különösen a tengerentúli ország vagy terület bruttó nemzeti termékének (GNP) szintje, népességének száma és a korábbi EFA-khoz viszonyított folytonosság. Különös elbánást kell biztosítani a tengerentúli társulási határozat I. B. mellékletében említett, legkevésbé fejlett tengerentúli országok és területek számára, csakúgy, mint azon tengerentúli országok és területek számára, amelyek földrajzi elszigeteltségük vagy más korlátozó tényezők miatt több nehézségbe ütköznek a regionális együttműködés és integráció terén.

| (7) | A tagállamok és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága számára az EFA keretében történt kiadások jelentésekor a Bizottság különbséget tesz az ODA és a nem ODA tevékenységek között. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága számára az EFA keretében történt kiadások jelentésekor a Bizottság különbséget tesz az ODA és a nem ODA tevékenységek között.

| (8) | Különös figyelmet kell szentelni a tengerentúli országok és területek intézményi kapacitása erősítésének, valamint a felelősségteljes kormányzásának, beleértve a pénzügyi, adózási és igazságügyi területeket. |
| --- | --- |

(8)

Különös figyelmet kell szentelni a tengerentúli országok és területek intézményi kapacitása erősítésének, valamint a felelősségteljes kormányzásának, beleértve a pénzügyi, adózási és igazságügyi területeket.

| (9) | Ugyancsak különös figyelmet kell szentelni a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett tengerentúli országok és területek, AKCS-államok és legkülső régiók, vagy más, az adott tengerentúli országok és területek régióiban lévő szereplők együttműködése megerősítésének. |
| --- | --- |

(9)

Ugyancsak különös figyelmet kell szentelni a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett tengerentúli országok és területek, AKCS-államok és legkülső régiók, vagy más, az adott tengerentúli országok és területek régióiban lévő szereplők együttműködése megerősítésének.

| (10) | A beruházási keret műveleteivel kapcsolatos finanszírozásnak a tengerentúli társulási határozat II. C. mellékletében említett feltételeit hozzá kell igazítani a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (4) és az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, valamint másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: „AKCS-EK partnerségi megállapodás”) II. melléklete megfelelő cikkeinek felülvizsgálatához. |
| --- | --- |

(10)

A beruházási keret műveleteivel kapcsolatos finanszírozásnak a tengerentúli társulási határozat II. C. mellékletében említett feltételeit hozzá kell igazítani a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (4) és az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, valamint másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: „AKCS-EK partnerségi megállapodás”) II. melléklete megfelelő cikkeinek felülvizsgálatához.

| (11) | Lényeges a folytonosság biztosítása a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Unió általános költségvetésének általános, tematikus költségvetési tételeinek EFA-n kívüli költségvetési forrásaiból való támogathatósága vonatkozásában. A tengerentúli társulási határozat II. E. mellékletében említett tematikus rendeleteket a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) váltotta fel. Ezért a II. E. mellékletet módosítani kell, hogy az azokra a rendeletekre történő utalásokat helyettesítsék az új finanszírozási eszközre történő utalásokkal. A folytonosság biztosítása érdekében ez a módosítás 2007. január 1-jétől alkalmazandó. |
| --- | --- |

(11)

Lényeges a folytonosság biztosítása a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Unió általános költségvetésének általános, tematikus költségvetési tételeinek EFA-n kívüli költségvetési forrásaiból való támogathatósága vonatkozásában. A tengerentúli társulási határozat II. E. mellékletében említett tematikus rendeleteket a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) váltotta fel. Ezért a II. E. mellékletet módosítani kell, hogy az azokra a rendeletekre történő utalásokat helyettesítsék az új finanszírozási eszközre történő utalásokkal. A folytonosság biztosítása érdekében ez a módosítás 2007. január 1-jétől alkalmazandó.

| (12) | Figyelembe véve a tengerentúli országok és területek és azon tagállamok közötti különleges kapcsolatokat, amelyekhez kapcsolódnak, a tengerentúli országok és területek horizontális közösségi programokban való részvételi lehetőségét általános érvényűvé kell tenni, hogy a tengerentúli országok és területek részt vehessenek azon tagállamok számára nyitva álló programokban, amelyekhez a tengerentúli országok és területek kapcsolódnak, a programok és intézkedések azon szabályainak és célkitűzéseinek figyelembevételével, amelyek azokra a tagállamokra vonatkoznak, amelyekhez a tengerentúli országok és területek kapcsolódnak. Annak érdekében, hogy a tengerentúli országok és területek részvételét az új programozási időszak elejétől kezdve lehetővé tegyék, ezt a módosítást 2007. január 1-jétől kezdve be kell vezetni. |
| --- | --- |

(12)

Figyelembe véve a tengerentúli országok és területek és azon tagállamok közötti különleges kapcsolatokat, amelyekhez kapcsolódnak, a tengerentúli országok és területek horizontális közösségi programokban való részvételi lehetőségét általános érvényűvé kell tenni, hogy a tengerentúli országok és területek részt vehessenek azon tagállamok számára nyitva álló programokban, amelyekhez a tengerentúli országok és területek kapcsolódnak, a programok és intézkedések azon szabályainak és célkitűzéseinek figyelembevételével, amelyek azokra a tagállamokra vonatkoznak, amelyekhez a tengerentúli országok és területek kapcsolódnak. Annak érdekében, hogy a tengerentúli országok és területek részvételét az új programozási időszak elejétől kezdve lehetővé tegyék, ezt a módosítást 2007. január 1-jétől kezdve be kell vezetni.

| (13) | 2008–2009-ben a Bizottság által készített jelentés alapján az Európai Unió kiadásainak és forrásainak (beleértve tengerentúli országoknak és területeknek nyújtott támogatásokat is) valamennyi szempontját figyelembe vevő felülvizsgálatot kell lefolytatni. |
| --- | --- |

(13)

2008–2009-ben a Bizottság által készített jelentés alapján az Európai Unió kiadásainak és forrásainak (beleértve tengerentúli országoknak és területeknek nyújtott támogatásokat is) valamennyi szempontját figyelembe vevő felülvizsgálatot kell lefolytatni.

| (14) | A jelenlegi technikai módosítások nem érintik a tengerentúli társulási határozat későbbi – különösen annak 62. cikke szerinti – felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

(14)

A jelenlegi technikai módosítások nem érintik a tengerentúli társulási határozat későbbi – különösen annak 62. cikke szerinti – felülvizsgálatát,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács 2001/822/EK határozata a következőképpen módosul:

| 1. | A 23. cikk negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A tengerentúli országoknak és területeknek a 9. EFA értelmében való fejlesztésfinanszírozási együttműködése terén a 9. EFA pénzügyi határozatában megállapított pénzügyi és számviteli eljárásokat kell alkalmazni. A tengerentúli országoknak és területeknek a 10. EFA értelmében való fejlesztésfinanszírozási együttműködése terén a 10. EFA pénzügyi szabályzatában megállapított pénzügyi és számviteli eljárásokat kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

1.

A 23. cikk negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tengerentúli országoknak és területeknek a 9. EFA értelmében való fejlesztésfinanszírozási együttműködése terén a 9. EFA pénzügyi határozatában megállapított pénzügyi és számviteli eljárásokat kell alkalmazni. A tengerentúli országoknak és területeknek a 10. EFA értelmében való fejlesztésfinanszírozási együttműködése terén a 10. EFA pénzügyi szabályzatában megállapított pénzügyi és számviteli eljárásokat kell alkalmazni.”

| 2. | A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(9)   A 10. EFA végrehajtásakor a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

2.

A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9)   A 10. EFA végrehajtásakor a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.”

| 3. | A 25. cikk (1) bekezdésében „a 2000 és 2007 közötti időszak” helyébe „2000-től 2007-ig és 2008-tól 2013-ig tartó időszak” lép. |
| --- | --- |

3.

A 25. cikk (1) bekezdésében „a 2000 és 2007 közötti időszak” helyébe „2000-től 2007-ig és 2008-tól 2013-ig tartó időszak” lép.

| 4. | A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „31. cikk
  Technikai segítségnyújtás
  (1)   A Bizottság kezdeményezése alapján vagy nevében tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket lehet finanszírozni, hogy biztosítsák az e határozat végrehajtásához szükséges előkészítést, figyelemmel kísérést, értékelést és felügyeletet, amely szükséges e határozat végrehajtásához és e határozatnak a II. A. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett átfogó értékeléséhez.
  Az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket az átfogó támogatásfelosztásból finanszírozzák.
  (2)   A tengerentúli országok és területek kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az EPD-ben szereplő tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban, a Bizottság véleményétől függően.
  A 9. EFA keretében az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket a tengerentúli országok és területek támogatására elkülönített alapból kell finanszírozni. A 10. EFA keretében ezeket az átfogó támogatásfelosztásból kell finanszírozni.” |
| --- | --- |

4.

A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„31. cikk

Technikai segítségnyújtás

(1)   A Bizottság kezdeményezése alapján vagy nevében tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket lehet finanszírozni, hogy biztosítsák az e határozat végrehajtásához szükséges előkészítést, figyelemmel kísérést, értékelést és felügyeletet, amely szükséges e határozat végrehajtásához és e határozatnak a II. A. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett átfogó értékeléséhez.

Az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket az átfogó támogatásfelosztásból finanszírozzák.

(2)   A tengerentúli országok és területek kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az EPD-ben szereplő tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban, a Bizottság véleményétől függően.

A 9. EFA keretében az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket a tengerentúli országok és területek támogatására elkülönített alapból kell finanszírozni. A 10. EFA keretében ezeket az átfogó támogatásfelosztásból kell finanszírozni.”

| 5. | A szöveg a következő 33a. cikkel egészül ki:
  „33a. cikk
  (1)   2007. december 31. után, vagy a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépésének napja után – ha ez utóbbi későbbre esik – a 9. EFA-ból, vagy korábbi EFA-kból fennmaradó egyenlegek már nem köthetők le, kivételt képeznek a hatálybelépést követően visszavont azon alapok és egyenlegek, amelyek a 9. EFA előtti EFA-k keretén belül a mezőgazdasági nyersanyagokból származó exportbevételek stabilizációját biztosító rendszerből (STABEX) származnak, valamint a beruházási keret finanszírozására szánt alapok fel nem használt maradványai és visszatérítései, amelyeket a 9. EFA keretén belül a II. C. mellékletben előírt beruházási keret forrásainak finanszírozására különítettek el, a kapcsolódó kamattámogatások kivételével.
  (2)   A 9. EFA, vagy korábbi EFA-k keretén belüli projektekből visszavont alapok 2007. december 31. után már nem köthetők le, hacsak az Európai Unió Tanácsa egyhangúlag másképpen nem határoz a Bizottság javaslata alapján, kivételt képeznek a hatálybelépést követően visszavont STABEX alapok, amelyeket automatikusan átvisznek a II. Aa. melléklet 3. cikkének (1) bekezdése szerint finanszírozott területi indikatív programokhoz, valamint azon alapok kivételével, amelyeket a 9. EFA keretén belül a II. C. mellékletben előírt beruházási keret forrásainak finanszírozására különítettek el, a kapcsolódó kamattámogatások kivételével.” |
| --- | --- |

5.

A szöveg a következő 33a. cikkel egészül ki:

„33a. cikk

(1)   2007. december 31. után, vagy a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépésének napja után – ha ez utóbbi későbbre esik – a 9. EFA-ból, vagy korábbi EFA-kból fennmaradó egyenlegek már nem köthetők le, kivételt képeznek a hatálybelépést követően visszavont azon alapok és egyenlegek, amelyek a 9. EFA előtti EFA-k keretén belül a mezőgazdasági nyersanyagokból származó exportbevételek stabilizációját biztosító rendszerből (STABEX) származnak, valamint a beruházási keret finanszírozására szánt alapok fel nem használt maradványai és visszatérítései, amelyeket a 9. EFA keretén belül a II. C. mellékletben előírt beruházási keret forrásainak finanszírozására különítettek el, a kapcsolódó kamattámogatások kivételével.

(2)   A 9. EFA, vagy korábbi EFA-k keretén belüli projektekből visszavont alapok 2007. december 31. után már nem köthetők le, hacsak az Európai Unió Tanácsa egyhangúlag másképpen nem határoz a Bizottság javaslata alapján, kivételt képeznek a hatálybelépést követően visszavont STABEX alapok, amelyeket automatikusan átvisznek a II. Aa. melléklet 3. cikkének (1) bekezdése szerint finanszírozott területi indikatív programokhoz, valamint azon alapok kivételével, amelyeket a 9. EFA keretén belül a II. C. mellékletben előírt beruházási keret forrásainak finanszírozására különítettek el, a kapcsolódó kamattámogatások kivételével.”

| 6. | Az 58. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „58. cikk
  A tengerentúli országok és területek számára nyitva álló programok
  A tengerentúli országokból és területekről származó egyének, valamint adott esetben a tengerentúli ország és terület megfelelő köz- és/vagy magánszervei és -intézményei közösségi programokra jogosultak, a programok és intézkedések azon szabályainak és célkitűzéseinek figyelembevételével, amelyek azokra a tagállamokra vonatkoznak, amelyekhez kapcsolódnak. A programok vonatkoznak a tengerentúli országok és területek állampolgáraira azon tagállam kvótája keretén belül, amelyhez az érintett tengerentúli ország és terület kapcsolódik, amennyiben az érintett program használ ilyen kvótát.
  A tengerentúli országok és területek számára nyitva állnak a II. F. mellékletben felsorolt fő programok, valamint bármely azokat követő program.” |
| --- | --- |

6.

Az 58. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„58. cikk

A tengerentúli országok és területek számára nyitva álló programok

A tengerentúli országokból és területekről származó egyének, valamint adott esetben a tengerentúli ország és terület megfelelő köz- és/vagy magánszervei és -intézményei közösségi programokra jogosultak, a programok és intézkedések azon szabályainak és célkitűzéseinek figyelembevételével, amelyek azokra a tagállamokra vonatkoznak, amelyekhez kapcsolódnak. A programok vonatkoznak a tengerentúli országok és területek állampolgáraira azon tagállam kvótája keretén belül, amelyhez az érintett tengerentúli ország és terület kapcsolódik, amennyiben az érintett program használ ilyen kvótát.

A tengerentúli országok és területek számára nyitva állnak a II. F. mellékletben felsorolt fő programok, valamint bármely azokat követő program.”

| 7. | A 63. cikkben a „2011” év helyébe „2013” lép. |
| --- | --- |

7.

A 63. cikkben a „2011” év helyébe „2013” lép.

| 8. | A II. A. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában a „két év” helyébe „négy év” lép. |
| --- | --- |

8.

A II. A. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában a „két év” helyébe „négy év” lép.

| 9. | A II. A. melléklet egy új II. Aa. melléklettel egészül ki, amelynek szövege e határozat I. mellékletében található. |
| --- | --- |

9.

A II. A. melléklet egy új II. Aa. melléklettel egészül ki, amelynek szövege e határozat I. mellékletében található.

| 10. | A II. B. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  (1)   A 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás 5. cikke szerint az EBB saját forrásaiból legfeljebb 20 millió eurót biztosít kölcsönök formájában az alapokmányában és e mellékletben előírt feltételekkel összhangban.
  (2)   A 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás 3. cikke szerint az EBB saját forrásaiból legfeljebb 30 millió eurót biztosít kölcsönök formájában az alapokmányában és e mellékletben előírt feltételekkel összhangban.” |
| --- | --- | --- |

10.

A II. B. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   A 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás 5. cikke szerint az EBB saját forrásaiból legfeljebb 20 millió eurót biztosít kölcsönök formájában az alapokmányában és e mellékletben előírt feltételekkel összhangban.

(2)   A 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás 3. cikke szerint az EBB saját forrásaiból legfeljebb 30 millió eurót biztosít kölcsönök formájában az alapokmányában és e mellékletben előírt feltételekkel összhangban.”

| b) | A 2. cikk (2) bekezdésében a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a 9. EFA hatálya alá tartozó időszak folyamán a kamattámogatásnak a kölcsön folyósításakor fennálló értéke szerint számított összegét a II. A. melléklet 3. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott kamattámogatási juttatásra kell terhelni, és közvetlenül a Banknak kell kifizetni.
  A 10. EFA hatálya alá tartozó időszak folyamán a kamattámogatásnak a kölcsön folyósításakor fennálló értéke szerint számított összegét a II. Aa. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kamattámogatási juttatására kell terhelni, és közvetlenül a Banknak kell kifizetni.
  A kamattámogatások azonban tőkésíthetők vagy a projekttel kapcsolatos technikai segítségnyújtás támogatását célzó juttatások formájában felhasználhatók, különösen a tengerentúli országok és területek pénzügyi intézményei esetében.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 2. cikk (2) bekezdésében a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a 9. EFA hatálya alá tartozó időszak folyamán a kamattámogatásnak a kölcsön folyósításakor fennálló értéke szerint számított összegét a II. A. melléklet 3. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott kamattámogatási juttatásra kell terhelni, és közvetlenül a Banknak kell kifizetni.

A 10. EFA hatálya alá tartozó időszak folyamán a kamattámogatásnak a kölcsön folyósításakor fennálló értéke szerint számított összegét a II. Aa. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kamattámogatási juttatására kell terhelni, és közvetlenül a Banknak kell kifizetni.

A kamattámogatások azonban tőkésíthetők vagy a projekttel kapcsolatos technikai segítségnyújtás támogatását célzó juttatások formájában felhasználhatók, különösen a tengerentúli országok és területek pénzügyi intézményei esetében.”

| 11. | A II. C. melléklet helyébe az e határozat II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

11.

A II. C. melléklet helyébe az e határozat II. mellékletének szövege lép.

| 12. | A II. E. melléklet helyébe az e határozat III. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

12.

A II. E. melléklet helyébe az e határozat III. mellékletének szövege lép.

| 13. | A II. F. melléklet helyébe az e határozat IV. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

13.

A II. F. melléklet helyébe az e határozat IV. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Az 1. cikk 6., 12. és 13. pontja azonban 2007. január 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

H. SEEHOFER

---

(1)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

1

(2)  HL L 156., 2005.6.18., 19. o.

2

(3)  HL L 247., 2006.9.9., 32. o.

3

(4)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A legutóbb az AKCS-EK Miniszterek Tanácsa által hozott 1/2006 határozattal módosított megállapodás (HL L 247., 2006.9.9., 22. o.).

4

(5)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

5

---

I. MELLÉKLET

„II. Aa. MELLÉKLET

KÖZÖSSÉGI PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS: A 10. EFA

1. cikk

A különböző eszközök közötti felosztás

(1)   Az e határozatban megállapított célokra a 2008. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó hatéves időszakra a Közösség által a 10. EFA keretében nyújtott pénzügyi támogatásnak a 10. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodásban rögzített 286 millió eurós teljes összegét a következőképpen kell felosztani:

| a) | 250 millió eurót programozható támogatás formájában hosszú távú fejlesztésre, humanitárius segélyre, sürgősségi segélyre, menekültek segélyezésére és kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, valamint a regionális együttműködés és az integráció támogatására. |
| --- | --- |

a)

250 millió eurót programozható támogatás formájában hosszú távú fejlesztésre, humanitárius segélyre, sürgősségi segélyre, menekültek segélyezésére és kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, valamint a regionális együttműködés és az integráció támogatására.

| b) | 30 millió eurót kell elkülöníteni a tengerentúli országok és területek II. C mellékletben említett beruházási keretének finanszírozására, amelyből legfeljebb 1,5 millió eurót különítenek el az EBB saját erőforrásaiból finanszírozandó műveletek kamattámogatásainak finanszírozására a II. B. melléklettel összhangban, vagy a tengerentúli országok és területek beruházási keretének megfelelően. |
| --- | --- |

b)

30 millió eurót kell elkülöníteni a tengerentúli országok és területek II. C mellékletben említett beruházási keretének finanszírozására, amelyből legfeljebb 1,5 millió eurót különítenek el az EBB saját erőforrásaiból finanszírozandó műveletek kamattámogatásainak finanszírozására a II. B. melléklettel összhangban, vagy a tengerentúli országok és területek beruházási keretének megfelelően.

| c) | 6 millió eurót kell elkülöníteni tanulmányokra vagy technikai segítségnyújtási intézkedésekre e határozat 31. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

c)

6 millió eurót kell elkülöníteni tanulmányokra vagy technikai segítségnyújtási intézkedésekre e határozat 31. cikkével összhangban.

(2)   A 10. EFA pénzeszközei 2013. december 31-e után már nem köthetők le, hacsak a Bizottság javaslata alapján az Európai Unió Tanácsa egyhangúlag másképpen nem határoz.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben biztosított pénzeszközök e határozat lejárta előtt kimerülnek, a Tanács megteszi a megfelelő intézkedéseket.

2. cikk

A források kezelése

Az EBB kezeli a II. B. mellékletben említett saját erőforrásaiból folyósított kölcsönöket, csakúgy, mint a tengerentúli országok és területek beruházási keretéből finanszírozott, a II. C. mellékletben említett műveleteket. Minden egyéb, e határozat szerinti pénzügyi forrást a Bizottság kezel.

3. cikk

A tengerentúli országok és területek közötti forráselosztás

Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett 250 millió eurót a tengerentúli országok és területek szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint:

| 1. | A tengerentúli országok és területek egy 195 millió eurós A. összegű juttatást kapnak, különösen az egységes programozási dokumentumban említett kezdeményezések finanszírozására, beleértve a társadalmi fejlődéssel és a környezetvédelemmel kapcsolatos elsőbbséget élvező intézkedéseket a szegénység elleni küzdelem keretében. Adott esetben az egységes programozási dokumentum különös figyelmet fordít a kedvezményezett tengerentúli országok és területek kormányzása és intézményi kapacitása erősítésére irányuló tevékenységekre, és – amennyiben alkalmazandó –, a tervezett fellépések várható menetrendjére.
  Az A. összeg felosztásakor figyelembe kell venni a népesség számát, az egy főre jutó bruttó nemzeti termék (GNP) szintjét, a korábbi EFA-juttatások szintjét és felhasználását, a földrajzi elszigeteltség következtében kialakult korlátozottságot, valamint a legkevésbé fejlett tengerentúli országok és területek e határozat 3. cikkében említett strukturális és egyéb akadályait. Minden juttatásnak lehetővé kell tennie hatékony felhasználását. A juttatásról a szubszidiaritás elvével összhangban kell dönteni.
  Ezt az összeget elvben azon tengerentúli országoknak és területeknek kell juttatni, ahol a rendelkezésre álló statisztikai adatok szerint az egy főre eső bruttó nemzeti termék (GNP) nem haladja meg a Közösség bruttó nemzeti termékét (GNP). |
| --- | --- |

1.

A tengerentúli országok és területek egy 195 millió eurós A. összegű juttatást kapnak, különösen az egységes programozási dokumentumban említett kezdeményezések finanszírozására, beleértve a társadalmi fejlődéssel és a környezetvédelemmel kapcsolatos elsőbbséget élvező intézkedéseket a szegénység elleni küzdelem keretében. Adott esetben az egységes programozási dokumentum különös figyelmet fordít a kedvezményezett tengerentúli országok és területek kormányzása és intézményi kapacitása erősítésére irányuló tevékenységekre, és – amennyiben alkalmazandó –, a tervezett fellépések várható menetrendjére.

Az A. összeg felosztásakor figyelembe kell venni a népesség számát, az egy főre jutó bruttó nemzeti termék (GNP) szintjét, a korábbi EFA-juttatások szintjét és felhasználását, a földrajzi elszigeteltség következtében kialakult korlátozottságot, valamint a legkevésbé fejlett tengerentúli országok és területek e határozat 3. cikkében említett strukturális és egyéb akadályait. Minden juttatásnak lehetővé kell tennie hatékony felhasználását. A juttatásról a szubszidiaritás elvével összhangban kell dönteni.

Ezt az összeget elvben azon tengerentúli országoknak és területeknek kell juttatni, ahol a rendelkezésre álló statisztikai adatok szerint az egy főre eső bruttó nemzeti termék (GNP) nem haladja meg a Közösség bruttó nemzeti termékét (GNP).

| 2. | 40 millió eurót kell elkülöníteni a regionális együttműködés és integráció támogatására e határozat 16. cikkével összhangban, ideértve a 7. cikkben meghatározott párbeszéd elősegítésére irányuló és partnerségi tevékenységeket, a katasztrófákra való felkészülésre és azok hatása enyhítésére vonatkozó kezdeményezéseket és más közösségi pénzügyi eszközökkel összehangolva, a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett tengerentúli országok és területek és legkülső régiók közötti együttműködést. |
| --- | --- |

2.

40 millió eurót kell elkülöníteni a regionális együttműködés és integráció támogatására e határozat 16. cikkével összhangban, ideértve a 7. cikkben meghatározott párbeszéd elősegítésére irányuló és partnerségi tevékenységeket, a katasztrófákra való felkészülésre és azok hatása enyhítésére vonatkozó kezdeményezéseket és más közösségi pénzügyi eszközökkel összehangolva, a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett tengerentúli országok és területek és legkülső régiók közötti együttműködést.

| 3. | Az 1. bekezdést nem kell alkalmazni Grönlandra. |
| --- | --- |

3.

Az 1. bekezdést nem kell alkalmazni Grönlandra.

| 4. | Egy 15 millió eurós B. tartalékot kell elkülöníteni:






  a) | a tengerentúli országok és területek részére humanitárius, sürgősségi segélyek finanszírozására és menekültek segélyezésére, valamint szükség esetén kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, a II. D. melléklettel összhangban; |
| --- | --- | --- |

4.

Egy 15 millió eurós B. tartalékot kell elkülöníteni:

a)

a tengerentúli országok és területek részére humanitárius, sürgősségi segélyek finanszírozására és menekültek segélyezésére, valamint szükség esetén kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, a II. D. melléklettel összhangban;

| b) | a tengerentúli országok és területek 1. bekezdésben említett szükségleteinek és teljesítményének alakulásával összhangban új juttatások kialakítására. |
| --- | --- |

b)

a tengerentúli országok és területek 1. bekezdésben említett szükségleteinek és teljesítményének alakulásával összhangban új juttatások kialakítására.

A teljesítményt objektív és átlátható módon kell értékelni, figyelembe véve az elkülönített források felhasználását, a folyamatban lévő műveletek hatékony végrehajtását, a szegénység enyhítését vagy csökkentését és az alkalmazott fenntartható fejlődésre irányuló intézkedéseket.

| 5. | Az 1., 2., 3. és 4. bekezdéssel összhangban a 10. EFA keretében elkülönített indikatív összegeket a Bizottságnak e határozat 24. cikkével összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

5.

Az 1., 2., 3. és 4. bekezdéssel összhangban a 10. EFA keretében elkülönített indikatív összegeket a Bizottságnak e határozat 24. cikkével összhangban kell elfogadni.

| 6. | A Bizottság egy félidős felülvizsgálatot követően másképp határozhat az e cikkben említett nem elkülönített források felosztásáról. E felülvizsgálat eljárásait és bármilyen új felosztásra vonatkozó határozatot e határozat 24. cikkével összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

6.

A Bizottság egy félidős felülvizsgálatot követően másképp határozhat az e cikkben említett nem elkülönített források felosztásáról. E felülvizsgálat eljárásait és bármilyen új felosztásra vonatkozó határozatot e határozat 24. cikkével összhangban kell elfogadni.”

---

II. MELLÉKLET

„II. C. MELLÉKLET

KÖZÖSSÉGI PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS: A TENGERENTÚLI ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK BERUHÁZÁSI KERETE

1. cikk

Célkitűzés

Létre kell hozni a tengerentúli országok és területek beruházási keretét (a továbbiakban »a keret«) a kereskedelmi szempontból életképes vállalkozások támogatására, főleg a magánszektorban, de az állami szektorban is azon vállalkozások támogatására, amelyek a magánszektor fejlődését segítik elő.

A keret műveleteivel kapcsolatos finanszírozás és az EBB saját erőforrásaiból folyósított kölcsönök feltételei megegyeznek az e mellékletben és a II. B. mellékletben meghatározott feltételekkel. A 9. EFA végrehajtásakor a 9. EFA létrehozásáról szóló megállapodás belső megállapodás 29. és 30. cikkét kell alkalmazni. A 10. EFA végrehajtásakor a 10. EFA-t létrehozó belső megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

E forrásokat közvetve vagy közvetlenül a támogatható vállalkozásokhoz kell irányítani a megfelelő beruházási pénzeszközök és/vagy pénzügyi közvetítők révén.

2. cikk

A keret erőforrásai

(1)   A keret forrásai felhasználhatók többek között:

| a) | kockázati tőke biztosítására a következő formákban:






  i. | részvétel a TOT-vállalkozások saját tőkéjében, a pénzügyi intézményeket is ideértve; |
| --- | --- | --- |

a)

kockázati tőke biztosítására a következő formákban:

i.

részvétel a TOT-vállalkozások saját tőkéjében, a pénzügyi intézményeket is ideértve;

| ii. | saját tőke jellegű támogatás a TOT-vállalkozásoknak, a pénzügyi intézményeket is ideértve; |
| --- | --- |

ii.

saját tőke jellegű támogatás a TOT-vállalkozásoknak, a pénzügyi intézményeket is ideértve;

| iii. | garanciák és egyéb hitelminőség javítások, amelyek felhasználhatók a politikai és a befektetéssel kapcsolatos egyéb kockázatok fedezésére mind a külföldi, mind a helyi befektetők vagy kölcsönadók esetében; |
| --- | --- |

iii.

garanciák és egyéb hitelminőség javítások, amelyek felhasználhatók a politikai és a befektetéssel kapcsolatos egyéb kockázatok fedezésére mind a külföldi, mind a helyi befektetők vagy kölcsönadók esetében;

| b) | rendes kölcsönök nyújtására. |
| --- | --- |

b)

rendes kölcsönök nyújtására.

(2)   A saját tőkében való részvétel általában a nem ellenőrző kisebbségi részesedés számára adott, és ellenszolgáltatása az érintett projekt teljesítése alapján történik.

(3)   A saját tőke jellegű támogatás állhat részvényesi előlegekből, részvényre átváltható kötvényekből, feltételes, alárendelt és osztalékra jogosító kölcsönökből, és a támogatás más hasonló formáiból. Az ilyen támogatás különösen a következőkből áll:

| a) | feltételes kölcsönök, amelyek törlesztése és/vagy időtartama a projekt teljesítésével kapcsolatos meghatározott feltételek teljesítéséhez kapcsolódik; a beruházás előtti tanulmányokra vagy a projekttel kapcsolatos egyéb technikai segítségnyújtásra biztosított feltételes kölcsönök meghatározott eseteiben a törlesztéstől el lehet tekinteni, ha a beruházás nem történt meg; |
| --- | --- |

a)

feltételes kölcsönök, amelyek törlesztése és/vagy időtartama a projekt teljesítésével kapcsolatos meghatározott feltételek teljesítéséhez kapcsolódik; a beruházás előtti tanulmányokra vagy a projekttel kapcsolatos egyéb technikai segítségnyújtásra biztosított feltételes kölcsönök meghatározott eseteiben a törlesztéstől el lehet tekinteni, ha a beruházás nem történt meg;

| b) | osztalékra jogosító kölcsönök, amelyek törlesztése és/vagy időtartama a projekt pénzügyi hozamához kapcsolódik; |
| --- | --- |

b)

osztalékra jogosító kölcsönök, amelyek törlesztése és/vagy időtartama a projekt pénzügyi hozamához kapcsolódik;

| c) | alárendelt kölcsönök, amelyeket csak a követelések rendezése után kell visszafizetni. |
| --- | --- |

c)

alárendelt kölcsönök, amelyeket csak a követelések rendezése után kell visszafizetni.

(4)   Az egyes műveletek díját a kölcsön nyújtásakor határozzák meg.

Azonban:

| a) | a feltételes vagy osztalékra jogosító kölcsönök esetében a díjazás rendszerint egy legfeljebb 3 %-os rögzített kamatlábból és egy változó, a projekt teljesítéséhez kapcsolódó összetevőből áll; |
| --- | --- |

a)

a feltételes vagy osztalékra jogosító kölcsönök esetében a díjazás rendszerint egy legfeljebb 3 %-os rögzített kamatlábból és egy változó, a projekt teljesítéséhez kapcsolódó összetevőből áll;

| b) | az alárendelt kölcsönök esetében a kamatlábnak a piaci kamatokhoz kell kötődnie. |
| --- | --- |

b)

az alárendelt kölcsönök esetében a kamatlábnak a piaci kamatokhoz kell kötődnie.

(5)   A garanciák árát úgy kell megállapítani, hogy az tükrözze a biztosított kockázatokat és a művelet egyedi jellemzőit.

(6)   A rendes kölcsönök kamatlába tartalmazza az EBB által a türelmi idő és a törlesztési időszak tekintetében azonos feltételekkel rendelkező, hasonló kölcsönökre alkalmazott referencia-kamatlábat és az EBB által meghatározott haszonkulcsot.

(7)   A rendes kölcsönök időbeli hatálya a koncessziós feltételek alapján a következő esetekben hosszabbítható meg:

| a) | a legkevésbé fejlett tengerentúli országok és területek, konfliktus utáni helyzetben vagy természeti katasztrófa utáni helyzetben lévő tengerentúli országok és területek olyan infrastrukturális projektjei, amelyek a magánszektor fejlődésének előfeltételei. Ilyen esetekben a kölcsön kamatlába 3 %-kal csökken; |
| --- | --- |

a)

a legkevésbé fejlett tengerentúli országok és területek, konfliktus utáni helyzetben vagy természeti katasztrófa utáni helyzetben lévő tengerentúli országok és területek olyan infrastrukturális projektjei, amelyek a magánszektor fejlődésének előfeltételei. Ilyen esetekben a kölcsön kamatlába 3 %-kal csökken;

| b) | a privatizáció keretei között megvalósuló szerkezetátalakítással járó vagy jelentős és egyértelműen kimutatható társadalmi és környezetvédelmi előnyökkel járó projektek. Ilyen esetekben a kölcsönök kamattámogatással egészíthetők ki, amelynek mennyiségét és formáját a projekt egyedi jellemzőinek figyelembevételével határozzák meg. A kamattámogatás azonban nem lehet magasabb 3 %-nál. |
| --- | --- |

b)

a privatizáció keretei között megvalósuló szerkezetátalakítással járó vagy jelentős és egyértelműen kimutatható társadalmi és környezetvédelmi előnyökkel járó projektek. Ilyen esetekben a kölcsönök kamattámogatással egészíthetők ki, amelynek mennyiségét és formáját a projekt egyedi jellemzőinek figyelembevételével határozzák meg. A kamattámogatás azonban nem lehet magasabb 3 %-nál.

Az a) vagy a b) pont alá tartozó végleges kamatláb egyetlen esetben sem lehet alacsonyabb a referencia-kamatláb 50 %-ánál.

(8)   Az ilyen koncessziós célokra nyújtandó pénzeszközöket a beruházási keretből teszik elérhetővé, és nem haladják meg a beruházási keretből és az EBB saját forrásaiból történő beruházásfinanszírozás céljára elkülönített teljes összeg 5 %-át.

(9)   A kamattámogatások azonban tőkésíthetők vagy támogatások formájában felhasználhatók. A kamattámogatás céljából rendelkezésre álló költségvetés legfeljebb 10 %-a fordítható a projekttel kapcsolatos technikai segítségnyújtás támogatására, főleg a tengerentúli országok és területek pénzügyi intézményei számára.

3. cikk

A beruházási keret műveletei

(1)   A beruházási keret az összes gazdasági ágazatban működik, és támogatja a magán- és kereskedelmi alapokon vezetett állami szektorbeli cégeket, ideértve a magánszektor számára kritikus fontosságú, jövedelemtermelő gazdasági és technológiai infrastruktúrát is. A keret:

| a) | kezelése feltöltődő alapként történik, és célja, hogy pénzügyileg fenntartható legyen. Műveletei a piaccal kapcsolatos feltételeken alapulnak, és elkerülik, hogy a helyi piac torzulását, illetve a magánfinanszírozás forrásainak helyettesítését idézzék elő; |
| --- | --- |

a)

kezelése feltöltődő alapként történik, és célja, hogy pénzügyileg fenntartható legyen. Műveletei a piaccal kapcsolatos feltételeken alapulnak, és elkerülik, hogy a helyi piac torzulását, illetve a magánfinanszírozás forrásainak helyettesítését idézzék elő;

| b) | támogatja a tengerentúli országok és területek pénzügyi ágazatot, és katalizátorként szolgál azáltal, hogy mozgósítja a hosszú távú helyi forrásokat, és a tengerentúli országok és területek projektjeihez vonzza a külföldi magánbefektetőket és kölcsönadókat; |
| --- | --- |

b)

támogatja a tengerentúli országok és területek pénzügyi ágazatot, és katalizátorként szolgál azáltal, hogy mozgósítja a hosszú távú helyi forrásokat, és a tengerentúli országok és területek projektjeihez vonzza a külföldi magánbefektetőket és kölcsönadókat;

| c) | viseli a kockázat egy részét az általa finanszírozott projektek vonatkozásában, mivel pénzügyi fenntarthatóságát a portfolió egésze, és nem egyedi műveletek biztosítják; valamint |
| --- | --- |

c)

viseli a kockázat egy részét az általa finanszírozott projektek vonatkozásában, mivel pénzügyi fenntarthatóságát a portfolió egésze, és nem egyedi műveletek biztosítják; valamint

| d) | a pénzeszközöknek a tengerentúli országok és területek olyan intézményein és programjain keresztül történő folyósítására törekszik, amelyek a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fejlesztését mozdítják elő. |
| --- | --- |

d)

a pénzeszközöknek a tengerentúli országok és területek olyan intézményein és programjain keresztül történő folyósítására törekszik, amelyek a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fejlesztését mozdítják elő.

(2)   Az EBB díjazásban részesül a beruházási keret irányítása kapcsán felmerülő költségei vonatkozásában. A második pénzügyi jegyzőkönyv hatálybalépését követő első két év során ez a díjazás a beruházási keret teljes eredeti dotációjának évi 2 %-át teszi ki. Ezt követően az EBB díjazása az eredeti dotáció évi 0,5 %-át kitevő rögzített összetevőből, valamint a beruházási keret tengerentúli országokban és területeken megvalósuló projektekkel kapcsolatos befektetésekre vonatkozó portfóliójának legfeljebb 1,5 %-ot kitevő változó összetevőből áll. A díjazást a beruházási keretből finanszírozzák.

(3)   E határozat lejártakor és a Tanács egyedi határozatának hiányban a beruházási kerethez visszakerülő összesített nettó pénzeszközöket átcsoportosítják a TOT-ok következő pénzügyi eszközéhez.

4. cikk

Az árfolyamkockázatra vonatkozó feltételek

Az árfolyam-ingadozás hatásainak minimalizálása érdekében az árfolyamkockázat kérdését a következőképpen kell kezelni:

| a) | valamely vállalkozás saját pénzeszközeinek erősítésére szolgáló sajáttőke-részvétel esetében az árfolyamkockázatot általános szabályként a konstrukció viseli; |
| --- | --- |

a)

valamely vállalkozás saját pénzeszközeinek erősítésére szolgáló sajáttőke-részvétel esetében az árfolyamkockázatot általános szabályként a konstrukció viseli;

| b) | a kis- és középvállalkozások kockázatitőke-finanszírozása esetében az árfolyamkockázat általános szabályként megoszlik egyrészről a Közösség, másrészről az érintett felek között. Átlagban véve az árfolyamkockázatot egyenlően kell megosztani; |
| --- | --- |

b)

a kis- és középvállalkozások kockázatitőke-finanszírozása esetében az árfolyamkockázat általános szabályként megoszlik egyrészről a Közösség, másrészről az érintett felek között. Átlagban véve az árfolyamkockázatot egyenlően kell megosztani;

| c) | ahol megvalósítható és indokolt, különösen a makrogazdasági és pénzügyi stabilitással jellemezhető országok esetében, a keret arra törekszik, hogy kiterjessze a kölcsönöket a tengerentúli országok és területek helyi pénznemeire, ezzel átvállalva az árfolyamkockázatot.” |
| --- | --- |

c)

ahol megvalósítható és indokolt, különösen a makrogazdasági és pénzügyi stabilitással jellemezhető országok esetében, a keret arra törekszik, hogy kiterjessze a kölcsönöket a tengerentúli országok és területek helyi pénznemeire, ezzel átvállalva az árfolyamkockázatot.”

---

III. MELLÉKLET

„II. E. MELLÉKLET

KÖZÖSSÉGI PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS: KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁS FEJLŐDŐ ORSZÁGOK RÉSZÉRE

A költségvetési rendelkezések jövőbeli módosításainak sérelme nélkül a tengerentúli országok és területek az alábbi, az Európai Unió általános költségvetésén belül a fejlődő országok számára elfogadott tevékenységek kedvezményezettjei:

| 1. | A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hatálya alá tartozó tematikus programok, amelyek közvetlen támogatást nyújtanak az Európai Közösség fejlesztési és együttműködési politikájához. |
| --- | --- |

1.

A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) hatálya alá tartozó tematikus programok, amelyek közvetlen támogatást nyújtanak az Európai Közösség fejlesztési és együttműködési politikájához.

| 2. | A stabilitási eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálya alá tartozó helyreállítási és újjáépítési műveletek. |
| --- | --- |

2.

A stabilitási eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálya alá tartozó helyreállítási és újjáépítési műveletek.

| 3. | A humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (3) által előírt humanitárius segély. |
| --- | --- |

3.

A humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (3) által előírt humanitárius segély.

---

(1)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

1

(2)  HL L 327., 2006.11.24., 1. o.

2

(3)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o. A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 29-i 1882/2003/EK rendeletével (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.”

3

---

IV. MELLÉKLET

„II. F. MELLÉKLET

EGYÉB KÖZÖSSÉGI TÁMOGATÁS: KÖZÖSSÉGI PROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTEL

A határozat 58. cikkével összhangban az alábbi programok és többek között bármely azokat követő program vonatkozik a tengerentúli országok és területek állampolgáraira ama tagállam kvótája keretén belül, amelyhez az érintett tengerentúli ország és terület kapcsolódik, amennyiben az érintett program használ ilyen kvótát.

| 1. | Oktatási és szakképzési programok:






  — | az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1720/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (1) létrehozott cselekvési program az egész életen át tartó tanulás terén (2007–2013), |
| --- | --- | --- |

1.

Oktatási és szakképzési programok:

—

az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1720/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (1) létrehozott cselekvési program az egész életen át tartó tanulás terén (2007–2013),

| — | a 2007 és 2013 közötti időszakra a Cselekvő ifjúság program létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1719/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (2) létrehozott »Cselekvő ifjúság« program (2007–2013). |
| --- | --- |

—

a 2007 és 2013 közötti időszakra a Cselekvő ifjúság program létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1719/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (2) létrehozott »Cselekvő ifjúság« program (2007–2013).

| 2. | A versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (3) létrehozott versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) (2007–2013) programjai. |
| --- | --- |

2.

A versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (3) létrehozott versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) (2007–2013) programjai.

| 3. | Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) létrehozott, az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) programjai. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) létrehozott, az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) programjai.

| 4. | Kulturális és audiovizuális programok:






  — | az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrehozott, az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007), |
| --- | --- | --- |

4.

Kulturális és audiovizuális programok:

—

az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrehozott, az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007),

| — | a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1903/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) létrehozott Kultúra (2007–2013) program. |
| --- | --- |

—

a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1903/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) létrehozott Kultúra (2007–2013) program.

| 5. | Az EK–Japán Ipari Együttműködési Központ egyesülésének jóváhagyásáról szóló, 1992. május 18-i 92/278/EGK tanácsi határozatban (7) meghatározott HRTP Japán program (humán erőforrások képzési programja Japánban) és az ahhoz kapcsolódó feladatok. |
| --- | --- |

5.

Az EK–Japán Ipari Együttműködési Központ egyesülésének jóváhagyásáról szóló, 1992. május 18-i 92/278/EGK tanácsi határozatban (7) meghatározott HRTP Japán program (humán erőforrások képzési programja Japánban) és az ahhoz kapcsolódó feladatok.

---

(1)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

1

(2)  HL L 327., 2006.11.24., 30. o.

2

(3)  HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

3

(4)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

4

(5)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

5

(6)  HL L 378., 2006.12.27., 22. o.

6

(7)  HL L 144., 1992.5.26., 19. o.”

7

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/42

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. április 16.)

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről

(2007/250/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2006. február 10-i dátummal iktatott levélben engedélyt kért a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (2) 21. cikke (1) bekezdése a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2006. február 10-i dátummal iktatott levélben engedélyt kért a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (2) 21. cikke (1) bekezdése a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetéséhez.

| (2) | A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. július 18-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2006. július 19-én kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. július 18-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2006. július 19-én kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.

| (3) | A 77/388/EGK irányelvet a 2006/112/EK irányelv átdolgozta és hatályon kívül helyezte. A 77/388/EGK irányelvre történő hivatkozásokat a 2006/112/EK irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(3)

A 77/388/EGK irányelvet a 2006/112/EK irányelv átdolgozta és hatályon kívül helyezte. A 77/388/EGK irányelvre történő hivatkozásokat a 2006/112/EK irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.

| (4) | A 2006/112/EK irányelv 193. cikke alapján a hozzáadottérték-adó (héa) megfizetésére kötelezett személy az árukat értékesítő adóalany. Az Egyesült Királyság által kért eltérés célja az adózási kötelezettség áthárítása arra az adóalanyra, akinek a részére az értékesítés történik, de csak bizonyos körülmények között és kizárólag mobiltelefonok és számítógépes chipek/mikroprocesszorok esetében. |
| --- | --- |

(4)

A 2006/112/EK irányelv 193. cikke alapján a hozzáadottérték-adó (héa) megfizetésére kötelezett személy az árukat értékesítő adóalany. Az Egyesült Királyság által kért eltérés célja az adózási kötelezettség áthárítása arra az adóalanyra, akinek a részére az értékesítés történik, de csak bizonyos körülmények között és kizárólag mobiltelefonok és számítógépes chipek/mikroprocesszorok esetében.

| (5) | Ezen az ágazaton belül jelentős számú kereskedő követ el adókijátszást, azáltal, hogy nem fizeti be a héát az adóhatóságnak a termékek értékesítése után. Érvényes számla birtokában lévő ügyfeleik azonban jogosultak az adó levonására. Az adókijátszás legagresszívebb formájában ugyanazokat a termékeket a „körhinta” módszerrel többször is értékesítik anélkül, hogy kifizetnék az adóhatóságok felé a héát. Azzal, hogy ezekben az esetekben a héa megfizetésére kötelezett személy az lenne, akinek a részére az értékesítés történik, az eltérés megszüntetné a lehetőséget az adókijátszás ilyen formájának az elkövetésére. Ez azonban nem érintené a fizetendő héa összegét. |
| --- | --- |

(5)

Ezen az ágazaton belül jelentős számú kereskedő követ el adókijátszást, azáltal, hogy nem fizeti be a héát az adóhatóságnak a termékek értékesítése után. Érvényes számla birtokában lévő ügyfeleik azonban jogosultak az adó levonására. Az adókijátszás legagresszívebb formájában ugyanazokat a termékeket a „körhinta” módszerrel többször is értékesítik anélkül, hogy kifizetnék az adóhatóságok felé a héát. Azzal, hogy ezekben az esetekben a héa megfizetésére kötelezett személy az lenne, akinek a részére az értékesítés történik, az eltérés megszüntetné a lehetőséget az adókijátszás ilyen formájának az elkövetésére. Ez azonban nem érintené a fizetendő héa összegét.

| (6) | Az Egyesült Királyságnak megfelelő ellenőrzési és jelentéstételi kötelezettségeket is be kell vezetnie annak biztosítására, hogy az eltérés hatékonyan működjön, valamint hogy megakadályozza az adókijátszás eltolódását más termékek vagy a kiskereskedelmi szint irányába. A Bizottságot tájékoztatni kell az elfogadott különös intézkedésekről, valamint az eltérés működésének megfigyeléséről és átfogó értékeléséről. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyságnak megfelelő ellenőrzési és jelentéstételi kötelezettségeket is be kell vezetnie annak biztosítására, hogy az eltérés hatékonyan működjön, valamint hogy megakadályozza az adókijátszás eltolódását más termékek vagy a kiskereskedelmi szint irányába. A Bizottságot tájékoztatni kell az elfogadott különös intézkedésekről, valamint az eltérés működésének megfigyeléséről és átfogó értékeléséről.

| (7) | Az intézkedés arányos a kitűzött célokkal, mivel nem általánosan alkalmazandó, csak egy konkrét, magas kockázatot jelentő, bizonyos gondosan meghatározott termékeket magában foglaló ágazatban, amellyel kapcsolatban az adókijátszás aránya és mértéke jelentős adóveszteségekhez vezetett. Továbbá, mivel ez egy kicsi ágazat, az eltérés nem tekinthető egy általános intézkedéssel egyenértékűnek. |
| --- | --- |

(7)

Az intézkedés arányos a kitűzött célokkal, mivel nem általánosan alkalmazandó, csak egy konkrét, magas kockázatot jelentő, bizonyos gondosan meghatározott termékeket magában foglaló ágazatban, amellyel kapcsolatban az adókijátszás aránya és mértéke jelentős adóveszteségekhez vezetett. Továbbá, mivel ez egy kicsi ágazat, az eltérés nem tekinthető egy általános intézkedéssel egyenértékűnek.

| (8) | Az engedély csak rövid időtartamra érvényes, mert nem állapítható meg biztossággal, hogy az intézkedés célkitűzései megvalósulnak-e, és az intézkedésnek a héarendszer működésére gyakorolt hatásai sem mérhetők le előre az Egyesült Királyságban és más tagállamokban; ezen túlmenően megfelelő módon értékelni kell az intézkedés és annak végrehajtása által a belső piacra gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(8)

Az engedély csak rövid időtartamra érvényes, mert nem állapítható meg biztossággal, hogy az intézkedés célkitűzései megvalósulnak-e, és az intézkedésnek a héarendszer működésére gyakorolt hatásai sem mérhetők le előre az Egyesült Királyságban és más tagállamokban; ezen túlmenően megfelelő módon értékelni kell az intézkedés és annak végrehajtása által a belső piacra gyakorolt hatást.

| (9) | A vonatkozó rendelkezéstől való eltérés nem hat kedvezőtlenül a Közösség héából származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(9)

A vonatkozó rendelkezéstől való eltérés nem hat kedvezőtlenül a Közösség héából származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve, az Egyesült Királyság engedélyt kap arra, hogy azt az adóalanyt jelölje meg a héa megfizetésére kötelezett személynek, aki a következő termékek értékesítésének címzettje:

| 1. | mobiltelefonok, azaz olyan eszközök, amelyeket engedélyezett hálózatokhoz kapcsolódó használatra készítettek vagy alakítottak ki, és meghatározott frekvenciákon működtetnek, függetlenül attól, hogy van-e további felhasználási lehetőségük; |
| --- | --- |

1.

mobiltelefonok, azaz olyan eszközök, amelyeket engedélyezett hálózatokhoz kapcsolódó használatra készítettek vagy alakítottak ki, és meghatározott frekvenciákon működtetnek, függetlenül attól, hogy van-e további felhasználási lehetőségük;

| 2. | integrált áramkörű eszközök, úgymint mikroprocesszorok és központi feldolgozó egységek a végtermékbe való beépítés előtti állapotukban. |
| --- | --- |

2.

integrált áramkörű eszközök, úgymint mikroprocesszorok és központi feldolgozó egységek a végtermékbe való beépítés előtti állapotukban.

Az eltérést olyan termékértékesítések tekintetében kell alkalmazni, amelyeknél az adóalap egyenlő vagy több mint 5 000 angol font.

2. cikk

Az 1. cikkben meghatározott eltérés azzal a kikötéssel érvényes, hogy az Egyesült Királyság megfelelő és hatékony ellenőrzési és jelentéstételi kötelezettségeket vezet be az olyan terméket értékesítő adóalanyok esetében, amelyekre e határozattal összhangban a fordított adózás alkalmazandó.

3. cikk

Az Egyesült Királyság tájékoztatja a Bizottságot az 1. és 2. cikkben említett intézkedések elfogadásáról, és 2009. március 31-ig az érintett intézkedések működésének átfogó értékeléséről szóló jelentést nyújt be a Bizottsághoz, különös tekintettel az intézkedések hatékonyságára és az adókijátszás más termékek vagy a kiskereskedelmi szint felé való eltolódásának bármilyen jelére.

4. cikk

Ez a határozat 2009. április 30-án hatályát veszti.

5. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2007. április 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. SEEHOFER

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o. A legutóbb a 2006/138/EK irányelvvel (HL L 384., 2006.12.29., 92. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2006/98/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 129. o.)

2

---

IV Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/44

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

(328/05/COL)

(2005. december 20.)

az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak ötvenharmadik alkalommal történő módosításáról új, 18C. számú fejezet bevezetésével: A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére és 3. jegyzőkönyve II. részének 18. és 19. cikkére,

MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság juttatja érvényre az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit;

MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdése b) pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság közleményeket és iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben a fenti megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli;

EMLÉKEZTETVE az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott állami támogatással (3) kapcsolatos eljárásjogi és anyagi jogi szabályokra (4);

MIVEL az Európai Bizottság 2005. július 13-án keretközleményt fogadott el a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás szabályainak meghatározásáról (5);

MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térségre is vonatkozik;

MIVEL az EGT állami támogatásokra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell;

MIVEL az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén található „Általános rendelkezések” cím II. pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat elfogadni;

Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően;

EMLÉKEZTETVE arra, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság 2005. október 19-én e tárgyban levélben konzultált az EFTA-államokkal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| 1. | Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatást a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló új, 18C. számú fejezet bevezetésével módosítani kell. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található. A Felügyeleti Hatóság javasolja az e határozat I. mellékletében megfogalmazott megfelelő intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- |

1.

Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatást a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló új, 18C. számú fejezet bevezetésével módosítani kell. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található. A Felügyeleti Hatóság javasolja az e határozat I. mellékletében megfogalmazott megfelelő intézkedések meghozatalát.

| 2. | Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni, csatolva e határozat egy példányát, valamint a mellékletet. Az EFTA-államokat felkérik, hogy az említett javaslat kézhezvételétől számított egy hónapon belül jelezzék egyetértésüket a megfelelő intézkedéseket illetően. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni, csatolva e határozat egy példányát, valamint a mellékletet. Az EFTA-államokat felkérik, hogy az említett javaslat kézhezvételétől számított egy hónapon belül jelezzék egyetértésüket a megfelelő intézkedéseket illetően.

| 3. | Az Európai Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – e határozat és annak I. melléklete egy példányának megküldésével tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – e határozat és annak I. melléklete egy példányának megküldésével tájékoztatni kell.

| 4. | A határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell közzétenni. |
| --- | --- |

4.

A határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

| 5. | Amennyiben az EFTA-államok elfogadják a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot, erről (az e határozat II. mellékletében található) összefoglaló jelentést kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az EFTA-államok elfogadják a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot, erről (az e határozat II. mellékletében található) összefoglaló jelentést kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében.

| 6. | A határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

6.

A határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Einar M. BULL

elnök

Kurt JÄGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás.

3

(4)  A továbbiakban: az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás.

4

(5)  A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (HL C 297., 2005.11.29., 4. o).

5

---

MELLÉKLET

„18C.   A KÖZSZOLGÁLTATÁSSAL JÁRÓ ELLENTÉTELEZÉS FORMÁJÁBAN NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁSRÓL (1)

18C.1.   Cél és hatály

| (1) | Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata (2) szerint a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás bizonyos feltételek teljesülése esetén nem minősül az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. Amennyiben azonban a közszolgáltatással járó ellentételezés nem felel meg e feltételeknek, és teljesülnek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános kritériumai, az ilyen ellentételezés állami támogatásnak minősül. A Hatóság véleménye szerint ez a joggyakorlat az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése tekintetében is érvényes. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata (2) szerint a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás bizonyos feltételek teljesülése esetén nem minősül az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. Amennyiben azonban a közszolgáltatással járó ellentételezés nem felel meg e feltételeknek, és teljesülnek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános kritériumai, az ilyen ellentételezés állami támogatásnak minősül. A Hatóság véleménye szerint ez a joggyakorlat az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése tekintetében is érvényes.

| (2) | Az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK európai bizottsági határozat (3) meghatározza, hogy mely feltételek között minősülnek a közszolgáltatással járó ellentételezés bizonyos fajtái az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésével összeegyeztethető állami támogatásnak, és az e feltételeknek megfelelő ellentételezéseket mentesíti az előzetes bejelentési kötelezettség alól. A határozatot az EGT-megállapodásba még nem építették be (4). Az állami támogatásnak minősülő, de a 2005/842/EK határozat hatályán kívül eső közszolgáltatással járó ellentételezésekre a szóban forgó határozat elfogadása után is vonatkozik a bejelentési kötelezettség. Ezen iránymutatás azt kívánja meghatározni, hogy az ilyen állami támogatások milyen feltételek között minősülnek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése értelmében az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(2)

Az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK európai bizottsági határozat (3) meghatározza, hogy mely feltételek között minősülnek a közszolgáltatással járó ellentételezés bizonyos fajtái az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésével összeegyeztethető állami támogatásnak, és az e feltételeknek megfelelő ellentételezéseket mentesíti az előzetes bejelentési kötelezettség alól. A határozatot az EGT-megállapodásba még nem építették be (4). Az állami támogatásnak minősülő, de a 2005/842/EK határozat hatályán kívül eső közszolgáltatással járó ellentételezésekre a szóban forgó határozat elfogadása után is vonatkozik a bejelentési kötelezettség. Ezen iránymutatás azt kívánja meghatározni, hogy az ilyen állami támogatások milyen feltételek között minősülnek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése értelmében az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek.

| (3) | Ez az iránymutatás a vállalkozásoknak az EGT-megállapodásban szabályozott tevékenységekkel kapcsolatban odaítélt közszolgáltatással járó ellentételezésekre alkalmazandó, kivéve a közlekedési ágazatot és a közszolgálati műsorszolgáltatást, mely utóbbival az EFTA Felügyeleti Hatóság közszolgálati műsorszolgáltatásra vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazásáról szóló iránymutatása (5) foglalkozik. |
| --- | --- |

(3)

Ez az iránymutatás a vállalkozásoknak az EGT-megállapodásban szabályozott tevékenységekkel kapcsolatban odaítélt közszolgáltatással járó ellentételezésekre alkalmazandó, kivéve a közlekedési ágazatot és a közszolgálati műsorszolgáltatást, mely utóbbival az EFTA Felügyeleti Hatóság közszolgálati műsorszolgáltatásra vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazásáról szóló iránymutatása (5) foglalkozik.

| (4) | Ezen iránymutatás rendelkezései az ágazati EGT-szabályokban és intézkedésekben foglalt, közszolgálati kötelezettségekre vonatkozó szigorúbb speciális rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(4)

Ezen iránymutatás rendelkezései az ágazati EGT-szabályokban és intézkedésekben foglalt, közszolgálati kötelezettségekre vonatkozó szigorúbb speciális rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandók.

| (5) | Ezen iránymutatás a közbeszerzés és a verseny területén hatályos rendelkezések (különösen az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke) sérelme nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

Ezen iránymutatás a közbeszerzés és a verseny területén hatályos rendelkezések (különösen az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke) sérelme nélkül alkalmazandó.

18C.2.   Az állami támogatásnak minősülő, közszolgáltatással járó ellentételezés összeegyeztethetőségére irányadó feltételek

18C.2.1.   Általános rendelkezések

| (6) | Az Európai Közösségek Bírósága Altmark-ítéletében (6) az alábbiak szerint határozta meg, hogy a közszolgáltatással járó ellentételezés mely feltételek között nem minősül állami támogatásnak:






  »[...] | Először a kedvezményezett vállalkozást közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával kell megbízni, és ezeket a kötelezettségeket világosan meg kell határozni [...]; |
| --- | --- | --- |

(6)

Az Európai Közösségek Bírósága Altmark-ítéletében (6) az alábbiak szerint határozta meg, hogy a közszolgáltatással járó ellentételezés mely feltételek között nem minősül állami támogatásnak:

»[...]

Először a kedvezményezett vállalkozást közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával kell megbízni, és ezeket a kötelezettségeket világosan meg kell határozni [...];

| [...] | Másodszor, az ellentételezés számolásának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani, annak érdekében, hogy elkerüljék, hogy ez olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely a kedvezményezett vállalkozást részesíti előnyben a versenytársakkal szemben. [...] Abban az esetben, ha a tagállam által egy vállalkozásnak a veszteségekért kifizetett ellentételezése esetén róla, anélkül, hogy az ellentételezés alapjául szolgáló feltételeket megállapították volna, később kiderül, hogy a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása keretében egyes szolgáltatások üzemeltetése nem volt gazdaságilag életképes, az olyan pénzügyi beavatkozásnak minősül, amely a Szerződés 87. cikk (1) bekezdés szerint az állami támogatások fogalmába tartozik. |
| --- | --- |

[...]

Másodszor, az ellentételezés számolásának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani, annak érdekében, hogy elkerüljék, hogy ez olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely a kedvezményezett vállalkozást részesíti előnyben a versenytársakkal szemben. [...] Abban az esetben, ha a tagállam által egy vállalkozásnak a veszteségekért kifizetett ellentételezése esetén róla, anélkül, hogy az ellentételezés alapjául szolgáló feltételeket megállapították volna, később kiderül, hogy a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása keretében egyes szolgáltatások üzemeltetése nem volt gazdaságilag életképes, az olyan pénzügyi beavatkozásnak minősül, amely a Szerződés 87. cikk (1) bekezdés szerint az állami támogatások fogalmába tartozik.

| [...] | Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásához egészben vagy részben szükséges költségeket, figyelemmel az érintett bevételekre és a [...] méltányos nyereségre [...]. |
| --- | --- |

[...]

Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásához egészben vagy részben szükséges költségeket, figyelemmel az érintett bevételekre és a [...] méltányos nyereségre [...].

| [...] | Negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása, nem közbeszerzési eljárás keretében történik, ami lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét olyan költségelemzés alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítésénél – amikor ezeket a kötelezettségeket végrehajtja –, felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettség végrehajtásából folyó méltányos nyereségre.« |
| --- | --- |

[...]

Negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása, nem közbeszerzési eljárás keretében történik, ami lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét olyan költségelemzés alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítésénél – amikor ezeket a kötelezettségeket végrehajtja –, felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettség végrehajtásából folyó méltányos nyereségre.«

| (7) | Amennyiben e négy feltétel teljesül, a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül állami támogatásnak, és nem alkalmazandó rá sem az EGT-megállapodás 61. cikke, sem az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke. Amennyiben az EFTA-államok nem tartják be ezeket a feltételeket, és teljesülnek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános kritériumai, a közszolgáltatással járó ellentételezés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben e négy feltétel teljesül, a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül állami támogatásnak, és nem alkalmazandó rá sem az EGT-megállapodás 61. cikke, sem az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke. Amennyiben az EFTA-államok nem tartják be ezeket a feltételeket, és teljesülnek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános kritériumai, a közszolgáltatással járó ellentételezés állami támogatásnak minősül.

| (8) | A Hatóság megítélése szerint az EGT-megállapodás jelenlegi fejlődési szakaszában az ilyen állami támogatás az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése értelmében akkor nyilvánítható az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek, ha általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez szükséges, és nem befolyásolja a kereskedelem fejlődését olyan mértékben, amely ellentétes a szerződő felek érdekeivel. Az egyensúly eléréséhez a következő feltételeknek kell teljesülniük. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság megítélése szerint az EGT-megállapodás jelenlegi fejlődési szakaszában az ilyen állami támogatás az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése értelmében akkor nyilvánítható az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek, ha általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez szükséges, és nem befolyásolja a kereskedelem fejlődését olyan mértékben, amely ellentétes a szerződő felek érdekeivel. Az egyensúly eléréséhez a következő feltételeknek kell teljesülniük.

18C.2.2.   Valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatások az EGT-megállapodás 59. cikke értelmében

| (9) | Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata szerint – amennyiben valamely ágazatra vonatkozóan nincsenek az EGT-megállapodásban erre irányadó szabályok –, az EFTA-államok nagy mérlegelési jogkörrel rendelkeznek azt illetően, hogy mely szolgáltatások minősíthetők általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak. Így a Hatóság feladata annak biztosítása, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását illetően ezt a mérlegelési jogkört nyilvánvaló hiba nélkül alkalmazzák. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata szerint – amennyiben valamely ágazatra vonatkozóan nincsenek az EGT-megállapodásban erre irányadó szabályok –, az EFTA-államok nagy mérlegelési jogkörrel rendelkeznek azt illetően, hogy mely szolgáltatások minősíthetők általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak. Így a Hatóság feladata annak biztosítása, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását illetően ezt a mérlegelési jogkört nyilvánvaló hiba nélkül alkalmazzák.

| (10) | Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdéséből kiderül, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével megbízott vállalkozásokat (7)»sajátos feladattal« bízzák meg. A közszolgáltatási kötelezettség meghatározásakor és annak vizsgálatakor, hogy az érintett vállalkozások teljesítik-e ezeket a kötelezettségeket, az EFTA-államoknak célszerű széles körben konzultációt folytatniuk, különös tekintettel a felhasználókra. |
| --- | --- |

(10)

Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdéséből kiderül, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével megbízott vállalkozásokat (7)»sajátos feladattal« bízzák meg. A közszolgáltatási kötelezettség meghatározásakor és annak vizsgálatakor, hogy az érintett vállalkozások teljesítik-e ezeket a kötelezettségeket, az EFTA-államoknak célszerű széles körben konzultációt folytatniuk, különös tekintettel a felhasználókra.

18C.2.3.   A közszolgáltatási kötelezettségeket és az ellentételezés kiszámításának módszereit meghatározó eszköz szükségessége

| (11) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma az EGT-megállapodás 59. cikke értelmében azt jelenti, hogy az állam a szóban forgó vállalkozást meghatározott feladattal bízta meg (8). A szolgáltatások nyújtására vonatkozó kritérium- és feltételkeret meghatározása továbbra is a hatóságok feladata – amennyiben az ágazatban nincsenek erre irányadó EGT-szabályok –, függetlenül a szolgáltató jogállásától és attól, hogy a szolgáltatást szabad verseny alapján nyújtja-e. Ennek megfelelően a szóban forgó vállalkozások és az állam kötelezettségeinek meghatározásához közszolgáltatási megbízásra van szükség. Az »állam« kifejezésen a központi, regionális és helyi hatóságok értendők. |
| --- | --- |

(11)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma az EGT-megállapodás 59. cikke értelmében azt jelenti, hogy az állam a szóban forgó vállalkozást meghatározott feladattal bízta meg (8). A szolgáltatások nyújtására vonatkozó kritérium- és feltételkeret meghatározása továbbra is a hatóságok feladata – amennyiben az ágazatban nincsenek erre irányadó EGT-szabályok –, függetlenül a szolgáltató jogállásától és attól, hogy a szolgáltatást szabad verseny alapján nyújtja-e. Ennek megfelelően a szóban forgó vállalkozások és az állam kötelezettségeinek meghatározásához közszolgáltatási megbízásra van szükség. Az »állam« kifejezésen a központi, regionális és helyi hatóságok értendők.

| (12) | Az érintett vállalkozást egy vagy több hivatalos aktus alapján kell megbízni az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével, e hivatalos aktus vagy aktusok formáját az egyes EFTA-államok maguk határozhatják meg. A hivatalos aktus többek között a következőket tartalmazza:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellege és időtartama; |
| --- | --- | --- |

(12)

Az érintett vállalkozást egy vagy több hivatalos aktus alapján kell megbízni az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével, e hivatalos aktus vagy aktusok formáját az egyes EFTA-államok maguk határozhatják meg. A hivatalos aktus többek között a következőket tartalmazza:

a)

a közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellege és időtartama;

| b) | az érintett vállalkozások és az érintett terület; |
| --- | --- |

b)

az érintett vállalkozások és az érintett terület;

| c) | a vállalkozásnak adott kizárólagos vagy speciális jogok jellege; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozásnak adott kizárólagos vagy speciális jogok jellege;

| d) | az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának feltételei; |
| --- | --- |

d)

az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának feltételei;

| e) | a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére hozott intézkedések; |
| --- | --- |

e)

a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére hozott intézkedések;

| (13) | A közszolgáltatási kötelezettség meghatározásakor és annak vizsgálatakor, hogy az érintett vállalkozások teljesítik-e ezeket a kötelezettségeket, az EFTA-államoknak széles körben konzultációt kell folytatniuk, különös tekintettel a felhasználókra. |
| --- | --- |

(13)

A közszolgáltatási kötelezettség meghatározásakor és annak vizsgálatakor, hogy az érintett vállalkozások teljesítik-e ezeket a kötelezettségeket, az EFTA-államoknak széles körben konzultációt kell folytatniuk, különös tekintettel a felhasználókra.

18C.2.4.   Az ellentételezés mértéke

| (14) | Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével összefüggő költségeket, figyelembe véve az érintett bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereséget. Az ellentételezés összege tartalmazza az állam által vagy az állami erőforrásokból bármilyen formában odaítélt kedvezményeket. Az ésszerű nyereség magában foglalhatja a termelékenységjavulás egy részét vagy egészét is, amelyet a vállalkozások a megállapodás szerinti korlátozott időszak alatt az állam által rájuk bízott szolgáltatások minőségi szintjének csökkentése nélkül értek el. |
| --- | --- |

(14)

Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével összefüggő költségeket, figyelembe véve az érintett bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereséget. Az ellentételezés összege tartalmazza az állam által vagy az állami erőforrásokból bármilyen formában odaítélt kedvezményeket. Az ésszerű nyereség magában foglalhatja a termelékenységjavulás egy részét vagy egészét is, amelyet a vállalkozások a megállapodás szerinti korlátozott időszak alatt az állam által rájuk bízott szolgáltatások minőségi szintjének csökkentése nélkül értek el.

| (15) | Az ellentételezést mindenképpen az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez kell felhasználni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez megítélt, de valójában más piacokon való működéshez felhasznált közszolgáltatási ellentételezés indokolatlan, következésképp összeegyeztethetetlen állami támogatásnak számít. A közszolgáltatással járó ellentételezésben részesülő vállalkozás azonban általában élvezheti az ésszerű nyereséget. |
| --- | --- |

(15)

Az ellentételezést mindenképpen az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez kell felhasználni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez megítélt, de valójában más piacokon való működéshez felhasznált közszolgáltatási ellentételezés indokolatlan, következésképp összeegyeztethetetlen állami támogatásnak számít. A közszolgáltatással járó ellentételezésben részesülő vállalkozás azonban általában élvezheti az ésszerű nyereséget.

| (16) | A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésekor felmerülő költségek. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás tevékenysége csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra korlátozódik, minden költségét figyelembe lehet venni. Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül más tevékenységeket is folytat, csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő költségeket lehet figyelembe venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségek közé tartoznak az azok nyújtása során felmerülő változó költségek, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a többi tevékenység állandó közös költségeihez való megfelelő hozzájárulás, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő saját tőkehozam (9). Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez befektetések is szükségesek – különösen az infrastruktúrával összefüggésben –, ezek költségeit is figyelembe lehet venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívüli tevékenységekkel összefüggő költségeknek fedezniük kell az összes változó költséget, az állandó közös költségekhez való megfelelő hozzájárulást és a megfelelő tőkehozamot. Ezek a költségek semmilyen körülmények között nem számíthatók be az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokba. A költségeket az előzetesen meghatározott kritériumok és az általánosan elfogadott költségelszámolási elvek alapján kell kiszámítani, amelyeket a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének megfelelő bejelentés keretében a Hatóság tudomására kell hozni. |
| --- | --- |

(16)

A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésekor felmerülő költségek. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás tevékenysége csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra korlátozódik, minden költségét figyelembe lehet venni. Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül más tevékenységeket is folytat, csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő költségeket lehet figyelembe venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségek közé tartoznak az azok nyújtása során felmerülő változó költségek, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a többi tevékenység állandó közös költségeihez való megfelelő hozzájárulás, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő saját tőkehozam (9). Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez befektetések is szükségesek – különösen az infrastruktúrával összefüggésben –, ezek költségeit is figyelembe lehet venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívüli tevékenységekkel összefüggő költségeknek fedezniük kell az összes változó költséget, az állandó közös költségekhez való megfelelő hozzájárulást és a megfelelő tőkehozamot. Ezek a költségek semmilyen körülmények között nem számíthatók be az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokba. A költségeket az előzetesen meghatározott kritériumok és az általánosan elfogadott költségelszámolási elvek alapján kell kiszámítani, amelyeket a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének megfelelő bejelentés keretében a Hatóság tudomására kell hozni.

| (17) | A figyelembe veendő bevételnek legalább az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokból származó teljes bevételt tartalmaznia kell. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggésben az ésszerű nyereséget meghaladó nyereséget hozó kizárólagos vagy különleges jogokkal rendelkezik, vagy más állami kedvezményekben is részesül, akkor – az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében történő besorolásuktól függetlenül – ezeket is figyelembe kell venni, és hozzá kell adni a bevételhez. Az EFTA-állam úgy is határozhat, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívüli tevékenységekből származó nyereségeket teljesen vagy részben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására kell fordítani. |
| --- | --- |

(17)

A figyelembe veendő bevételnek legalább az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokból származó teljes bevételt tartalmaznia kell. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggésben az ésszerű nyereséget meghaladó nyereséget hozó kizárólagos vagy különleges jogokkal rendelkezik, vagy más állami kedvezményekben is részesül, akkor – az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében történő besorolásuktól függetlenül – ezeket is figyelembe kell venni, és hozzá kell adni a bevételhez. Az EFTA-állam úgy is határozhat, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívüli tevékenységekből származó nyereségeket teljesen vagy részben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására kell fordítani.

| (18) | Az »ésszerű nyereség« a saját tőkehozamnak az a mértéke, amely figyelembe veszi a tagállam beavatkozása következtében a vállalkozást érő kockázatot vagy kockázatmentességet, különösen ha az EFTA-állam kizárólagos vagy különleges jogokat biztosít. Ez a mérték általában nem haladhatja meg az érintett ágazat utóbbi években mért átlagát. Azokban az ágazatokban, amelyekben nem működik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozáshoz hasonlítható vállalkozás, az összehasonlítást más EGT-államok vagy szükség esetén más ágazatok vállalkozásaival is el lehet végezni, feltéve, hogy figyelembe veszik az egyes ágazatok sajátosságait. Az ésszerű nyereség meghatározásakor az EFTA-állam ösztönző kritériumokat állapíthat meg, többek között a nyújtott szolgáltatás minősége és a termelési hatékonyság javulása tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Az »ésszerű nyereség« a saját tőkehozamnak az a mértéke, amely figyelembe veszi a tagállam beavatkozása következtében a vállalkozást érő kockázatot vagy kockázatmentességet, különösen ha az EFTA-állam kizárólagos vagy különleges jogokat biztosít. Ez a mérték általában nem haladhatja meg az érintett ágazat utóbbi években mért átlagát. Azokban az ágazatokban, amelyekben nem működik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozáshoz hasonlítható vállalkozás, az összehasonlítást más EGT-államok vagy szükség esetén más ágazatok vállalkozásaival is el lehet végezni, feltéve, hogy figyelembe veszik az egyes ágazatok sajátosságait. Az ésszerű nyereség meghatározásakor az EFTA-állam ösztönző kritériumokat állapíthat meg, többek között a nyújtott szolgáltatás minősége és a termelési hatékonyság javulása tekintetében.

| (19) | Amennyiben a cég általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat is nyújt és azon kívül eső tevékenységeket is folytat, a belső elszámoláson külön kell feltüntetni az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal, illetve a többi szolgáltatással összefüggő költségeket és bevételeket, valamint a költségek és bevételek elosztásának paramétereit. Amennyiben a vállalkozást több általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével is megbízzák – vagy azért, mert különböző hatóságok adják a megbízatást, vagy azért, mert az általános gazdasági érdekű szolgáltatások eltérő jellegűek –, a vállalkozás belső elszámolásának valamennyi általános gazdasági érdekű szolgáltatás szintjén biztosítania kell, hogy nem merül fel túlkompenzáció. Ezek az elvek nem érintik az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabály (a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló módosított 80/723/EGK bizottsági irányelv) rendelkezéseit azokban az esetekben, ahol ez a jogszabály alkalmazandó. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben a cég általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat is nyújt és azon kívül eső tevékenységeket is folytat, a belső elszámoláson külön kell feltüntetni az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal, illetve a többi szolgáltatással összefüggő költségeket és bevételeket, valamint a költségek és bevételek elosztásának paramétereit. Amennyiben a vállalkozást több általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével is megbízzák – vagy azért, mert különböző hatóságok adják a megbízatást, vagy azért, mert az általános gazdasági érdekű szolgáltatások eltérő jellegűek –, a vállalkozás belső elszámolásának valamennyi általános gazdasági érdekű szolgáltatás szintjén biztosítania kell, hogy nem merül fel túlkompenzáció. Ezek az elvek nem érintik az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabály (a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló módosított 80/723/EGK bizottsági irányelv) rendelkezéseit azokban az esetekben, ahol ez a jogszabály alkalmazandó.

18C.3.   Túlkompenzáció

| (20) | Az EFTA-államnak rendszeresen ellenőriznie vagy ellenőriztetnie kell, hogy nem történt-e túlkompenzáció. Mivel a túlkompenzáció szükségtelen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez, ezért összeegyeztethetetlen állami támogatást jelent, és vissza kell fizetni az államnak, valamint a jövőre nézve naprakésszé kell tenni az ellentételezés kiszámításának paramétereit. |
| --- | --- |

(20)

Az EFTA-államnak rendszeresen ellenőriznie vagy ellenőriztetnie kell, hogy nem történt-e túlkompenzáció. Mivel a túlkompenzáció szükségtelen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez, ezért összeegyeztethetetlen állami támogatást jelent, és vissza kell fizetni az államnak, valamint a jövőre nézve naprakésszé kell tenni az ellentételezés kiszámításának paramétereit.

| (21) | Amennyiben a túlkompenzáció összege nem haladja meg az éves ellentételezés összegének 10 %-át, a túlkompenzáció átvihető a következő évre. Egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások – különösen a speciális beruházásokkal kapcsolatos – költségei évről évre jelentősen változnak. Ilyen esetekben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez egyes években kivételesen 10 % fölötti túlkompenzációra is szükség lehet. A 10 %-ot meghaladó túlkompenzáció konkrét esetét meg kell indokolni a Hatóságnak küldött értesítésben. A helyzetet azonban az adott ágazat helyzete alapján meghatározott időközönként – de legalább négyévenként – felül kell vizsgálni. Az időszak végén megállapított túlkompenzációt vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben a túlkompenzáció összege nem haladja meg az éves ellentételezés összegének 10 %-át, a túlkompenzáció átvihető a következő évre. Egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások – különösen a speciális beruházásokkal kapcsolatos – költségei évről évre jelentősen változnak. Ilyen esetekben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez egyes években kivételesen 10 % fölötti túlkompenzációra is szükség lehet. A 10 %-ot meghaladó túlkompenzáció konkrét esetét meg kell indokolni a Hatóságnak küldött értesítésben. A helyzetet azonban az adott ágazat helyzete alapján meghatározott időközönként – de legalább négyévenként – felül kell vizsgálni. Az időszak végén megállapított túlkompenzációt vissza kell fizetni.

| (22) | A túlkompenzáció felhasználható az egyazon vállalkozás által működtetett más általános gazdasági érdekű szolgáltatás finanszírozására, az átcsoportosítást azonban fel kell tüntetni a vállalkozás elszámolásában, és az ezen iránymutatásban megállapított szabályok és elvek alapján kell elvégezni, különösen az előzetes bejelentés tekintetében. Az EFTA-államok biztosítják az átcsoportosítás megfelelő ellenőrzését. Erre az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabályban (a módosított 80/723/EGT bizottsági irányelv) meghatározott átláthatósági szabályok alkalmazandók. |
| --- | --- |

(22)

A túlkompenzáció felhasználható az egyazon vállalkozás által működtetett más általános gazdasági érdekű szolgáltatás finanszírozására, az átcsoportosítást azonban fel kell tüntetni a vállalkozás elszámolásában, és az ezen iránymutatásban megállapított szabályok és elvek alapján kell elvégezni, különösen az előzetes bejelentés tekintetében. Az EFTA-államok biztosítják az átcsoportosítás megfelelő ellenőrzését. Erre az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabályban (a módosított 80/723/EGT bizottsági irányelv) meghatározott átláthatósági szabályok alkalmazandók.

| (23) | A túlkompenzáció összege nem állhat továbbra is a vállalkozás rendelkezésére azon az alapon, hogy az EGT-megállapodással összeegyeztethető támogatásnak számítana (például környezetvédelmi támogatás, foglalkoztatási támogatás és kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatás). Amennyiben valamely EFTA-állam ilyen támogatást kíván nyújtani, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésében megállapított előzetes bejelentési eljárást kell alkalmazni. Csak a Hatóság által engedélyezett támogatás folyósítható. Amennyiben a támogatás összeegyeztethető valamely csoportmentességről szóló rendelettel, teljesíteni kell az abban foglalt feltételeket. |
| --- | --- |

(23)

A túlkompenzáció összege nem állhat továbbra is a vállalkozás rendelkezésére azon az alapon, hogy az EGT-megállapodással összeegyeztethető támogatásnak számítana (például környezetvédelmi támogatás, foglalkoztatási támogatás és kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatás). Amennyiben valamely EFTA-állam ilyen támogatást kíván nyújtani, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésében megállapított előzetes bejelentési eljárást kell alkalmazni. Csak a Hatóság által engedélyezett támogatás folyósítható. Amennyiben a támogatás összeegyeztethető valamely csoportmentességről szóló rendelettel, teljesíteni kell az abban foglalt feltételeket.

18C.4.   A Hatóság határozataihoz kapcsolódó feltételek és kötelezettségek

| (24) | A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 7. cikke (4) bekezdése (10) szerint a Bizottság megengedő határozatában olyan feltételeket határozhat meg, amelyek teljesítése esetén egy támogatás az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősül, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások területén mindenekelőtt azért van szükség feltételekre és kötelezettségekre, hogy az egyes vállalkozásoknak ítélt támogatás ne vezethessen túlkompenzációhoz. Ezért – az egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások konkrét helyzetének fényében – időszakos jelentésekre vagy egyéb kötelezettségekre lehet szükség. |
| --- | --- |

(24)

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 7. cikke (4) bekezdése (10) szerint a Bizottság megengedő határozatában olyan feltételeket határozhat meg, amelyek teljesítése esetén egy támogatás az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősül, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások területén mindenekelőtt azért van szükség feltételekre és kötelezettségekre, hogy az egyes vállalkozásoknak ítélt támogatás ne vezethessen túlkompenzációhoz. Ezért – az egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások konkrét helyzetének fényében – időszakos jelentésekre vagy egyéb kötelezettségekre lehet szükség.

18C.5.   Az iránymutatás alkalmazása

| (25) | Ez az iránymutatás a Hatóság általi elfogadásától alkalmazandó. Érvényessége hatályba lépése után hat évvel ér véget. A Hatóság a hatályvesztés előtt az EFTA-államokkal való konzultációt követően – az EGT-megállapodás működésének fejlődésével összefüggő fontos okokból kifolyólag – módosíthatja ezt az iránymutatást. Négy évvel ezen iránymutatás elfogadását követően a Hatóság hatásvizsgálatot végez a tényszerű információkra és a Hatóság által az EFTA-államoktól származó adatok alapján tartott széles körű konzultáció eredményeire építve. A hatásvizsgálat eredményeit eljuttatja az EFTA-államokhoz. |
| --- | --- |

(25)

Ez az iránymutatás a Hatóság általi elfogadásától alkalmazandó. Érvényessége hatályba lépése után hat évvel ér véget. A Hatóság a hatályvesztés előtt az EFTA-államokkal való konzultációt követően – az EGT-megállapodás működésének fejlődésével összefüggő fontos okokból kifolyólag – módosíthatja ezt az iránymutatást. Négy évvel ezen iránymutatás elfogadását követően a Hatóság hatásvizsgálatot végez a tényszerű információkra és a Hatóság által az EFTA-államoktól származó adatok alapján tartott széles körű konzultáció eredményeire építve. A hatásvizsgálat eredményeit eljuttatja az EFTA-államokhoz.

| (26) | A Hatóság valamennyi bejelentett támogatási projektre alkalmazza ezen iránymutatás rendelkezéseit, és az iránymutatás elfogadását követően akkor is határozatot hoz a projektekről, ha azokat még az elfogadás előtt jelentették be. A bejelentés nélküli támogatások esetében a Hatóság a következő rendelkezéseket alkalmazza:






  — | amennyiben a támogatást ezen iránymutatás elfogadása után nyújtották, ezen iránymutatás rendelkezései; |
| --- | --- | --- |

(26)

A Hatóság valamennyi bejelentett támogatási projektre alkalmazza ezen iránymutatás rendelkezéseit, és az iránymutatás elfogadását követően akkor is határozatot hoz a projektekről, ha azokat még az elfogadás előtt jelentették be. A bejelentés nélküli támogatások esetében a Hatóság a következő rendelkezéseket alkalmazza:

—

amennyiben a támogatást ezen iránymutatás elfogadása után nyújtották, ezen iránymutatás rendelkezései;

| — | minden más esetben a támogatás idején hatályos rendelkezések. |
| --- | --- |

—

minden más esetben a támogatás idején hatályos rendelkezések.

18C.6.   Megfelelő intézkedések

| (27) | A Hatóság azt javasolja, hogy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (1) bekezdése értelmében vett megfelelő intézkedésként az EFTA-államok az iránymutatásról való értesítésüket követő 18 hónapon belül hangolják össze ezen iránymutatással a közszolgáltatással járó ellentételezéssel kapcsolatos hatályos rendszerüket. Az EFTA-államok a határozatról kapott értesítést követő egy hónapon belül megerősítik a Hatóságnak, hogy egyetértenek a megfelelő intézkedésekre irányuló javaslattal. A válasz elmaradását a Hatóság úgy értelmezi, hogy az érintett EFTA-állam nem ért egyet a javaslattal. |
| --- | --- |

(27)

A Hatóság azt javasolja, hogy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (1) bekezdése értelmében vett megfelelő intézkedésként az EFTA-államok az iránymutatásról való értesítésüket követő 18 hónapon belül hangolják össze ezen iránymutatással a közszolgáltatással járó ellentételezéssel kapcsolatos hatályos rendszerüket. Az EFTA-államok a határozatról kapott értesítést követő egy hónapon belül megerősítik a Hatóságnak, hogy egyetértenek a megfelelő intézkedésekre irányuló javaslattal. A válasz elmaradását a Hatóság úgy értelmezi, hogy az érintett EFTA-állam nem ért egyet a javaslattal.

---

(1)  (Ez a fejezet a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabálynak felel meg, HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

1

(2)  A C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EBHT 2003., I-7747. o.) ügyben és a C-34/01 – C-38/01 sz. Enirisorse SpA (EBHT 2003., I-14243. o.) egyesített ügyekben hozott ítélet.

2

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Enirisorse SpA

(3)  A Bizottság 2005. november 28-i határozata az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról, HL L 312., 2005.11.29., 67. o.

3

(4)  (Ezért amíg a határozatot nem építik be EGT jogi keretébe, ezekre a közszolgáltatással járó ellentételezésekre a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdésében és II. részének 2. cikkében meghatározott általános bejelentési kötelezettségek vonatkoznak.

4

(5)  Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás 24C. fejezete.

5

(6)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

6

(7)  »Vállalkozás« alatt bármely gazdasági tevékenységet végző jogalany értendő, függetlenül a jogállásától és finanszírozásának módjától. »Közvállalkozás« alatt az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabály – a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK bizottsági irányelv (HL L 195., 1980.7.29., 35. o., a legutóbb a 2000/52/EK irányelvvel [HL L 193., 2000.7.29., 75. o.] módosított és a 6/2001 vegyesbizottsági határozattal [HL L 66., 2001.3.8., 48. o. és 12. EGT-kiegészítés, 2001.3.8., 6. o., hatályba lépett: 2002.6.1.] az EGT-megállapodás XV. mellékletébe beépített irányelv) – 2. cikke (1) bekezdése b) pontjában foglalt meghatározás szerint minden olyan vállalkozás értendő, amelyre a hatóságok közvetve vagy közvetlenül meghatározó befolyást gyakorolhatnak annak tulajdonosaként, a vállalkozásban fennálló pénzügyi részesedésükön keresztül vagy a vállalkozásra vonatkozó szabályok által.

7

(8)  Lásd különösen a C-127/73 sz. BRT kontra SABAM ügyben hozott ítéletet, IBHT 1974., 313. o.

8

BRT

SABAM

(9)  Lásd a C-83/01P, C-93/01P és C-94/01P sz. Chronopost SA egyesített ügyekben hozott ítéletet, EBHT 2003., I-6993. o.

9

Chronopost SA

(10)  Ez megfelel az EK-Szerződés 88. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletnek.”

10

---

Helyesbítések

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/51

---

Helyesbítés az „európai területi együttműködés” célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló, 2006. augusztus 4-i 2006/609/EK bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 247., 2006. szeptember 9.
  )

A 28. oldalon, a melléklet 1. táblázatában a Lettországra és Litvániára vonatkozó adatok helyesen:

| Tagállam | TÁBLÁZAT 1 – | Az előirányzatok összege (euróban megadva, 2004-es áron) |
| --- | --- | --- |

Tagállam

TÁBLÁZAT 1 –

Az előirányzatok összege (euróban megadva, 2004-es áron)

Az „európai területi együttműködés” célkitűzés keretében támogatásra jogosult régiók

Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet II. mellékletében említett kiegészítő támogatás az alábbi bekezdés értelmében:

Határon átnyúló

Transznacionális

§21

§22

Belső

ENPI átcsoportosítás

IPA átcsoportosítás

Összesen

„Latvija

50 791 319

21 417 000

72 208 319

7 617 737

Lietuva

60 432 203

25 380 000

85 812 203

11 299 892”

---