# Uradni list L 86/27.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 86 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5027. marec 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 86

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5027. marec 2007

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/175/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. julija 2006 o državni pomoči C 35/2005, ki jo Nizozemska namerava izvajati v okviru razvoja širokopasovnega omrežja v Appingedamu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3226)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2007/176/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. decembra 2006 Seznam standardov oziroma specifikacij za elektronska komunikacijska omrežja, storitve ter pripadajoče zmogljivosti in storitve, ki nadomesti vse predhodne različice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6364)


   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2007/177/ES |
| | * | Sklep št. 1/2006 Skupnega upravljalnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, ki se uporabljajo za trgovino z živalmi in živalskimi proizvodi, rastlinami in rastlinskimi proizvodi in drugim blagom ter za dobro počutje živali z dne 9. novembra 2006 o spremembi dodatkov IC, IIIA, IIIB in XI k Prilogi IV Sporazuma | 20 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/175/ES

*

Odločba Komisije z dne 19. julija 2006 o državni pomoči C 35/2005, ki jo Nizozemska namerava izvajati v okviru razvoja širokopasovnega omrežja v Appingedamu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3226)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3226)

(
  1

1

2007/176/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. decembra 2006 Seznam standardov oziroma specifikacij za elektronska komunikacijska omrežja, storitve ter pripadajoče zmogljivosti in storitve, ki nadomesti vse predhodne različice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6364)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6364)

(
  1

11

2007/177/ES

*

Sklep št. 1/2006 Skupnega upravljalnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, ki se uporabljajo za trgovino z živalmi in živalskimi proizvodi, rastlinami in rastlinskimi proizvodi in drugim blagom ter za dobro počutje živali z dne 9. novembra 2006 o spremembi dodatkov IC, IIIA, IIIB in XI k Prilogi IV Sporazuma

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 27.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. julija 2006

o državni pomoči C 35/2005, ki jo Nizozemska namerava izvajati v okviru razvoja širokopasovnega omrežja v Appingedamu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3226)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/175/ES)

KOMISIJE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 2. novembra 2004 (evidentiranem 18. novembra 2004 pod številko CP 212/2004) je kabelski operater Essent Kabelcom, v nadaljevanju „Essent“, Komisiji predložil neformalno pritožbo. Pritožba zadeva državno pomoč za omrežje optičnih vlaken (omrežje Fibre-to-the-Home ali FTTH) v Appingedamu, mestu na severu Nizozemske. Pozneje je Essent potrdil, da je treba pritožbo razumeti kot uradno pritožbo. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 2. novembra 2004 (evidentiranem 18. novembra 2004 pod številko CP 212/2004) je kabelski operater Essent Kabelcom, v nadaljevanju „Essent“, Komisiji predložil neformalno pritožbo. Pritožba zadeva državno pomoč za omrežje optičnih vlaken (omrežje Fibre-to-the-Home ali FTTH) v Appingedamu, mestu na severu Nizozemske. Pozneje je Essent potrdil, da je treba pritožbo razumeti kot uradno pritožbo.

| (2) | Essent, drugi največji kabelski operater na Nizozemskem, ki upravlja kabelsko omrežje v Appingedamu, je septembra 2004 (2) vložil pritožbo na nizozemsko sodišče. Sodišče je v skladu členom 88(3) Pogodbe ES občini Appingedam naložilo, da Komisijo uradno obvesti o načrtovani pomoči, da s Komisijo sodeluje in da začasno ustavi razvoj omrežja. |
| --- | --- |

(2)

Essent, drugi največji kabelski operater na Nizozemskem, ki upravlja kabelsko omrežje v Appingedamu, je septembra 2004 (2) vložil pritožbo na nizozemsko sodišče. Sodišče je v skladu členom 88(3) Pogodbe ES občini Appingedam naložilo, da Komisijo uradno obvesti o načrtovani pomoči, da s Komisijo sodeluje in da začasno ustavi razvoj omrežja.

| (3) | V dopisu, evidentiranem 3. februarja 2005, so nizozemski organi „zaradi pravne varnosti“ uradno obvestili Komisijo o tem ukrepu in pri tem navedli, da ta ukrep ni državna pomoč. 31. maja 2005 je Komisija zaprosila nizozemske organe, naj ji posredujejo dodatne informacije. Nizozemski organi so v podaljšanem roku odgovorili z dopisom z dne 4. avgusta 2005, ki je bil evidentiran 16. avgusta 2005. |
| --- | --- |

(3)

V dopisu, evidentiranem 3. februarja 2005, so nizozemski organi „zaradi pravne varnosti“ uradno obvestili Komisijo o tem ukrepu in pri tem navedli, da ta ukrep ni državna pomoč. 31. maja 2005 je Komisija zaprosila nizozemske organe, naj ji posredujejo dodatne informacije. Nizozemski organi so v podaljšanem roku odgovorili z dopisom z dne 4. avgusta 2005, ki je bil evidentiran 16. avgusta 2005.

| (4) | V dopisu z dne 20. oktobra 2005 je Komisija sporočila nizozemskim organom, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede tega ukrepa („odločitev Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave“). Odločitev Komisije je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije16. decembra 2005 (3). V njej je Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe o ukrepu. |
| --- | --- |

(4)

V dopisu z dne 20. oktobra 2005 je Komisija sporočila nizozemskim organom, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede tega ukrepa („odločitev Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave“). Odločitev Komisije je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije16. decembra 2005 (3). V njej je Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe o ukrepu.

| (5) | V dopisu z dne 3. januarja 2006 so nizozemski organi odgovorili na poziv k predložitvi pripomb, zapisan v odločitvi Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Poleg tega je Komisija prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strank:






  — | Essent Kabelcom B.V., v dopisu z dne 13. januarja 2006; |
| --- | --- | --- |

(5)

V dopisu z dne 3. januarja 2006 so nizozemski organi odgovorili na poziv k predložitvi pripomb, zapisan v odločitvi Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Poleg tega je Komisija prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strank:

—

Essent Kabelcom B.V., v dopisu z dne 13. januarja 2006;

| — | VECAI, v dopisu z dne 13. januarja 2006; |
| --- | --- |

—

VECAI, v dopisu z dne 13. januarja 2006;

| — | panožno združenje, ki je želelo ostati anonimno, v dopisu z dne 16. februarja 2006. |
| --- | --- |

—

panožno združenje, ki je želelo ostati anonimno, v dopisu z dne 16. februarja 2006.

| (6) | Komisija je 3. maja 2006 posredovala pripombe nizozemskim organom. Ti so Komisiji 7. junija 2006 sporočili, da nimajo dodatnih pripomb na prejete pripombe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 3. maja 2006 posredovala pripombe nizozemskim organom. Ti so Komisiji 7. junija 2006 sporočili, da nimajo dodatnih pripomb na prejete pripombe.

II.   OPIS UKREPA

II.1.   Ozadje

| (7) | Mestna občina Appingedam ocenjuje, da je javno posredovanje nujno za zagotavljanje splošne dostopnosti zmogljivejših širokopasovnih storitev podjetjem in posameznikom in zato namerava podpreti izgradnjo omrežja FTTH v Appingedamu (4). Po podatkih mestne občine, Essent in telekomunikacijski operater KPN ponujata internetni dostop v Appingedamu, vendar ne nudita zmogljivejšega širokopasovnega dostopa. Mestna občina je sklenila, da bo finančno podprla projekt, ker operaterji na trgu ne kažejo interesa za sodelovanje pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(7)

Mestna občina Appingedam ocenjuje, da je javno posredovanje nujno za zagotavljanje splošne dostopnosti zmogljivejših širokopasovnih storitev podjetjem in posameznikom in zato namerava podpreti izgradnjo omrežja FTTH v Appingedamu (4). Po podatkih mestne občine, Essent in telekomunikacijski operater KPN ponujata internetni dostop v Appingedamu, vendar ne nudita zmogljivejšega širokopasovnega dostopa. Mestna občina je sklenila, da bo finančno podprla projekt, ker operaterji na trgu ne kažejo interesa za sodelovanje pod tržnimi pogoji.

II.2.   Predvideni ukrep

| (8) | Pasivna plast omrežja optičnih vlaken (pravice poti, vodi, optična vlakna itd.) bi bili last javne ustanove („Stichting Glasvezelnet Appingedam“, v nadaljevanju „ustanova“), ki jo je ustanovila in jo nadzira mestna občina. Naložba v pasivno plast je ocenjena na 4,9 milijona EUR. Mestna občina Appingedam bi dodelila posojilo ali jamstvo za posojilo do višine tega zneska. Sprva ni bilo predvideno, da bi za razvoj pasivne plasti omrežja objavili postopek za javna naročila. Kot je razvidno iz dopisa nizozemskih organov z dne 4. avgusta 2005, se je mestna občina vseeno odločila za postopek za javna naročila. |
| --- | --- |

(8)

Pasivna plast omrežja optičnih vlaken (pravice poti, vodi, optična vlakna itd.) bi bili last javne ustanove („Stichting Glasvezelnet Appingedam“, v nadaljevanju „ustanova“), ki jo je ustanovila in jo nadzira mestna občina. Naložba v pasivno plast je ocenjena na 4,9 milijona EUR. Mestna občina Appingedam bi dodelila posojilo ali jamstvo za posojilo do višine tega zneska. Sprva ni bilo predvideno, da bi za razvoj pasivne plasti omrežja objavili postopek za javna naročila. Kot je razvidno iz dopisa nizozemskih organov z dne 4. avgusta 2005, se je mestna občina vseeno odločila za postopek za javna naročila.

| (9) | Aktivna plast bi obratovala na podlagi pasivne plasti. Njen operater bi veleprodajne storitve ponujal izvajalcem storitev, ti pa bi zagotavljali širokopasovne storitve za končne uporabnike (gospodinjstva in podjetja). Strošek aktivne plasti (telekomunikacijske naprave, vodenje omrežja itd.) je ocenjen med 1 in 1,3 milijona EUR. Ekonomska življenjska doba aktivnih komponent je ocenjena na 5 do 8 let. |
| --- | --- |

(9)

Aktivna plast bi obratovala na podlagi pasivne plasti. Njen operater bi veleprodajne storitve ponujal izvajalcem storitev, ti pa bi zagotavljali širokopasovne storitve za končne uporabnike (gospodinjstva in podjetja). Strošek aktivne plasti (telekomunikacijske naprave, vodenje omrežja itd.) je ocenjen med 1 in 1,3 milijona EUR. Ekonomska življenjska doba aktivnih komponent je ocenjena na 5 do 8 let.

| (10) | Nizozemski organi so sprva izjavili, da bi aktivno plast financiral in jo imel v lasti subjekt „Stichting Damsternet“, ki bi ga ustanovili določeni zasebni vlagatelji. Sprva vse zainteresirane stranke niso bile znane. Po podatkih organov so zanimanje izrazili [...] (5), [...] in [...]. |
| --- | --- |

(10)

Nizozemski organi so sprva izjavili, da bi aktivno plast financiral in jo imel v lasti subjekt „Stichting Damsternet“, ki bi ga ustanovili določeni zasebni vlagatelji. Sprva vse zainteresirane stranke niso bile znane. Po podatkih organov so zanimanje izrazili [...] (5), [...] in [...].

| (11) | V dopisu z dne 4. avgusta 2005 so nizozemski organi tudi izjavili, da bi mestna občina pravico do uporabe aktivne plasti omrežja, to je do upravljanja omrežja, dejansko dodelila enemu izvajalcu, v nadaljevanju „operater“. Glede na informacije, ki jih ima Komisija, ni predvideno, da bi poleg operaterja imeli neposredni dostop do pasivne plasti tudi drugi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

(11)

V dopisu z dne 4. avgusta 2005 so nizozemski organi tudi izjavili, da bi mestna občina pravico do uporabe aktivne plasti omrežja, to je do upravljanja omrežja, dejansko dodelila enemu izvajalcu, v nadaljevanju „operater“. Glede na informacije, ki jih ima Komisija, ni predvideno, da bi poleg operaterja imeli neposredni dostop do pasivne plasti tudi drugi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev.

| (12) | Na tej stopnji ni mogoče vedeti, pod kakšnimi finančnimi pogoji bi bila dodeljena pravica uporabe. Osnutek pogodbe o uporabi določa, da bo nosilec pravice uporabe ustanovi enkrat letno plačal koncesnino. Tako bo ustanova „zahtevala največ 80 % finančnih tokov v zadevnem poslovnem letu“. Če bodo finančni tokovi negativni, ustanova ne bo zahtevala plačila koncesnine. V tem primeru bo zahtevala minimalno plačilo, kot je določeno v prilogi k pogodbi o uporabi. Vendar pa v prilogi predvideni znesek plačila še ni določen. |
| --- | --- |

(12)

Na tej stopnji ni mogoče vedeti, pod kakšnimi finančnimi pogoji bi bila dodeljena pravica uporabe. Osnutek pogodbe o uporabi določa, da bo nosilec pravice uporabe ustanovi enkrat letno plačal koncesnino. Tako bo ustanova „zahtevala največ 80 % finančnih tokov v zadevnem poslovnem letu“. Če bodo finančni tokovi negativni, ustanova ne bo zahtevala plačila koncesnine. V tem primeru bo zahtevala minimalno plačilo, kot je določeno v prilogi k pogodbi o uporabi. Vendar pa v prilogi predvideni znesek plačila še ni določen.

II.3.   Zadevni trgi izdelkov ali storitev

| (13) | Če bo v Appingedamu širokopasovno omrežje, bodo imeli ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev dostop do omrežja kot grosisti, končnim uporabnikom pa bodo širokopasovne storitve ponujali na drobno. Zato bo vzpostavitev predvidenega širokopasovnega omrežja, ki ga mora financirati mestna občina, vplivala na maloprodajni in veleprodajni trg v Appingedamu. |
| --- | --- |

(13)

Če bo v Appingedamu širokopasovno omrežje, bodo imeli ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev dostop do omrežja kot grosisti, končnim uporabnikom pa bodo širokopasovne storitve ponujali na drobno. Zato bo vzpostavitev predvidenega širokopasovnega omrežja, ki ga mora financirati mestna občina, vplivala na maloprodajni in veleprodajni trg v Appingedamu.

| (14) | Na maloprodajnem trgu s širokopasovnimi storitvami v Appingedamu ta proizvod končnim uporabnikom ponujata KPN in Essent: podjetje Essent sedaj ponuja največjo hitrost prenosa do 5 Mbit/s, KPN pa do 6 Mbits. Essent in KPN ponujata trojni paket storitev (telefonija, internet in analogna/digitalna televizija). Tudi drugi ponudniki internetnih storitev lahko ponudijo širokopasovne storitve preko grosističnega dostopa podjetja KPN. Glede na informacije, ki jih ima Komisija, bo Essent v letu 2006 ponudil hitrost prenosa do 8 Mbit/s in celo do 15 Mbit/s za najbolj zmogljiv proizvod (6). Poleg tega imata KPN in Essent v okviru obstoječih omrežij notranje tehnične možnosti za nadaljnje povečanje pasovne širine svojih storitev. |
| --- | --- |

(14)

Na maloprodajnem trgu s širokopasovnimi storitvami v Appingedamu ta proizvod končnim uporabnikom ponujata KPN in Essent: podjetje Essent sedaj ponuja največjo hitrost prenosa do 5 Mbit/s, KPN pa do 6 Mbits. Essent in KPN ponujata trojni paket storitev (telefonija, internet in analogna/digitalna televizija). Tudi drugi ponudniki internetnih storitev lahko ponudijo širokopasovne storitve preko grosističnega dostopa podjetja KPN. Glede na informacije, ki jih ima Komisija, bo Essent v letu 2006 ponudil hitrost prenosa do 8 Mbit/s in celo do 15 Mbit/s za najbolj zmogljiv proizvod (6). Poleg tega imata KPN in Essent v okviru obstoječih omrežij notranje tehnične možnosti za nadaljnje povečanje pasovne širine svojih storitev.

| (15) | Na veleprodajnem trgu je posredovanje mestne občine Appingedam preko operaterja usmerjeno v zagotavljanje dostopa do omrežja optičnih vlaken in do veleprodajnih širokopasovnih storitev s širokopasovnimi optičnimi povezavami (7). V zvezi z veleprodajnimi trgi, opredeljenimi v priporočilu Komisije o upoštevnih trgih (8), se zdi, da v tem primeru predlagani ukrep posredno ali neposredno zadeva dva posebna trga. To sta trg za veleprodajo razvezanega dostopa do krajevne zanke (11. trg iz Priporočila) in veleprodajni trg širokopasovnega dostopa (12. trg iz Priporočila). V Appingedamu podjetje KPN ponuja grosistični dostop do infrastrukture in storitev, potrebnih za zagotavljanje širokopasovnih storitev (9). |
| --- | --- |

(15)

Na veleprodajnem trgu je posredovanje mestne občine Appingedam preko operaterja usmerjeno v zagotavljanje dostopa do omrežja optičnih vlaken in do veleprodajnih širokopasovnih storitev s širokopasovnimi optičnimi povezavami (7). V zvezi z veleprodajnimi trgi, opredeljenimi v priporočilu Komisije o upoštevnih trgih (8), se zdi, da v tem primeru predlagani ukrep posredno ali neposredno zadeva dva posebna trga. To sta trg za veleprodajo razvezanega dostopa do krajevne zanke (11. trg iz Priporočila) in veleprodajni trg širokopasovnega dostopa (12. trg iz Priporočila). V Appingedamu podjetje KPN ponuja grosistični dostop do infrastrukture in storitev, potrebnih za zagotavljanje širokopasovnih storitev (9).

II.4.   Razlogi za sprožitev formalnega postopka preiskave

| (16) | V odločitvi o sprožitvi postopka preiskave je Komisija podvomila, da je ukrep združljiv s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. Glede potrebe po ukrepu je Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom, da dejansko obstajajo elementi, ki dokazujejo „tržno nepopolnost“. |
| --- | --- |

(16)

V odločitvi o sprožitvi postopka preiskave je Komisija podvomila, da je ukrep združljiv s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. Glede potrebe po ukrepu je Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom, da dejansko obstajajo elementi, ki dokazujejo „tržno nepopolnost“.

| (17) | V odločitvi je Komisija ugotovila, da je bilo v Appingedamu širokopasovno omrežje že dostopno, čeprav storitve niso bile povsem primerljive s storitvami načrtovanega omrežja. Prav tako je menila, da obstaja pomembno prekrivanje pokritosti omrežja in zagotavljanja storitev med obstoječimi omrežji in predvidenim ukrepom. |
| --- | --- |

(17)

V odločitvi je Komisija ugotovila, da je bilo v Appingedamu širokopasovno omrežje že dostopno, čeprav storitve niso bile povsem primerljive s storitvami načrtovanega omrežja. Prav tako je menila, da obstaja pomembno prekrivanje pokritosti omrežja in zagotavljanja storitev med obstoječimi omrežji in predvidenim ukrepom.

| (18) | Komisija je poleg tega poudarila, da si je težko zamisliti aplikacije ali storitve za državljane in podjetja, ki ne bi mogle delovati s pomočjo širokopasovnih storitev v okviru sedanjih omrežij. Stopnja zamenljivosti med veleprodajnimi in maloprodajnimi storitvami, ki bi jih zagotavljalo predvideno omrežje FTTH na eni strani ter storitvami obstoječih omrežij na drugi strani je bila visoka. Zato bi lahko ukrep v bližnji prihodnosti resno izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je poleg tega poudarila, da si je težko zamisliti aplikacije ali storitve za državljane in podjetja, ki ne bi mogle delovati s pomočjo širokopasovnih storitev v okviru sedanjih omrežij. Stopnja zamenljivosti med veleprodajnimi in maloprodajnimi storitvami, ki bi jih zagotavljalo predvideno omrežje FTTH na eni strani ter storitvami obstoječih omrežij na drugi strani je bila visoka. Zato bi lahko ukrep v bližnji prihodnosti resno izkrivljal konkurenco.

| (19) | Ukrepi, ki jih predvidevajo nizozemski organi, pomenijo resno tveganje, da bi posredovanje organov oblasti izrinilo sedanje in prihodnje naložbe udeležencev na trgu. Zato glede na odločitev o sprožitvi postopka preiskave v teh okoliščinah ni gotovo, da sta predvideni ukrep in izvajanje pomoči v ožjem pomenu sorazmerna z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, ki jih predvidevajo nizozemski organi, pomenijo resno tveganje, da bi posredovanje organov oblasti izrinilo sedanje in prihodnje naložbe udeležencev na trgu. Zato glede na odločitev o sprožitvi postopka preiskave v teh okoliščinah ni gotovo, da sta predvideni ukrep in izvajanje pomoči v ožjem pomenu sorazmerna z zastavljenim ciljem.

III.   PRIPOMBE, KI JIH JE PREJELA KOMISIJA

III.1.   Pripombe zainteresiranih strank

| (20) | Komisija je prejela pripombe treh zainteresiranih strank: podjetja Essent, organizacije VECAI in panožne organizacije, ki želi ostati anonimna. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je prejela pripombe treh zainteresiranih strank: podjetja Essent, organizacije VECAI in panožne organizacije, ki želi ostati anonimna.

| (21) | Kabelski operater Essent s sklicevanjem na poročilo CPB (10) navaja, da v Appingedamu ni tržne nepopolnosti. CPB je izvedel preiskavo o domnevnih tržnih nepopolnostih na nizozemskem širokopasovnem trgu (11) in zaključil, da na tem trgu ni znatnih tržnih nepopolnosti. Poročilo navaja, da strateški ukrepi ne morejo temeljiti na utemeljitvi tržne nepopolnosti. Essent navaja, da se minister za gospodarske zadeve v dopisu nizozemskemu parlamentu z dne 5. decembra 2005, ki ga je prejela tudi Komisija, strinja z zaključki CPB. |
| --- | --- |

(21)

Kabelski operater Essent s sklicevanjem na poročilo CPB (10) navaja, da v Appingedamu ni tržne nepopolnosti. CPB je izvedel preiskavo o domnevnih tržnih nepopolnostih na nizozemskem širokopasovnem trgu (11) in zaključil, da na tem trgu ni znatnih tržnih nepopolnosti. Poročilo navaja, da strateški ukrepi ne morejo temeljiti na utemeljitvi tržne nepopolnosti. Essent navaja, da se minister za gospodarske zadeve v dopisu nizozemskemu parlamentu z dne 5. decembra 2005, ki ga je prejela tudi Komisija, strinja z zaključki CPB.

| (22) | Essent poleg tega trdi, da Appingedam ne more veljati za obrobno regijo, ki je socialno-ekonomsko zaostala. Storitve, ki jih želi mestna občina ponuditi na področju izobraževanja, zdravstva in oskrbe starejših, se bodo lahko izvajale tudi preko obstoječih omrežij. Essent se strinja z zaključkom Komisije, da si je težko zamisliti aplikacije ali storitve, ki bi jih lahko zagotavljal samo FTTH, ne pa tudi sedanja omrežja. Poleg tega Essent ocenjuje, da cene dostopa do širokopasovnega omrežja v Appingedamu niso višje od cen v drugih mestih na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(22)

Essent poleg tega trdi, da Appingedam ne more veljati za obrobno regijo, ki je socialno-ekonomsko zaostala. Storitve, ki jih želi mestna občina ponuditi na področju izobraževanja, zdravstva in oskrbe starejših, se bodo lahko izvajale tudi preko obstoječih omrežij. Essent se strinja z zaključkom Komisije, da si je težko zamisliti aplikacije ali storitve, ki bi jih lahko zagotavljal samo FTTH, ne pa tudi sedanja omrežja. Poleg tega Essent ocenjuje, da cene dostopa do širokopasovnega omrežja v Appingedamu niso višje od cen v drugih mestih na Nizozemskem.

| (23) | Panožna organizacija kabelskih operaterjev VECAI ocenjuje, da predvidena pomoč ni združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. Državna pomoč v tem sektorju bi povzročila neposredno izkrivljanje konkurence na trgu, kjer je konkurenca zelo močna. |
| --- | --- |

(23)

Panožna organizacija kabelskih operaterjev VECAI ocenjuje, da predvidena pomoč ni združljiva s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. Državna pomoč v tem sektorju bi povzročila neposredno izkrivljanje konkurence na trgu, kjer je konkurenca zelo močna.

| (24) | Po mnenju organizacije VECAI trenutno ni tržne nepopolnosti na nizozemskem trgu širokopasovnih storitev. VECAI, tako kot Essent, to utemeljitev podpira s poročilom CPB in z dopisom ministra za gospodarske zadeve. Sedanja infrastruktura je primerna za opravljanje zelo zmogljivih širokopasovnih storitev. VECAI meni, da bi predvidene naložbe povzročile podvajanje, ne pa dopolnjevanje obstoječe infrastrukture. |
| --- | --- |

(24)

Po mnenju organizacije VECAI trenutno ni tržne nepopolnosti na nizozemskem trgu širokopasovnih storitev. VECAI, tako kot Essent, to utemeljitev podpira s poročilom CPB in z dopisom ministra za gospodarske zadeve. Sedanja infrastruktura je primerna za opravljanje zelo zmogljivih širokopasovnih storitev. VECAI meni, da bi predvidene naložbe povzročile podvajanje, ne pa dopolnjevanje obstoječe infrastrukture.

| (25) | VECAI poleg tega ocenjuje, da Appingedam ne more veljati za obrobno regijo. VECAI trdi, da funkcija mestne občine kot lastnika infrastrukture in obenem „organa oblasti“ (dodeljevanje dovoljenj, pravice poti itd.) lahko v določenih okoliščinah pripelje do navzkrižja interesov. V primeru podpore pobudam za širokopasovno omrežje obstaja tveganje, da pride do konflikta med javnimi in zasebnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(25)

VECAI poleg tega ocenjuje, da Appingedam ne more veljati za obrobno regijo. VECAI trdi, da funkcija mestne občine kot lastnika infrastrukture in obenem „organa oblasti“ (dodeljevanje dovoljenj, pravice poti itd.) lahko v določenih okoliščinah pripelje do navzkrižja interesov. V primeru podpore pobudam za širokopasovno omrežje obstaja tveganje, da pride do konflikta med javnimi in zasebnimi dejavnostmi.

| (26) | Panožna organizacija, ki je želela ostati anonimna, meni, da mora Komisija podpreti razvoj odprte pasivne dostopne infrastrukture. Po mnenju organizacije lahko ločitev storitev in infrastrukture zmanjša ovire pri vstopu na trg, poveča konkurenco ter spodbuja inovacije. Organizacija meni, da mora biti namen pravil o konkurenci izboljšati splošno blaginjo, ne pa ščititi obstoječe udeležence na trgu. |
| --- | --- |

(26)

Panožna organizacija, ki je želela ostati anonimna, meni, da mora Komisija podpreti razvoj odprte pasivne dostopne infrastrukture. Po mnenju organizacije lahko ločitev storitev in infrastrukture zmanjša ovire pri vstopu na trg, poveča konkurenco ter spodbuja inovacije. Organizacija meni, da mora biti namen pravil o konkurenci izboljšati splošno blaginjo, ne pa ščititi obstoječe udeležence na trgu.

| (27) | Panožna organizacija ugotavlja, da državna pomoč ne bi bila potrebna, če bi se lastniki obstoječe infrastrukture dogovorili, da se omogoči dostop do infrastrukture vsem drugim ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev na pošten in stroškovno naravnan način. Vendar pa lahko v nasprotnem primeru dejansko govorimo o tržni nepopolnosti in organi oblasti morajo imeti možnost posredovanja. |
| --- | --- |

(27)

Panožna organizacija ugotavlja, da državna pomoč ne bi bila potrebna, če bi se lastniki obstoječe infrastrukture dogovorili, da se omogoči dostop do infrastrukture vsem drugim ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev na pošten in stroškovno naravnan način. Vendar pa lahko v nasprotnem primeru dejansko govorimo o tržni nepopolnosti in organi oblasti morajo imeti možnost posredovanja.

III.2.   Pripombe nizozemskih organov

| (28) | V odgovoru na poziv, zapisan v odločitvi o sprožitvi preiskave, naj predložijo pripombe, niso nizozemski organi ovrgli nobene utemeljitve, ki jih je Komisija navedla v odločitvi. Predložili so več dokumentov (poročila o preiskavah), ki naj bi pojasnili razloge za ta ukrep ter možnosti uporabe omrežja. |
| --- | --- |

(28)

V odgovoru na poziv, zapisan v odločitvi o sprožitvi preiskave, naj predložijo pripombe, niso nizozemski organi ovrgli nobene utemeljitve, ki jih je Komisija navedla v odločitvi. Predložili so več dokumentov (poročila o preiskavah), ki naj bi pojasnili razloge za ta ukrep ter možnosti uporabe omrežja.

| (29) | Poročila poudarjajo morebitne aplikacije načrtovanega omrežja. Nizozemski organi poudarjajo, da so se odločili za omrežje optičnih vlaken, ker sedanja infrastruktura ne zagotavlja zadostnih širokopasovnih zmogljivosti in ne more zagotavljati zahtevane kakovosti storitev. Predvidena infrastruktura bi omogočila hitro internetno povezljivost, video konference, video na zahtevo, spletne računalniške igre in interaktivno televizijo ter storitev IP-VPN (12). |
| --- | --- |

(29)

Poročila poudarjajo morebitne aplikacije načrtovanega omrežja. Nizozemski organi poudarjajo, da so se odločili za omrežje optičnih vlaken, ker sedanja infrastruktura ne zagotavlja zadostnih širokopasovnih zmogljivosti in ne more zagotavljati zahtevane kakovosti storitev. Predvidena infrastruktura bi omogočila hitro internetno povezljivost, video konference, video na zahtevo, spletne računalniške igre in interaktivno televizijo ter storitev IP-VPN (12).

| (30) | Storitve in aplikacije, ki bi jih morali zagotavljati preko omrežja FTTH, so pomembne za izvajanje nalog mestne občine (ponujanje storitev e-uprave), za zdravstvo (medicinska pomoč na daljavo ter sodelovanje med različnimi ustanovami, ki so vključene v zdravstveno varstvo) in za izobraževanje (aplikacije za izobraževanje na daljavo). Nizozemski organi navajajo, da je v Appingedamu visok odstotek brezposelnih oseb in starejših ljudi, ki potrebujejo dostop do zmogljivejših širokopasovnih storitev. |
| --- | --- |

(30)

Storitve in aplikacije, ki bi jih morali zagotavljati preko omrežja FTTH, so pomembne za izvajanje nalog mestne občine (ponujanje storitev e-uprave), za zdravstvo (medicinska pomoč na daljavo ter sodelovanje med različnimi ustanovami, ki so vključene v zdravstveno varstvo) in za izobraževanje (aplikacije za izobraževanje na daljavo). Nizozemski organi navajajo, da je v Appingedamu visok odstotek brezposelnih oseb in starejših ljudi, ki potrebujejo dostop do zmogljivejših širokopasovnih storitev.

IV.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

| (31) | Nizozemski organi so predstavili več argumentov, da bi dokazali, da zadevni ukrep ni državna pomoč in da projekt zadeva samo razvijanje „javne infrastrukture“. |
| --- | --- |

(31)

Nizozemski organi so predstavili več argumentov, da bi dokazali, da zadevni ukrep ni državna pomoč in da projekt zadeva samo razvijanje „javne infrastrukture“.

IV.1.   Splošna infrastruktura?

| (32) | Po mnenju nizozemskih organov ta ukrep ne spada v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe. Ukrep je treba razumeti kot tipično nalogo organov oblasti, to je zagotavljanje „javne“ infrastrukture v splošnem interesu, dostopne za vse pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(32)

Po mnenju nizozemskih organov ta ukrep ne spada v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe. Ukrep je treba razumeti kot tipično nalogo organov oblasti, to je zagotavljanje „javne“ infrastrukture v splošnem interesu, dostopne za vse pod enakimi pogoji.

| (33) | Komisija meni, da bi bilo tako, če bi bila infrastruktura potrebna za opravljanje storitve, za katero je država odgovorna pred javnostjo, in če bi bila omejena na izvajanje te storitve. Poleg tega mora biti oprema taka, da je manj verjetno, da bi jo zagotovil trg, ker je ekonomsko nedonosna. Poleg tega način delovanja ne sme biti tak, da podpira samo eno določeno podjetje. |
| --- | --- |

(33)

Komisija meni, da bi bilo tako, če bi bila infrastruktura potrebna za opravljanje storitve, za katero je država odgovorna pred javnostjo, in če bi bila omejena na izvajanje te storitve. Poleg tega mora biti oprema taka, da je manj verjetno, da bi jo zagotovil trg, ker je ekonomsko nedonosna. Poleg tega način delovanja ne sme biti tak, da podpira samo eno določeno podjetje.

| (34) | Zato Komisija ocenjuje, da projekt ne more biti opredeljen kot splošna infrastruktura, ki ne spada v področje nadzora državnih pomoči. V nasprotju z nekaterimi infrastrukturami v prometnem sektorju, ki so dostopne vsem morebitnim uporabnikom pod enakimi in nediskriminatornimi pogoji in ki jih trg ne zagotavlja (postavlja in/ali upravlja) pod izključno tržnimi pogoji, so to vrsto infrastrukture postavili zasebni udeleženci na trgu, tudi če niso nujno izpolnjevali pogojev, ki jih je mestna občina Appingedam zahtevala za zadevni ukrep. |
| --- | --- |

(34)

Zato Komisija ocenjuje, da projekt ne more biti opredeljen kot splošna infrastruktura, ki ne spada v področje nadzora državnih pomoči. V nasprotju z nekaterimi infrastrukturami v prometnem sektorju, ki so dostopne vsem morebitnim uporabnikom pod enakimi in nediskriminatornimi pogoji in ki jih trg ne zagotavlja (postavlja in/ali upravlja) pod izključno tržnimi pogoji, so to vrsto infrastrukture postavili zasebni udeleženci na trgu, tudi če niso nujno izpolnjevali pogojev, ki jih je mestna občina Appingedam zahtevala za zadevni ukrep.

| (35) | Kot dokazuje prisotnost podjetij KPN in Essent v Appingedamu, zagotavljanje dostopnosti elektronskega komunikacijskega omrežja ni naloga v izključni pristojnosti organov oblasti. Takšna omrežja ponavadi ponujajo operaterji, ki zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve za gospodinjstva in podjetja. Zato predvideni ukrep do določene mere podvaja tržne pobude ali omogoča zagotavljanje storitev, ki že obstajajo. |
| --- | --- |

(35)

Kot dokazuje prisotnost podjetij KPN in Essent v Appingedamu, zagotavljanje dostopnosti elektronskega komunikacijskega omrežja ni naloga v izključni pristojnosti organov oblasti. Takšna omrežja ponavadi ponujajo operaterji, ki zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve za gospodinjstva in podjetja. Zato predvideni ukrep do določene mere podvaja tržne pobude ali omogoča zagotavljanje storitev, ki že obstajajo.

| (36) | Odsotnost izkrivljanja konkurence pri tovrstni opremi ni samoumevna, ampak jo je treba ugotavljati za vsak primer posebej. Razmere na trgu v Appingedamu so take, da ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, ker po eni strani konkurira obstoječim omrežjem zasebnih operaterjev, po drugi strani pa bo odvrnil prihodnje zasebne naložbe v podobno opremo. |
| --- | --- |

(36)

Odsotnost izkrivljanja konkurence pri tovrstni opremi ni samoumevna, ampak jo je treba ugotavljati za vsak primer posebej. Razmere na trgu v Appingedamu so take, da ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, ker po eni strani konkurira obstoječim omrežjem zasebnih operaterjev, po drugi strani pa bo odvrnil prihodnje zasebne naložbe v podobno opremo.

| (37) | Zato Komisija ocenjuje, da appingedamski projekt spada v področje nadzora državnih pomoči in ne more biti opredeljen kot splošna infrastruktura, za katero ponavadi država odgovarja javnosti. |
| --- | --- |

(37)

Zato Komisija ocenjuje, da appingedamski projekt spada v področje nadzora državnih pomoči in ne more biti opredeljen kot splošna infrastruktura, za katero ponavadi država odgovarja javnosti.

IV.2.   Zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena?

| (38) | Čeprav se nizozemski organi niso izrecno sklicevali na storitev splošnega gospodarskega pomena, se bo proučila možnost, da bi tako razumeli zagotavljanje omrežja FTTH v Appingedamu. |
| --- | --- |

(38)

Čeprav se nizozemski organi niso izrecno sklicevali na storitev splošnega gospodarskega pomena, se bo proučila možnost, da bi tako razumeli zagotavljanje omrežja FTTH v Appingedamu.

| (39) | Na splošno imajo države članice široke pristojnosti za priznavanje storitve splošnega gospodarskega pomena. Vendar pa je treba upoštevati sodno prakso sodišča Skupnosti, ki določa splošna načela (13). |
| --- | --- |

(39)

Na splošno imajo države članice široke pristojnosti za priznavanje storitve splošnega gospodarskega pomena. Vendar pa je treba upoštevati sodno prakso sodišča Skupnosti, ki določa splošna načela (13).

| (40) | Namen zadevnega ukrepa je vzpostavitev pogodbenega razmerja med operaterjem aktivne plasti in mestno občino/ustanovo v skladu s pravili relativno klasičnega javno-zasebnega partnerstva. Njegov namen ni naročiti in izvajati storitve splošnega gospodarskega pomena. To se lahko ugotovi tudi iz sporočil in dokumentacije nizozemske vlade za ta ukrep, v katerih se nikjer ne pojavi niti izraz „storitve splošnega gospodarskega pomena“ niti noben drug primerljiv izraz. V nasprotju s primeri, v katerih je Komisija odločila, da je javna finančna pomoč nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena (glej odločbo glede Pyrénées-Atlantiques
   (14), v tej zadevi ne ustanova ne operater nista bila jasno pooblaščena za zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena in zagotavljanje širokopasovnega dostopa javnosti, to je državljanom in podjetjem na podeželskih in oddaljenih območjih, kjer noben drug operater ne ponuja splošno dostopnega in plačljivega širokopasovnega dostopa. |
| --- | --- |

(40)

Namen zadevnega ukrepa je vzpostavitev pogodbenega razmerja med operaterjem aktivne plasti in mestno občino/ustanovo v skladu s pravili relativno klasičnega javno-zasebnega partnerstva. Njegov namen ni naročiti in izvajati storitve splošnega gospodarskega pomena. To se lahko ugotovi tudi iz sporočil in dokumentacije nizozemske vlade za ta ukrep, v katerih se nikjer ne pojavi niti izraz „storitve splošnega gospodarskega pomena“ niti noben drug primerljiv izraz. V nasprotju s primeri, v katerih je Komisija odločila, da je javna finančna pomoč nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena (glej odločbo glede Pyrénées-Atlantiques
   (14), v tej zadevi ne ustanova ne operater nista bila jasno pooblaščena za zagotavljanje storitve splošnega gospodarskega pomena in zagotavljanje širokopasovnega dostopa javnosti, to je državljanom in podjetjem na podeželskih in oddaljenih območjih, kjer noben drug operater ne ponuja splošno dostopnega in plačljivega širokopasovnega dostopa.

| (41) | V zadevi Pyrénées-Atlantiques je bil neposredni namen ukrepa zagotoviti javnosti dostop do širokopasovnih storitev preko grosističnega omrežja na slabo pokritem območju. Takih razmer pa ni v Appingedamu, kjer so širokopasovne storitve preko dveh širokopasovnih omrežij že na voljo. |
| --- | --- |

(41)

V zadevi Pyrénées-Atlantiques je bil neposredni namen ukrepa zagotoviti javnosti dostop do širokopasovnih storitev preko grosističnega omrežja na slabo pokritem območju. Takih razmer pa ni v Appingedamu, kjer so širokopasovne storitve preko dveh širokopasovnih omrežij že na voljo.

| (42) | Komisija ob upoštevanju, da ukrep ni storitev splošnega gospodarskega pomena, ugotavlja, da ukrepa ni treba oceniti z vidika drugih meril iz sodbe Altmark
   (15). |
| --- | --- |

(42)

Komisija ob upoštevanju, da ukrep ni storitev splošnega gospodarskega pomena, ugotavlja, da ukrepa ni treba oceniti z vidika drugih meril iz sodbe Altmark
   (15).

IV.3.   Mestna občina Appingedam ne deluje kot zasebni vlagatelj

| (43) | Nizozemski organi trdijo, da so naložbe mestne občine in ustanove nujne, ker udeleženci na trgu ne želijo vlagati v pasivno omrežje FTTH v Appingedamu, kajti pričakovani donos ne upravičuje naložbe pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(43)

Nizozemski organi trdijo, da so naložbe mestne občine in ustanove nujne, ker udeleženci na trgu ne želijo vlagati v pasivno omrežje FTTH v Appingedamu, kajti pričakovani donos ne upravičuje naložbe pod tržnimi pogoji.

| (44) | Nizozemski organi navajajo, da je mestna občina prosila več bank, da bi financirale naložbe v pasivno plast omrežja. Vendar so vse banke, razen Bank Nederlandse Gemeenten (BNG), zavrnile financiranje projekta. BNG je pripravljena dodeliti posojilo mestni občini, ker se je omejila na oceno kreditne sposobnosti prejemnika posojila, to je mestne občine, ni pa ocenila vzpostavitve omrežja FTTH s strani ustanove niti celotnega projekta v ožjem pomenu. |
| --- | --- |

(44)

Nizozemski organi navajajo, da je mestna občina prosila več bank, da bi financirale naložbe v pasivno plast omrežja. Vendar so vse banke, razen Bank Nederlandse Gemeenten (BNG), zavrnile financiranje projekta. BNG je pripravljena dodeliti posojilo mestni občini, ker se je omejila na oceno kreditne sposobnosti prejemnika posojila, to je mestne občine, ni pa ocenila vzpostavitve omrežja FTTH s strani ustanove niti celotnega projekta v ožjem pomenu.

| (45) | Naložba mestne občine v ustanovo in naložba ustanove v pasivno plast torej ne ustrezata „merilu vlagatelja, ki deluje v tržnem gospodarstvu“, ker udeleženec na trgu ne bi želel vlagati v pasivno plast, kot je ugotovila mestna občina v stiku z zasebnimi vlagatelji. |
| --- | --- |

(45)

Naložba mestne občine v ustanovo in naložba ustanove v pasivno plast torej ne ustrezata „merilu vlagatelja, ki deluje v tržnem gospodarstvu“, ker udeleženec na trgu ne bi želel vlagati v pasivno plast, kot je ugotovila mestna občina v stiku z zasebnimi vlagatelji.

IV.4.   Ocena pomoči

| (46) | V prvih prispevkih pred odločitvijo o sprožitvi postopka so nizozemski organi trdili, da načrtovani ukrep ni državna pomoč na nobeni od štirih ravni, ki se jih da ločiti. Po njihovem mnenju ustanova ne bi imela prednosti, če pa bi jih imela, to ne bi vplivalo na trgovino med državami članicami. Nizozemski organi poleg tega trdijo, da niti operater aktivne plasti niti ponudniki maloprodajnih storitev niso deležni pomoči. Operater bo izračunal (bo moral izračunati) veleprodajne cene v skladu s trgom za ponudnike maloprodajnih storitev, ki te storitve že ponujajo preko obstoječih infrastruktur. Če bi Komisija zahtevala jamstvo mestne občine, da operater uporablja tržne cene, lahko mestna občina to določi v dogovoru med ustanovo in operaterjem. |
| --- | --- |

(46)

V prvih prispevkih pred odločitvijo o sprožitvi postopka so nizozemski organi trdili, da načrtovani ukrep ni državna pomoč na nobeni od štirih ravni, ki se jih da ločiti. Po njihovem mnenju ustanova ne bi imela prednosti, če pa bi jih imela, to ne bi vplivalo na trgovino med državami članicami. Nizozemski organi poleg tega trdijo, da niti operater aktivne plasti niti ponudniki maloprodajnih storitev niso deležni pomoči. Operater bo izračunal (bo moral izračunati) veleprodajne cene v skladu s trgom za ponudnike maloprodajnih storitev, ki te storitve že ponujajo preko obstoječih infrastruktur. Če bi Komisija zahtevala jamstvo mestne občine, da operater uporablja tržne cene, lahko mestna občina to določi v dogovoru med ustanovo in operaterjem.

| (47) | Poleg tega nizozemski organi trdijo, da bo omrežje v Appingedamu, v nasprotju z zadevo ATLAS (16), namenjeno v glavnem zagotavljanju storitev za gospodinjstva/državljane, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti. Če se vseeno pojavi vprašanje pomoči podjetjem v Appingedamu, ta ne presega zneska, določenega v Uredbi Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (17). |
| --- | --- |

(47)

Poleg tega nizozemski organi trdijo, da bo omrežje v Appingedamu, v nasprotju z zadevo ATLAS (16), namenjeno v glavnem zagotavljanju storitev za gospodinjstva/državljane, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti. Če se vseeno pojavi vprašanje pomoči podjetjem v Appingedamu, ta ne presega zneska, določenega v Uredbi Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (17).

| (48) | Komisija je že v odločitvi o sprožitvi postopka (18) trdila, da nizozemski organi niso predložili informacij, ki bi podkrepile te argumente. Tudi po sprožitvi postopka nizozemski organi niso predložili nobenega dokaza, ki bi v zvezi s tem podprl njihove argumente. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je že v odločitvi o sprožitvi postopka (18) trdila, da nizozemski organi niso predložili informacij, ki bi podkrepile te argumente. Tudi po sprožitvi postopka nizozemski organi niso predložili nobenega dokaza, ki bi v zvezi s tem podprl njihove argumente.

| (49) | V skladu s Pogodbo in uveljavljeno sodno prakso gre za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, kadar ukrep:






  — | pomeni državno pomoč ali je dodeljen iz državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(49)

V skladu s Pogodbo in uveljavljeno sodno prakso gre za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, kadar ukrep:

—

pomeni državno pomoč ali je dodeljen iz državnih sredstev;

| — | daje prednost nekaterim podjetjem ali vrstam proizvodnje; |
| --- | --- |

—

daje prednost nekaterim podjetjem ali vrstam proizvodnje;

| — | izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in |
| --- | --- |

—

izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in

| — | lahko vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

lahko vpliva na trgovino med državami članicami.

| (50) | Mestna občina Appingedam bo zagotovila posojilo ali jamstvo za posojilo. Zato bi sredstva za financiranje pasivne plasti vsaj delno prispevala mestna občina Appingedam. Zato je ta sredstva treba šteti kot državna sredstva (19). |
| --- | --- |

(50)

Mestna občina Appingedam bo zagotovila posojilo ali jamstvo za posojilo. Zato bi sredstva za financiranje pasivne plasti vsaj delno prispevala mestna občina Appingedam. Zato je ta sredstva treba šteti kot državna sredstva (19).

| (51) | Posojilo ali jamstvo, ki ga mora zagotoviti mestna občina, daje prednost različnim udeležencem na trgu: |
| --- | --- |

(51)

Posojilo ali jamstvo, ki ga mora zagotoviti mestna občina, daje prednost različnim udeležencem na trgu:

| (52) | Ustanova, ki jo je ustanovila in jo upravlja mestna občina, bi bila lastnica pasivne plasti omrežja. Ustanova da pasivno plast na razpolago operaterju. Postavitev in dajanje v najem pasivne plasti lahko veljata za gospodarski dejavnosti in zato se ustanovo lahko razume kot podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(52)

Ustanova, ki jo je ustanovila in jo upravlja mestna občina, bi bila lastnica pasivne plasti omrežja. Ustanova da pasivno plast na razpolago operaterju. Postavitev in dajanje v najem pasivne plasti lahko veljata za gospodarski dejavnosti in zato se ustanovo lahko razume kot podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (53) | Glede na podatke, ki jih ima Komisija, pasivno plast financira mestna občina brez najmanjšega prispevka ustanove. Ustanova verjetno ne bo plačevala koncesnine za uporabo omrežja. Kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah (43) do (45), naložba appingedamske mestne občine v pasivno plast ni v skladu z načelom vlagatelja, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Zato ima ustanova prednost v smislu člena 87(1) Pogodbe zaradi državnih sredstev, ki jih zagotovi mestna občina. |
| --- | --- |

(53)

Glede na podatke, ki jih ima Komisija, pasivno plast financira mestna občina brez najmanjšega prispevka ustanove. Ustanova verjetno ne bo plačevala koncesnine za uporabo omrežja. Kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah (43) do (45), naložba appingedamske mestne občine v pasivno plast ni v skladu z načelom vlagatelja, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Zato ima ustanova prednost v smislu člena 87(1) Pogodbe zaradi državnih sredstev, ki jih zagotovi mestna občina.

| (54) | Nizozemski organi so potrdili, da bi dovoljenje za upravljanje pasivne infrastrukture podelili s postopkom za javna naročila. V primeru podelitve po opravljenem postopku za javna naročila bi bila prednost v smislu člena 87(1) Pogodbe za uspešnega kandidata omejena na najmanjšo mero. |
| --- | --- |

(54)

Nizozemski organi so potrdili, da bi dovoljenje za upravljanje pasivne infrastrukture podelili s postopkom za javna naročila. V primeru podelitve po opravljenem postopku za javna naročila bi bila prednost v smislu člena 87(1) Pogodbe za uspešnega kandidata omejena na najmanjšo mero.

| (55) | Tudi če projekt za izbranega operaterja ne bo izjemno donosen, bo le-ta imel dostop do pasivne plasti omrežja pod pogoji, ki verjetno ne bodo odsevali stroškov, ki jih bo imela mestna občina in/ali ustanova z izgradnjo omrežja in ki niso bili opredeljeni tako, da bi mestna občina od tega imela kar največji dobiček. Tudi če niso znani finančni pogoji, kot izhaja iz uvodnih izjav (8) in (9), pod katerimi bi bilo dovoljenje dodeljeno, je verjetno, da bo cena dostopa zaradi državnih pomoči nižja od stroškov in da najbrž ne bo temeljila na veljavnih tržnih cenah za dostop do primerljivega pasivnega omrežja. |
| --- | --- |

(55)

Tudi če projekt za izbranega operaterja ne bo izjemno donosen, bo le-ta imel dostop do pasivne plasti omrežja pod pogoji, ki verjetno ne bodo odsevali stroškov, ki jih bo imela mestna občina in/ali ustanova z izgradnjo omrežja in ki niso bili opredeljeni tako, da bi mestna občina od tega imela kar največji dobiček. Tudi če niso znani finančni pogoji, kot izhaja iz uvodnih izjav (8) in (9), pod katerimi bi bilo dovoljenje dodeljeno, je verjetno, da bo cena dostopa zaradi državnih pomoči nižja od stroškov in da najbrž ne bo temeljila na veljavnih tržnih cenah za dostop do primerljivega pasivnega omrežja.

| (56) | Operater bi lahko upravljal omrežje, ki so ga financirali organi oblasti, in vstopil na trg veleprodajnih storitev pod pogoji, ki sicer na trgu ne obstajajo. Tako ima operater prednost zaradi posredovanja organov oblasti. |
| --- | --- |

(56)

Operater bi lahko upravljal omrežje, ki so ga financirali organi oblasti, in vstopil na trg veleprodajnih storitev pod pogoji, ki sicer na trgu ne obstajajo. Tako ima operater prednost zaradi posredovanja organov oblasti.

| (57) | Tudi če imajo zainteresirani ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev preko operaterja dostop do omrežja optičnih vlaken pod preglednimi in enakimi pogoji, je verjetno, da bo tudi v tem primeru cena dostopa zaradi državnih pomoči nižja od stroškov in najbrž ne bo temeljila na veljavnih tržnih cenah za primerljive veleprodajne širokopasovne storitve. Zato so ponudniki teh storitev v prednostnem položaju, ker lahko vstopijo na trg hitrih maloprodajnih širokopasovnih storitev in opravljajo gospodarsko dejavnost pod pogoji, ki sicer na trgu ne obstajajo. |
| --- | --- |

(57)

Tudi če imajo zainteresirani ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev preko operaterja dostop do omrežja optičnih vlaken pod preglednimi in enakimi pogoji, je verjetno, da bo tudi v tem primeru cena dostopa zaradi državnih pomoči nižja od stroškov in najbrž ne bo temeljila na veljavnih tržnih cenah za primerljive veleprodajne širokopasovne storitve. Zato so ponudniki teh storitev v prednostnem položaju, ker lahko vstopijo na trg hitrih maloprodajnih širokopasovnih storitev in opravljajo gospodarsko dejavnost pod pogoji, ki sicer na trgu ne obstajajo.

| (58) | Iz navedenega sledi, da se prednost, ki jo imajo operater, ponudniki storitev in različni ponudniki telekomunikacijskih storitev, kaže tudi v prednosti za gospodinjstva in podjetja v Appingedamu. Pravila o državnih pomočeh ne veljajo za gospodinjstva, vendar pa bi podjetja na zadevnem območju imela koristi zaradi širše ponudbe storitev in nižjih cen v primerjavi s ponudbami zakupljenih vodov ali satelitskimi povezavami, ki bi jim bile dostopne na izključno tržni podlagi. Poleg tega bi imela prednost v primerjavi s podjetji v drugih regijah na Nizozemskem. Nizozemski organi so poleg tega trdili, da so končni uporabniki izključno mala in srednja podjetja (MSP), ne da bi navedli, zakaj je ta skupina upravičena do pomoči. Poleg tega je jasno, da pomoč ni omejena samo na končne uporabnike. |
| --- | --- |

(58)

Iz navedenega sledi, da se prednost, ki jo imajo operater, ponudniki storitev in različni ponudniki telekomunikacijskih storitev, kaže tudi v prednosti za gospodinjstva in podjetja v Appingedamu. Pravila o državnih pomočeh ne veljajo za gospodinjstva, vendar pa bi podjetja na zadevnem območju imela koristi zaradi širše ponudbe storitev in nižjih cen v primerjavi s ponudbami zakupljenih vodov ali satelitskimi povezavami, ki bi jim bile dostopne na izključno tržni podlagi. Poleg tega bi imela prednost v primerjavi s podjetji v drugih regijah na Nizozemskem. Nizozemski organi so poleg tega trdili, da so končni uporabniki izključno mala in srednja podjetja (MSP), ne da bi navedli, zakaj je ta skupina upravičena do pomoči. Poleg tega je jasno, da pomoč ni omejena samo na končne uporabnike.

| (59) | Nizozemski organi so ponovili svoje stališče, da v primeru pomoči appingedamskim podjetjem pomoč ne presega višine, določene v Uredbi (ES) št. 69/2001. Komisija priznava, da prednost posameznega podjetja kot končnega uporabnika ne presega de minimis praga. Vendar pa ni izključeno, da pomoč presega mejne zneske iz zadevne uredbe ali da je v nasprotju s pravili o kumulaciji pomoči. |
| --- | --- |

(59)

Nizozemski organi so ponovili svoje stališče, da v primeru pomoči appingedamskim podjetjem pomoč ne presega višine, določene v Uredbi (ES) št. 69/2001. Komisija priznava, da prednost posameznega podjetja kot končnega uporabnika ne presega de minimis praga. Vendar pa ni izključeno, da pomoč presega mejne zneske iz zadevne uredbe ali da je v nasprotju s pravili o kumulaciji pomoči.

| (60) | Načrtovano posredovanje organov oblasti spreminja obstoječe tržne pogoje v Appingedamu, ker omogoča subvencioniran dostop na veleprodajni trg hitrih širokopasovnih storitev (operater) in ker omogoča ponudnikom storitev, da med drugim vstopijo na maloprodajne trge širokopasovnih in komunikacijskih storitev nižje v verigi. Ko sta se obstoječa ponudnika Essent in KPN odločila, da bosta vzdrževala in vlagala v omrežje, sta pri izračunih domnevala, da bi morali drugi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev nositi celotne stroške novega omrežja ali bi morali plačati tržno ceno dostopa do veleprodajnih storitev, kar po predvidenem posredovanju organov oblasti ne bi več veljalo. Dejstvo, da bo dostopno novo omrežje pod pogoji, po vsej verjetnosti nižjimi od tržnih cen, prav tako pomeni izkrivljanje konkurence na trgih maloprodajnih širokopasovnih storitev in drugih elektronskih komunikacijskih storitev nižje v verigi. |
| --- | --- |

(60)

Načrtovano posredovanje organov oblasti spreminja obstoječe tržne pogoje v Appingedamu, ker omogoča subvencioniran dostop na veleprodajni trg hitrih širokopasovnih storitev (operater) in ker omogoča ponudnikom storitev, da med drugim vstopijo na maloprodajne trge širokopasovnih in komunikacijskih storitev nižje v verigi. Ko sta se obstoječa ponudnika Essent in KPN odločila, da bosta vzdrževala in vlagala v omrežje, sta pri izračunih domnevala, da bi morali drugi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev nositi celotne stroške novega omrežja ali bi morali plačati tržno ceno dostopa do veleprodajnih storitev, kar po predvidenem posredovanju organov oblasti ne bi več veljalo. Dejstvo, da bo dostopno novo omrežje pod pogoji, po vsej verjetnosti nižjimi od tržnih cen, prav tako pomeni izkrivljanje konkurence na trgih maloprodajnih širokopasovnih storitev in drugih elektronskih komunikacijskih storitev nižje v verigi.

| (61) | Ker posredovanje organov oblasti lahko vpliva na operaterje v telekomunikacijskem sektorju v drugih državah članicah, ukrep vpliva na trgovino. Na telekomunikacijskih trgih je vse ostrejša konkurenca med ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev in ponudniki storitev, ki največkrat razvijajo dejavnosti, ki vključujejo trgovanje med državami članicami. Tako je več kabelskih operaterjev in ponudnikov internetnih storitev, ki delujejo na Nizozemskem, vključenih v mednarodne skupine, ki delujejo po celi Evropi in imajo naložbe na Nizozemskem in tudi v drugih državah. |
| --- | --- |

(61)

Ker posredovanje organov oblasti lahko vpliva na operaterje v telekomunikacijskem sektorju v drugih državah članicah, ukrep vpliva na trgovino. Na telekomunikacijskih trgih je vse ostrejša konkurenca med ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev in ponudniki storitev, ki največkrat razvijajo dejavnosti, ki vključujejo trgovanje med državami članicami. Tako je več kabelskih operaterjev in ponudnikov internetnih storitev, ki delujejo na Nizozemskem, vključenih v mednarodne skupine, ki delujejo po celi Evropi in imajo naložbe na Nizozemskem in tudi v drugih državah.

| (62) | Glede na že zapisano Komisija ocenjuje, da imajo operater in ponudniki storitev prednost zaradi projekta, ki se financira iz državnih sredstev, kar se vsaj delno odraža v gospodarski prednosti appingedamskih podjetij. Projekt izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(62)

Glede na že zapisano Komisija ocenjuje, da imajo operater in ponudniki storitev prednost zaradi projekta, ki se financira iz državnih sredstev, kar se vsaj delno odraža v gospodarski prednosti appingedamskih podjetij. Projekt izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (63) | Ker ukrepi pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je treba preučiti, ali so lahko združljivi s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(63)

Ker ukrepi pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je treba preučiti, ali so lahko združljivi s skupnim trgom.

V.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI

| (64) | Člen 87(1) Pogodbe ES določa splošno načelo prepovedi državne pomoči v Skupnosti. Člena 87(2) in 87(3) Pogodbe ES določata izjeme v zvezi s splošno nezdružljivostjo iz člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(64)

Člen 87(1) Pogodbe ES določa splošno načelo prepovedi državne pomoči v Skupnosti. Člena 87(2) in 87(3) Pogodbe ES določata izjeme v zvezi s splošno nezdružljivostjo iz člena 87(1) Pogodbe ES.

| (65) | Člen 87(2) določa, v katerih primerih lahko veljajo izjeme za splošno prepoved državnih pomoči iz člena 87(1). Nobena od izjem, določenih v členu 87(2), ne velja za trenutno zadevo. V zvezi s členom 87(2)(a) je treba ugotoviti, da projekt nima socialnega značaja in da ni dodeljen izključno uporabnikom posameznikom. |
| --- | --- |

(65)

Člen 87(2) določa, v katerih primerih lahko veljajo izjeme za splošno prepoved državnih pomoči iz člena 87(1). Nobena od izjem, določenih v členu 87(2), ne velja za trenutno zadevo. V zvezi s členom 87(2)(a) je treba ugotoviti, da projekt nima socialnega značaja in da ni dodeljen izključno uporabnikom posameznikom.

| (66) | Tudi izjeme iz člena 87(3)(b) in (d) Pogodbe se ne uporabljajo. Vendar je treba opozoriti, da se Appingedam nahaja v regiji, ki je upravičena do regionalnih pomoči (20) in se zato načeloma lahko poteguje za regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe. Komisija je na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe določila smernice za regionalne pomoči (v nadaljevanju „smernice“) (21). Vendar pa te smernice iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (67), ne morejo upravičiti ukrepa. |
| --- | --- |

(66)

Tudi izjeme iz člena 87(3)(b) in (d) Pogodbe se ne uporabljajo. Vendar je treba opozoriti, da se Appingedam nahaja v regiji, ki je upravičena do regionalnih pomoči (20) in se zato načeloma lahko poteguje za regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe. Komisija je na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe določila smernice za regionalne pomoči (v nadaljevanju „smernice“) (21). Vendar pa te smernice iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (67), ne morejo upravičiti ukrepa.

| (67) | Ukrep ne temelji na jasno razmejeni regionalni pomoči. Za nameček je ukrep namenjen določenemu sektorju v eni sami mestni občini zadevne regije. Smernice določajo da „individualna pomoč ad hoc [..] dodeljena eni sami vrsti dejavnosti, lahko pomembno vpliva na konkurenco na zadevnem trgu (v tem primeru na druge operaterje), medtem ko je njen učinek na regionalni razvoj lahko preveč omejen. [..] Komisija meni da [..] te pomoči ne izpolnjujejo pogojev [..][določenih v smernicah]“
   (22)
  . |
| --- | --- |

(67)

Ukrep ne temelji na jasno razmejeni regionalni pomoči. Za nameček je ukrep namenjen določenemu sektorju v eni sami mestni občini zadevne regije. Smernice določajo da „individualna pomoč ad hoc [..] dodeljena eni sami vrsti dejavnosti, lahko pomembno vpliva na konkurenco na zadevnem trgu (v tem primeru na druge operaterje), medtem ko je njen učinek na regionalni razvoj lahko preveč omejen. [..] Komisija meni da [..] te pomoči ne izpolnjujejo pogojev [..][določenih v smernicah]“
   (22)
  .

| (68) | Komisija je poleg tega pripravila druge smernice in okvirne predpise, ki določajo pravila za državne pomoči, ki utegnejo priti v poštev glede izjeme iz člena 87(3)(c) Pogodbe. V tej zadevi ne velja nobena od teh smernic. Ker ta ukrep tudi ni zajet v obstoječih okvirnih predpisih ali smernicah, Komisija meni, da je treba oceniti združljivost ukrepa s skupnim trgom neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe (23). |
| --- | --- |

(68)

Komisija je poleg tega pripravila druge smernice in okvirne predpise, ki določajo pravila za državne pomoči, ki utegnejo priti v poštev glede izjeme iz člena 87(3)(c) Pogodbe. V tej zadevi ne velja nobena od teh smernic. Ker ta ukrep tudi ni zajet v obstoječih okvirnih predpisih ali smernicah, Komisija meni, da je treba oceniti združljivost ukrepa s skupnim trgom neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe (23).

| (69) | V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe so lahko s skupnim trgom združljive „pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali regij, kadar takšne pomoči ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe so lahko s skupnim trgom združljive „pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali regij, kadar takšne pomoči ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

| (70) | Izjema iz člena 87(3)(c) lahko zajema pomoč, če je ta namenjena projektu skupnega interesa in je nujna in sorazmerna z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(70)

Izjema iz člena 87(3)(c) lahko zajema pomoč, če je ta namenjena projektu skupnega interesa in je nujna in sorazmerna z zastavljenim ciljem.

| (71) | Zato bo Komisija ocenila:






  a) | ali je načrtovani ukrep namenjen točno določenemu cilju skupnega interesa, to je, ali odpravlja tržno nepopolnost, ali je namenjen drugemu cilju skupnega interesa, kot je na primer kohezija. |
| --- | --- | --- |

(71)

Zato bo Komisija ocenila:

a)

ali je načrtovani ukrep namenjen točno določenemu cilju skupnega interesa, to je, ali odpravlja tržno nepopolnost, ali je namenjen drugemu cilju skupnega interesa, kot je na primer kohezija.

V tem primeru bo ocenila tudi

| b) | ali je pomoč zasnovana tako, da bo dosegla skupni cilj, ter še posebej z obvezo, da se odgovori na naslednja vprašanja:






  i. | Ali je pomoč ustrezen instrument? Z drugimi besedami, ali pomoč omogoča doseganje zastavljenega cilja ali obstajajo drugačna, nesporno primernejša sredstva za doseganje cilja? |
| --- | --- | --- |

b)

ali je pomoč zasnovana tako, da bo dosegla skupni cilj, ter še posebej z obvezo, da se odgovori na naslednja vprašanja:

i.

Ali je pomoč ustrezen instrument? Z drugimi besedami, ali pomoč omogoča doseganje zastavljenega cilja ali obstajajo drugačna, nesporno primernejša sredstva za doseganje cilja?

| ii. | Ali ima ukrep spodbuden učinek? Z drugimi besedami, ali spreminja obnašanje podjetij? |
| --- | --- |

ii.

Ali ima ukrep spodbuden učinek? Z drugimi besedami, ali spreminja obnašanje podjetij?

| iii. | Ali je pomoč sorazmerna z zastavljenim ciljem? Z drugimi besedami, ali bi lahko povzročili enako spremembo v obnašanju z manjšo pomočjo ali z manj izkrivljajočim sredstvom? |
| --- | --- |

iii.

Ali je pomoč sorazmerna z zastavljenim ciljem? Z drugimi besedami, ali bi lahko povzročili enako spremembo v obnašanju z manjšo pomočjo ali z manj izkrivljajočim sredstvom?

| c) | Ali so izkrivljanja konkurence in posledice za trgovino omejene, tako da je končni rezultat pozitiven? |
| --- | --- |

c)

Ali so izkrivljanja konkurence in posledice za trgovino omejene, tako da je končni rezultat pozitiven?

| (72) | Komisija mora preveriti, ali obstaja na širokopasovnem trgu na Nizozemskem, še posebej v Appingedamu, tržna nepopolnost, kar bi državna pomoč lahko odpravila. Novejši podatki (24) potrjujejo, da na Nizozemskem širokopasovnem trgu obstajata živahna konkurenca in pestra ponudba. Imajo enega najvišjih širokopasovnih tržnih deležev v Skupnosti (približno 30 % sredi leta 2006 in ta delež hitro narašča). |
| --- | --- |

(72)

Komisija mora preveriti, ali obstaja na širokopasovnem trgu na Nizozemskem, še posebej v Appingedamu, tržna nepopolnost, kar bi državna pomoč lahko odpravila. Novejši podatki (24) potrjujejo, da na Nizozemskem širokopasovnem trgu obstajata živahna konkurenca in pestra ponudba. Imajo enega najvišjih širokopasovnih tržnih deležev v Skupnosti (približno 30 % sredi leta 2006 in ta delež hitro narašča).

| (73) | Nizozemski širokopasovni trg se hitro razvija. Ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, kabelski operaterji in ponudniki internetnih storitev bodo na nizozemskem trgu v kratkem ponudili zelo zmogljive širokopasovne storitve (25). V prihodnjih letih bo treba vzpostaviti „omrežja nove generacije“ brez državnih pomoči (26). Poleg tega mobilni operaterji tretje generacije trenutno uvajajo mobilne širokopasovne storitve na Nizozemskem. Po podatkih Komisije je pokritost s temi storitvami na Nizozemskem približno 70-odstotna (27). |
| --- | --- |

(73)

Nizozemski širokopasovni trg se hitro razvija. Ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, kabelski operaterji in ponudniki internetnih storitev bodo na nizozemskem trgu v kratkem ponudili zelo zmogljive širokopasovne storitve (25). V prihodnjih letih bo treba vzpostaviti „omrežja nove generacije“ brez državnih pomoči (26). Poleg tega mobilni operaterji tretje generacije trenutno uvajajo mobilne širokopasovne storitve na Nizozemskem. Po podatkih Komisije je pokritost s temi storitvami na Nizozemskem približno 70-odstotna (27).

| (74) | Stvarni podatki, ki jih ima Komisija (poročilo CPB, poročilo Komisije, analiza OECD itd.), jasno kažejo, da bi interakcije na trgu pripeljale do zaželene pokritosti in količine storitev na nizozemskem trgu širokopasovnih storitev (28). Poleg tega lahko predlagani ukrep kot javna naložba izrine zasebne pobude in ne izboljša splošne ponudbe širokopasovnih storitev. |
| --- | --- |

(74)

Stvarni podatki, ki jih ima Komisija (poročilo CPB, poročilo Komisije, analiza OECD itd.), jasno kažejo, da bi interakcije na trgu pripeljale do zaželene pokritosti in količine storitev na nizozemskem trgu širokopasovnih storitev (28). Poleg tega lahko predlagani ukrep kot javna naložba izrine zasebne pobude in ne izboljša splošne ponudbe širokopasovnih storitev.

| (75) | Poročilo CPB izrecno navaja, da na nizozemskih širokopasovnih trgih na splošno ni tržne nepopolnosti, da imajo podjetja dovolj spodbud, da vlagajo v širokopasovne storitve, in da je najboljša vladna politika politika zadržanosti, ki omogoča trgu, da sledi svojemu toku. Poročilo ugotavlja, da je obstoječa tržna nepopolnost omejena in povezana predvsem s prevladujočim položajem in zanemarljivimi proizvodnimi problemi. Poročilo navaja, da sta nadzor, ki ga izvaja nizozemski regulator OPTA, in dodelitev določenih subvencij za raziskave in razvoj primeren način reševanja omenjenih dveh nepopolnosti (29). |
| --- | --- |

(75)

Poročilo CPB izrecno navaja, da na nizozemskih širokopasovnih trgih na splošno ni tržne nepopolnosti, da imajo podjetja dovolj spodbud, da vlagajo v širokopasovne storitve, in da je najboljša vladna politika politika zadržanosti, ki omogoča trgu, da sledi svojemu toku. Poročilo ugotavlja, da je obstoječa tržna nepopolnost omejena in povezana predvsem s prevladujočim položajem in zanemarljivimi proizvodnimi problemi. Poročilo navaja, da sta nadzor, ki ga izvaja nizozemski regulator OPTA, in dodelitev določenih subvencij za raziskave in razvoj primeren način reševanja omenjenih dveh nepopolnosti (29).

| (76) | V Appingedamu podjetji KPN in Essent ponujata maloprodajne širokopasovne storitve na maloprodajnem trgu. Essent trenutno ponuja storitve s hitrostjo prenosa do 5 Mbit/s, KPN pa do 6 Mbit/s. Essent in KPN ponujata trojni paket storitev (telefonija, internet in analogna/digitalna televizija). Obe podjetji imata tehnične možnosti, ki jih bosta tudi uporabili za izboljšanje zmogljivosti svoje širokopasovne ponudbe na podlagi njunih obstoječih omrežij, če bo dovolj povpraševanja za te storitve. Tudi drugi ponudniki internetnih storitev lahko ponudijo širokopasovne storitve, ki temeljijo na veleprodajni ponudbi KPN. |
| --- | --- |

(76)

V Appingedamu podjetji KPN in Essent ponujata maloprodajne širokopasovne storitve na maloprodajnem trgu. Essent trenutno ponuja storitve s hitrostjo prenosa do 5 Mbit/s, KPN pa do 6 Mbit/s. Essent in KPN ponujata trojni paket storitev (telefonija, internet in analogna/digitalna televizija). Obe podjetji imata tehnične možnosti, ki jih bosta tudi uporabili za izboljšanje zmogljivosti svoje širokopasovne ponudbe na podlagi njunih obstoječih omrežij, če bo dovolj povpraševanja za te storitve. Tudi drugi ponudniki internetnih storitev lahko ponudijo širokopasovne storitve, ki temeljijo na veleprodajni ponudbi KPN.

| (77) | V zvezi z veleprodajnimi trgi je regulator OPTA na določenih trgih določil omejitve za prevladujočega operaterja, to je KPN. KPN ponuja tudi grosistični dostop do svojega omrežja in storitve za zagotavljanje širokopasovnih storitev (30). Nekateri kabelski operaterji, zlasti Essent, prav tako ponujajo neke vrste grosistični dostop do širokopasovnih povezav tretjim osebam na nizozemskem trgu (31). |
| --- | --- |

(77)

V zvezi z veleprodajnimi trgi je regulator OPTA na določenih trgih določil omejitve za prevladujočega operaterja, to je KPN. KPN ponuja tudi grosistični dostop do svojega omrežja in storitve za zagotavljanje širokopasovnih storitev (30). Nekateri kabelski operaterji, zlasti Essent, prav tako ponujajo neke vrste grosistični dostop do širokopasovnih povezav tretjim osebam na nizozemskem trgu (31).

| (78) | V drugih primerih državnih pomoči za širokopasovne povezave, o katerih je Komisija odločala, je Komisija dejansko menila, da so lahko državne pomoči za širokopasovna omrežja primeren instrument za reševanje nekaterih vidikov tržne nepopolnosti in/ali nezadostnega financiranja. V teh primerih, ki so večinoma zadevali „bela“ ali „siva“ (32) območja, trg ni zagotavljal konkurenčne ponudbe širokopasovnih storitev ali pa zaradi strukturnih ovir ni omogočal njenega razvoja (33). |
| --- | --- |

(78)

V drugih primerih državnih pomoči za širokopasovne povezave, o katerih je Komisija odločala, je Komisija dejansko menila, da so lahko državne pomoči za širokopasovna omrežja primeren instrument za reševanje nekaterih vidikov tržne nepopolnosti in/ali nezadostnega financiranja. V teh primerih, ki so večinoma zadevali „bela“ ali „siva“ (32) območja, trg ni zagotavljal konkurenčne ponudbe širokopasovnih storitev ali pa zaradi strukturnih ovir ni omogočal njenega razvoja (33).

| (79) | Nizozemski organi navajajo argument, da „prihodnje vsebinske storitve in aplikacije“ zahtevajo večje zmogljivosti, kot jih omogočajo obstoječa bakrena ali hibridna bakrena/optična kabelska omrežja. Vendar pa raziskava kaže, da si je težko predstavljati, da aplikacij za množični trg v bližnji ali srednjeročni prihodnosti ne bi mogli ponujati preko obstoječih omrežij (34). To po eni strani pomeni, da je stopnja medsebojne zamenljivosti storitev preko „omrežij naslednje generacije“ in storitev preko obstoječih omrežij visoka, in po drugi strani, da je veliko možnosti, da bo ukrep izkrivljal konkurenco v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(79)

Nizozemski organi navajajo argument, da „prihodnje vsebinske storitve in aplikacije“ zahtevajo večje zmogljivosti, kot jih omogočajo obstoječa bakrena ali hibridna bakrena/optična kabelska omrežja. Vendar pa raziskava kaže, da si je težko predstavljati, da aplikacij za množični trg v bližnji ali srednjeročni prihodnosti ne bi mogli ponujati preko obstoječih omrežij (34). To po eni strani pomeni, da je stopnja medsebojne zamenljivosti storitev preko „omrežij naslednje generacije“ in storitev preko obstoječih omrežij visoka, in po drugi strani, da je veliko možnosti, da bo ukrep izkrivljal konkurenco v bližnji prihodnosti.

| (80) | Lahko sklepamo, da na širokopasovnih trgih v Appingedamu ni tržne nepopolnosti, zaradi česar bi bila potrebna finančna državna pomoč. |
| --- | --- |

(80)

Lahko sklepamo, da na širokopasovnih trgih v Appingedamu ni tržne nepopolnosti, zaradi česar bi bila potrebna finančna državna pomoč.

| (81) | Čeprav je Appingedam v obrobni regiji na Nizozemskem, gre za posredovanje v mestni občini, kjer so veleprodajne in maloprodajne širokopasovne storitve že dostopne preko različnih ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev in omrežij, kjer so pogoji dobave in cene primerljivi z veljavnimi cenami v drugih regijah. |
| --- | --- |

(81)

Čeprav je Appingedam v obrobni regiji na Nizozemskem, gre za posredovanje v mestni občini, kjer so veleprodajne in maloprodajne širokopasovne storitve že dostopne preko različnih ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev in omrežij, kjer so pogoji dobave in cene primerljivi z veljavnimi cenami v drugih regijah.

| (82) | Omenjeno poročilo CPB ugotavlja, da ni dokazov o „substantial geographical or social digital divide in the Netherlands. Broadband is available in almost all regions. Most consumers can choose between roughly 80 Internet subscriptions in densely populated areas and between approximately 30 in remote areas“ [večjem geografskem ali socialnem digitalnem razkoraku na Nizozemskem. Širokopasovne storitve so dostopne v skoraj vseh regijah. Večina potrošnikov lahko izbira med približno 80 internetnimi naročniškimi ponudbami v gosto naseljenih območjih in približno 30 ponudbami v oddaljenih območjih]. Poročilo priznava morebiten obstoj socialne dihotomije (med starejšimi ni dovolj uporabnikov širokopasovnih storitev), vendar lahko vlada spodbuja uporabo interneta v tej skupini z ukrepi, ki vplivajo na povpraševanje, na primer s kampanjami ozaveščanja javnosti (35). |
| --- | --- |

(82)

Omenjeno poročilo CPB ugotavlja, da ni dokazov o „substantial geographical or social digital divide in the Netherlands. Broadband is available in almost all regions. Most consumers can choose between roughly 80 Internet subscriptions in densely populated areas and between approximately 30 in remote areas“ [večjem geografskem ali socialnem digitalnem razkoraku na Nizozemskem. Širokopasovne storitve so dostopne v skoraj vseh regijah. Večina potrošnikov lahko izbira med približno 80 internetnimi naročniškimi ponudbami v gosto naseljenih območjih in približno 30 ponudbami v oddaljenih območjih]. Poročilo priznava morebiten obstoj socialne dihotomije (med starejšimi ni dovolj uporabnikov širokopasovnih storitev), vendar lahko vlada spodbuja uporabo interneta v tej skupini z ukrepi, ki vplivajo na povpraševanje, na primer s kampanjami ozaveščanja javnosti (35).

| (83) | Zato zadevni ukrep ne pomeni izvajanja cilja kohezijske politike. Državna pomoč ni nujna za spodbujanje ponudbe širokopasovnih storitev v Appingedamu in nesorazmerno izkrivlja konkurenco. Ker nima cilja v skupnem interesu, ta ukrep ne ustreza merilom združljivosti s skupnim trgom iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(83)

Zato zadevni ukrep ne pomeni izvajanja cilja kohezijske politike. Državna pomoč ni nujna za spodbujanje ponudbe širokopasovnih storitev v Appingedamu in nesorazmerno izkrivlja konkurenco. Ker nima cilja v skupnem interesu, ta ukrep ne ustreza merilom združljivosti s skupnim trgom iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES.

VI.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (84) | Zaradi omenjenih razlogov Komisija ugotavlja, da ukrep vključuje državno pomoč ustanovi, operaterju omrežja optičnih vlaken in ponudnikom maloprodajnih širokopasovnih storitev. Ker ukrep pomoči ni namenjen za spodbuditev razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, ne da bi to do take mere spremenilo pogoje trgovanja, da bi škodilo skupnemu interesu, pomoč na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ni upravičena in zato ni združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(84)

Zaradi omenjenih razlogov Komisija ugotavlja, da ukrep vključuje državno pomoč ustanovi, operaterju omrežja optičnih vlaken in ponudnikom maloprodajnih širokopasovnih storitev. Ker ukrep pomoči ni namenjen za spodbuditev razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, ne da bi to do take mere spremenilo pogoje trgovanja, da bi škodilo skupnemu interesu, pomoč na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ni upravičena in zato ni združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Nizozemska namerava izvesti za razvoj širokopasovnega omrežja v Appingedamu, ni združljiva s skupnim trgom.

Zato se ta pomoč ne more izvesti.

Člen 2

Nizozemska v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih za uskladitev z odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 19.julija 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 321, 16.12.2005, str. 7.

1

(2)  Zadeva s sklicno št. LJ AQ8920, dostopna na www.rechtspraak.nl.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Širokopasovne storitve, opredeljene kot „always-on“ komunikacijske storitve, ki omogočajo prenos velikih količin podatkov, se lahko zagotavlja z uporabo različnih kombinacij komunikacijskih omrežnih tehnologij („platform“). To sta lahko fiksna ali radijska prenosna infrastruktura, ki se lahko nadomeščata ali dopolnjujeta glede na obstoječe stanje. Pri sedanjih širokopasovnih storitvah za širšo javnost je hitrost prenosa na splošno od 512 Kbits/s do 1 Mbit/s. Za podjetja so potrebne dosti večje hitrosti prenosa.

4

(5)  Zaupne informacije

5

(6)  Po podatkih, ki jih je Essent predložil Komisiji.

6

(7)  Sporočilo Komisije o upoštevnih trgih za elektronske telekomunikacijske storitve ne vključuje nobenega trga za grosistični dostop do vodov ali temnih (neosvetljenih) vlaken. Zato evropski ureditveni okvir za elektronske komunikacije zaenkrat ne vsebuje izrecnih določb o dostopu tretje osebe do infrastrukture iz vodov ali vlaken. Priporočilo Komisije 2003/311/ES z dne 11. februarja 2003 o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, občutljivem na predhodno pravno ureditev v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 114, 8.5.2003, str. 45).

7

(8)  Glej opombo 6.

8

(9)  KPN ima znatno tržno moč na trgih za veleprodajo razvezanega dostopa in pri posebni veleprodaji zakupljenih vodov. Zato mora KPN upoštevati ureditev o dostopu za pomembne vložke pri zagotavljanju širokopasovnih storitev, kot so krajevne zanke ali veleprodaja zakupljenih vodov. KPN poleg tega prostovoljno zagotavlja dostop do bitnega toka, to je proizvod za grosistični dostop.

9

(10)  Centralni urad za načrtovanje (Centraal Planbureau) je neodvisni raziskovalni inštitut, ki izvaja neodvisne ekonomske analize. CPB je neodvisen glede vsebine, vendar je uradno hkrati del vlade.

10

Centraal Planbureau

(11)  „Do market failures hamper the perspectives of broadband?“, Centralni urad za načrtovanje, december 2005.

11

Do market failures hamper the perspectives of broadband?

(12)  Storitve virtualnega zasebnega omrežja (VPN) preko spletnega protokola (IP).

12

Storitve virtualnega zasebnega omrežja (VPN) preko spletnega protokola (IP)

(13)  Kot je Komisija že pojasnila glede dostopa do širokopasovnih storitev, na primer v točki 46 odločbe o širokopasovnem projektu v francoskem departmaju Pyrénées-Atlantiques, Odločba Komisije z dne 16. novembra 2004 v zadevi N 381/04 „Pyrénées-Atlantiques“ (Francija), UL C 162, 2.7.2005, str. 5.

13

(14)  Glej opombo 11.

14

(15)  Sodba z dne 24. julija 2003, zadeva C-280/00, Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg, PSES str. I-7747.

15

Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg

(16)  Cf. Glej odločbo Komisije z dne 9. septembra 2004 v zadevi N 213/2003 – projekt ATLAS v Združenem kraljestvu, program širokopasovne infrastrukture za poslovne parke.

16

(17)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

17

(18)  Točka 10.

18

(19)  Kot je določeno v točki 2.1.2 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 71, 11.3.2000, str. 14), gre za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, tudi če država ne izvrši plačil v okviru jamstva. Tudi če ni bilo nobenega neposrednega in očitnega prenosa državnih sredstev, so bila vpletena državna sredstva, glej sodbo z dne 1. decembra 1998 v zadevi C-200/97, Ecotrade proti AFS, PSES str. I-7907, točka 43, in sodbo z dne 13. junija 2000 v združenih zadevah T-204/97 in T-270/97, EPAC, PSES str. II-2267, točki 80 in 81.

19

(20)  Karta regionalnih pomoči na Nizozemskem 2000–2006 (Državna pomoč N 228/2000, ref. SG(2000) D/106075 z dne 8. avgusta 2000).

20

(21)  Smernice za regionalne pomoči, UL C 74, 10.3.1998.

21

(22)  Glej smernice, poglavje 2, področje uporabe, str. 10.

22

(23)  Komisija je imela tak pristop tudi v drugih zadevah, glej na primer odločbe o državnih pomočeh v Združenem kraljestvu: N126/04 „Širokopasovne storitve za MSP v Lincolnshiru“ z dne 14. decembra 2004, N199/04 „Poslovni sklad za širokopasovne storitve“ z dne 16. novembra 2004, N307/04 „Širokopasovne povezave na Škotskem – podeželska in oddaljena območja“ z dne 16. novembra 2004.

23

(glej http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/).

(24)  „Pravna ureditev in trgi evropskih elektronskih komunikacij 2005“ (enajsto poročilo) COM(2006) 68 z dne 20. februarja 2006. Po podatkih iz oktobra 2005 je imel uveljavljeni operater približno 44-odstotni tržni delež za fiksne širokopasovne povezave zakupljenih vodov na maloprodajnem trgu in približno 72-odstotni tržni delež za DSL priključke na maloprodajnem trgu. Tržni delež operaterja fiksne telefonije za DSL priključke na maloprodajnem trgu se še zmanjšuje. Sicer statistični podatki o širokopasovnih povezavah, ki jih je decembra objavil OECD, kažejo, da je Nizozemska med vodilnimi državami na področju širokopasovnih storitev: www.oecd.org/sti/ict/broadband.

24

(25)  Po podatkih, ki jih ima Komisija, Essent trenutno testira simetrično rešitev Ethernet-to-the-Home s hitrostjo 100 Mbit/s, UPC pripravlja uvedbo proizvoda s hitrostjo 50 Mbits/s, KPN pa razvija storitve VSDL, ki lahko dosežejo hitrost prenosa do 50 Mbit/s.

25

Ethernet-to-the-Home

(26)  Glej npr. OPTA: KPN's Next Generation Network: All-IP, Issue Paper, 22. maj 2006.

26

KPN's Next Generation Network: All-IP,

.

(27)  Prim. http://145.7.218.175/covcheck/main.asp in http://umtscoveragetool.vodafone.nl/UMTSdekking.html#. Na spletni strani podjetja KPN je navedeno, da je UMTS na voljo 9 milijonom ljudem v 130 mestih na Nizozemskem: http://www.kpn.com/kpn/show/id=716554.

27

(28)  Manjši odstotek nizozemskega prebivalstva še vedno nima dostopa do širokopasovnih storitev, zlasti ker živijo predaleč od lokalne centrale, da bi lahko uporabljali storitve Digital Subscriber Line (DSL) in/ali nimajo dostopa do omrežja kabelske televizije.

28

(29)  Poročilo CPB, str. 103.

29

(30)  KPN ima znatno tržno moč na trgih za veleprodajo razvezanega dostopa in pri posebni veleprodaji zakupljenih vodov. Zato mora KPN upoštevati ureditev o dostopu za pomembne vložke pri zagotavljanju širokopasovnih storitev, kot so krajevne zanke in veleprodaja zakupljenih vodov. Poleg tega KPN prostovoljno zagotavlja dostop do nekaterih širokopasovnih storitev.

30

(31)  Essent na primer zagotavlja WBA za ISP Introweb (za profesionalne uporabnike), kabelska operaterja CAI Harderwijk in Kabel Noord zagotavljata WBA za ISP Chello, kabelski operater Cogas pa zagotavlja WBA za ISP @Home. Glej zadevo NL/2005/0281 Dostop do veleprodajnih širokopasovnih storitev na Nizozemskem – pripombe v skladu s členom 7(3) Direktive 2002/21/ES z dne 2. decembra 2005.

31

(32)  Na „belih območjih“ sploh ni širokopasovnih povezav. „Siva območja“ so podobna naravnemu monopolu, kjer omrežje nadzoruje en sam operater, ki ne omogoča dostopa do njegove temeljne infrastrukture. Vendar pa Appingedam lahko velja za „črno območje“, kjer so na trgu dostopne različne širokopasovne storitve preko najmanj dveh konkurenčnih infrastruktur (na primer telefonsko in kabelsko televizijsko omrežje). V primeru projektov, namenjenih izključno „črnim območjem“, obstaja veliko tveganje, da bo javno financiranje izrinilo sedanje in prihodnje zasebne naložbe.

32

(33)  V nedavni irski zadevi N284/05 „Regionalni širokopasovni program – faza II in faza III programa Metropolitan Area Network (MAN)“, Odločba Komisije z dne 8. marca 2006, je Komisija odobrila državno pomoč za razvoj odprte veleprodajne infrastrukture, zlasti v geografskih regijah, kjer je uveljavljeni operater že zagotavljal osnovne širokopasovne storitve, to pa zaradi velike širokopasovne vrzeli in posebnih značilnosti irskega trga (pomanjkljivost alternativnih infrastruktur, razporeditev prebivalstva, uveljavljeni operater pozno uvedel širokopasovne storitve itd.).

33

Regionalni širokopasovni program – faza II in faza III programa Metropolitan Area Network (MAN)

(34)  Glej na primer UK Broadband Stakeholder Group, „Predicting UK Future Residential Bandwidth Requirements“, maj 2006; IDATE, „Etude sur le développement du très haut débit en France“, marec 2006.

34

Predicting UK Future Residential Bandwidth Requirements

Etude sur le développement du très haut débit en France

(35)  Str. 14 v zadevnem poročilu CPB.

35

---

| 27.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. decembra 2006

Seznam standardov oziroma specifikacij za elektronska komunikacijska omrežja, storitve ter pripadajoče zmogljivosti in storitve, ki nadomesti vse predhodne različice

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6364)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/176/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) (1) in zlasti člena 17(1) Direktive,

po posvetovanju z Odborom za komunikacije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vmesni „Seznam standardov oziroma specifikacij za spodbujanje usklajenega zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij, elektronskih komunikacijskih storitev ter pripadajočih naprav in storitev“ je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Vmesni „Seznam standardov oziroma specifikacij za spodbujanje usklajenega zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij, elektronskih komunikacijskih storitev ter pripadajočih naprav in storitev“ je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2).

| (2) | Vmesni seznam standardov se sklicuje na regulativni okvir na podlagi Direktive 90/387/EGS (3) in veljavni regulativni okvir na podlagi Direktive 2002/21/ES. Dodatki k navedenemu seznamu in njegove spremembe so bile narejeni marca 2006 (4). |
| --- | --- |

(2)

Vmesni seznam standardov se sklicuje na regulativni okvir na podlagi Direktive 90/387/EGS (3) in veljavni regulativni okvir na podlagi Direktive 2002/21/ES. Dodatki k navedenemu seznamu in njegove spremembe so bile narejeni marca 2006 (4).

| (3) | Zato je treba preseči vmesni seznam ter sestaviti in objaviti seznam standardov, da se nadomestijo zgoraj omenjene objave. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba preseči vmesni seznam ter sestaviti in objaviti seznam standardov, da se nadomestijo zgoraj omenjene objave.

| (4) | Revidirani seznam standardov je bil sestavljen v sodelovanju s strokovnjaki iz držav članic in Evropskim inštitutom za telekomunikacijske standarde (ETSI) – |
| --- | --- |

(4)

Revidirani seznam standardov je bil sestavljen v sodelovanju s strokovnjaki iz držav članic in Evropskim inštitutom za telekomunikacijske standarde (ETSI) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Seznam standardov

1.   Seznam standardov oziroma specifikacij za elektronska komunikacijska omrežja, storitve ter pripadajoče zmogljivosti in storitve je vzpostavljen.

Nadomestil bo predhodni različici Seznama standardov, ki sta bili objavljeni dne 31. decembra 2002 in 23. marca 2006.

Ta objava se kot dodatek k seznamu standardov o minimalnem naboru zakupljenih vodov dne 25. julija 2003 objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Seznam standardov, kot je določen v Prilogi, se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Naslovljenci

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 11. decembra 2006

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

1

(2)  UL C 331, 31.12.2002, str. 32.

2

(3)  UL L 192, 24.7.1990, str. 1. Direktiva, razveljavljena z Direktivo 2002/21/ES.

3

(4)  UL C 71, 23.3.2006, str. 9.

4

---

PRILOG A

Seznam standardov OZIROMA specifikacij za elektronska komunikacijska omrežja, storitve ter pripadajoče zmogljivosti in storitve

POJASNEVALNA OPOMBA O TEJ IZDAJI SEZNAMA STANDARDOV OZIROMA SPECIFIKACIJ ZA ELEKTRONSKA KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, STORITVE TER PRIPADAJOČE ZMOGLJISVOSTI IN STORITVE

Komisija v skladu s postopkom iz člena 17(1) Okvirne direktive (2002/21/ES) za zagotovitev medobratovalnosti storitev in boljšo izbiro za uporabnike sestavi seznam standardov oziroma specifikacij, ki bi bili podlaga za spodbujanje usklajenega zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij, elektronskih komunikacijskih storitev ter pripadajočih naprav in storitev, ter jih objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta objava nadomesti nekdanji vmesni seznam standardov (2002/C 331/04), ki se je skliceval na „stari“ (tj. člen 5 Direktive 90/387/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/51/ES) in tudi veljavni regulativni okvir (tj. člen 17 Okvirne direktive 2002/21/ES). Ta objava tudi nadomesti spremembo v zvezi s seznamom standardov „interaktivne digitalne televizije“ (2006/C 71/04) z dne 23. marca 2006 (1). Objava tega seznama standardov ne vpliva na minimalni nabor zakupljenih vodov z usklajenimi značilnostmi in pripadajočimi standardi iz člena 18 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi), objavljene v Sklepu Komisije (2003/548/ES) z dne 24. julija 2003 (2).

V skladu s členom 17(2) Okvirne direktive v odsotnosti standardov oziroma specifikacij v tem seznamu države članice spodbujajo uporabo standardov oziroma specifikacij, ki so jih sprejele evropske organizacije za standardizacijo in, ob odsotnosti takih standardov oziroma specifikacij, spodbujajo izvajanje mednarodnih standardov ali priporočil, ki so jih sprejele Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU), Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) ali Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC).

Sedanja objava je selektiven seznam standardov oziroma specifikacij na zadevnih področjih. V primerjavi z vmesnim seznamom standardov (2002/C 331/04) je bilo vnesenih manj standardov oziroma specifikacij, ob priznavanju, da člen 17(2) Okvirne direktive od držav članic že zahteva, da spodbujajo uporabo standardov ali specifikacij, ki so jih sprejele evropske organizacije za standardizacijo, ki pa niso objavljeni v seznamu standardov.

Ta seznam standardov je bil izdelan ob upoštevanju naslednjih meril. Ta merila so bila sestavljena v sodelovanju z državami članicami v Odboru za komunikacije in nato preverjena s pomočjo javnega posvetovanja.

Pregledani seznam mora vključevati standarde oziroma specifikacije:

| — | Za medomrežno povezovanje elektronskih komunikacijskih omrežij oziroma zagotavljanje dostopa do njih oziroma za medobratovalnost storitev elektronskih komunikacijskih omrežij, kadar je to nujno potrebno za zagotovitev medobratovalnosti med končnimi uporabniki storitev in svobodo izbire za uporabnike; |
| --- | --- |

—

Za medomrežno povezovanje elektronskih komunikacijskih omrežij oziroma zagotavljanje dostopa do njih oziroma za medobratovalnost storitev elektronskih komunikacijskih omrežij, kadar je to nujno potrebno za zagotovitev medobratovalnosti med končnimi uporabniki storitev in svobodo izbire za uporabnike;

| — | Katerih izvajanje ne pomeni čezmernih stroškov v primerjavi s pričakovanimi koristmi (t. j. sorazmernosti); |
| --- | --- |

—

Katerih izvajanje ne pomeni čezmernih stroškov v primerjavi s pričakovanimi koristmi (t. j. sorazmernosti);

| — | in izpolnjujejo eno ali več naslednjih meril: |
| --- | --- |

—

in izpolnjujejo eno ali več naslednjih meril:

| — | Standardi oziroma specifikacije za ključne vmesnike, ki pomenijo omejitve med sistemi, ki so v lasti in upravljanju različnih strani, vključno s čezmejnimi vidiki, zlasti standardov oziroma specifikacij, ki rešujejo hude in verjetne primere nezagotavljanja medobratovalnosti ali pomanjkanja svobode izbire; |
| --- | --- |

—

Standardi oziroma specifikacije za ključne vmesnike, ki pomenijo omejitve med sistemi, ki so v lasti in upravljanju različnih strani, vključno s čezmejnimi vidiki, zlasti standardov oziroma specifikacij, ki rešujejo hude in verjetne primere nezagotavljanja medobratovalnosti ali pomanjkanja svobode izbire;

| — | Standardi oziroma specifikacije, ki so pomembni na današnjem trgu, ki se še zmeraj razvijajo in imajo pred seboj še določeno obdobje uporabe. |
| --- | --- |

—

Standardi oziroma specifikacije, ki so pomembni na današnjem trgu, ki se še zmeraj razvijajo in imajo pred seboj še določeno obdobje uporabe.

Pregledani seznam ne sme vključevati:

| — | Standardov oziroma specifikacij za ustaljena omrežja in storitve, ki se več ne razvijajo; |
| --- | --- |

—

Standardov oziroma specifikacij za ustaljena omrežja in storitve, ki se več ne razvijajo;

| — | Standardov oziroma specifikacij za omrežja in storitve, ki so trenutno v zgodnji fazi razvoja; |
| --- | --- |

—

Standardov oziroma specifikacij za omrežja in storitve, ki so trenutno v zgodnji fazi razvoja;

| — | Če standardi oziroma specifikacije kot posledice odstavka (1)(c) dosegajo medobratovalnost in svobodo izbire, lahko ostanejo na trgu, saj jih v tem primeru zagotavlja povpraševanje potrošnikov ali interes industrije. |
| --- | --- |

—

Če standardi oziroma specifikacije kot posledice odstavka (1)(c) dosegajo medobratovalnost in svobodo izbire, lahko ostanejo na trgu, saj jih v tem primeru zagotavlja povpraševanje potrošnikov ali interes industrije.

Ne glede na zgoraj navedeni merili (1) in (2) je treba posebno pozornost posvetiti:

| — | Standardom oziroma specifikacijam, ki se zdaj uporabljajo na državni ali evropski ravni, pri katerih je treba najprej oceniti učinek njihove odprave. |
| --- | --- |

—

Standardom oziroma specifikacijam, ki se zdaj uporabljajo na državni ali evropski ravni, pri katerih je treba najprej oceniti učinek njihove odprave.

| — | Standardom oziroma specifikacijam, ki so v skladu z državno zakonodajo ali zakonodajo skupnosti potrebni za zagotavljanje posebnih obveznosti v javnem interesu in za izvajanje katere operaterji nimajo tržne motivacije. |
| --- | --- |

—

Standardom oziroma specifikacijam, ki so v skladu z državno zakonodajo ali zakonodajo skupnosti potrebni za zagotavljanje posebnih obveznosti v javnem interesu in za izvajanje katere operaterji nimajo tržne motivacije.

UVOD

1.   Splošno

Standardi oziroma specifikacije, ki so našteti, sestavljajo „Seznam standardov oziroma specifikacij“ iz člena 1 Sklepa Sveta K(2006) 6364 z dne 11/XII/2006.

Komisija na podlagi člena 17(1) Okvirne Direktive (2002/21/ES) sestavi seznam standardov oziroma specifikacij, ki bi bili podlaga za spodbujanje usklajenega zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij, elektronskih komunikacijskih storitev ter pripadajočih naprav in storitev, ter jih objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Če standardi oziroma specifikacije iz zgornjega odstavka niso ustrezno uporabljeni in zato ni mogoče zagotoviti medobratovalnosti storitev v eni ali več državah članicah, se lahko uporaba takih standardov oziroma specifikacij predpiše kot obvezna po postopku iz odstavka 4 člena 17 Okvirne direktive.

Da bi se upoštevale zahteve novih tehnologij in sprememb trga, se bo seznam standardov redno pregledoval. Zainteresirane strani so povabljene, da predstavijo svoja stališča o tej izdaji.

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za komunikacije (3), kolikor se seznam nanaša na člen 17 Okvirne direktive.

Standardi, sprejeti v skladu z Direktivo R&TTE (1999/5/ES) in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije so zunaj obsega tega dokumenta.

2.   Struktura seznama standardov

| — | Poglavje I: Obvezni standardi oziroma specifikacije |
| --- | --- |

—

Poglavje I: Obvezni standardi oziroma specifikacije

| — | Poglavje II: Pregledna zmogljivost prenosa |
| --- | --- |

—

Poglavje II: Pregledna zmogljivost prenosa

| — | Poglavje III: Javno ponujeni uporabniški vmesniki |
| --- | --- |

—

Poglavje III: Javno ponujeni uporabniški vmesniki

| — | Poglavje IV: Medomrežno povezovanje in dostop |
| --- | --- |

—

Poglavje IV: Medomrežno povezovanje in dostop

| — | Poglavje V: Storitve in značilnosti |
| --- | --- |

—

Poglavje V: Storitve in značilnosti

| — | Poglavje VI: Številčenje in naslavljanje |
| --- | --- |

—

Poglavje VI: Številčenje in naslavljanje

| — | Poglavje VII: Kakovost storitve |
| --- | --- |

—

Poglavje VII: Kakovost storitve

| — | Poglavje VIII: Storitve radiodifuznega oddajanja |
| --- | --- |

—

Poglavje VIII: Storitve radiodifuznega oddajanja

3.   Status standardov OZIROMA specifikacij v seznamu

Status standardov oziroma specifikacij iz Poglavja I se razlikuje od statusa standardov oziroma specifikacij iz drugih poglavij dokumenta.

Uporaba standardov oziroma specifikacij, naštetih v Poglavju I, je obvezna. Standardi oziroma specifikacije lahko postanejo obvezni z uporabo postopka iz člena 17(4) Okvirne direktive. V skladu s členom 17(4) Okvirne direktive: „kadar namerava Komisija uporabo nekaterih standardov oziroma specifikacij predpisati kot obvezno, obvestilo o tem objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti in vse zadevne stranke pozove, naj javno izrazijo svoja stališča“. Komisija v skladu s postopkom iz člena 22(3) Okvirne direktive predpiše obvezno uporabo zadevnih standardov oziroma specifikacij tako, da jih na seznamu standardov, objavljenem v Uradnem listu Evropskih skupnosti, navede kot obvezne standarde oziroma specifikacije.

Spodbuja se uporaba standardov oziroma specifikacij, naštetih v poglavjih II do VIII, vendar ni pravne obveznosti za njihovo izvajanje. V skladu s členom 17(2) Okvirne direktive „Države članice spodbujajo uporabo standardov oziroma specifikacij iz (. . .) za zagotavljanje storitev, tehničnih vmesnikov oziroma omrežnih funkcij, kadar je to nujno potrebno za zagotovitev medobratovalnosti storitev in boljšo izbiro za uporabnike“. S tem v zvezi je treba na seznam priporočenih standardov oziroma specifikacij gledati kot na kandidate, ki bodo postali obvezni standardi oziroma specifikacije takoj, ko organi zaznajo učinke motenj na trgu, povezane z nezadostnim upoštevanjem priporočenih standardov oziroma specifikacij.

V skladu s postopkom iz člena 17 Okvirne direktive (2002/21/ES) je namen tega seznama, „da se uporablja kot podlaga za spodbujanje usklajenega zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij, elektronskih komunikacijskih storitev ter pripadajočih naprav in storitev“ (prvi odstavek), „da zagotovi medobratovalnost storitev in boljšo izbiro za uporabnike.“ (drugi odstavek). To je treba upoštevati pri izvajanju standardov oziroma specifikacij, ki vsebujejo alternative ali neobvezne klavzule.

V skladu s členom 17(5) in (6) Okvirne direktive, „kadar Komisija meni, da standardi oziroma specifikacije (. . .) ne prispevajo več k zagotavljanju usklajenih elektronskih komunikacijskih storitev ali ne izpolnjujejo več potreb porabnikov ali ovirajo tehnološki razvoj, jih (. . .) črta s seznama standardov oziroma specifikacij (. . .).“.

Razen standardov oziroma specifikacij, omenjenih v Poglavju I tega seznama, se lahko kot posledica nekaterih standardov oziroma specifikacij, ki so postali obvezni za nekatera podjetja, uvedejo drugi zakonodajni ukrepi znotraj regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve.

4.   Različica standardov OZIROMA specifikacij

Če ni navedena številka različice standarda oziroma specifikacije velja v trenutku objave seznama različica, navedena v tem seznamu.

Če ni drugače določeno, so pri navedbi večdelnega standarda oziroma specifikacije pomembni vsi deli in poddeli standarda oziroma specifikacije. V nekaterih primerih je jasno določeno, da so v seznam vključeni samo nekateri deli standarda oziroma specifikacije.

5.   Tehnični standardi OZIROMA specifikacije

Večina standardov oziroma specifikacij, omenjenih v tem seznamu so končni izsledki instituta ETSI pod predhodno in sedanjo nomenklaturo ETSI. Opredelitve različnih vrst končnih izsledkov ETSI so pod „ETSI Directives“ na voljo na spletni strani: http://portal.etsi.org/directives/

Najpomembnejši od teh končnih izsledkov so:

Končni izsledki pod sedanjo nomenklaturo ETSI:

Tehnična specifikacija, TS, vsebuje v glavnem normativne določbe, ki jih je odobril tehnični organ.

Tehnično poročilo, TR, vsebuje v glavnem informativne elemente, ki jih je odobril tehnični organ.

Standard, ES, vsebuje v glavnem normativne določbe, ki jih je odobrilo članstvo ETSI.

Priročnik, EG, vsebuje v glavnem informativne elemente, ki jih je odobrilo članstvo ETSI.

Posebno poročilo, SR, vsebuje informacije, objavljene v javnosti kot napotilo.

Evropski standard (telekomunikacije), EN, vsebuje normativne določbe, ki so jih odobrile državne organizacije za standardizacijo oziroma državne delegacije in ima za posledico umiritev in prenos v notranje pravo.

Usklajeni standard (telekomunikacije), EN, katerega priprava je bila s pooblastilom Evropske komisije v skladu z evropskima direktivama 98/34/ES in 98/48/ES zaupana institutu ETSI in je bil pripravljen ob upoštevanju veljavnih bistvenih zahtev Direktive „o novem pristopu“, sklic nanj pa je bil nato objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Končni izsledki po nomenklaturi ETSI, na katero se nanaša seznam:

Evropski telekomunikacijski standard, ETS, vsebuje normativne določbe, ki so jih odobrile državne organizacije za standardizacijo oziroma državne delegacije, in ima za posledico umiritev in prenos v notranje pravo.

Tehnično poročilo ETSI, ETR, vsebuje informativne elemente, ki jih je odobril strokovni odbor.

6.   Naslovi, na katerih so dostopni sklicni dokumenti

ETSI Publications Office

poštni naslov:

| ETSI |
| --- |
| 650 Route des Lucioles |
| F-06921 Sophia Antipolis Cedex |
| Francija |
| Tel. (33-4) 92 94 42 41 |
| Faksimile: (33-4) 93 95 81 33 |
| E-naslov: publications@etsi.fr |
| Spletna stran: http://www.etsi.org/services_products/freestandard/home.htm |

ETSI

650 Route des Lucioles

F-06921 Sophia Antipolis Cedex

Francija

Tel. (33-4) 92 94 42 41

Faksimile: (33-4) 93 95 81 33

E-naslov: publications@etsi.fr

Spletna stran: http://www.etsi.org/services_products/freestandard/home.htm

Končni izsledki ETSI se lahko neposredno snamejo s spletne strani: http://pda.etsi.org/pda/queryform.asp

ITU Sales and Marketing Service (za dokumente ITU-T)

poštni naslov:

| ITU |
| --- |
| Place des Nations |
| CH-1211 Geneva 20 |
| Švica |
| Tel. | (41-22) 730 61 41 (angleško)
  (41-22) 730 61 42 (francosko)
  (41-22) 730 61 43 (špansko) |

ITU

Place des Nations

CH-1211 Geneva 20

Švica

Tel.

(41-22) 730 61 41 (angleško)

(41-22) 730 61 42 (francosko)

(41-22) 730 61 43 (špansko)

Faks. (41-22) 730 51 94

E-naslov: sales@itu.int

Spletna stran: http://www.itu.int

7.   Napotila na zakonodajo EU

Seznam se nanaša na naslednje zakonodajne dokumente, ki se nahajajo na http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/index_en.htm

Direktiva 2002/21/ES (Okvirna direktiva) Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 108, 24. 4. 2002, str. 33).

Direktiva 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (UL L 108, 24. 4. 2002, str. 7).

Direktiva 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah) Evropskega Parlamenta in Sveta o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (UL L 108, 24. 4. 2002, str. 51).

Direktiva 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) Evropskega parlamenta in Sveta o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (UL L 201, 31. 7. 2002, str. 27).

Direktiva 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (UL L 108, 24. 4. 2002, str. 21).

Priporočilo Komisije 2000/417/ES o razvezanem dostopu do krajevne zanke (UL L 156, 29. 6. 2000, str. 44).

Uredba ES/2887/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o razvezanem dostopu do krajevne zanke (UL L 336, 30. 12. 2000, str. 4).

Priporočilo Komisije (2005/57/ES) z dne 21. januarja 2005 o zagotavljanju zakupljenih vodov v Evropski uniji (Del 1 – Glavni pogoji zagotavljanja veleprodaje zakupljenih vodov) (notificirana pod dokumentarno številko C(2005) 103). (UL L 24, 27. 1. 2005, str. 27)

Priporočilo Komisije (2005/268/ES) z dne 29. marca 2005 o zagotavljanju zakupljenih vodov v Evropski uniji – Del 2 – cenovni vidiki veleprodaje podomrežij zakupljenih vodov (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 951). (UL L 083, 1. 4. 2005, str. 52).

Priporočilo Komisije 2003/558/ES z dne 25. julija 2003 o obdelavi podatka o lokaciji klicatelja v elektronskih komunikacijskih omrežjih za storitve klica v sili z določitvijo lokacije. (UL L 189, 29.7.2003, str. 49).

Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme. (Direktiva R&TTE) (UL L 91, 7. 4. 1999, str. 10).

Odločba Sveta 2001/792/ES z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite. (UL L 297, 15. 11. 2001, str. 7).

Odločba 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru). (UL L 108, 24. 4. 2002, str. 1)

Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/48/ES. (UL L 204, 21. 7. 1998, str. 37)

COM(2004) 541 „Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu Parlamentu, Ekonomsko-Socialnemu Odboru in Odboru Regij o medobratovalnosti digitalnih interaktivnih televizijskih storitev“ z dne 30. julija 2004.

COM(2006) 37 „Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu Parlamentu, Evropskemu Ekonomsko-Socialnemu Odboru in Odboru Regij o pregledu medobratovalnosti digitalnih interaktivnih televizijskih storitev“ z dne 2. februarja 2006 v skladu s Sporočilom COM(2004) 541 z dne 30. julija 2004.

8.   Opredelitve in okrajšave

Opredelitve

Uporabljajo se opredelitve v ustrezni zakonodaji EU v oddelku 7.

Okrajšave

V tem dokumentu se uporabljajo naslednje kratice:

| 3GPP | Projekt partnerstva tretje generacije |
| --- | --- |
| API | Vmesniki aplikacijskih programov |
| DAB | Digitalna zvočna (avdio) radiodifuzija |
| DVB | Digitalna videoradiodifuzija |
| ETSI | Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde |
| GSM | Globalni sistem za mobilne komunikacije |
| ISDN | Digitalno omrežje z integriranimi storitvami |
| IP | Internetni protokol |
| IPAT | Dostopovni terminal za internetni protokol |
| ITU | Mednarodni telekomunikacijska zveza |
| MHEG | Strokovna skupina za multimedije in hipermedije |
| MHP | Večpredstavnostna domača platforma |
| NGN | Omrežja naslednje generacije |
| NTP | Omrežna priključna točka |
| OSA | Odprti dostop do storitve |
| PoI | Točka medomrežnega povezovanja |
| PSTN | Javno komutirano telefonsko omrežje |
| QoS | Kakovost storitve |
| ULL | Razvezana krajevna zanka |
| UMTS | Univerzalni mobilni telekomunikacijski sistem |
| WML | Brezžični označevalni jezik |
| WTVML | Brezžični televizijski označevalni jezik(tudi WTML) |

3GPP

Projekt partnerstva tretje generacije

API

Vmesniki aplikacijskih programov

DAB

Digitalna zvočna (avdio) radiodifuzija

DVB

Digitalna videoradiodifuzija

ETSI

Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde

GSM

Globalni sistem za mobilne komunikacije

ISDN

Digitalno omrežje z integriranimi storitvami

IP

Internetni protokol

IPAT

Dostopovni terminal za internetni protokol

ITU

Mednarodni telekomunikacijska zveza

MHEG

Strokovna skupina za multimedije in hipermedije

MHP

Večpredstavnostna domača platforma

NGN

Omrežja naslednje generacije

NTP

Omrežna priključna točka

OSA

Odprti dostop do storitve

PoI

Točka medomrežnega povezovanja

PSTN

Javno komutirano telefonsko omrežje

QoS

Kakovost storitve

ULL

Razvezana krajevna zanka

UMTS

Univerzalni mobilni telekomunikacijski sistem

WML

Brezžični označevalni jezik

WTVML

Brezžični televizijski označevalni jezik(tudi WTML)

SEZNAM STANDARDOV OZIROMA SPECIFIKACIJ ZA ELEKTRONSKA OMREŽJA, STORITVE TER PRIPADAJOČE ZMOGLJIVOSTI IN STORITVE

Namen objave standardov oziroma specifikacij v seznamu je spodbuditi zagotavljanje usklajenih elektronskih komunikacijskih storitev odstavka v korist uporabnikom po vsej Skupnosti za zagotavljanje medobratovalnosti in za podporo izvajanja regulativnega okvira. Glavno in vodilno načelo za vključitev standardov oziroma specifikacij je osredotočanje na standarde oziroma specifikacije, povezane z določbami v direktivah. Uporabljena merila za vključitev standardov oziroma specifikacij v ta seznam so bila pojasnjena v pojasnjevalni opombi.

POGLAVJE I

1.   Obvezni standardi

V sedanjem dokumentu ni obveznih standardov.

Standardi lahko postanejo obvezni z uporabo postopka iz člena 17(4) Okvirne direktive. Kadar namerava Komisija uporabo nekaterih standardov oziroma specifikacij predpisati kot obvezno, obvestilo o tem objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti in vse zadevne stranke pozove, naj javno izrazijo svoja stališča.

POGLAVJE II

2.   Pregledna zmogljivost prenosa

2.1.   Dostop do krajevne zanke za tretje osebe

| Tehnični vmesniki oziroma značilnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Spektralno upravljanje na žičnih dostopovnih omrežjih; 1. del: Opredelitve in knjižnica signalov | ETSI TR 101 830-1 (V.1.1.1) | |

Tehnični vmesniki oziroma značilnosti storitve

Vir

Opombe

Spektralno upravljanje na žičnih dostopovnih omrežjih; 1. del: Opredelitve in knjižnica signalov

ETSI TR 101 830-1 (V.1.1.1)

POGLAVJE III

3.   Javno ponujeni uporabniški vmesniki (NTP)

V določenih tržnih pogojih (4) lahko državni regulativni organ operaterjem naloži obveznosti, da izpolnijo utemeljene zahteve za dostop do posebnih elementov omrežja ter pripadajočih naprav in njihovo uporabo.

V sedanji seznam standardov ni vključen noben standard oziroma specifikacija, saj trenutno noben ne zadovoljuje meril, določenih v pojasnjevalni opombi.

POGLAVJE IV

4.   Medomrežno povezovanje in dostop

V skladu z določbami Direktive o dostopu imajo lahko dobavitelji elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev posebne obveznosti za medomrežno povezovanje oziroma dostop.

Standardi oziroma specifikacije za ULL in bitno strujo so vključeni v Poglavje II.

4.1.   Vmesniki aplikacijskih programov

| Tehnični vmesniki oziroma značilnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Odprti dostop do storitve (OSA); Vmesniki aplikacijskih programov (API/Parlay 3) | ETSI ES 201 915 serije | |
| Odprti dostop do storitve (OSA); Vmesniki aplikacijskih programov (API/Parlay 4) | ETSI ES 202 915 serije | |
| Odprti dostop do storitve (OSA); Vmesniki aplikacijskih programov (API/Parlay 5) | ETSI ES 203 915 serije | |
| Prirejene aplikacije za izboljšano logiko mobilnih omrežij (CAMEL) sistema UMTS, Faza3; Specifikacija aplikacijskega dela CAMEL (CAP) | ETSI TS 129 078 | |
| Odprti dostop do storitve (OSA UMTS); Vmesniki aplikacijskih programov (API); 1. del: Pregled | ETSI TS 129 198-1 | |
| Aplikacijski programski vmesnik arhitekture odprtih storitev sistema UMTS – 2. del | ETSI TR 129 998 | |

Tehnični vmesniki oziroma značilnosti storitve

Vir

Opombe

Odprti dostop do storitve (OSA); Vmesniki aplikacijskih programov (API/Parlay 3)

ETSI ES 201 915 serije

Odprti dostop do storitve (OSA); Vmesniki aplikacijskih programov (API/Parlay 4)

ETSI ES 202 915 serije

Odprti dostop do storitve (OSA); Vmesniki aplikacijskih programov (API/Parlay 5)

ETSI ES 203 915 serije

Prirejene aplikacije za izboljšano logiko mobilnih omrežij (CAMEL) sistema UMTS, Faza3; Specifikacija aplikacijskega dela CAMEL (CAP)

ETSI TS 129 078

Odprti dostop do storitve (OSA UMTS); Vmesniki aplikacijskih programov (API); 1. del: Pregled

ETSI TS 129 198-1

Aplikacijski programski vmesnik arhitekture odprtih storitev sistema UMTS – 2. del

ETSI TR 129 998

4.2.   Dostop do mrežnih naprav in storitev

V sedanji seznam standardov ni vključen noben standard oziroma specifikacija, saj trenutno noben ne zadovoljuje meril, določenih v pojasnjevalni opombi.

4.3.   Medomrežno povezovanje

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| IPCablecom; 12. del: internetni transportni protokol signalizacije (ISTP) | ETSI TS 101 909-12 | opredeljuje vmesnik SS7 do signalnega prehoda omrežja IPCablecom |
| IPCablecom; 23. del: Dostopovni terminal za internetni protokol – Vodovna krmilna signalizacija (IPAT – LCS) | ETSI TS 101 909-23 | določa signalni vmesnik V5.2 do IPAT omrežja IPCablecom |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

IPCablecom; 12. del: internetni transportni protokol signalizacije (ISTP)

ETSI TS 101 909-12

opredeljuje vmesnik SS7 do signalnega prehoda omrežja IPCablecom

IPCablecom; 23. del: Dostopovni terminal za internetni protokol – Vodovna krmilna signalizacija (IPAT – LCS)

ETSI TS 101 909-23

določa signalni vmesnik V5.2 do IPAT omrežja IPCablecom

POGLAVJE V

5.   Storitve in LASTNOSTI

5.1.   Lokacija klicatelja

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Protokoli javljalnikov kraja nuje | ETSI TS 102 164 | |
| Lokalizacijske storitve (LCS); Opis delovanja; Faza 2 (UMTS) | ETSI TS 123 171 | |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

Protokoli javljalnikov kraja nuje

ETSI TS 102 164

Lokalizacijske storitve (LCS); Opis delovanja; Faza 2 (UMTS)

ETSI TS 123 171

5.2.   Vidiki radiodifuznega oddajanja

Standardi oziroma specifikacije, ki so pomembni, so vključeni v Poglavje VIII.

5.3.   Obvestilo o ceni (AoC)

V sedanji seznam standardov ni vključen noben standard oziroma specifikacija, saj trenutno noben ne zadovoljuje meril, določenih v pojasnjevalni opombi.

5.4.   Imeniške storitve

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Računalniška imeniška pomoč | Priporočilo ITU-T, E.115 (02/95) | Trenutno se uporablja za izvajanje mednarodnih javnih imetniških storitev |
| Mednarodne javne imeniške storitve | Priporočilo ITU-T, F.510 | Tudi ustrezno za medsebojno povezovanje notranjih imeniških podatkovnih zbirk. |
| Poenotena imeniška specifikacija | Priporočilo ITU-T, F0.515 | |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

Računalniška imeniška pomoč

Priporočilo ITU-T, E.115 (02/95)

Trenutno se uporablja za izvajanje mednarodnih javnih imetniških storitev

Mednarodne javne imeniške storitve

Priporočilo ITU-T, F.510

Tudi ustrezno za medsebojno povezovanje notranjih imeniških podatkovnih zbirk.

Poenotena imeniška specifikacija

Priporočilo ITU-T, F0.515

5.5.   Zavračanje anonimnih klicev (ACR)

Čeprav je bila funkcija ACR standardizirana za omrežja PSTN/ISDN, pa samo nekatere od trenutnih izvedb delno ustrezajo standardom oziroma specifikacijam in ACR ni bila standardizirana za omrežja GSM.

V sedanji seznam standardov ni vključen noben standard oziroma specifikacija, saj trenutno noben ne zadovoljuje meril, določenih v pojasnjevalni opombi.

POGLAVJE VI

6.   Številčenje in naslavljanje

6.1.   Izbira ali predizbira obratovalca

V sedanji seznam standardov ni vključen noben standard oziroma specifikacija, saj trenutno noben ne zadovoljuje meril, določenih v pojasnjevalni opombi.

6.2.   Prenosljivost številk

V sedanji seznam standardov ni vključen noben standard oziroma specifikacija, saj trenutno noben ne zadovoljuje meril, določenih v pojasnjevalni opombi.

POGLAVJE VII

7.   Kakovost storitve (QoS)

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Opredelitve in meritve parametrov QoS v zvezi z uporabnikom | ETSI EG 202 057 serije
  (deli 1 do 4) | |
| Kakovost telekomunikacijskih storitev; | ETSI EG 202 009 serije
  (deli 1 do 3) | Parametri, ustrezni za uporabnike |
| Opredelitve parametrov zmogljivosti za kakovost aplikacij govora in drugih aplikacij govornega pasu, ki uporabljajo omrežja IP. | Priporočilo ITU-T, G.1020 (vključno Priloga A) | |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

Opredelitve in meritve parametrov QoS v zvezi z uporabnikom

ETSI EG 202 057 serije

(deli 1 do 4)

Kakovost telekomunikacijskih storitev;

ETSI EG 202 009 serije

(deli 1 do 3)

Parametri, ustrezni za uporabnike

Opredelitve parametrov zmogljivosti za kakovost aplikacij govora in drugih aplikacij govornega pasu, ki uporabljajo omrežja IP.

Priporočilo ITU-T, G.1020 (vključno Priloga A)

Opomba Na podlagi 11. in 22. člena Direktive o univerzalnih storitvah lahko državni regulativni organi v določenih okoliščinah zahtevajo uporabo nekaterih standardov oziroma specifikacij za parametre, opredelitve in roke dobave in kakovosti storitve ter merilne metode. Ti standardi oziroma specifikacije so našteti v Prilogi III Direktive.

7.1.   Stopnja storitve

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Večpredstavnostne kategorije QoS za končne uporabnike | Priporočilo ITU-T, G.1010 (11/01) | |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

Večpredstavnostne kategorije QoS za končne uporabnike

Priporočilo ITU-T, G.1010 (11/01)

7.2.   Cilji zmogljivosti omrežja

Sedanji seznam vključuje samo standarde oziroma specifikacije, ki so ustrezni za storitve na podlagi IP.

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Cilji zmogljivosti omrežja za storitve na podlagi IP | Priporočilo ITU-T, Y.1541 (vključno z Dodatkom X in prilogama 1 in 2) | Nekatere tehnologije lahko potrebujejo posebno ravnanje z odstopanji |
| Koncept in arhitektura kakovosti storitve (QoS) | ETSI TS 123 107
  (3GPP TS 23 107) | Preslikava med Priporočilom ITU-T, Y.1541 in razredi TS 123 107 QoS |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

Cilji zmogljivosti omrežja za storitve na podlagi IP

Priporočilo ITU-T, Y.1541 (vključno z Dodatkom X in prilogama 1 in 2)

Nekatere tehnologije lahko potrebujejo posebno ravnanje z odstopanji

Koncept in arhitektura kakovosti storitve (QoS)

ETSI TS 123 107

(3GPP TS 23 107)

Preslikava med Priporočilom ITU-T, Y.1541 in razredi TS 123 107 QoS

POGLAVJE VIII

8.   Storitve radiodifuznega oddajanja

8.1.   Vmesniki aplikacijskih programov

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Digitalna videoradiodifuzija (DVB); Večpredstavnostna domača platforma, pecifikacija 1.1.1 | ETSI TS 102 812 | različica 1.2.1 |
| Digitalna videoradiodifuzija (DVB); Večpredstavnostna domača platforma, specifikacija 1.0.3 | ETSI ES 201 812 | različica 1.1.1
  prej TS 101812 v. 1.3.1 |
| Radiodifuzijski profil MHEG-5 | ETSI ES 202 184 | različica 1.1.1 |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

Digitalna videoradiodifuzija (DVB); Večpredstavnostna domača platforma, pecifikacija 1.1.1

ETSI TS 102 812

različica 1.2.1

Digitalna videoradiodifuzija (DVB); Večpredstavnostna domača platforma, specifikacija 1.0.3

ETSI ES 201 812

različica 1.1.1

prej TS 101812 v. 1.3.1

Radiodifuzijski profil MHEG-5

ETSI ES 202 184

različica 1.1.1

8.2.   Standardi oziroma specifikacije za uresničevanje vsebin interaktivne televizije

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| WTVML, specifikacija za enostavni mikrobrskalnik za interaktivne televizijskse aplikacije, ki temeljijo na WML in so z njim kompatibilne | ETSI TS 102 322 | različica 1.1.1 |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

WTVML, specifikacija za enostavni mikrobrskalnik za interaktivne televizijskse aplikacije, ki temeljijo na WML in so z njim kompatibilne

ETSI TS 102 322

različica 1.1.1

8.3.   Digitalna radiodifuzija

| Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve | Vir | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Digitalna zvokovna (avdio) radiodifuzija (DAB);
  Specifikacija Virtualne naprave: DAB Java | ETSI TS 101 993 | |

Tehnični vmesniki oziroma lastnosti storitve

Vir

Opombe

Digitalna zvokovna (avdio) radiodifuzija (DAB);

Specifikacija Virtualne naprave: DAB Java

ETSI TS 101 993

---

(1)  UL C 71, 23.3.2006, str. 9.

(2)  UL L 110, 25.7.2003, str. 43.

(3)  Vzpostavljenim v skladu s členom 22 Okvirne direktive.

(4)  V skladu s členom 8(2) Direktive o dostopu.

---

| 27.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/20

---

SKLEP št. 1/2006 SKUPNEGA UPRAVLJALNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN REPUBLIKO ČILE O SANITARNIH IN FITOSANITARNIH UKREPIH, KI SE UPORABLJAJO ZA TRGOVINO Z ŽIVALMI IN ŽIVALSKIMI PROIZVODI, RASTLINAMI IN RASTLINSKIMI PROIZVODI IN DRUGIM BLAGOM TER ZA DOBRO POČUTJE ŽIVALI

z dne 9. novembra 2006

o spremembi dodatkov IC, IIIA, IIIB in XI k Prilogi IV Sporazuma

(2007/177/ES)

ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o sanitarnih in fitosanitarnih (SPS) ukrepih, ki se uporabljajo za trgovino z živalmi in živalskimi proizvodi, rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugim blagom ter za dobro počutje živali in zlasti člena 16(2) Sporazuma,

ob upoštevanja naslednjega:

| (1) | Sporazum SPS s Čilom je začel veljati 1. februarja 2003, |
| --- | --- |

(1)

Sporazum SPS s Čilom je začel veljati 1. februarja 2003,

| (2) | Dodatek IC k Sporazumu SPS je treba zaradi upoštevanja priporočila delovne skupine za dobro počutje živali, ki ga je potrdil Skupni upravljalni odbor, spremeniti zaradi širitve obsega Sporazuma na druge standarde dobrega počutja živali v zvezi s prevozom živali po kopnem in morju, |
| --- | --- |

(2)

Dodatek IC k Sporazumu SPS je treba zaradi upoštevanja priporočila delovne skupine za dobro počutje živali, ki ga je potrdil Skupni upravljalni odbor, spremeniti zaradi širitve obsega Sporazuma na druge standarde dobrega počutja živali v zvezi s prevozom živali po kopnem in morju,

| (3) | Dodatek IIIA k Sporazumu SPS je treba spremeniti zaradi upoštevanja sprememb v zakonodaji Skupnosti in Čila, |
| --- | --- |

(3)

Dodatek IIIA k Sporazumu SPS je treba spremeniti zaradi upoštevanja sprememb v zakonodaji Skupnosti in Čila,

| (4) | Dodatek IIIB k Sporazumu SPS je treba spremeniti zaradi upoštevanja opombe 1, po kateri mora Skupni upravljalni odbor s sklepom dopolniti sezname iz tega dodatka, |
| --- | --- |

(4)

Dodatek IIIB k Sporazumu SPS je treba spremeniti zaradi upoštevanja opombe 1, po kateri mora Skupni upravljalni odbor s sklepom dopolniti sezname iz tega dodatka,

| (5) | Dodatek XI k Sporazumu SPS je treba spremeniti zaradi upoštevanja sprememb kontaktnih točk in spletnih strani Skupnosti in Čila za Sporazum – |
| --- | --- |

(5)

Dodatek XI k Sporazumu SPS je treba spremeniti zaradi upoštevanja sprememb kontaktnih točk in spletnih strani Skupnosti in Čila za Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Dodatki IC, IIIA, IIIB in XI k Sporazumu SPS med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile se nadomestijo z dodatki v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišeta sopredsednika ali druge pooblaščene osebe v imenu pogodbenic.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Sklep začne veljati z dnem podpisa.

Podpisano v Santiagu, 9. novembra 2006

Za Skupni upravljalni odbor

Vodja delegacije za Republiko Čile

Lexy OROZCO

Vodja delegacije za Skupnost

Paul van GELDORP

---

PRILOG A

Dodatek IC

STANDARDI DOBREGA POČUTJA ŽIVALI

Standardi o:

| — | omamljanju in zakolu živali |
| --- | --- |

—

omamljanju in zakolu živali

| — | prevozu živali po kopnem in morju |
| --- | --- |

—

prevozu živali po kopnem in morju

Dodatek III A

BOLEZNI ŽIVALI IN RIB, KI JIH JE TREBA URADNO PRIJAVITI, ZA KATERE JE PRIZNAN STATUS POGODBENIC IN ZA KATERE SE LAHKO SPREJMEJO SKLEPI O REGIONALIZACIJI

| Bolezni | Pravna podlaga Skupnosti | Pravna podlaga Čila |
| --- | --- | --- |
| Splošno | Specifično |
| Slinavka in parkljevka | Directivas 2003/85/CE, 64/432/CEE, 82/894/CEE,
  2002/99/CE y 2004/68/CE,
  Decisión 79/542/CEE | 1) | Decreto Ley no 176/24 |

Bolezni

Pravna podlaga Skupnosti

Pravna podlaga Čila

Splošno

Specifično

Slinavka in parkljevka

Directivas 2003/85/CE, 64/432/CEE, 82/894/CEE,

2002/99/CE y 2004/68/CE,

Decisión 79/542/CEE

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto no 644/51 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

3)

Decreto no 644/51 del Ministerio de Agricultura

| 4) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 46/78 |
| --- | --- |

5)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 46/78

| 6) | Decreto no 142/84 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Decreto no 142/84 del Ministerio de Agricultura

| 7) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

8)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 9) | Ley no 18 617/87 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

9)

Ley no 18 617/87 del Ministerio de Agricultura

| 10) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

10)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 13) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

13)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 14) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

14)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 15) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

15)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1191/01, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1720/95, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 23/00, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2379/97, 24/00, 2404/96, 2405/96, 25/00, 27/00, 2732/94, 2734/94, 2738/99, 2935/98, 2988/95, 316/92, 317/03, 3251/94, 3397/98, 35/01, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99, 685/94, 833/02, 887/03, 937/95 y 938/91.

Vezikularna bolezen prašičev

Directivas 92/119/CEE, 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94.

Vezikularni stomatitis

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1447/95, 1486/92, 1487/92, 1676/03, 1720/95, 1808/90, 1995/97, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2733/94, 2738/99, 2854/95, 2935/98, 317/03, 3274/94, 3393/96, 487/00, 580/02, 685/94 y 937/95.

Konjska kuga

Directivas 90/426/CEE, 92/35/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37 |
| --- | --- |

3)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37

| 4) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 7) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1357/94, 1486/92, 1598/91, 1676/03, 1806/90, 1808/90, 2337/03, 2375/97, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3274/94, 3393/96 y 431/98.

Afriška prašičja kuga

Directivas 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2002/60/CE, 2002/99/CE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 225/78 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 225/78 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 7) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 27/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94.

Bolezen modrikastega jezika

Directivas 82/894/CEE, 2004/68/CE y 2000/75/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 35/01, 487/00, 580/02, 624/99 y 937/95.

Visoko patogena aviarna influenca

Directivas 92/40/CEE, 90/539/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE y 2005/94/CE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1597/97, 1598/91, 2313/03, 2337/03, 2375/97, 2809/96, 32/04, 3356/03, 3601/96, 431/98 685/93, 535/03, 16/04, 4277/04, 6384/05, 6068/05, 872/06, 1846/06 y 2168/06.

Atipična kokošja kuga (AKK)

Directivas 92/66/CEE, 90/539/CEE, 82/894/CEE y 2002/99/CE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1597/97, 1598/91, 2313/03, 2337/03, 2375/97, 2809/96, 32/04, 3356/03, 3601/96, 431/98 y 685/93.

Kuga drobnice

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero no 1357/94, 1446/95, 1483/92, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2375/97, 2734/94, 3251/94, 35/01 y 487/00.

Goveja kuga

Directivas 92/119/CEE, 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2004/68/CE y 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1191/01, 1357/94, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2379/97, 24/00, 2404/96, 2405/96, 25/00, 27/00, 2732/94, 2734/94, 2738/99, 2935/98, 2988/95, 316/92, 3251/94, 3397/98, 35/01, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99, 685/94, 833/02, 887/03 y 937/95.

Klasična prašičja kuga

Directivas 80/217/CEE, 82/894/CEE, 64/432/CEE, 2001/89/CE 2004/68/CE y 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 27/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94.

Pljučna kuga govedi

Directivas 64/432/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1357/94, 1447/95, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 431/98, 580/02, 624/99, 833/02, 887/03 y 937/95.

Osepnice ovac in koz

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1446/95, 1483/92, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2375/97, 2734/94, 3251/94, 35/01 y 487/00.

Mrzlica doline Rift

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1357/94, 1446/95, 1483/92, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 1995/97, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 316/92, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99 y 937/95.

Vozličasti dermatitis

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1720/95, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2732/94, 2738/99, 2935/98, 580/02, 624/99 y 937/95.

Venezuelski encefalomielitis

Directivas 90/426/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37 |
| --- | --- |

3)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37

| 4) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 7) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1486/92, 1676/03, 1808/90, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3274/94 y 3393/96.

Smrkavost

Directivas 90/426/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1486/92, 1598/91, 1676/03, 1806/90, 1808/90, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3393/96 y 431/98.

Spolna kuga konj

Directivas 90/426/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1486/92, 1676/03, 1808/90, 2496/94, 2854/95 y 3393/96.

Nalezljiva ohromelost prašičev

Directiva 82/894/CEE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1143/85 modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2379/97, 24/00, 25/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94.

Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN)

Directivas 91/67/CEE, 82/894/CEE y 93/53/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca nos 61/03,729/03 y 392/04.

Virusna hemoragična septikemija (VHS)

Directivas 91/67/CEE, 82/894/CEE y 93/53/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca nos 61/03,729/03 y 392/04.

Kužna malokrvnost lososov (ISA)

Directivas 91/67/CEE, 92/894/CEE y 93/53/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca nos 61/03,729/03 y 392/04.

Bonamioza

Directivas 91/67/CEE, 95/70/CE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca nos 1809/03.

Martelioza

Directivas 91/67/CEE, 95/70/CE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resolución del Servicio Nacional de Pesca nos 1809/03.

Dodatek III B

ŠKODLJIVCI, KI JIH JE TREBA URADNO PRIJAVITI, ZA KATERE JE PRIZNAN STATUS POGODBENIC IN ZA KATERE SE LAHKO SPREJMEJO SKLEPI O REGIONALIZACIJI

Kar zadeva situacijo v Čilu:

| 1. | Škodljivci, za katere ni znano, ali so navzoči v katerem koli delu Čila, kot je navedeno v členu 20 spremenjene Resolucije št. 3080, ki jo je sprejel Servicio Agrícola y Ganadero in ki določa merila za regionalizacijo v zvezi s karantenskimi škodljivci za ozemlje Čila (Resolución No 3080 establece criterios de regionalización en relación a las plagas cuarentenarias para el territorio de Chile). |
| --- | --- |

1.

Škodljivci, za katere ni znano, ali so navzoči v katerem koli delu Čila, kot je navedeno v členu 20 spremenjene Resolucije št. 3080, ki jo je sprejel Servicio Agrícola y Ganadero in ki določa merila za regionalizacijo v zvezi s karantenskimi škodljivci za ozemlje Čila (Resolución No 3080 establece criterios de regionalización en relación a las plagas cuarentenarias para el territorio de Chile).

| 2. | Škodljivci pod uradnim nadzorom, za katere je znano, da so navzoči v Čilu, in ki so navedeni v členu 21 spremenjene Resolucije št. 3080. |
| --- | --- |

2.

Škodljivci pod uradnim nadzorom, za katere je znano, da so navzoči v Čilu, in ki so navedeni v členu 21 spremenjene Resolucije št. 3080.

| 3. | Škodljivci pod uradnim nadzorom, za katere je znano, da so navzoči v Čilu, in za katere je vzpostavljeno območje, prosto škodljivcev, kot je navedeno v členih 6 in 7 spremenjene Resolucije št. 3080. |
| --- | --- |

3.

Škodljivci pod uradnim nadzorom, za katere je znano, da so navzoči v Čilu, in za katere je vzpostavljeno območje, prosto škodljivcev, kot je navedeno v členih 6 in 7 spremenjene Resolucije št. 3080.

Kar zadeva situacijo v Evropski skupnosti:

| 1. | Škodljivci, za katere ni znano, ali so navzoči v katerem koli delu Skupnosti, in ki so pomembni za vso Skupnost ali del Skupnosti, kot je navedeno v oddelku I dela A Priloge I in oddelku I dela A Priloge II k spremenjeni Direktivi 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti. |
| --- | --- |

1.

Škodljivci, za katere ni znano, ali so navzoči v katerem koli delu Skupnosti, in ki so pomembni za vso Skupnost ali del Skupnosti, kot je navedeno v oddelku I dela A Priloge I in oddelku I dela A Priloge II k spremenjeni Direktivi 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti.

| 2. | Škodljivci, za katere je znano, da so navzoči v Skupnosti, in ki so pomembni za vso Skupnost, kot je navedeno v oddelku II dela A Priloge I in oddelku II dela A Priloge II k spremenjeni Direktivi 2000/29/ES. |
| --- | --- |

2.

Škodljivci, za katere je znano, da so navzoči v Skupnosti, in ki so pomembni za vso Skupnost, kot je navedeno v oddelku II dela A Priloge I in oddelku II dela A Priloge II k spremenjeni Direktivi 2000/29/ES.

| 3. | Škodljivci, za katere je znano, da so navzoči v Skupnosti, in za katere je vzpostavljeno območje, prosto škodljivcev, kot je navedeno v delu B Priloge I in delu B Priloge II k spremenjeni Direktivi 2000/29/ES. |
| --- | --- |

3.

Škodljivci, za katere je znano, da so navzoči v Skupnosti, in za katere je vzpostavljeno območje, prosto škodljivcev, kot je navedeno v delu B Priloge I in delu B Priloge II k spremenjeni Direktivi 2000/29/ES.

Dodatek XI

KONTAKTNE TOČKE IN SPLETNA MESTA

A.   Kontaktne točke

Za Čile:

| Departamento Acceso a Mercados |
| --- |
| Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON) |
| Ministerio de Relaciones Exteriores |
| Teatinos 180, piso 11 |
| Santiago |
| Chile |
| Tel. (56-2) 565 93 38 |
| Faks (56-2) 696 06 39 |

Departamento Acceso a Mercados

Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON)

Ministerio de Relaciones Exteriores

Teatinos 180, piso 11

Santiago

Chile

Tel. (56-2) 565 93 38

Faks (56-2) 696 06 39

Drugi pomembni kontaktni naslovi:

| Departamento Europa, África, y Medio Oriente |
| --- |
| Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON) |
| Ministerio de Relaciones Exteriores |
| Teatinos 180, piso 12 |
| Santiago |
| Chile |
| Tel. (56-2) 565 93 58 |
| Faks (56-2) 565 93 40 |

Departamento Europa, África, y Medio Oriente

Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON)

Ministerio de Relaciones Exteriores

Teatinos 180, piso 12

Santiago

Chile

Tel. (56-2) 565 93 58

Faks (56-2) 565 93 40

| Jefe División de Protección Pecuaria |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 7 |
| Santiago |
| Chile |
| Tel. (56-2) 345 14 01 |
| Faks (56-2) 345 14 03 |

Jefe División de Protección Pecuaria

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 7

Santiago

Chile

Tel. (56-2) 345 14 01

Faks (56-2) 345 14 03

| Jefe División de Protección Agrícola |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 3 |
| Santiago |
| Chile |
| Tel. (56-2) 345 12 02 |
| Faks (56-2) 345 12 03 |

Jefe División de Protección Agrícola

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 3

Santiago

Chile

Tel. (56-2) 345 12 02

Faks (56-2) 345 12 03

| Jefe División Asuntos Internacionales |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 5 |
| Santiago |
| Chile |
| Tel. (56-2) 345 15 75 |
| Faks (56-2) 345 15 78 |

Jefe División Asuntos Internacionales

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 5

Santiago

Chile

Tel. (56-2) 345 15 75

Faks (56-2) 345 15 78

| Jefe Departamento Sanidad Pesquera |
| --- |
| Servicio Nacional de Pesca (SERNAPESCA) |
| Ministerio de Economía |
| Victoria 2832 |
| Valparaíso |
| Chile |
| Tel. (56-32) 81 92 02 |
| Faks (56-32) 81 92 00 |

Jefe Departamento Sanidad Pesquera

Servicio Nacional de Pesca (SERNAPESCA)

Ministerio de Economía

Victoria 2832

Valparaíso

Chile

Tel. (56-32) 81 92 02

Faks (56-32) 81 92 00

| Jefe División de Políticas Públicas Saludables y Promoción |
| --- |
| Ministerio de Salud |
| Mac Iver 459, piso 8 |
| Santiago |
| Chile |
| Tel. (56-2) 574 04 93 |
| Faks (56-2) 664 90 55 |

Jefe División de Políticas Públicas Saludables y Promoción

Ministerio de Salud

Mac Iver 459, piso 8

Santiago

Chile

Tel. (56-2) 574 04 93

Faks (56-2) 664 90 55

Za Skupnost:

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección D |
| Salud y Bienestar de los Animales |
| Comisión Europea |
| Dirección postal: Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruselas |
| Despacho: Rue Froissart 101 |
| B-1040 Bruselas |
| Bélgica |
| Tel. (32-2) 295 36 41 |
| Faks (32-2) 296 42 86 |

El Director

DG SANCO Dirección D

Salud y Bienestar de los Animales

Comisión Europea

Dirección postal: Rue de la Loi 200

B-1049 Bruselas

Despacho: Rue Froissart 101

B-1040 Bruselas

Bélgica

Tel. (32-2) 295 36 41

Faks (32-2) 296 42 86

Drugi pomembni kontaktni naslovi:

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección E |
| Seguridad Alimentaria |
| Comisión Europea |
| Dirección postal: Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruselas |
| Despacho: Rue Belliard 232 |
| B-1040 Bruselas |
| Bélgica |
| Tel. (32-2) 295 34 30 |
| Faks (32-2) 295 02 85 |

El Director

DG SANCO Dirección E

Seguridad Alimentaria

Comisión Europea

Dirección postal: Rue de la Loi 200

B-1049 Bruselas

Despacho: Rue Belliard 232

B-1040 Bruselas

Bélgica

Tel. (32-2) 295 34 30

Faks (32-2) 295 02 85

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección F |
| Oficina Alimentaria y Veterinaria |
| Grange Dunsany |
| Co Meath |
| Irlanda |
| Tel. (353-46) 617 58 |
| Faks (353-46) 618 97 |

El Director

DG SANCO Dirección F

Oficina Alimentaria y Veterinaria

Grange Dunsany

Co Meath

Irlanda

Tel. (353-46) 617 58

Faks (353-46) 618 97

B.   Kontaktne točke za e-pošto

Za Čile:

acuerdo-chile-ue-sps@direcon.cl

Za Skupnost:

sanco-ec-chile-agreement@ec.europa.eu

C.   Brezplačna spletna mesta

Za Čile:

http://www.direcon.cl

http://www.sag.gob.cl

http://www.sernapesca.cl

http://ministeriodesalud.cl

Za Skupnost:

http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/foodsafety.htm

---