# Euroopa Liidu L 121/11.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide11. mai 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 121

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide11. mai 2007

---

| Sisukord | | | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele | 1 |

Sisukord

Lehekülg

*

Teade lugejatele

1

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 17 – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega – parandus (ELT L 373, 27.12.2006) | 3 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 55 – Autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevad ühtsed sätted – parandus (ELT L 373, 27.12.2006) | 42 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 107 – M2- ja M3-kategooria sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses nimetatud sõidukite üldehitusega – parandus (ELT L 373, 27.12.2006) | 100 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 114 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad järgmiste elementide tüübikinnitust: I. varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodul; II. tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurool; III. varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) – parandus (ELT L 373, 27.12.2006) | 203 |

Parandused

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 17 – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega – parandus (ELT L 373, 27.12.2006)

(ELT L 373, 27.12.2006)

3

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 55 – Autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevad ühtsed sätted – parandus (ELT L 373, 27.12.2006)

(ELT L 373, 27.12.2006)

42

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 107 – M2- ja M3-kategooria sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses nimetatud sõidukite üldehitusega – parandus (ELT L 373, 27.12.2006)

2-

3

(ELT L 373, 27.12.2006)

100

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 114 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad järgmiste elementide tüübikinnitust: I. varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodul; II. tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurool; III. varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) – parandus (ELT L 373, 27.12.2006)

(ELT L 373, 27.12.2006)

203

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/1

---

TEADE LUGEJATELE

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Parandused

| 11.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/3

---

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 17 – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 373, 27. detsember 2006
  )

Eeskirja nr 17 tekst asendatakse järgmisega:

Eeskiri nr 17 ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega

4. versioon

Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni järgmiste kuupäevadeni:

07-seeria muudatused – jõustumise kuupäev: 6. august 1998

07-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 17. november 1999

07-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumise kuupäev: 13. jaanuar 2000

06-seeria muudatuste 1. parandus, mida on nimetatud hoiulevõtja teatises C.N.655.1999.TREATIES – 1. kuupäevaga 19. juuli 1999

07-seeria muudatuste 1. parandus, mida on nimetatud hoiulevõtja teatises C.N.425.2000.TREATIES – 1. kuupäevaga 27. juuni 2000

07-seeria muudatuste 1. täienduse 1. parandus, mida on nimetatud hoiulevõtja teatises C.N.814.2001.TREATIES – 1. kuupäevaga 23. august 2001

Eeskirja 4. versiooni 1. parandus, mida on nimetatud hoiulevõtja teatises C.N. 165.2004. TREATIES – 1. kuupäevaga 4. märts 2004

Eeskirja 4. versiooni 2. parandus, mida on nimetatud hoiulevõtja teatises C.N. 165.2004. TREATIES – 1. kuupäevaga 4. oktoober 2004

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1- ja N-kategooria sõidukite istmete, istmekinnituste ja peatugede tugevuse ning M2- ja M3-kategooria sõidukite istmete, istmekinnituste ja peatugede tugevuse suhtes, mida ei käsitleta eeskirja nr 80 01-seeria muudatustes. (1)
   (2)

Samuti kohaldatakse seda M1-kategooria sõidukite leenide tagaosade (2) ja selliste seadmete ehituse suhtes, mis on ette nähtud sõitjate kaitsmiseks laupkokkupõrke korral pagasi liikumisest tuleneva ohu eest.

Seda ei kohaldata kokkupandavate, külje poole või taha suunatud istmete ega ühegi neile istmetele kinnitatud peatoe suhtes.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | sõiduki kinnitamine – sõiduki tüübikinnitus istmete ja nende kinnituste, leenide tagaosade ehituse ning peatugede omaduste osas; |
| --- | --- |

2.1.

sõiduki kinnitamine – sõiduki tüübikinnitus istmete ja nende kinnituste, leenide tagaosade ehituse ning peatugede omaduste osas;

| 2.2. | sõidukitüüp – mootorsõidukite kategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest: |
| --- | --- |

2.2.

sõidukitüüp – mootorsõidukite kategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest:

| 2.2.1. | istmete ehitus, kuju, mõõtmed, materjal ja mass, kuigi istmed võivad erineda kattelt ja värvilt; erinevusi, mis ei ületa 5 % kinnitatud istmetüübi massist, ei loeta märkimisväärseks; |
| --- | --- |

2.2.1.

istmete ehitus, kuju, mõõtmed, materjal ja mass, kuigi istmed võivad erineda kattelt ja värvilt; erinevusi, mis ei ületa 5 % kinnitatud istmetüübi massist, ei loeta märkimisväärseks;

| 2.2.2. | leeni ning istmete ja nende osade reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide tüüp ning mõõtmed; |
| --- | --- |

2.2.2.

leeni ning istmete ja nende osade reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide tüüp ning mõõtmed;

| 2.2.3. | istmekinnituste tüüp ja mõõtmed; |
| --- | --- |

2.2.3.

istmekinnituste tüüp ja mõõtmed;

| 2.2.4. | peatugede mõõtmed, raam, materjalid ja polster, kuigi värvilt ja kattelt võivad need erineda; |
| --- | --- |

2.2.4.

peatugede mõõtmed, raam, materjalid ja polster, kuigi värvilt ja kattelt võivad need erineda;

| 2.2.5. | peatoe kinnituste tüüp ja mõõtmed ning eraldi peatoe puhul peatoe kinnitamiseks kasutatava sõidukiosa omadused; |
| --- | --- |

2.2.5.

peatoe kinnituste tüüp ja mõõtmed ning eraldi peatoe puhul peatoe kinnitamiseks kasutatava sõidukiosa omadused;

| 2.3. | iste – ühele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui pinkistme ühele isikule ette nähtud osa; |
| --- | --- |

2.3.

iste – ühele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui pinkistme ühele isikule ette nähtud osa;

| 2.4. | pinkiste – vähemalt kahele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega; |
| --- | --- |

2.4.

pinkiste – vähemalt kahele täiskasvanule ette nähtud konstruktsioon koos istmekattega;

| 2.5. | kinnitus – istme sõiduki kere külge kinnitamise süsteem, kaasa arvatud sõiduki kere asjaomased osad; |
| --- | --- |

2.5.

kinnitus – istme sõiduki kere külge kinnitamise süsteem, kaasa arvatud sõiduki kere asjaomased osad;

| 2.6. | reguleerimissüsteem – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse. Kõnealune seade võimaldab eelkõige reguleerida istme asendit järgmiselt: |
| --- | --- |

2.6.

reguleerimissüsteem – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse. Kõnealune seade võimaldab eelkõige reguleerida istme asendit järgmiselt:

| 2.6.1. | pikisuunas; |
| --- | --- |

2.6.1.

pikisuunas;

| 2.6.2. | püstsuunas; |
| --- | --- |

2.6.2.

püstsuunas;

| 2.6.3. | istumisnurga suhtes; |
| --- | --- |

2.6.3.

istumisnurga suhtes;

| 2.7. | nihutussüsteem – seade, mis võimaldab nihutada või pöörata istet või mõnda selle osa, et hõlbustada sõitjate pääsu asjaomase istme taha; |
| --- | --- |

2.7.

nihutussüsteem – seade, mis võimaldab nihutada või pöörata istet või mõnda selle osa, et hõlbustada sõitjate pääsu asjaomase istme taha;

| 2.8. | lukustussüsteem – seade, mis tagab istme ja selle osade püsimise mis tahes kasutusasendis; |
| --- | --- |

2.8.

lukustussüsteem – seade, mis tagab istme ja selle osade püsimise mis tahes kasutusasendis;

| 2.9. | kokkupandav iste – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud ja tavaliselt kokkupandud iste; |
| --- | --- |

2.9.

kokkupandav iste – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud ja tavaliselt kokkupandud iste;

| 2.10. | püsttasapind – sõiduki keskmise pikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind; |
| --- | --- |

2.10.

püsttasapind – sõiduki keskmise pikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind;

| 2.11. | pikitasapind – sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelne tasapind; |
| --- | --- |

2.11.

pikitasapind – sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelne tasapind;

| 2.12. | peatugi – seade, mille eesmärk on vähendada täiskasvanud sõitja pea tahapoole nihkumist torso suhtes, et vähendada sõitja kaelalülivigastuse ohtu õnnetuse korral; |
| --- | --- |

2.12.

peatugi – seade, mille eesmärk on vähendada täiskasvanud sõitja pea tahapoole nihkumist torso suhtes, et vähendada sõitja kaelalülivigastuse ohtu õnnetuse korral;

| 2.12.1. | istmega kokkuehitatud peatugi – peatugi, mille moodustab leeni ülemine osa. Käesolevale mõistele vastavad peatoed, mis vastavad küll punktide 2.12.2 ja 2.12.3 mõistetele, kuid mida saab istme või sõiduki kere küljest eemaldada ainult tööriistade abil või istmekatte osalise või täieliku eemaldamise teel; |
| --- | --- |

2.12.1.

istmega kokkuehitatud peatugi – peatugi, mille moodustab leeni ülemine osa. Käesolevale mõistele vastavad peatoed, mis vastavad küll punktide 2.12.2 ja 2.12.3 mõistetele, kuid mida saab istme või sõiduki kere küljest eemaldada ainult tööriistade abil või istmekatte osalise või täieliku eemaldamise teel;

| 2.12.2. | mahavõetav peatugi – istmest eraldatav peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse kindlalt leeni külge; |
| --- | --- |

2.12.2.

mahavõetav peatugi – istmest eraldatav peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse kindlalt leeni külge;

| 2.12.3. | eraldiseisev peatugi – istmest eraldiseisev peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse kindlalt sõiduki kere külge; |
| --- | --- |

2.12.3.

eraldiseisev peatugi – istmest eraldiseisev peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse kindlalt sõiduki kere külge;

| 2.13. | punkt R – istekoha võrdluspunkt, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 3. lisas; |
| --- | --- |

2.13.

punkt R – istekoha võrdluspunkt, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 3. lisas;

| 2.14. | võrdlusjoon – käesoleva eeskirja 3. lisa 1. liite joonisel 1 esitatud mudelil olev joon; |
| --- | --- |

2.14.

võrdlusjoon – käesoleva eeskirja 3. lisa 1. liite joonisel 1 esitatud mudelil olev joon;

| 2.15. | eraldussüsteem – osad või seadmed, mis on lisaks leenidele kavandatud sõitjate kaitseks pagasi liikumise eest; eeskätt võib eraldussüsteem koosneda võrgust või traatvõrgust, mis asub tõstetud või kokkupandud peatugede tasandist kõrgemal. Selliste osade või seadmetega varustatud sõidukitele standardvarustusena paigutatud peatugesid loetakse eraldussüsteemi osaks. Peatoega varustatud istet eraldi aga ei loeta eraldussüsteemi osaks. |
| --- | --- |

2.15.

eraldussüsteem – osad või seadmed, mis on lisaks leenidele kavandatud sõitjate kaitseks pagasi liikumise eest; eeskätt võib eraldussüsteem koosneda võrgust või traatvõrgust, mis asub tõstetud või kokkupandud peatugede tasandist kõrgemal. Selliste osade või seadmetega varustatud sõidukitele standardvarustusena paigutatud peatugesid loetakse eraldussüsteemi osaks. Peatoega varustatud istet eraldi aga ei loeta eraldussüsteemi osaks.

3.   KINNITUSTAOTLUS

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellega koos tuleb esitada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ning järgmised üksikasjalikud andmed: |
| --- | --- |

3.2.

Sellega koos tuleb esitada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ning järgmised üksikasjalikud andmed:

| 3.2.1. | sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus istmete, nende kinnituste ning reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide ehituse osas; |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus istmete, nende kinnituste ning reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide ehituse osas;

| 3.2.1.1. | vajaduse korral eraldussüsteemi üksikasjalik kirjeldus ja/või joonised; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

vajaduse korral eraldussüsteemi üksikasjalik kirjeldus ja/või joonised;

| 3.2.2. | sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised istmetest, nende kinnitustest sõiduki külge ning nende reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemidest. |
| --- | --- |

3.2.2.

sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised istmetest, nende kinnitustest sõiduki külge ning nende reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemidest.

| 3.2.3. | Mahavõetava peatoega istme puhul: |
| --- | --- |

3.2.3.

Mahavõetava peatoega istme puhul:

| 3.2.3.1. | peatoe üksikasjalik kirjeldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

peatoe üksikasjalik kirjeldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi;

| 3.2.3.2. | peatoe istmele kinnitamise koha, toestuse tüübi ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

peatoe istmele kinnitamise koha, toestuse tüübi ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus.

| 3.2.4. | Eraldiseisva peatoe puhul: |
| --- | --- |

3.2.4.

Eraldiseisva peatoe puhul:

| 3.2.4.1. | peatoe üksikasjalik kirjeldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

peatoe üksikasjalik kirjeldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi;

| 3.2.4.2. | peatoe sõiduki kere külge kinnitamise koha ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

peatoe sõiduki kere külge kinnitamise koha ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus.

| 3.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse

| 3.3.1. | kinnitatavale sõidukitüübile iseloomulik sõiduk või sõiduki osad, mida tehniline teenistus peab tüübikinnituskatseteks vajalikuks; |
| --- | --- |

3.3.1.

kinnitatavale sõidukitüübile iseloomulik sõiduk või sõiduki osad, mida tehniline teenistus peab tüübikinnituskatseteks vajalikuks;

| 3.3.2. | täiendav komplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega. |
| --- | --- |

3.3.2.

täiendav komplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega.

| 3.3.3. | Sõidukite puhul, mis on varustatud või mida saab varustada peatugedega, lisanduvad lisaks punktides 3.3.1 ja 3.3.2 sätestatud nõuetele |
| --- | --- |

3.3.3.

Sõidukite puhul, mis on varustatud või mida saab varustada peatugedega, lisanduvad lisaks punktides 3.3.1 ja 3.3.2 sätestatud nõuetele

| 3.3.3.1. | mahavõetavate peatugede korral: täiendav komplekt peatugedega varustatud istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega; |
| --- | --- |

3.3.3.1.

mahavõetavate peatugede korral: täiendav komplekt peatugedega varustatud istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega;

| 3.3.3.2. | eraldiseisvate peatugede korral: täiendav komplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega; täiendav komplekt vastavaid peatugesid ja sõiduki kere osa, kuhu kinnitatakse peatugi, või terve kere. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

eraldiseisvate peatugede korral: täiendav komplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega; täiendav komplekt vastavaid peatugesid ja sõiduki kere osa, kuhu kinnitatakse peatugi, või terve kere.

4.   KINNITAMINE

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab asjakohastele nõuetele (istmetele on paigaldatud või võimalik paigaldada peatoed), antakse sõiduki tüübile kinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab asjakohastele nõuetele (istmetele on paigaldatud või võimalik paigaldada peatoed), antakse sõiduki tüübile kinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 07 vastavalt 07-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise ajal eeskirjas tehtud värskeimaid olulisi tehnilisi muudatusi hõlmavate muudatuste seeriat. Sama lepingupool ei tohi sama numbrit anda sama tüüpi sõidukile, mis on varustatud teist tüüpi istmete või peatugedega või teisiti sõiduki külge kinnitatud istmetega (seda kohaldatakse nii peatugedega kui ilma peatugedeta istmete puhul), ega teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 07 vastavalt 07-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise ajal eeskirjas tehtud värskeimaid olulisi tehnilisi muudatusi hõlmavate muudatuste seeriat. Sama lepingupool ei tohi sama numbrit anda sama tüüpi sõidukile, mis on varustatud teist tüüpi istmete või peatugedega või teisiti sõiduki külge kinnitatud istmetega (seda kohaldatakse nii peatugedega kui ilma peatugedeta istmete puhul), ega teisele sõidukitüübile.

| 4.3. | Käesolevale eeskirjale vastav tüübi kinnitamise, tüübikinnituse pikendamise või kinnitamisest keeldumise teade edastatakse käesolevat eeskirja kohaldatavatele kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisa mudelile vastava vormi abil. |
| --- | --- |

4.3.

Käesolevale eeskirjale vastav tüübi kinnitamise, tüübikinnituse pikendamise või kinnitamisest keeldumise teade edastatakse käesolevat eeskirja kohaldatavatele kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisa mudelile vastava vormi abil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse nähtavasse ja hõlpsasti ligipääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on järgmised osad: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse nähtavasse ja hõlpsasti ligipääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on järgmised osad:

| 4.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja ringist paremal tüübikinnitusnumber vastavalt punktile 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja ringist paremal tüübikinnitusnumber vastavalt punktile 4.4.1.

| 4.4.3. | Kui sõiduk on varustatud ühe või mitme istmega, millele on kinnitatud või saab kinnitada peatoed ja mis on saanud tüübikinnituse vastavalt punktide 5.1 ja 5.2 nõuetele, järgnevad käesoleva eeskirja numbrile tähed “RA”. Käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil näidatakse, millis(t)ele sõiduki istme(te)le on kinnitatud või saab kinnitada peatoed. Samuti näitab see märgistus, et sõiduki kõik ülejäänud istmed, millele ei ole kinnitatud või ei saa kinnitada peatugesid, on saanud tüübikinnituse ning vastavad käesoleva eeskirja punkti 5.1 nõuetele. |
| --- | --- |

4.4.3.

Kui sõiduk on varustatud ühe või mitme istmega, millele on kinnitatud või saab kinnitada peatoed ja mis on saanud tüübikinnituse vastavalt punktide 5.1 ja 5.2 nõuetele, järgnevad käesoleva eeskirja numbrile tähed “RA”. Käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil näidatakse, millis(t)ele sõiduki istme(te)le on kinnitatud või saab kinnitada peatoed. Samuti näitab see märgistus, et sõiduki kõik ülejäänud istmed, millele ei ole kinnitatud või ei saa kinnitada peatugesid, on saanud tüübikinnituse ning vastavad käesoleva eeskirja punkti 5.1 nõuetele.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt ühele või mitmele kokkuleppele lisatud muule eeskirjale, ei pea punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning kõigi teiste tüübikinnituse andmise aluseks olevate eeskirjade täiendavad sümbolid vertikaalsete veergudena punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolist paremale. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt ühele või mitmele kokkuleppele lisatud muule eeskirjale, ei pea punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning kõigi teiste tüübikinnituse andmise aluseks olevate eeskirjade täiendavad sümbolid vertikaalsete veergudena punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolist paremale.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb panna tootja poolt sõidukile kinnitatud andmesildile või selle lähedale. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb panna tootja poolt sõidukile kinnitatud andmesildile või selle lähedale.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   NÕUDED

5.1.   Kõigi M1-kategooria sõidukite istmete suhtes kohaldatavad üldnõuded (4)

| 5.1.1. | Igas esitatud reguleerimis- ja nihutussüsteemis on lukustussüsteem, mis toimib automaatselt. Käetugede või muude mugavusseadmete lukustussüsteemid ei ole vajalikud, kui need seadmed ei kujuta endast kokkupõrke korral sõitjate vigastamise lisaohuallikat. |
| --- | --- |

5.1.1.

Igas esitatud reguleerimis- ja nihutussüsteemis on lukustussüsteem, mis toimib automaatselt. Käetugede või muude mugavusseadmete lukustussüsteemid ei ole vajalikud, kui need seadmed ei kujuta endast kokkupõrke korral sõitjate vigastamise lisaohuallikat.

| 5.1.2. | Punktis 2.7 osutatud seadme avamisseade tuleb paigaldada istme uksepoolsele küljele. See peab olema kergelt kättesaadav ka otse kõnealuse istme taga istuvale sõitjale. |
| --- | --- |

5.1.2.

Punktis 2.7 osutatud seadme avamisseade tuleb paigaldada istme uksepoolsele küljele. See peab olema kergelt kättesaadav ka otse kõnealuse istme taga istuvale sõitjale.

| 5.1.3. | Punktis 6.8.1.1 määratletud ja piirkonnas 1 asuvate istmete tagumiste osade suhtes viiakse läbi energia hajumise katse vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.3.

Punktis 6.8.1.1 määratletud ja piirkonnas 1 asuvate istmete tagumiste osade suhtes viiakse läbi energia hajumise katse vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa nõuetele.

| 5.1.3.1. | Nõue loetakse täidetuks, kui 6. lisas määratletud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei teki katse käigus ega jää katsejärgselt ohtlikke teravaid ääri. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Nõue loetakse täidetuks, kui 6. lisas määratletud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei teki katse käigus ega jää katsejärgselt ohtlikke teravaid ääri.

| 5.1.3.2. | Punkti 5.1.3 nõudeid ei kohaldata kõige tagumiste ega vastastikku leenidega istmete suhtes. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Punkti 5.1.3 nõudeid ei kohaldata kõige tagumiste ega vastastikku leenidega istmete suhtes.

| 5.1.4. | Istmete tagumiste osade pinnal ei või olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate raskete vigastuste ohtu. See nõue loetakse täidetuks, kui punktis 6.1 täpsustatud tingimustel katsetatud istmete tagumiste osade pinna kumerusraadius on vähemalt: | 2,5 mm piirkonnas 1, |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Istmete tagumiste osade pinnal ei või olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate raskete vigastuste ohtu. See nõue loetakse täidetuks, kui punktis 6.1 täpsustatud tingimustel katsetatud istmete tagumiste osade pinna kumerusraadius on vähemalt:

2,5 mm piirkonnas 1,

| | 5,0 mm piirkonnas 2, |
| --- | --- |

5,0 mm piirkonnas 2,

| | 3,2 mm piirkonnas 3. |
| --- | --- |

3,2 mm piirkonnas 3.

Piirkonnad on määratletud punktis 6.8.1.

| 5.1.4.1. | See nõue ei kehti: |
| --- | --- |

5.1.4.1.

See nõue ei kehti:

| 5.1.4.1.1. | erinevate piirkondade osade suhtes, mis tungivad ümbritsevast pinnast esile alla 3,2 mm ja millel on tömbid ääred, eeldusel et esiletungiva osa kõrgus ei ületa selle poolt laiust; |
| --- | --- |

5.1.4.1.1.

erinevate piirkondade osade suhtes, mis tungivad ümbritsevast pinnast esile alla 3,2 mm ja millel on tömbid ääred, eeldusel et esiletungiva osa kõrgus ei ületa selle poolt laiust;

| 5.1.4.1.2. | kõige tagumiste istmete ja vastastikku leenidega istmete suhtes; |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

kõige tagumiste istmete ja vastastikku leenidega istmete suhtes;

| 5.1.4.1.3. | istmete tagumiste osade suhtes, mis asuvad iga istmerea kõige madalamat punkti R läbivast horisontaaltasapinnast allpool. (Kui istmeridadel on erinevad kõrgused, pööratakse tasapind tagantpoolt alates üles- või allapoole, nii et see moodustab vertikaalse astme, mis läbib vahetult eespool oleva istmerea punkti R); |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

istmete tagumiste osade suhtes, mis asuvad iga istmerea kõige madalamat punkti R läbivast horisontaaltasapinnast allpool. (Kui istmeridadel on erinevad kõrgused, pööratakse tasapind tagantpoolt alates üles- või allapoole, nii et see moodustab vertikaalse astme, mis läbib vahetult eespool oleva istmerea punkti R);

| 5.1.4.1.4. | sellised osad nagu elastne metallvõrk. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

sellised osad nagu elastne metallvõrk.

| 5.1.4.2. | Punktis 6.8.1.2 määratud piirkonnas 2 võib pindade raadius olla alla 5 mm, kuid mitte alla 2,5 mm, eeldusel et need on edukalt läbinud käesoleva eeskirja 6. lisas ette nähtud energia hajumise katse. Lisaks sellele peavad need pinnad olema polsterdatud, et vältida pea otsest kontakti istme raamiga. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Punktis 6.8.1.2 määratud piirkonnas 2 võib pindade raadius olla alla 5 mm, kuid mitte alla 2,5 mm, eeldusel et need on edukalt läbinud käesoleva eeskirja 6. lisas ette nähtud energia hajumise katse. Lisaks sellele peavad need pinnad olema polsterdatud, et vältida pea otsest kontakti istme raamiga.

| 5.1.4.3. | Kui eespool nimetatud piirkondades on osi, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50, kohaldatakse eespool olevaid nõudeid ainult jäikade osade suhtes, välja arvatud nõuded, mis on seotud 6. lisa nõuetele vastava energia hajumise katsega. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Kui eespool nimetatud piirkondades on osi, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50, kohaldatakse eespool olevaid nõudeid ainult jäikade osade suhtes, välja arvatud nõuded, mis on seotud 6. lisa nõuetele vastava energia hajumise katsega.

| 5.1.5. | Punktides 6.2 ja 6.3 kirjeldatud katse käigus või järel ei või ilmneda ühtki riket istmeraamis, istme kinnituspunktides, reguleerimis- ja nihutussüsteemides ega nende lukustussüsteemides. Lubatud on jäävdeformatsioonid ja sealhulgas rebendid, eeldusel et need ei suurenda kokkupõrke korral vigastuste ohtu ja et seade pidas vastu ette nähtud koormusele. |
| --- | --- |

5.1.5.

Punktides 6.2 ja 6.3 kirjeldatud katse käigus või järel ei või ilmneda ühtki riket istmeraamis, istme kinnituspunktides, reguleerimis- ja nihutussüsteemides ega nende lukustussüsteemides. Lubatud on jäävdeformatsioonid ja sealhulgas rebendid, eeldusel et need ei suurenda kokkupõrke korral vigastuste ohtu ja et seade pidas vastu ette nähtud koormusele.

| 5.1.6. | Punktis 6.3 ja 9. lisa punktis 2.1 kirjeldatud katsete käigus ei või lukustussüsteemid avaneda. |
| --- | --- |

5.1.6.

Punktis 6.3 ja 9. lisa punktis 2.1 kirjeldatud katsete käigus ei või lukustussüsteemid avaneda.

| 5.1.7. | Katsete järel peavad nihutussüsteemid, mis on ette nähtud sõitjatele juurdepääsu võimaldamiseks või soodustamiseks, olema töökorras; neid peab saama vähemalt üks kord avada ning nende abil peab saama nihutada istet või istme osa, mille tarvis need on ette nähtud.
  Mis tahes muud nihutussüsteemid ning reguleerimis- ja lukustussüsteemid ei pea olema töökorras.
  Peatugedega istmete puhul vastab leeni ja selle lukustusseadmete tugevus punktis 6.2 sätestatud nõuetele, kui vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või leen purunenud; vastasel juhul tuleb näidata, et iste vastab punktis 6.2 sätestatud nõuetele.
  Istmete (pinkide) puhul, millel on istekohti rohkem kui peatugesid, viiakse läbi punktis 6.2 kirjeldatud katse. |
| --- | --- |

5.1.7.

Katsete järel peavad nihutussüsteemid, mis on ette nähtud sõitjatele juurdepääsu võimaldamiseks või soodustamiseks, olema töökorras; neid peab saama vähemalt üks kord avada ning nende abil peab saama nihutada istet või istme osa, mille tarvis need on ette nähtud.

Mis tahes muud nihutussüsteemid ning reguleerimis- ja lukustussüsteemid ei pea olema töökorras.

Peatugedega istmete puhul vastab leeni ja selle lukustusseadmete tugevus punktis 6.2 sätestatud nõuetele, kui vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või leen purunenud; vastasel juhul tuleb näidata, et iste vastab punktis 6.2 sätestatud nõuetele.

Istmete (pinkide) puhul, millel on istekohti rohkem kui peatugesid, viiakse läbi punktis 6.2 kirjeldatud katse.

5.2.   Kõigi N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite istmete ning eeskirja nr 80 alla mittekuuluvate M2- ja M3-kategooria sõidukite istmete suhtes kohaldatavad üldnõuded

| 5.2.1. | Istmed ja pinkistmed peavad olema kindlalt kinnitatud sõiduki külge. |
| --- | --- |

5.2.1.

Istmed ja pinkistmed peavad olema kindlalt kinnitatud sõiduki külge.

| 5.2.2. | Liikuvaid ja pinkistmeid peab saama igas võimalikus asendis automaatselt lukustada. |
| --- | --- |

5.2.2.

Liikuvaid ja pinkistmeid peab saama igas võimalikus asendis automaatselt lukustada.

| 5.2.3. | Reguleeritavaid leene peab saama igas võimalikus asendis lukustada. |
| --- | --- |

5.2.3.

Reguleeritavaid leene peab saama igas võimalikus asendis lukustada.

| 5.2.4. | Kõik istmed, mida saab kallutada ettepoole või millel on kokkuklapitavad leenid, peavad tavaasendis automaatselt lukustuma. |
| --- | --- |

5.2.4.

Kõik istmed, mida saab kallutada ettepoole või millel on kokkuklapitavad leenid, peavad tavaasendis automaatselt lukustuma.

5.3.   Peatugede paigaldamine

| 5.3.1. | Peatugi paigaldatakse kõigi M1-kategooria sõidukite kõigile välimistele eesistmetele. Käesoleva eeskirja kohaselt võib tüübikinnituse anda ka peatugedega istmetele, mis on ette nähtud muude istekohtade ja sõidukitüüpide tarvis. |
| --- | --- |

5.3.1.

Peatugi paigaldatakse kõigi M1-kategooria sõidukite kõigile välimistele eesistmetele. Käesoleva eeskirja kohaselt võib tüübikinnituse anda ka peatugedega istmetele, mis on ette nähtud muude istekohtade ja sõidukitüüpide tarvis.

| 5.3.2. | Peatugi paigaldatakse kõigi kuni 3 500 kg täismassiga M2-kategooria ja N1-kategooria sõidukite kõigile välimistele esiistmetele; nendele sõidukitele paigaldatud peatoed peavad vastama 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 25 nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.2.

Peatugi paigaldatakse kõigi kuni 3 500 kg täismassiga M2-kategooria ja N1-kategooria sõidukite kõigile välimistele esiistmetele; nendele sõidukitele paigaldatud peatoed peavad vastama 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 25 nõuetele.

5.4.   Istmete erinõuded, millele on paigaldatud või saab paigaldada peatoed

| 5.4.1. | Peatugi ei tohi olla sõitjatele lisaohuallikas. Eelkõige ei tohi sellel üheski kasutusasendis olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate vigastuste ohtu või raskust. |
| --- | --- |

5.4.1.

Peatugi ei tohi olla sõitjatele lisaohuallikas. Eelkõige ei tohi sellel üheski kasutusasendis olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate vigastuste ohtu või raskust.

| 5.4.2. | Punktis 6.8.1.1.3 määratud piirkonnas 1 asuvate peatugede esi- ja tagumised küljed peavad läbima energia neeldumise katse. |
| --- | --- |

5.4.2.

Punktis 6.8.1.1.3 määratud piirkonnas 1 asuvate peatugede esi- ja tagumised küljed peavad läbima energia neeldumise katse.

| 5.4.2.1. | Nõue loetakse täidetuks, kui 6. lisas määratud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei teki katse käigus ega jää katsejärgselt ohtlikke teravaid ääri. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Nõue loetakse täidetuks, kui 6. lisas määratud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei teki katse käigus ega jää katsejärgselt ohtlikke teravaid ääri.

| 5.4.3. | Punktis 6.8.1.2.2 määratud piirkonnas 2 asuvate peatugede esi- ja tagumiste külgede osad peavad olema polsterdatud nii, et vältida pea otsest kokkupuudet sõiduki detailidega, ning need peavad täitma punkti 5.1.4 nõudeid, mida kohaldatakse piirkonnas 2 asuvate istmete tagumiste osade suhtes. |
| --- | --- |

5.4.3.

Punktis 6.8.1.2.2 määratud piirkonnas 2 asuvate peatugede esi- ja tagumiste külgede osad peavad olema polsterdatud nii, et vältida pea otsest kokkupuudet sõiduki detailidega, ning need peavad täitma punkti 5.1.4 nõudeid, mida kohaldatakse piirkonnas 2 asuvate istmete tagumiste osade suhtes.

| 5.4.4. | Punktide 5.4.2 ja 5.4.3 nõudeid ei kohaldata nende peatugede tagumiste külgede osade suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks istmetele, mille taga ei ole ühtegi istet. |
| --- | --- |

5.4.4.

Punktide 5.4.2 ja 5.4.3 nõudeid ei kohaldata nende peatugede tagumiste külgede osade suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks istmetele, mille taga ei ole ühtegi istet.

| 5.4.5. | Peatugi kinnitatakse istme või sõiduki kere külge nii, et peatoe polstrist või leeni külge kinnitusest ei tungiks esile jäiku ja ohtlikke osasid, kui katse käigus rakendatakse peakujulisele katseseadmele survet. |
| --- | --- |

5.4.5.

Peatugi kinnitatakse istme või sõiduki kere külge nii, et peatoe polstrist või leeni külge kinnitusest ei tungiks esile jäiku ja ohtlikke osasid, kui katse käigus rakendatakse peakujulisele katseseadmele survet.

| 5.4.6. | Peatoega istme puhul võib kokkuleppel tehnilise teenistusega lugeda punkti 5.1.3 sätted täidetuks, kui peatoega iste vastab punkti 5.4.2 sätetele. |
| --- | --- |

5.4.6.

Peatoega istme puhul võib kokkuleppel tehnilise teenistusega lugeda punkti 5.1.3 sätted täidetuks, kui peatoega iste vastab punkti 5.4.2 sätetele.

5.5.   Peatugede kõrgus

| 5.5.1. | Peatugede kõrgust mõõdetakse punktis 6.5 kirjeldatu kohaselt. |
| --- | --- |

5.5.1.

Peatugede kõrgust mõõdetakse punktis 6.5 kirjeldatu kohaselt.

| 5.5.2. | Mittereguleeritava kõrgusega peatugede puhul peab esiistmetel olema peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm. |
| --- | --- |

5.5.2.

Mittereguleeritava kõrgusega peatugede puhul peab esiistmetel olema peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm.

| 5.5.3. | Reguleeritava kõrgusega peatoed: |
| --- | --- |

5.5.3.

Reguleeritava kõrgusega peatoed:

| 5.5.3.1. | esiistmetel on peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm; kõrgust mõõdetakse kõige kõrgema ja kõige madalama asendi, mida on võimalik reguleerida, vahelises asendis; |
| --- | --- |

5.5.3.1.

esiistmetel on peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm; kõrgust mõõdetakse kõige kõrgema ja kõige madalama asendi, mida on võimalik reguleerida, vahelises asendis;

| 5.5.3.2. | kõrgus ei tohi mingil juhul olla alla 750 mm; |
| --- | --- |

5.5.3.2.

kõrgus ei tohi mingil juhul olla alla 750 mm;

| 5.5.3.3. | muude istmete puhul, v.a esiistmed, võivad peatoed olla sellised, et neid saab nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et sõitjale on selge, et see asend ei ole ette nähtud peatoe kasutamiseks; |
| --- | --- |

5.5.3.3.

muude istmete puhul, v.a esiistmed, võivad peatoed olla sellised, et neid saab nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et sõitjale on selge, et see asend ei ole ette nähtud peatoe kasutamiseks;

| 5.5.3.4. | eesistmete puhul võivad peatoed olla sellised, et neid saab tühja istme puhul automaatselt nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et need lähevad automaatselt kasutusasendisse, kui sõitja istub istmele. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

eesistmete puhul võivad peatoed olla sellised, et neid saab tühja istme puhul automaatselt nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et need lähevad automaatselt kasutusasendisse, kui sõitja istub istmele.

| 5.5.4. | Punktides 5.5.2 ja 5.5.3.1 nimetatud mõõtmed võivad eesistmete puhul olla alla 800 mm ja teiste istmete puhul alla 750 mm, et jätta piisavalt ruumi peatoe ja katuse sisepinna, akende või ükskõik millise sõiduki kere osa vahele; see vahe ei tohi siiski ületada 25 mm. Nihutus- ja/või reguleerimissüsteemidega varustatud istmete puhul kohaldatakse seda kõigi istmekohtade suhtes. Lisaks sellele ei või erandina punktis 5.5.3.2 sätestatust olla ühegi kasutusasendi kõrgus alla 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.4.

Punktides 5.5.2 ja 5.5.3.1 nimetatud mõõtmed võivad eesistmete puhul olla alla 800 mm ja teiste istmete puhul alla 750 mm, et jätta piisavalt ruumi peatoe ja katuse sisepinna, akende või ükskõik millise sõiduki kere osa vahele; see vahe ei tohi siiski ületada 25 mm. Nihutus- ja/või reguleerimissüsteemidega varustatud istmete puhul kohaldatakse seda kõigi istmekohtade suhtes. Lisaks sellele ei või erandina punktis 5.5.3.2 sätestatust olla ühegi kasutusasendi kõrgus alla 700 mm.

| 5.5.5. | Erandina punktides 5.5.2 ja 5.5.3.1 nimetatud kõrgusenõuetest ei tohi ühegi tagumise keskmise istme või istekoha peatoe kõrgus olla alla 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.5.

Erandina punktides 5.5.2 ja 5.5.3.1 nimetatud kõrgusenõuetest ei tohi ühegi tagumise keskmise istme või istekoha peatoe kõrgus olla alla 700 mm.

| 5.6. | Istme puhul, millele saab paigaldada peatoe, kontrollitakse vastavust punktidele 5.1.3 ja 5.4.2. |
| --- | --- |

5.6.

Istme puhul, millele saab paigaldada peatoe, kontrollitakse vastavust punktidele 5.1.3 ja 5.4.2.

| 5.6.1. | Seadme selle osa kõrgus, millele toetub pea ja mida mõõdetakse punktis 6.5 kirjeldatud korras, ei või reguleeritava kõrgusega peatoe puhul olla alla 100 mm. |
| --- | --- |

5.6.1.

Seadme selle osa kõrgus, millele toetub pea ja mida mõõdetakse punktis 6.5 kirjeldatud korras, ei või reguleeritava kõrgusega peatoe puhul olla alla 100 mm.

| 5.7. | Mittereguleeritava kõrgusega seadme puhul ei või leeni ja peatoe vaheline ava olla üle 60 mm. Kui peatoe kõrgus on reguleeritav, ei või see madalaimas asendis olla leeni ülemisest osast kaugemal kui 25 mm. Reguleeritava kõrgusega istmete või pinkistmete puhul, millel on eraldi peatoed, kontrollitakse seda nõuet kõigi istme või pinkistme asendite juures. |
| --- | --- |

5.7.

Mittereguleeritava kõrgusega seadme puhul ei või leeni ja peatoe vaheline ava olla üle 60 mm. Kui peatoe kõrgus on reguleeritav, ei või see madalaimas asendis olla leeni ülemisest osast kaugemal kui 25 mm. Reguleeritava kõrgusega istmete või pinkistmete puhul, millel on eraldi peatoed, kontrollitakse seda nõuet kõigi istme või pinkistme asendite juures.

| 5.8. | Leeniga kokkuehitatud peatugede puhul tuleb vaadelda järgmist piirkonda:
  punktist R 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal.
  Kahe vertikaalse pikitasandi vahel, mis asuvad mõlemal pool võrdlusjoont 85 mm kaugusel. Selles piirkonnas on lubatud üks või mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ette nähtud lisakatse järel on punkti 5.11 nõuded siiski täidetud. |
| --- | --- |

5.8.

Leeniga kokkuehitatud peatugede puhul tuleb vaadelda järgmist piirkonda:

punktist R 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal.

Kahe vertikaalse pikitasandi vahel, mis asuvad mõlemal pool võrdlusjoont 85 mm kaugusel. Selles piirkonnas on lubatud üks või mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ette nähtud lisakatse järel on punkti 5.11 nõuded siiski täidetud.

| 5.9. | Reguleeritava kõrgusega peatugede puhul võib olla peatoena toimiva seadme osal üks või mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ette nähtud lisakatse järel on punkti 5.11 nõuded siiski täidetud. |
| --- | --- |

5.9.

Reguleeritava kõrgusega peatugede puhul võib olla peatoena toimiva seadme osal üks või mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ette nähtud lisakatse järel on punkti 5.11 nõuded siiski täidetud.

| 5.10. | Peatoe laius peab olema selline, et normaalselt istuva isiku pea oleks kohaselt toetatud. Nagu on kindlaks määratud punktis 6.6 kirjeldatud korras, katab peatugi piirkonna, mis ulatub selle istme vertikaaltasapinnast, mille jaoks peatugi on ette nähtud, mõlemal pool vähemalt 85 mm kaugusele. |
| --- | --- |

5.10.

Peatoe laius peab olema selline, et normaalselt istuva isiku pea oleks kohaselt toetatud. Nagu on kindlaks määratud punktis 6.6 kirjeldatud korras, katab peatugi piirkonna, mis ulatub selle istme vertikaaltasapinnast, mille jaoks peatugi on ette nähtud, mõlemal pool vähemalt 85 mm kaugusele.

| 5.11. | Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad olema sellised, et mõõdetuna vastavalt punktis 6.4.3 sätestatud staatilisele menetlusele on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine tahapoole (X) alla 102 mm. |
| --- | --- |

5.11.

Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad olema sellised, et mõõdetuna vastavalt punktis 6.4.3 sätestatud staatilisele menetlusele on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine tahapoole (X) alla 102 mm.

| 5.12. | Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad purunemata vastu pidama punktis 6.4.3.6 nimetatud raskusele. Leeniga kokkuehitatud peatugede puhul kohaldatakse käesoleva punkti nõudeid leeni osade suhtes, mis asuvad punktist R 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal. |
| --- | --- |

5.12.

Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad purunemata vastu pidama punktis 6.4.3.6 nimetatud raskusele. Leeniga kokkuehitatud peatugede puhul kohaldatakse käesoleva punkti nõudeid leeni osade suhtes, mis asuvad punktist R 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal.

| 5.13. | Kui peatugi on reguleeritav, ei tohi olla võimalik seda tõsta maksimaalsest toimimiskõrgusest kõrgemale, välja arvatud juhul, kui kasutaja teeb seda meelega ning see ei ole seotud reguleerimiseks vajalike toimingutega. |
| --- | --- |

5.13.

Kui peatugi on reguleeritav, ei tohi olla võimalik seda tõsta maksimaalsest toimimiskõrgusest kõrgemale, välja arvatud juhul, kui kasutaja teeb seda meelega ning see ei ole seotud reguleerimiseks vajalike toimingutega.

| 5.14. | Leeni ja selle lukustusseadmete tugevus vastab allpool punktis 6.2 sätestatud nõuetele, kui vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või leen purunenud; vastasel juhul tuleb näidata, et iste vastab allpool punktis 6.2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.14.

Leeni ja selle lukustusseadmete tugevus vastab allpool punktis 6.2 sätestatud nõuetele, kui vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või leen purunenud; vastasel juhul tuleb näidata, et iste vastab allpool punktis 6.2 sätestatud nõuetele.

5.15.   Erinõuded reisijate kaitsmiseks pagasi liikumise eest

| 5.15.1. | Leenid
  Leenid ja/või peatoed, mis moodustavad pagasiruumi esiseina, kui kõik istmed on paigaldatud tavalisse kasutusasendisse tootja poolt näidatud viisil, peavad olema piisavalt tugevad, et kaitsta sõitjaid laupkokkupõrkes kohalt liikunud pagasi eest. See nõue loetakse täidetuks, kui 9. lisas kirjeldatud katse ajal või järel jäävad leenid samasse asendisse ja nende lukustussüsteemid paigale. Leenide ja nende kinnituste deformeerumine on katsete ajal lubatud, kui katsetatud leeni ja/või peatugede nende osade, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50, kõvemate osade esiserv ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib






  a) | punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul; |
| --- | --- | --- |

5.15.1.

Leenid

Leenid ja/või peatoed, mis moodustavad pagasiruumi esiseina, kui kõik istmed on paigaldatud tavalisse kasutusasendisse tootja poolt näidatud viisil, peavad olema piisavalt tugevad, et kaitsta sõitjaid laupkokkupõrkes kohalt liikunud pagasi eest. See nõue loetakse täidetuks, kui 9. lisas kirjeldatud katse ajal või järel jäävad leenid samasse asendisse ja nende lukustussüsteemid paigale. Leenide ja nende kinnituste deformeerumine on katsete ajal lubatud, kui katsetatud leeni ja/või peatugede nende osade, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50, kõvemate osade esiserv ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib

a)

punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul;

| b) | punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool istme seljatoe osade puhul; |
| --- | --- |

b)

punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool istme seljatoe osade puhul;

välja arvatud katseblokkide tagasilöögifaasid.

Integreeritud peatugede puhul määratakse piir peatoe ja leeni vahel tasandiga, mis on risti võrdlusjoonega 540 mm kaugusel R-punktist.

Kõik mõõdud võetakse pagasiruumi esiseina moodustava istme või istekoha keskmisel püsttasandil.

9. lisas kirjeldatud katses peavad katseblokid jääma kõnealus(t)e leeni(de) taha.

| 5.15.2. | Eraldussüsteemid
  Sõidukitootja taotluse põhjal võib 9. lisas kirjeldatud katse viia läbi paigaldatud eraldussüsteemidega, kui need süsteemid paigaldatakse sellele konkreetsele sõidukitüübile standardvarustusena.
  Eraldussüsteeme, võrku ja traatvõrku, mis asub tavalises kasutusasendis leenidest kõrgemal, katsetatakse vastavalt 9. lisa punktile 2.2.
  Nõue loetakse täidetuks, kui katse jooksul jäävad eraldussüsteemid samale kohale. Eraldussüsteemide deformeerumine katse käigus on lubatud, kui eraldusseina esiserv (sealhulgas katsetatava(te) leeni (de) ja/või peatoe (peatugede) need osad, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50), ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib:






  a) | punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul; |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

Eraldussüsteemid

Sõidukitootja taotluse põhjal võib 9. lisas kirjeldatud katse viia läbi paigaldatud eraldussüsteemidega, kui need süsteemid paigaldatakse sellele konkreetsele sõidukitüübile standardvarustusena.

Eraldussüsteeme, võrku ja traatvõrku, mis asub tavalises kasutusasendis leenidest kõrgemal, katsetatakse vastavalt 9. lisa punktile 2.2.

Nõue loetakse täidetuks, kui katse jooksul jäävad eraldussüsteemid samale kohale. Eraldussüsteemide deformeerumine katse käigus on lubatud, kui eraldusseina esiserv (sealhulgas katsetatava(te) leeni (de) ja/või peatoe (peatugede) need osad, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50), ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib:

a)

punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul;

| b) | punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool leeni ja eraldussüsteemi muude osade puhul. |
| --- | --- |

b)

punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool leeni ja eraldussüsteemi muude osade puhul.

Integreeritud peatoe korral on peatoe ja leeni vaheline piir määratud punktis 5.15.1.

Kõik mõõdud võetakse pagasiruumi esiseina moodustava istme või istekoha keskmisel püsttasandil.

Pärast katset ei tohi ilmneda teravaid või karedaid servi, mis võivad suurendada sõitjate vigastuste ohtu või tõsidust.

| 5.15.3. | Punktides 5.13.1 ja 5.13.2 nimetatud nõudeid ei kohaldata pagasipidurdussüsteemide suhtes, mis aktiveeruvad kokkupõrke korral automaatselt. Tootja peab tehnilist teenistust rahuldaval viisil näitama, et selliste süsteemide pakutav kaitse on samaväärne punktides 5.15.1 ja 5.15.2 kirjeldatuga. |
| --- | --- |

5.15.3.

Punktides 5.13.1 ja 5.13.2 nimetatud nõudeid ei kohaldata pagasipidurdussüsteemide suhtes, mis aktiveeruvad kokkupõrke korral automaatselt. Tootja peab tehnilist teenistust rahuldaval viisil näitama, et selliste süsteemide pakutav kaitse on samaväärne punktides 5.15.1 ja 5.15.2 kirjeldatuga.

6.   KATSED

6.1.   Kõigi katsete suhtes kohaldatavad üldnõuded

| 6.1.1. | Kui leen on reguleeritav, tuleb see lukustada asendisse, mille puhul on 3. lisas kirjeldatud mudeli torso kalle tahapoole vertikaalse võrdlusjoone suhtes võimalikult lähedal 25 kraadile, kui tootja ei ole määratlenud teisiti. |
| --- | --- |

6.1.1.

Kui leen on reguleeritav, tuleb see lukustada asendisse, mille puhul on 3. lisas kirjeldatud mudeli torso kalle tahapoole vertikaalse võrdlusjoone suhtes võimalikult lähedal 25 kraadile, kui tootja ei ole määratlenud teisiti.

| 6.1.2. | Kui iste, selle lukustusmehhanism ja paigaldus on identne või sümmeetriline mõne teise sama sõiduki istmega, võib tehniline teenistus katsetada ainult üht sellist istet. |
| --- | --- |

6.1.2.

Kui iste, selle lukustusmehhanism ja paigaldus on identne või sümmeetriline mõne teise sama sõiduki istmega, võib tehniline teenistus katsetada ainult üht sellist istet.

| 6.1.3. | Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. |
| --- | --- |

6.1.3.

Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.

6.2.   Leeni ja selle reguleerimissüsteemide tugevuskatse

| 6.2.1. | 3. lisas näidatud mudeli selga simuleeriva osaga rakendatakse leeni ülemisele osale pikisuunas ja tahapoole punkti R suhtes 53 daNm suurust jõumomenti. Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes. |
| --- | --- |

6.2.1.

3. lisas näidatud mudeli selga simuleeriva osaga rakendatakse leeni ülemisele osale pikisuunas ja tahapoole punkti R suhtes 53 daNm suurust jõumomenti. Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes.

6.3.   Istme kinnituspunktide, reguleerimis-, lukustus- ja nihutussüsteemide tugevuskatse

| 6.3.1. | Vastavalt 7. lisa punkti 1 nõuetele rakendatakse sõiduki kogu kerele 30 millisekundi jooksul vähemalt 20 g suurust ettepoole suunatud pikisuunalist horisontaalset aeglustust. Tootja taotluse põhjal võib alternatiivina kasutada 9. lisa liites kirjeldatud katsetõuget. |
| --- | --- |

6.3.1.

Vastavalt 7. lisa punkti 1 nõuetele rakendatakse sõiduki kogu kerele 30 millisekundi jooksul vähemalt 20 g suurust ettepoole suunatud pikisuunalist horisontaalset aeglustust. Tootja taotluse põhjal võib alternatiivina kasutada 9. lisa liites kirjeldatud katsetõuget.

| 6.3.2. | Vastavalt punkti 6.3.1 nõuetele rakendatakse tahapoole suunatud pikisuunalist aeglustust. |
| --- | --- |

6.3.2.

Vastavalt punkti 6.3.1 nõuetele rakendatakse tahapoole suunatud pikisuunalist aeglustust.

| 6.3.3. | Vastavust punktide 6.3.1 ja 6.3.2 nõuetele kontrollitakse istme igas asendis. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. Katse ajal on iste sellises asendis, et ükski väline tegur ei takista lukustussüsteemide avanemist.
  Tingimused on täidetud, kui katsetatakse istet, mis on reguleeritud järgmistesse asenditesse: | pikisuunaline asend on reguleeritud tootja osutatud kõige eesmisest tavalisest juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra tahapoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige kõrgemasse asendisse); |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Vastavust punktide 6.3.1 ja 6.3.2 nõuetele kontrollitakse istme igas asendis. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. Katse ajal on iste sellises asendis, et ükski väline tegur ei takista lukustussüsteemide avanemist.

Tingimused on täidetud, kui katsetatakse istet, mis on reguleeritud järgmistesse asenditesse:

pikisuunaline asend on reguleeritud tootja osutatud kõige eesmisest tavalisest juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra tahapoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige kõrgemasse asendisse);

| | pikisuunaline asend on reguleeritud tootja osutatud kõige tagumisest tavalisest juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige madalamasse asendisse) ning vastavalt punkti 6.3.4 nõuetele, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

pikisuunaline asend on reguleeritud tootja osutatud kõige tagumisest tavalisest juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige madalamasse asendisse) ning vastavalt punkti 6.3.4 nõuetele, kui see on asjakohane.

| 6.3.4. | Juhtudel, kui lukustussüsteemid on sellised, et muus istme asendis kui ülaltoodud punktis 6.3.3 määratud asendid oleks jõudude jaotumine lukustussüsteemidele ja kinnituspunktidele ebasoodsam kui punktis 6.3.3 määratud kummagi konfiguratsiooni puhul, viiakse katsed läbi istme selles vähem soodsas asendis. |
| --- | --- |

6.3.4.

Juhtudel, kui lukustussüsteemid on sellised, et muus istme asendis kui ülaltoodud punktis 6.3.3 määratud asendid oleks jõudude jaotumine lukustussüsteemidele ja kinnituspunktidele ebasoodsam kui punktis 6.3.3 määratud kummagi konfiguratsiooni puhul, viiakse katsed läbi istme selles vähem soodsas asendis.

| 6.3.5. | Punkti 6.3.1 katsetingimused loetakse täidetuks, kui tootja palvel asendatakse need töökorras oleva täieliku sõiduki kokkupõrkekatsega jäiga tõkke vastu käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 2 sätete kohaselt. Sellisel juhul reguleeritakse iste ülaltoodud punktides 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 sätestatud viisil asendisse, mille puhul on jõudude jaotumine kinnitussüsteemis kõige ebasoodsam. |
| --- | --- |

6.3.5.

Punkti 6.3.1 katsetingimused loetakse täidetuks, kui tootja palvel asendatakse need töökorras oleva täieliku sõiduki kokkupõrkekatsega jäiga tõkke vastu käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 2 sätete kohaselt. Sellisel juhul reguleeritakse iste ülaltoodud punktides 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 sätestatud viisil asendisse, mille puhul on jõudude jaotumine kinnitussüsteemis kõige ebasoodsam.

6.4.   Peatoe toimimiskatse

| 6.4.1. | Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. |
| --- | --- |

6.4.1.

Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.

| 6.4.2. | Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes. |
| --- | --- |

6.4.2.

Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine mitmele istekohale, viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes.

6.4.3.   Katse

| 6.4.3.1. | Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone projektsioonid, kantakse kõnealuse istme või istekoha vertikaalsele kesktasapinnale (vt käesoleva eeskirja 5. lisa). |
| --- | --- |

6.4.3.1.

Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone projektsioonid, kantakse kõnealuse istme või istekoha vertikaalsele kesktasapinnale (vt käesoleva eeskirja 5. lisa).

| 6.4.3.2. | Nihutatud võrdlusjoon saadakse nii, et käesoleva eeskirja 3. lisas osutatud mudeli seljaosa simuleerivale osale rakendatakse algjõudu, mis annab punkti R suhtes tahapoole suunatud 37,3 daNm suuruse jõumomendi. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Nihutatud võrdlusjoon saadakse nii, et käesoleva eeskirja 3. lisas osutatud mudeli seljaosa simuleerivale osale rakendatakse algjõudu, mis annab punkti R suhtes tahapoole suunatud 37,3 daNm suuruse jõumomendi.

| 6.4.3.3. | 165 mm läbimõõduga ümmarguse peakujulise katseseadme abil rakendatakse nihutatud võrdlusjoonele täisnurga all 65 mm kaugusel peatoe ülemisest servast algjõudu, mis annab punkti R suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi; võrdlusjoon jääb vastavalt punkti 6.4.3.2 nõuetele kindlaksmääratud nihutatud asendisse. |
| --- | --- |

6.4.3.3.

165 mm läbimõõduga ümmarguse peakujulise katseseadme abil rakendatakse nihutatud võrdlusjoonele täisnurga all 65 mm kaugusel peatoe ülemisest servast algjõudu, mis annab punkti R suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi; võrdlusjoon jääb vastavalt punkti 6.4.3.2 nõuetele kindlaksmääratud nihutatud asendisse.

| 6.4.3.3.1. | Kui avad ei võimalda rakendada punktis 6.4.3.3 kirjeldatud jõudu 65 mm kaugusel peatoe ülemisest äärest, võib seda vahemaad vähendada nii, et jõu telg läbib avale lähima raamiosa keskjoone. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1.

Kui avad ei võimalda rakendada punktis 6.4.3.3 kirjeldatud jõudu 65 mm kaugusel peatoe ülemisest äärest, võib seda vahemaad vähendada nii, et jõu telg läbib avale lähima raamiosa keskjoone.

| 6.4.3.3.2. | Punktides 5.8 ja 5.9 kirjeldatud juhtudel korratakse katset, rakendades igale avale 165 mm läbimõõduga kera abil jõudu, mis: | läbib ava kõige väiksema osa raskuskeskme võrdlusjoonega paralleelsel põikitasapinnal ja |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2.

Punktides 5.8 ja 5.9 kirjeldatud juhtudel korratakse katset, rakendades igale avale 165 mm läbimõõduga kera abil jõudu, mis:

läbib ava kõige väiksema osa raskuskeskme võrdlusjoonega paralleelsel põikitasapinnal ja

| | annab punkti R suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi. |
| --- | --- |

annab punkti R suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi.

| 6.4.3.4. | Määratakse kindlaks ümmarguse peakujulise katseseadme puutuja Y, mis on paralleelne nihutatud võrdlusjoonega. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

Määratakse kindlaks ümmarguse peakujulise katseseadme puutuja Y, mis on paralleelne nihutatud võrdlusjoonega.

| 6.4.3.5. | Mõõdetakse ülaltoodud punktis 5.11 sätestatud vahemaa X puutuja Y ja nihutatud võrdlusjoone vahel. |
| --- | --- |

6.4.3.5.

Mõõdetakse ülaltoodud punktis 5.11 sätestatud vahemaa X puutuja Y ja nihutatud võrdlusjoone vahel.

| 6.4.3.6. | Peatoe tõhususe kontrollimiseks suurendatakse punktides 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 määratud esialgset koormust kuni 89 daN-ni, kui iste või leen ei purune varem. |
| --- | --- |

6.4.3.6.

Peatoe tõhususe kontrollimiseks suurendatakse punktides 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 määratud esialgset koormust kuni 89 daN-ni, kui iste või leen ei purune varem.

6.5.   Peatoe kõrguse kindlaksmääramine

| 6.5.1. | Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone projektsioon, kantakse kõnealuse istme või istekoha vertikaalsele kesktasapinnale; kõnealuse tasapinna ristumiskoht istmega määrab kindlaks peatoe ja leeni piirjooned (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonis 1). |
| --- | --- |

6.5.1.

Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone projektsioon, kantakse kõnealuse istme või istekoha vertikaalsele kesktasapinnale; kõnealuse tasapinna ristumiskoht istmega määrab kindlaks peatoe ja leeni piirjooned (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonis 1).

| 6.5.2. | Käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud mudel pannakse normaalasendis istmele. |
| --- | --- |

6.5.2.

Käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud mudel pannakse normaalasendis istmele.

| 6.5.3. | Kõnealusel istmel oleva käesoleva eeskirja 3. lisas näidatud mudeli võrdlusjoone projektsioon kantakse seejärel ülaltoodud punktis 6.4.3.1 määratud tasapinnale.
  Peatoe ülemise ääre puutuja S tõmmatakse võrdlusjoonega risti. |
| --- | --- |

6.5.3.

Kõnealusel istmel oleva käesoleva eeskirja 3. lisas näidatud mudeli võrdlusjoone projektsioon kantakse seejärel ülaltoodud punktis 6.4.3.1 määratud tasapinnale.

Peatoe ülemise ääre puutuja S tõmmatakse võrdlusjoonega risti.

| 6.5.4. | Punkti R ja puutuja S vaheline kaugus h on kõrgus, mida tuleb arvestada ülaltoodud punkti 5.5 nõuete rakendamisel. |
| --- | --- |

6.5.4.

Punkti R ja puutuja S vaheline kaugus h on kõrgus, mida tuleb arvestada ülaltoodud punkti 5.5 nõuete rakendamisel.

6.6.   Peatoe laiuse kindlaksmääramine (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonis 2)

| 6.6.1. | Võrdlusjoonega risti olev ja ülaltoodud punktis 6.5.3 määratud puutujast S 65 mm allpool asuv tasapind S1 määrab kindlaks piirjoonega C ümbritsetud peatoe osa. |
| --- | --- |

6.6.1.

Võrdlusjoonega risti olev ja ülaltoodud punktis 6.5.3 määratud puutujast S 65 mm allpool asuv tasapind S1 määrab kindlaks piirjoonega C ümbritsetud peatoe osa.

| 6.6.2. | Peatoe laius, mida tuleb võtta arvesse ülaltoodud punkti 5.10 nõuete rakendamisel, on tasapinnal S1 mõõdetud vertikaalsete pikitasapindade P ja P’ vaheline vahemaa L. |
| --- | --- |

6.6.2.

Peatoe laius, mida tuleb võtta arvesse ülaltoodud punkti 5.10 nõuete rakendamisel, on tasapinnal S1 mõõdetud vertikaalsete pikitasapindade P ja P’ vaheline vahemaa L.

| 6.6.3. | Vajaduse korral mõõdetakse peatoe laiust ka tasapinnal, mis on võrdlusjoonega risti ja istme punktist R 635 mm kõrgusel; see vahemaa mõõdetakse piki võrdlusjoont. |
| --- | --- |

6.6.3.

Vajaduse korral mõõdetakse peatoe laiust ka tasapinnal, mis on võrdlusjoonega risti ja istme punktist R 635 mm kõrgusel; see vahemaa mõõdetakse piki võrdlusjoont.

6.7.   Peatoe avade kauguse a kindlaksmääramine (vt käesoleva eeskirja 8. lisa)

| 6.7.1. | 165 mm läbimõõduga kera abil määratakse iga ava puhul kindlaks vahemaa a peatoe esikülje suhtes. |
| --- | --- |

6.7.1.

165 mm läbimõõduga kera abil määratakse iga ava puhul kindlaks vahemaa a peatoe esikülje suhtes.

| 6.7.2. | Kera viiakse avaga kokkupuutesse ava selles osas, kus kera jõudu rakendamata maksimaalselt sisse vajub. |
| --- | --- |

6.7.2.

Kera viiakse avaga kokkupuutesse ava selles osas, kus kera jõudu rakendamata maksimaalselt sisse vajub.

| 6.7.3. | Kera ja ava kahe kokkupuutepunkti vaheline vahemaa moodustab a, mida võetakse arvesse hindamisel ülaltoodud punktide 5.8 ja 5.9 alusel. |
| --- | --- |

6.7.3.

Kera ja ava kahe kokkupuutepunkti vaheline vahemaa moodustab a, mida võetakse arvesse hindamisel ülaltoodud punktide 5.8 ja 5.9 alusel.

6.8.   Katsed energia hajumise kontrollimiseks leenil ja peatoel

| 6.8.1. | Kontrollitakse istmete tagumiste osade neid pindu, mis asuvad allpool määratud piirkondades ja mida 165 mm läbimõõduga kera puudutab, kui iste on paigaldatud sõidukisse. |
| --- | --- |

6.8.1.

Kontrollitakse istmete tagumiste osade neid pindu, mis asuvad allpool määratud piirkondades ja mida 165 mm läbimõõduga kera puudutab, kui iste on paigaldatud sõidukisse.

| 6.8.1.1. | Piirkond 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1.

Piirkond 1

| 6.8.1.1.1. | Peatugedeta eraldi istmete puhul hõlmab see piirkond leeni tagumist osa, mis asub tootja määratud iga ettenähtud välimise istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 100 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahel ja seljatoe ülemisest äärest 100 mm allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1.

Peatugedeta eraldi istmete puhul hõlmab see piirkond leeni tagumist osa, mis asub tootja määratud iga ettenähtud välimise istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 100 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahel ja seljatoe ülemisest äärest 100 mm allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale.

| 6.8.1.1.2. | Peatugedeta pinkistmete puhul ulatub see piirkond tootja määratud iga ettenähtud välimise istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 100 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahele ja seljatoe ülemisest äärest 100 mm allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2.

Peatugedeta pinkistmete puhul ulatub see piirkond tootja määratud iga ettenähtud välimise istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 100 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahele ja seljatoe ülemisest äärest 100 mm allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale.

| 6.8.1.1.3. | Peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub see piirkond asjaomase istme või istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 70 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahele ja asub punktist R 635 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal. Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see katse ajaks kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3.

Peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub see piirkond asjaomase istme või istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 70 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahele ja asub punktist R 635 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal. Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see katse ajaks kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.

| 6.8.1.2. | Piirkond 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2.

Piirkond 2

| 6.8.1.2.1. | Peatugedeta istmete või pinkistmete ning mahavõetavate või eraldiseisvate peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 leeni ülemisest äärest 100 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad). |
| --- | --- |

6.8.1.2.1.

Peatugedeta istmete või pinkistmete ning mahavõetavate või eraldiseisvate peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 leeni ülemisest äärest 100 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad).

| 6.8.1.2.2. | Istmega kokkuehitatud peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 kõnealuse istme või istekoha punktist R 440 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad). |
| --- | --- |

6.8.1.2.2.

Istmega kokkuehitatud peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 kõnealuse istme või istekoha punktist R 440 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad).

| 6.8.1.3. | Piirkond 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3.

Piirkond 3

| 6.8.1.3.1. | Piirkond 3 hõlmab ülaltoodud punktis 5.1.4.1.3 määratud horisontaaltasapindade kohal oleva istme või pinkistmete leeni osa (välja arvatud piirkondades 1 ja 2 asuvad osad). |
| --- | --- |

6.8.1.3.1.

Piirkond 3 hõlmab ülaltoodud punktis 5.1.4.1.3 määratud horisontaaltasapindade kohal oleva istme või pinkistmete leeni osa (välja arvatud piirkondades 1 ja 2 asuvad osad).

6.9.   Samaväärsed katsemeetodid

Kui kasutatakse muud katsemeetodit kui punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 ning 6. lisas määratud katsemeetodid, tuleb tõestada selle võrdväärsust.

7.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Tootmismenetlus vastab järgmistele kokkuleppe 2. lisas (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätestatud nõuetele:

| 7.1. | iga käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukit tuleb toota nii, et see vastaks kinnitatud tüübile, täites ülaltoodud punktis 5 sätestatud nõudeid. Siiski ei ole punktides 2.12.2 ja 2.12.3 määratletud peatugede puhul välistatud sõiduki vastavus kinnitatud tüübile isegi juhul, kui seda turustatakse peatugedeta istmetega; |
| --- | --- |

7.1.

iga käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukit tuleb toota nii, et see vastaks kinnitatud tüübile, täites ülaltoodud punktis 5 sätestatud nõudeid. Siiski ei ole punktides 2.12.2 ja 2.12.3 määratletud peatugede puhul välistatud sõiduki vastavus kinnitatud tüübile isegi juhul, kui seda turustatakse peatugedeta istmetega;

| 7.2. | tüübikinnituse andnud pädev asutus võib alati kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse tagamise meetodeid. Samuti võib see asutus korraldada seeriatoodetud sõidukite pistelist kontrolli punktis 5 sätestatud nõuetele vastavuse suhtes. |
| --- | --- |

7.2.

tüübikinnituse andnud pädev asutus võib alati kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse tagamise meetodeid. Samuti võib see asutus korraldada seeriatoodetud sõidukite pistelist kontrolli punktis 5 sätestatud nõuetele vastavuse suhtes.

8.   SANKTSIOONID TOODANGU MITTEVASTAVUSE EEST

| 8.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukitüübile antud kinnituse võib tühistada, kui ei järgita punktis 7.1 sätestatud nõudeid või kui sõidukid ei läbi punktis 7 kirjeldatud kontrolli. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukitüübile antud kinnituse võib tühistada, kui ei järgita punktis 7.1 sätestatud nõudeid või kui sõidukid ei läbi punktis 7 kirjeldatud kontrolli.

| 8.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

8.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

9.   SÕIDUKITÜÜBI MUUDATUSED NING TÜÜBIKINNITUSE PIKENDAMINE ISTMETE, NENDE KINNITUSTE JA/VÕI PEATUGEDE PUHUL

| 9.1. | Igast sõidukitüübi istmete, istmekinnituste ja/või peatugede muudatusest tuleb teatada sõiduki tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Asutus võib seejärel |
| --- | --- |

9.1.

Igast sõidukitüübi istmete, istmekinnituste ja/või peatugede muudatusest tuleb teatada sõiduki tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Asutus võib seejärel

| 9.1.1. | leida, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt märgatavat soovimatut mõju ja sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele; |
| --- | --- |

9.1.1.

leida, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt märgatavat soovimatut mõju ja sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele;

| 9.1.2. | leida, et muudatused on punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 määratud tulemuste suhtes piisavalt ebaolulised, nii et neid saab kontrollida tüübikinnituskatsete tulemustel põhinevate arvutustega; |
| --- | --- |

9.1.2.

leida, et muudatused on punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 määratud tulemuste suhtes piisavalt ebaolulised, nii et neid saab kontrollida tüübikinnituskatsete tulemustel põhinevate arvutustega;

| 9.1.3. | nõuda täiendavat aruannet katsed korraldanud tehniliselt teenistuselt. |
| --- | --- |

9.1.3.

nõuda täiendavat aruannet katsed korraldanud tehniliselt teenistuselt.

| 9.2. | Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest ning muudatustest teavitatakse käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi punktis 4.3 kehtestatud korras. |
| --- | --- |

9.2.

Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest ning muudatustest teavitatakse käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi punktis 4.3 kehtestatud korras.

| 9.3. | Tüübikinnitust pikendanud pädev asutus määrab sellisele pikendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil. |
| --- | --- |

9.3.

Tüübikinnitust pikendanud pädev asutus määrab sellisele pikendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil.

10.   LÕPLIKULT LÕPETATUD TOOTMINE

| 10.1. | Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult vastavalt käesolevale eeskirjale kinnitatud seadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate kättesaamise korral teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil. |
| --- | --- |

10.1.

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult vastavalt käesolevale eeskirjale kinnitatud seadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate kättesaamise korral teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil.

11.   KASUTUSJUHISED

| 11.1. | Reguleeritavate peatugedega istmete puhul esitavad tootjad peatugede kasutamis-, reguleerimis-, lukustamis- ja vajaduse korral eemaldamisjuhendi. |
| --- | --- |

11.1.

Reguleeritavate peatugedega istmete puhul esitavad tootjad peatugede kasutamis-, reguleerimis-, lukustamis- ja vajaduse korral eemaldamisjuhendi.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED NING AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised teatavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kuhu tuleb saata teistes riikides väljastatud tüübikinnituse kinnitamist või pikendamist või sellest keeldumist või selle tühistamist tõendavad vormid.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 13.1. | Alates 06-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast EMK tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 06-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.1.

Alates 06-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast EMK tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 06-seeria muudatustega.

| 13.2. | Alates 1. oktoobrist 1999 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised EMK tüübikinnitusi ainult juhul, kui 06-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

13.2.

Alates 1. oktoobrist 1999 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised EMK tüübikinnitusi ainult juhul, kui 06-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuded on täidetud.

| 13.3. | Alates 1. oktoobrist 2001 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised keelduda tunnustamast tüübikinnitusi, mis pole antud vastavalt 06-seeria muudatustega muudetud käesolevale eeskirjale. |
| --- | --- |

13.3.

Alates 1. oktoobrist 2001 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised keelduda tunnustamast tüübikinnitusi, mis pole antud vastavalt 06-seeria muudatustega muudetud käesolevale eeskirjale.

| 13.4. | Alates 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast EMK tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

13.4.

Alates 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast EMK tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega.

| 13.5. | Alates 24 kuu möödumisest 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised EMK tüübikinnitusi ainult juhul, kui sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.5.

Alates 24 kuu möödumisest 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised EMK tüübikinnitusi ainult juhul, kui sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 13.6. | Alates 48 kuu möödumisest 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast kaotavad olemasolevad käesoleva eeskirja kohased tüübikinnitused kehtivuse, kui sõidukitüübid ei vasta 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.6.

Alates 48 kuu möödumisest 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast kaotavad olemasolevad käesoleva eeskirja kohased tüübikinnitused kehtivuse, kui sõidukitüübid ei vasta 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

1. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 x 297 mm))

Image

Image

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE ASETUS

Näidis A

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3)

Sõiduk, mille vähemalt ühele istmele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada

Image

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et asjakohane sõidukitüüp on kinnitatud selliste istmete tugevuse osas, millele on paigaldatud või saab paigaldada peatoed, ning peatugede omaduste osas kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 17 kohaselt tüübikinnitusnumbri 072439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et käesolev eeskiri sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi. Samuti näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüüp kinnitati eeskirja nr 17 kohaselt kõigi selliste istmete tugevuse osas, millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid.

Näidis B

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2)

Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid

Image

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et see on istmete ja nende kinnituste tugevuse osas kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 17 kohaselt tüübikinnitusnumbri 072439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et käesolev eeskiri sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi.

Näidis C

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Sõiduk, mille vähemalt ühele istmele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada

Image

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübil on vähemalt üks iste, millele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada ning et see on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirjade nr 17 ja 33 kohaselt (5).

Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr 17 sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi, aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul. Samuti näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüüp kinnitati eeskirja nr 17 kohaselt kõigi selliste istmete tugevuse osas, millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid.

Näidis D

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid

Image

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et see kinnitati Madalmaades (E4) eeskirjade nr 17 ja 33 kohaselt (5). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr 17 sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi, aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul.

3. LISA

MOOTORSÕIDUKITE ISTEKOHTADE H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD

1.   EESMÄRK

Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust kasutatakse H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlaksmääramiseks ühele või mitmele istekohale mootorsõidukis ning kontrollimiseks, kas mõõteandmed vastavad sõiduki tootja esitatud tehnilistele andmetele (6) .

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | võrdlusandmed – üks või mitu järgmistest istekoha omadustest: |
| --- | --- |

2.1.

võrdlusandmed – üks või mitu järgmistest istekoha omadustest:

| 2.1.1. | H-punkt ja R-punkt ning nendevaheline suhe; |
| --- | --- |

2.1.1.

H-punkt ja R-punkt ning nendevaheline suhe;

| 2.1.2. | torso tegelik ja projektijärgne kaldenurk ning nende suhe; |
| --- | --- |

2.1.2.

torso tegelik ja projektijärgne kaldenurk ning nende suhe;

| 2.2. | kolmemõõtmeline H-punkti seade (3-D H-seade) – seade, mida kasutatakse H-punktide ja torso tegelike kaldenurkade määramiseks. Nimetatud seadet kirjeldatakse käesoleva lisa 1. liites; |
| --- | --- |

2.2.

kolmemõõtmeline H-punkti seade (3-D H-seade) – seade, mida kasutatakse H-punktide ja torso tegelike kaldenurkade määramiseks. Nimetatud seadet kirjeldatakse käesoleva lisa 1. liites;

| 2.3. | H-punkt – torso ja reie pöördetsenter 3-D H-seadel, mis on paigaldatud sõidukiistmele vastavalt punktile 4. H-punkt asub seadme telgjoone keskpunktis, mis paikneb H-punkti kontrollnuppude vahel 3-D H-seadme kummalgi küljel. Teoreetiliselt vastab H-punkt R-punktile (tolerantsid on toodud punktis 3.2.2). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 kirjeldatud korrale kindlaks määratud, loetakse H-punkt fikseerituks istmepolstri konstruktsiooni suhtes ja liikuvaks koos sellega, kui istet reguleeritakse; |
| --- | --- |

2.3.

H-punkt – torso ja reie pöördetsenter 3-D H-seadel, mis on paigaldatud sõidukiistmele vastavalt punktile 4. H-punkt asub seadme telgjoone keskpunktis, mis paikneb H-punkti kontrollnuppude vahel 3-D H-seadme kummalgi küljel. Teoreetiliselt vastab H-punkt R-punktile (tolerantsid on toodud punktis 3.2.2). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 kirjeldatud korrale kindlaks määratud, loetakse H-punkt fikseerituks istmepolstri konstruktsiooni suhtes ja liikuvaks koos sellega, kui istet reguleeritakse;

| 2.4. | R-punkt või istme võrdluspunkt – arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise taustsüsteemi abil kindlaks määratud; |
| --- | --- |

2.4.

R-punkt või istme võrdluspunkt – arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise taustsüsteemi abil kindlaks määratud;

| 2.5. | torsojoon – 3-D H-seadme mõõtepea telgjoon, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis; |
| --- | --- |

2.5.

torsojoon – 3-D H-seadme mõõtepea telgjoon, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis;

| 2.6. | torso tegelik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel, kasutades 3-D H-seadme selja kaldenurga mõõturit. Torso tegelik kaldenurk vastab teoreetiliselt torso arvutuslikule kaldenurgale (vt tolerantsid punktis 3.2.2); |
| --- | --- |

2.6.

torso tegelik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel, kasutades 3-D H-seadme selja kaldenurga mõõturit. Torso tegelik kaldenurk vastab teoreetiliselt torso arvutuslikule kaldenurgale (vt tolerantsid punktis 3.2.2);

| 2.7. | torso arvutuslik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab tootja määratud projektijärgsele seljatoeasendile; |
| --- | --- |

2.7.

torso arvutuslik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab tootja määratud projektijärgsele seljatoeasendile;

| 2.8. | sõitja sümmeetriatasand (C/LO) – 3-D H-seadme kesktasand iga istekoha korral, kuhu seade on paigutatud; seda tasandit kujutab H-punkti koordinaat Y-teljel. Ühekohalistel istmetel langeb istme sümmeetriatasand kokku sõitja sümmeetriatasandiga. Muudel istmetel määrab sõitja sümmeetriatasandi tootja; |
| --- | --- |

2.8.

sõitja sümmeetriatasand (C/LO) – 3-D H-seadme kesktasand iga istekoha korral, kuhu seade on paigutatud; seda tasandit kujutab H-punkti koordinaat Y-teljel. Ühekohalistel istmetel langeb istme sümmeetriatasand kokku sõitja sümmeetriatasandiga. Muudel istmetel määrab sõitja sümmeetriatasandi tootja;

| 2.9. | kolmemõõtmeline taustsüsteem – süsteem, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites; |
| --- | --- |

2.9.

kolmemõõtmeline taustsüsteem – süsteem, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites;

| 2.10. | koordinaatmärgid – füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel vastavalt tootja määratlusele; |
| --- | --- |

2.10.

koordinaatmärgid – füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel vastavalt tootja määratlusele;

| 2.11. | sõiduki mõõteasend – sõiduki asend, mis on määratud koordinaatmärkide koordinaatidega kolmemõõtmelises taustsüsteemis. |
| --- | --- |

2.11.

sõiduki mõõteasend – sõiduki asend, mis on määratud koordinaatmärkide koordinaatidega kolmemõõtmelises taustsüsteemis.

3.   NÕUDED

3.1.   Andmete esitamine

Iga istekoha kohta, mille suhtes on vaja võrdlusandmeid, et tõendada vastavust käesoleva eeskirja sätetele, tuleb esitada kas kõik järgmised andmed või asjakohane valik neist vormis, millele on osutatud käesoleva lisa 3. liites:

| 3.1.1. | R-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes; |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes;

| 3.1.2. | torso arvutuslik kaldenurk; |
| --- | --- |

3.1.2.

torso arvutuslik kaldenurk;

| 3.1.3. | kõik näidud, mis on vajalikud istme (kui see on reguleeritav) reguleerimiseks mõõteasendisse, mida on kirjeldatud punktis 4.3. |
| --- | --- |

3.1.3.

kõik näidud, mis on vajalikud istme (kui see on reguleeritav) reguleerimiseks mõõteasendisse, mida on kirjeldatud punktis 4.3.

3.2.   Mõõteandmete ja arvutuslike näitajate suhe

| 3.2.1. | H-punkti koordinaate ja torso tegeliku kaldenurga suurust, mis on saadud punktis 4 sätestatud menetluse tulemusel, võrreldakse vastavalt R-punkti koordinaatidega ja sõiduki tootja määratud torso arvutusliku kaldenurgaga. |
| --- | --- |

3.2.1.

H-punkti koordinaate ja torso tegeliku kaldenurga suurust, mis on saadud punktis 4 sätestatud menetluse tulemusel, võrreldakse vastavalt R-punkti koordinaatidega ja sõiduki tootja määratud torso arvutusliku kaldenurgaga.

| 3.2.2. | R- ja H-punktide suhtelisi asukohti ning torso arvutusliku ja tegeliku kaldenurga suhet võib antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratuna koordinaatidega, asetseb 50 mm küljepikkusega horisontaalsete ja vertikaalsete külgedega ruudu piirides, mille diagonaalid ristuvad R-punktis, ja kui torso tegeliku kaldenurga erinevus arvutuslikust kaldenurgast jääb 5 kraadi piiridesse. |
| --- | --- |

3.2.2.

R- ja H-punktide suhtelisi asukohti ning torso arvutusliku ja tegeliku kaldenurga suhet võib antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratuna koordinaatidega, asetseb 50 mm küljepikkusega horisontaalsete ja vertikaalsete külgedega ruudu piirides, mille diagonaalid ristuvad R-punktis, ja kui torso tegeliku kaldenurga erinevus arvutuslikust kaldenurgast jääb 5 kraadi piiridesse.

| 3.2.3. | Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse vastavuse tõendamiseks käesoleva eeskirja sätetele R-punkti ja torso arvutuslikku kaldenurka. |
| --- | --- |

3.2.3.

Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse vastavuse tõendamiseks käesoleva eeskirja sätetele R-punkti ja torso arvutuslikku kaldenurka.

| 3.2.4. | Kui H-punkt või torso tegelik kaldenurk ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele, määratakse H-punkt ja torso tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui kahe nimetatud toimingu tulemused kolmest vastavad nõuetele, kohaldatakse punktis 3.2.3 nimetatud tingimusi. |
| --- | --- |

3.2.4.

Kui H-punkt või torso tegelik kaldenurk ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele, määratakse H-punkt ja torso tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui kahe nimetatud toimingu tulemused kolmest vastavad nõuetele, kohaldatakse punktis 3.2.3 nimetatud tingimusi.

| 3.2.5. | Kui vähemalt kahe punktis 3.2.4 kirjeldatud toimingu tulemused kolmest ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele või kui tõendamine pole võimalik, sest sõiduki tootja ei ole esitanud teavet R-punkti asukoha või torso arvutusliku kaldenurga kohta, kasutatakse kolme mõõdetud punkti pinnakeset või kolme mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse kohaldatavaiks kõigil juhtudel, kui käesolevas eeskirjas viidatakse R-punktile või torso arvutuslikule kaldenurgale. |
| --- | --- |

3.2.5.

Kui vähemalt kahe punktis 3.2.4 kirjeldatud toimingu tulemused kolmest ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele või kui tõendamine pole võimalik, sest sõiduki tootja ei ole esitanud teavet R-punkti asukoha või torso arvutusliku kaldenurga kohta, kasutatakse kolme mõõdetud punkti pinnakeset või kolme mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse kohaldatavaiks kõigil juhtudel, kui käesolevas eeskirjas viidatakse R-punktile või torso arvutuslikule kaldenurgale.

4.   H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD

| 4.1. | Sõiduk viiakse eelnevalt tootja äranägemisel temperatuurile 20 ± 10 oC tagamaks, et istme materjal saavutab toatemperatuuri. Kui kontrollitaval istmel ei ole kunagi varem istutud, peab sellel kaks korda kestusega üks minut istuma 70–80 kg kaaluv inimene või asetatakse sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Tootja taotluse põhjal jäävad kõik istme osad koormamata vähemalt 30 minutiks enne 3-D H-aparaadi paigaldamist. |
| --- | --- |

4.1.

Sõiduk viiakse eelnevalt tootja äranägemisel temperatuurile 20 ± 10 oC tagamaks, et istme materjal saavutab toatemperatuuri. Kui kontrollitaval istmel ei ole kunagi varem istutud, peab sellel kaks korda kestusega üks minut istuma 70–80 kg kaaluv inimene või asetatakse sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Tootja taotluse põhjal jäävad kõik istme osad koormamata vähemalt 30 minutiks enne 3-D H-aparaadi paigaldamist.

| 4.2. | Sõiduk peab olema mõõteasendis, mis on määratud punktis 2.11. |
| --- | --- |

4.2.

Sõiduk peab olema mõõteasendis, mis on määratud punktis 2.11.

| 4.3. | Kui iste on reguleeritav, reguleeritakse see esmalt kõige tagumisse tavalisse sõiduasendisse vastavalt sõiduki tootja määratlusele, arvestades ainult istme pikisuunalist reguleerimist ja mitte arvestades istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavutamiseks. Kui istmel on ka muid reguleerimisviise (vertikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi muutmine jne), reguleeritakse need seejärel sõiduki tootja määratud asendisse. Vedrustusega istmetel fikseeritakse vertikaalsuunas reguleeritud asend jäigalt vastavalt tootja määratud tavalisele sõiduasendile. |
| --- | --- |

4.3.

Kui iste on reguleeritav, reguleeritakse see esmalt kõige tagumisse tavalisse sõiduasendisse vastavalt sõiduki tootja määratlusele, arvestades ainult istme pikisuunalist reguleerimist ja mitte arvestades istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavutamiseks. Kui istmel on ka muid reguleerimisviise (vertikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi muutmine jne), reguleeritakse need seejärel sõiduki tootja määratud asendisse. Vedrustusega istmetel fikseeritakse vertikaalsuunas reguleeritud asend jäigalt vastavalt tootja määratud tavalisele sõiduasendile.

| 4.4. | Istme ala, mis puutub kokku 3-D H-seadmega, peab olema kaetud piisava suuruse ja sobiva koega musliin-puuvillkangaga (sile puuvillkangas, millel on 18,9 niiti cm2 kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m2) või omadustelt samaväärse silmkoe- või lausriidega.
  Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit, peab põrand, kuhu iste asetatakse, olema samasuguste põhiomadustega (7) kui sõiduki põrand, kus istet kavatsetakse kasutada. |
| --- | --- |

4.4.

Istme ala, mis puutub kokku 3-D H-seadmega, peab olema kaetud piisava suuruse ja sobiva koega musliin-puuvillkangaga (sile puuvillkangas, millel on 18,9 niiti cm2 kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m2) või omadustelt samaväärse silmkoe- või lausriidega.

Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit, peab põrand, kuhu iste asetatakse, olema samasuguste põhiomadustega (7) kui sõiduki põrand, kus istet kavatsetakse kasutada.

| 4.5. | 3-D H-seadme istme- ja seljaosa asetatakse nii, et sõitja sümmeetriatasand (C/LO) langeb kokku 3-D H-seadme sümmeetriatasandiga. Tootja taotluse põhjal võib 3-D H-seadet nihutada C/LO-tasandi suhtes sissepoole, kui 3-D H-seade paikneb nii kaugel küljel, et istme serv takistab H-seadme loodimist. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H-seadme istme- ja seljaosa asetatakse nii, et sõitja sümmeetriatasand (C/LO) langeb kokku 3-D H-seadme sümmeetriatasandiga. Tootja taotluse põhjal võib 3-D H-seadet nihutada C/LO-tasandi suhtes sissepoole, kui 3-D H-seade paikneb nii kaugel küljel, et istme serv takistab H-seadme loodimist.

| 4.6. | Jalalaba- ja sääreosa kinnitatakse istmikuosale kas eraldi või kasutades T-profiili ja sääreosa. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon peab olema maapinnaga paralleelne ja risti istme keskpikitasapinnaga. |
| --- | --- |

4.6.

Jalalaba- ja sääreosa kinnitatakse istmikuosale kas eraldi või kasutades T-profiili ja sääreosa. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon peab olema maapinnaga paralleelne ja risti istme keskpikitasapinnaga.

| 4.7. | 3-D H-seadme jalalaba- ja sääreosa reguleeritakse järgmiselt: |
| --- | --- |

4.7.

3-D H-seadme jalalaba- ja sääreosa reguleeritakse järgmiselt:

| 4.7.1. | ettenähtud istekoht: juhiiste ja välimine eesmine kaassõitja iste. |
| --- | --- |

4.7.1.

ettenähtud istekoht: juhiiste ja välimine eesmine kaassõitja iste.

| 4.7.1.1. | Nii jalalaba- kui sääreosa liigutatakse ettepoole nii, et jalad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak jalalaba peab võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-D H-seadme sümmeetriatasapinnast vasakul kui parem jalalaba sellest paremal. 3-D H-seadme ristkaldelood seatakse horisontaalseks, reguleerides vajadusel uuesti istmikuosa või seades jalalaba- ja sääreosi tahapoole. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon tuleb hoida istme keskpikitasapinnaga risti. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Nii jalalaba- kui sääreosa liigutatakse ettepoole nii, et jalad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak jalalaba peab võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-D H-seadme sümmeetriatasapinnast vasakul kui parem jalalaba sellest paremal. 3-D H-seadme ristkaldelood seatakse horisontaalseks, reguleerides vajadusel uuesti istmikuosa või seades jalalaba- ja sääreosi tahapoole. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon tuleb hoida istme keskpikitasapinnaga risti.

| 4.7.1.2. | Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut jalalaba ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut jalalaba, kuni see on toetatud asendis. Kontrollnuppude joondatust tuleb säilitada. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut jalalaba ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut jalalaba, kuni see on toetatud asendis. Kontrollnuppude joondatust tuleb säilitada.

| 4.7.2. | Ettenähtud istekoht: välimine tagaiste.
  Tagaistmete või lisaistmete korral asetatakse jalad tootja poolt ette nähtud asendisse. Kui jalalabad on sel juhul erinevail põrandatasapindadel, kasutatakse etalonina jalga, mis puudutab esimesena esiistet, ja teine jalalaba asetatakse nii, et seadme istmikuosa ristkaldelood näitab horisontaalasendit. |
| --- | --- |

4.7.2.

Ettenähtud istekoht: välimine tagaiste.

Tagaistmete või lisaistmete korral asetatakse jalad tootja poolt ette nähtud asendisse. Kui jalalabad on sel juhul erinevail põrandatasapindadel, kasutatakse etalonina jalga, mis puudutab esimesena esiistet, ja teine jalalaba asetatakse nii, et seadme istmikuosa ristkaldelood näitab horisontaalasendit.

| 4.7.3. | Teised ettenähtud istekohad:
  järgitakse punktis 4.7.1 kirjeldatud üldist korda, aga jalalabad tuleb asetada sõiduki tootja täpsustatud viisil. |
| --- | --- |

4.7.3.

Teised ettenähtud istekohad:

järgitakse punktis 4.7.1 kirjeldatud üldist korda, aga jalalabad tuleb asetada sõiduki tootja täpsustatud viisil.

| 4.8. | Rakendatakse sääre- ja reieraskusi ning looditakse 3-D H-seade. |
| --- | --- |

4.8.

Rakendatakse sääre- ja reieraskusi ning looditakse 3-D H-seade.

| 4.9. | Seljaosa kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-D H-seade tõmmatakse T-profiili kasutades istme seljatoest eemale. 3-D H-seade asetatakse uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest: |
| --- | --- |

4.9.

Seljaosa kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-D H-seade tõmmatakse T-profiili kasutades istme seljatoest eemale. 3-D H-seade asetatakse uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest:

| 4.9.1. | kui 3-D H-seade libiseb tahapoole, kasutatakse järgmist korda: 3-D H-seadet lastakse tahapoole libiseda, kuni T-profiilile ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istmikuosa puutub vastu istme seljatuge. Vajaduse korral korrigeeritakse sääreosa asendit; |
| --- | --- |

4.9.1.

kui 3-D H-seade libiseb tahapoole, kasutatakse järgmist korda: 3-D H-seadet lastakse tahapoole libiseda, kuni T-profiilile ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istmikuosa puutub vastu istme seljatuge. Vajaduse korral korrigeeritakse sääreosa asendit;

| 4.9.2. | kui 3-D H-seade ei libise tahapoole, kasutatakse järgmist korda. 3-D H-seadet libistatakse tahapoole, rakendades T-profiilile horisontaalset tahapoole suunatud koormust, kuni istmikuosa puudutab seljatuge (vt käesoleva lisa 1. liite joonist 2). |
| --- | --- |

4.9.2.

kui 3-D H-seade ei libise tahapoole, kasutatakse järgmist korda. 3-D H-seadet libistatakse tahapoole, rakendades T-profiilile horisontaalset tahapoole suunatud koormust, kuni istmikuosa puudutab seljatuge (vt käesoleva lisa 1. liite joonist 2).

| 4.10. | 3-D H-seadme selja- ja istmikuosale rakendatakse 100 ± 10 N suurust koormust puusa nurgamõõturi ja T-profiili korpuse lõikepunktis. Koormuse rakendussuunda hoitakse joonesuunalisena, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti vahetult reieprofiili korpusest ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 2). Seejärel viiakse seljaosa ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. Kogu ülejäänud protseduuri ajal tuleb olla ettevaatlik, et vältida 3-D H-seadme libisemist ettepoole. |
| --- | --- |

4.10.

3-D H-seadme selja- ja istmikuosale rakendatakse 100 ± 10 N suurust koormust puusa nurgamõõturi ja T-profiili korpuse lõikepunktis. Koormuse rakendussuunda hoitakse joonesuunalisena, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti vahetult reieprofiili korpusest ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 2). Seejärel viiakse seljaosa ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. Kogu ülejäänud protseduuri ajal tuleb olla ettevaatlik, et vältida 3-D H-seadme libisemist ettepoole.

| 4.11. | Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istmikuraskus ja seejärel ükshaaval kaheksa torsoraskust. 3-D H-seade hoitakse loodis. |
| --- | --- |

4.11.

Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istmikuraskus ja seejärel ükshaaval kaheksa torsoraskust. 3-D H-seade hoitakse loodis.

| 4.12. | Istme seljatoe survest vabastamiseks kallutatakse seljaosa ettepoole. 3-D H-seadet õõtsutatakse kolm korda 10-kraadise kaarega küljelt küljele (5o vertikaalsest sümmeetriatasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-D H-seadme ja istme vahel.
  Õõtsutamise ajal võib 3-D H-seadme T-profiil ettenähtud horisontaal- ja vertikaaljoontest kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-profiili paigal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal piisavat külgsuunalist koormust. T-profiili paigalhoidmisel ja 3-D H-seadme õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakendu vertikaalset või ette-taha-suunalist välist koormust.
  3-D H-seadme labajalgu ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui labajalgade asend muutub, tuleb need hetkeks sellesse asendisse jätta.
  Seljaosa viiakse ettevaatlikult tagasi istme seljatoele ja kontrollitakse kahe vesiloodiga loodisolekut. Kui jalad on 3-D H-seadme õõtsutamisel ükskõik mil viisil liikunud, tuleb need uuesti kohale asetada järgmiselt:
  labajalad tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et need ei pääseks rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad jalalabad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad jalad on taas alumises asendis, peab kand puudutama selleks ette nähtud konstruktsiooni.
  Vesiloodiga kontrollitakse külgsuunalist loodisolekut; vajaduse korral rakendatakse seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3-D H-seadme istmikuosa loodimiseks istmel. |
| --- | --- |

4.12.

Istme seljatoe survest vabastamiseks kallutatakse seljaosa ettepoole. 3-D H-seadet õõtsutatakse kolm korda 10-kraadise kaarega küljelt küljele (5o vertikaalsest sümmeetriatasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-D H-seadme ja istme vahel.

Õõtsutamise ajal võib 3-D H-seadme T-profiil ettenähtud horisontaal- ja vertikaaljoontest kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-profiili paigal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal piisavat külgsuunalist koormust. T-profiili paigalhoidmisel ja 3-D H-seadme õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakendu vertikaalset või ette-taha-suunalist välist koormust.

3-D H-seadme labajalgu ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui labajalgade asend muutub, tuleb need hetkeks sellesse asendisse jätta.

Seljaosa viiakse ettevaatlikult tagasi istme seljatoele ja kontrollitakse kahe vesiloodiga loodisolekut. Kui jalad on 3-D H-seadme õõtsutamisel ükskõik mil viisil liikunud, tuleb need uuesti kohale asetada järgmiselt:

labajalad tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et need ei pääseks rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad jalalabad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad jalad on taas alumises asendis, peab kand puudutama selleks ette nähtud konstruktsiooni.

Vesiloodiga kontrollitakse külgsuunalist loodisolekut; vajaduse korral rakendatakse seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3-D H-seadme istmikuosa loodimiseks istmel.

| 4.13. | Et takistada 3-D H-seadme ettepoole libisemist istmepadjal, hoitakse T-profiili kinni ja toimitakse edasi järgmiselt:






  a) | seljaosa viiakse tagasi istme seljatoele; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Et takistada 3-D H-seadme ettepoole libisemist istmepadjal, hoitakse T-profiili kinni ja toimitakse edasi järgmiselt:

a)

seljaosa viiakse tagasi istme seljatoele;

| b) | selja nurkprofiilile kordamööda rakendatakse ja vabastatakse horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust ligikaudu torsoraskuste keskme kõrgusel, kuni puusa nurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3-D H-seadmele ei rakenduks välist alla või küljele suunatud koormust. Kui 3-D H-seadet on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljaosa ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 kirjeldatud tegevust. |
| --- | --- |

b)

selja nurkprofiilile kordamööda rakendatakse ja vabastatakse horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust ligikaudu torsoraskuste keskme kõrgusel, kuni puusa nurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3-D H-seadmele ei rakenduks välist alla või küljele suunatud koormust. Kui 3-D H-seadet on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljaosa ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 kirjeldatud tegevust.

| 4.14. | Tehakse kõik järgmised mõõtmised: |
| --- | --- |

4.14.

Tehakse kõik järgmised mõõtmised:

| 4.14.1. | mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes; |
| --- | --- |

4.14.1.

mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes;

| 4.14.2. | torso tegelik kaldenurk loetakse 3-D H-seadme selja kaldenurgamõõturilt, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis. |
| --- | --- |

4.14.2.

torso tegelik kaldenurk loetakse 3-D H-seadme selja kaldenurgamõõturilt, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis.

| 4.15. | Kui soovitakse 3-D H-seadme paigaldust korrata, peab iste enne seda olema koormamata vähemalt 30 minutit. 3-D H-seadet ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse sooritamiseks. |
| --- | --- |

4.15.

Kui soovitakse 3-D H-seadme paigaldust korrata, peab iste enne seda olema koormamata vähemalt 30 minutit. 3-D H-seadet ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse sooritamiseks.

| 4.16. | Kui sama istmerea istmeid võib käsitleda sarnastena (nt pinkiste, identsed istmed vms), määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks kere tegelik kaldenurk, milleks asetatakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud 3-D H-seade kogu rea suhtes tüüpilisele kohale. See koht on järgmine: |
| --- | --- |

4.16.

Kui sama istmerea istmeid võib käsitleda sarnastena (nt pinkiste, identsed istmed vms), määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks kere tegelik kaldenurk, milleks asetatakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud 3-D H-seade kogu rea suhtes tüüpilisele kohale. See koht on järgmine:

| 4.16.1. | esimeses reas juhiiste; |
| --- | --- |

4.16.1.

esimeses reas juhiiste;

| 4.16.2. | tagumises reas või ridades välimine iste. |
| --- | --- |

4.16.2.

tagumises reas või ridades välimine iste.

3. LISA

1. liide

KOLMEMÕÕTMELISE H-PUNKTIGA SEADME KIRJELDUS (8)

(3-D H-seade)

1.   Selja- ja istmikuosa

Selja- ja istmikuosa on valmistatud tugevdatud plastist ja metallist; need jäljendavad inimese torsot ja reisi ning on H-punktis mehaaniliselt ühendatud. Mõõtepeale, mis on liigendina paigaldatud H-punkti, kinnitatakse torso tegeliku kaldenurga mõõtmiseks nurgamõõtur. Istmikuosa külge kinnitatud reguleeritava reieprofiiliga määratakse reite keskjoon ja seda kasutatakse puusa nurgamõõturi nulljoonena.

2.   Kere- ja jalaosad

Sääreosad on istmikuosaga ühendatud põlvi ühendava T-profiili kohal, mis on reguleeritava reieprofiili laienduseks külgsuunas. Sääreosadele on põlvede nurga mõõtmiseks kinnitatud nurgamõõturid. Kinga- ja jalalabaosad kalibreeritakse jalalaba nurga mõõtmiseks. Seade orienteeritakse ruumis kahe vesiloodi abil. Kereosa raskused asetatakse vastavatesse raskuskeskmetesse, nii et istmele avaldub 76 kg kaaluvale mehele vastav koormus. Tuleb veenduda, et 3-D H-seadme kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdumiseta.

Image

Image

3. LISA

2. liide

KOLMEMÕÕTMELINE TAUSTSÜSTEEM

| 1. | Kolmemõõtmeline taustsüsteem on kindlaks määratud kolme ristuva tasandiga, mille on kindlaks määranud sõiduki tootja (vt joonist) (9). |
| --- | --- |

1.

Kolmemõõtmeline taustsüsteem on kindlaks määratud kolme ristuva tasandiga, mille on kindlaks määranud sõiduki tootja (vt joonist) (9).

| 2. | Sõiduki mõõteasendi määramiseks paigutatakse sõiduk toetuspinnale, nii et koordinaatmärkide koordinaadid vastavad tootja antud väärtustele. |
| --- | --- |

2.

Sõiduki mõõteasendi määramiseks paigutatakse sõiduk toetuspinnale, nii et koordinaatmärkide koordinaadid vastavad tootja antud väärtustele.

| 3. | R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõiduki tootja antud koordinaatmärkide suhtes. |
| --- | --- |

3.

R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõiduki tootja antud koordinaatmärkide suhtes.

Image

3. LISA

3. liide

ISTEKOHTADE VÕRDLUSANDMED

1.   Võrdlusandmete kodeerimine

Kõigi istekohtade võrdlusandmed loetletakse järjest. Istekohad identifitseeritakse kahekohalise koodiga. Esimesel kohal on araabia number, mis tähistab istmerida loendatuna sõiduki esiosast tagaosa suunas. Teisel kohal on suurtäht, mis tähistab istekoha asukohta reas sõidusuunas vaadatuna; kasutatakse järgmisi tähti:

| | L = vasak, |
| --- | --- |

L = vasak,

| | C = keskmine, |
| --- | --- |

C = keskmine,

| | R = parem. |
| --- | --- |

R = parem.

2.   Sõiduki mõõteasendi kirjeldus

| 2.1. | Koordinaatmärkide koordinaadid
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Koordinaatmärkide koordinaadid

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Võrdlusandmete nimekiri

| 3.1. | Istekoht: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Istekoht: ..............................

| 3.1.1. | R-punkti koordinaadid
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punkti koordinaadid

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Torso arvutuslik kaldenurk: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Torso arvutuslik kaldenurk: ..............................

| 3.1.3. | Istme reguleerimise tehnilised andmed (10)

  horisontaalselt: ..............................
  vertikaalselt: ..............................
  kaldenurga suhtes: ..............................
  torso kaldenurk: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Istme reguleerimise tehnilised andmed (10)

horisontaalselt: ..............................

vertikaalselt: ..............................

kaldenurga suhtes: ..............................

torso kaldenurk: ..............................

Märkus: teiste istekohtade võrdlusandmed loetletakse punktides 3.2, 3.3 jne.

4. LISA

PEATUGEDE KÕRGUSE JA LAIUSE MÄÄRAMINE

Image

Image

5. LISA

ANDMED KATSE KÄIGUS MÄÄRATAVATE JOONTE JA MÕÕTMISTE KOHTA

Image

| 1. | Esialgne koormamata asend. |
| --- | --- |

1.

Esialgne koormamata asend.

| 2a. | Nihutatud asend, kui mannekeeni seljale rakendatakse jõumomenti 373 Nm R-punkti suhtes, millega määratakse kindlaks nihutatud võrdlusjoone r1 asend. |
| --- | --- |

2a.

Nihutatud asend, kui mannekeeni seljale rakendatakse jõumomenti 373 Nm R-punkti suhtes, millega määratakse kindlaks nihutatud võrdlusjoone r1 asend.

| 2b. | Nihutatud asend, kui 165 mm läbimõõduga kera suhtes rakendatakse jõudu F, mis tekitab R-punkti suhtes jõumomendi 373 Nm, kui nihutatud võrdlusjoon r1 jääb samale kohale. |
| --- | --- |

2b.

Nihutatud asend, kui 165 mm läbimõõduga kera suhtes rakendatakse jõudu F, mis tekitab R-punkti suhtes jõumomendi 373 Nm, kui nihutatud võrdlusjoon r1 jääb samale kohale.

| 3. | Asend pärast 890 N-ni suurendatud jõu F rakendamist. |
| --- | --- |

3.

Asend pärast 890 N-ni suurendatud jõu F rakendamist.

Image

6. LISA

ENERGIA HAJUMISE KATSE KORD

1.   Paigaldus, katseseade, salvestusvahendid ja menetlus

1.1.   Ülesseadmine

Iste kinnitatakse tootja antud kinnitusdetailidega kindlalt katsestendi külge nii, nagu see on sõidukisse paigaldatult, et see pärast lööki ei liiguks.

Kui leen on reguleeritav, lukustatakse see käesoleva eeskirja punktis 6.1.1 määratud asendis.

Kui istme juurde kuulub peatugi, paigaldatakse see leenile nii nagu sõidukis oleva istme puhul. Kui tegemist on eraldiseisva peatoega, kinnitatakse see sõiduki kere selle osa külge, mille külge see tavaliselt paigaldatakse.

Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse, mida reguleerimissüsteem võimaldab.

1.2.   Katseseade

| 1.2.1. | Seade koosneb pendlist, mille pöördtelg toetub kuullaagritele ja mille vähendatud mass (11) löögikeskmes on 6,8 kg. Pendli madalamas otsas on 165 mm läbimõõduga jäik peakujuline katseseade, mille kese ühtib pendli löögikeskmega. |
| --- | --- |

1.2.1.

Seade koosneb pendlist, mille pöördtelg toetub kuullaagritele ja mille vähendatud mass (11) löögikeskmes on 6,8 kg. Pendli madalamas otsas on 165 mm läbimõõduga jäik peakujuline katseseade, mille kese ühtib pendli löögikeskmega.

| 1.2.2. | Peakujulise katseseadme külge kinnitatakse kaks kiirendusmõõturit ja kiirusemõõtja, mis on suutelised mõõtma väärtusi löögi suunas. |
| --- | --- |

1.2.2.

Peakujulise katseseadme külge kinnitatakse kaks kiirendusmõõturit ja kiirusemõõtja, mis on suutelised mõõtma väärtusi löögi suunas.

1.3.   Salvestusvahendid

Kasutatavad salvestusvahendid peavad võimaldama mõõta järgmise täpsusega:

| 1.3.1. | Kiirendus:
  täpsus: ±5 % tegelikust väärtusest;
  andmekanali sagedusklass: klass 600, mis vastab ISO standardile 6487 (1980);
  ristisuunas tundlikkus: = <5 % skaala madalaimast kohast. |
| --- | --- |

1.3.1.

Kiirendus:

täpsus: ±5 % tegelikust väärtusest;

andmekanali sagedusklass: klass 600, mis vastab ISO standardile 6487 (1980);

ristisuunas tundlikkus: = <5 % skaala madalaimast kohast.

| 1.3.2. | Kiirus:
  täpsus: ±2,5 % tegelikust väärtusest;
  tundlikkus: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

1.3.2.

Kiirus:

täpsus: ±2,5 % tegelikust väärtusest;

tundlikkus: 0,5 km/h.

| 1.3.3. | Aja mõõtmine:
  mõõteriistad võimaldavad mõõta aega kogu tegevuse jooksul tuhandiksekundilise täpsusega;
  katse analüüsimiseks kasutataval salvestusel märgitakse ära löögi algusmoment, mil peakujuline katseseade ja katsetatav objekt puutuvad kokku esimest korda. |
| --- | --- |

1.3.3.

Aja mõõtmine:

mõõteriistad võimaldavad mõõta aega kogu tegevuse jooksul tuhandiksekundilise täpsusega;

katse analüüsimiseks kasutataval salvestusel märgitakse ära löögi algusmoment, mil peakujuline katseseade ja katsetatav objekt puutuvad kokku esimest korda.

1.4.   Katsemenetlus

| 1.4.1. | Katsed leeniga
  Käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt paigaldatud leenile tagant ettepoole antava löögi suund on pikitasapinnal, mis on vertikaalsuunast 45o nurga all.
  Katselabor valib alla 5 mm kumerusraadiusega pindadel katsepunktid käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.1 määratud piirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.2 määratud piirkonnas 2. |
| --- | --- |

1.4.1.

Katsed leeniga

Käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt paigaldatud leenile tagant ettepoole antava löögi suund on pikitasapinnal, mis on vertikaalsuunast 45o nurga all.

Katselabor valib alla 5 mm kumerusraadiusega pindadel katsepunktid käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.1 määratud piirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.2 määratud piirkonnas 2.

| 1.4.2. | Katsed peatoega
  Peatoed paigaldatakse ja reguleeritakse käesoleva lisa punkti 1.1 kirjelduse kohaselt. Löögid antakse katselabori valitud alla 5 mm kumerusraadiusega pindadel olevatele punktidele käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.1 määratud piirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.2 määratud piirkonnas 2. |
| --- | --- |

1.4.2.

Katsed peatoega

Peatoed paigaldatakse ja reguleeritakse käesoleva lisa punkti 1.1 kirjelduse kohaselt. Löögid antakse katselabori valitud alla 5 mm kumerusraadiusega pindadel olevatele punktidele käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.1 määratud piirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.2 määratud piirkonnas 2.

| 1.4.2.1. | Tagumise külje puhul on tagant ettepoole antava löögi suund pikitasapinnal, mis on vertikaalsuunast 45o nurga all. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

Tagumise külje puhul on tagant ettepoole antava löögi suund pikitasapinnal, mis on vertikaalsuunast 45o nurga all.

| 1.4.2.2. | Esikülje puhul on eest tahapoole antava löögi suund pikitasapinnal horisontaalne. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Esikülje puhul on eest tahapoole antava löögi suund pikitasapinnal horisontaalne.

| 1.4.2.3. | Esi- ja tagumisi alasid piirab käesoleva eeskirja punktis 6.5 kindlaksmääratud peatoe ülemist äärt puutuv horisontaalne tasapind. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

Esi- ja tagumisi alasid piirab käesoleva eeskirja punktis 6.5 kindlaksmääratud peatoe ülemist äärt puutuv horisontaalne tasapind.

| 1.4.3. | Peakujuline katseseade põrkub katsetatava objektiga kiirusel 24,1 km/h; see kiirus saadakse kas ainult tõukejõu abil või kasutatakse täiendavat tõukeseadet. |
| --- | --- |

1.4.3.

Peakujuline katseseade põrkub katsetatava objektiga kiirusel 24,1 km/h; see kiirus saadakse kas ainult tõukejõu abil või kasutatakse täiendavat tõukeseadet.

2.   Tulemused

Aeglustusmääraks võetakse kahe aeglustusmõõdiku näitude keskmine.

| 3. | Samaväärsed menetlused (vt käesoleva eeskirja punkt 6.9). |
| --- | --- |

3.

Samaväärsed menetlused (vt käesoleva eeskirja punkt 6.9).

7. LISA

ISTME KINNITUSPUNKTIDE JA NENDE REGULEERIMIS-, LUKUSTUS- JA NIHUTUSSÜSTEEMIDE TUGEVUSKATSE MEETOD

1.   Inertsi mõju takistuskatse

| 1.1. | Katsetatavad istmed paigaldatakse selle sõiduki kere külge, mille jaoks need on ette nähtud. Sõiduki kere kinnitatakse kindalt katsesõiduki külge järgmistes punktides ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

1.1.

Katsetatavad istmed paigaldatakse selle sõiduki kere külge, mille jaoks need on ette nähtud. Sõiduki kere kinnitatakse kindalt katsesõiduki külge järgmistes punktides ette nähtud korra kohaselt.

| 1.2. | Sõiduki keret ei või kinnitada katsesõiduki külge sellise meetodiga, mis tugevdaks istme kinnituspunkte. |
| --- | --- |

1.2.

Sõiduki keret ei või kinnitada katsesõiduki külge sellise meetodiga, mis tugevdaks istme kinnituspunkte.

| 1.3. | Istmed ja nende osad reguleeritakse ja lukustatakse punktis 6.1.1 ette nähtud korras ühte asenditest, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktides 6.3.3 või 6.3.4. |
| --- | --- |

1.3.

Istmed ja nende osad reguleeritakse ja lukustatakse punktis 6.1.1 ette nähtud korras ühte asenditest, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktides 6.3.3 või 6.3.4.

| 1.4. | Kui teatud rühma kuuluvatel istmetel ei ole käesoleva eeskirja punkti 2.2 tähenduses olulisi erinevusi, võib käesoleva eeskirja punktides 6.3.1 ja 6.3.2 ette nähtud katsed teha nii, et üks iste on reguleeritud kõige eesmisesse asendisse ja teine iste on reguleeritud kõige tagumisse asendisse. |
| --- | --- |

1.4.

Kui teatud rühma kuuluvatel istmetel ei ole käesoleva eeskirja punkti 2.2 tähenduses olulisi erinevusi, võib käesoleva eeskirja punktides 6.3.1 ja 6.3.2 ette nähtud katsed teha nii, et üks iste on reguleeritud kõige eesmisesse asendisse ja teine iste on reguleeritud kõige tagumisse asendisse.

| 1.5. | Katsesõiduki aeglustust mõõdetakse andmekanalitega, mille sagedusklass on (CFC) 60, mis vastab rahvusvahelise standardi ISO 6487 (1980) omadustele. |
| --- | --- |

1.5.

Katsesõiduki aeglustust mõõdetakse andmekanalitega, mille sagedusklass on (CFC) 60, mis vastab rahvusvahelise standardi ISO 6487 (1980) omadustele.

2.   Kogu sõiduki kokkupõrkekatse jäiga tõkkega

| 2.1. | Tõke on raudbetoonplokk, mis on vähemalt 3 m lai, vähemalt 1,5 m kõrge ja vähemalt 0,6 m paks. Selle esikülg on risti hoovõturaja lõpuosaga ning seda katavad 19 ± 1 mm paksused vineertahvlid. Raudbetoonploki taha surutakse kokku vähemalt 90 tonni pinnast. Raudbetoontõkke ja pinnase võib asendada tõketega, millel on samasugune esipind, kui nende kasutamisel on katsetulemused samaväärsed. |
| --- | --- |

2.1.

Tõke on raudbetoonplokk, mis on vähemalt 3 m lai, vähemalt 1,5 m kõrge ja vähemalt 0,6 m paks. Selle esikülg on risti hoovõturaja lõpuosaga ning seda katavad 19 ± 1 mm paksused vineertahvlid. Raudbetoonploki taha surutakse kokku vähemalt 90 tonni pinnast. Raudbetoontõkke ja pinnase võib asendada tõketega, millel on samasugune esipind, kui nende kasutamisel on katsetulemused samaväärsed.

| 2.2. | Kokkupõrke hetkel sõidab sõiduk vabalt. See jõuab tõkkeni kokkupõrkeseinaga ristisuunas; sõiduki esiosa keskvertikaaljoone ja kokkupõrkeseina keskvertikaaljoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on ± 30 cm; kokkupõrke ajal ei juhita sõidukit enam ühegi lisajuhtimis- ega tõukeseadmega. Kokkupõrkel on kiirus 48,3 kuni 53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2.

Kokkupõrke hetkel sõidab sõiduk vabalt. See jõuab tõkkeni kokkupõrkeseinaga ristisuunas; sõiduki esiosa keskvertikaaljoone ja kokkupõrkeseina keskvertikaaljoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on ± 30 cm; kokkupõrke ajal ei juhita sõidukit enam ühegi lisajuhtimis- ega tõukeseadmega. Kokkupõrkel on kiirus 48,3 kuni 53,1 km/h.

| 2.3. | Toitesüsteem täidetakse kütuse või samaväärse vedelikuga, mille mass võrdub 90 protsendiga täispaagi massist. |
| --- | --- |

2.3.

Toitesüsteem täidetakse kütuse või samaväärse vedelikuga, mille mass võrdub 90 protsendiga täispaagi massist.

8. LISA

PEATUGEDE AVADE MÕÕTME a KINDLAKSMÄÄRAMINE

Image

Märkus: lõige A-A tehakse ava selles punktis, kus kera jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib.

Image

Märkus: lõige A-A tehakse ava selles punktis, kus kera jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib.

9. LISA

PAGASI LIIKUMISE EEST KAITSVATE SEADMETE KATSETAMISE KORD

1.   Katseplokid

Jäigad plokid, mille inertsikese on geomeetrilises keskmes.

1. tüüp

| Mõõtmed: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni |
| --- | --- |
| Mass: | 18 kg |

Mõõtmed:

300 mm × 300 mm × 300 mm

kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni

Mass:

18 kg

2. tüüp

| Mõõtmed: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni |
| --- | --- |
| Mass: | 10 kg |

Mõõtmed:

500 mm × 350 mm × 125 mm

kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni

Mass:

10 kg

2.   Katse ettevalmistus

2.1.   Leenide katse (vt joonist 1)

2.1.1.   Üldnõuded

| 2.1.1.1. | Sõiduki tootja valikul võib katsete ajaks katsetatavalt istmelt ja peatoelt eemaldada osad, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Sõiduki tootja valikul võib katsete ajaks katsetatavalt istmelt ja peatoelt eemaldada osad, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50.

| 2.1.1.2. | Pagasiruumi põrandale paigutatakse kaks 1. tüübi katseplokki. Katseplokkide asendi määramiseks pikisuunas asetatakse need algul nii, et nende esikülg puudutaks sõiduki seda osa, mis moodustab pagasiruumi esiseina, ja nende alumine külg toetub pagasiruumi põrandale. Seejärel nihutatakse neid tahapoole paralleelselt sõiduki keskpikitasapinnaga, kuni nende geomeetriline kese on horisontaalselt läbinud kauguse 200 mm. Kui pagasiruumi mõõtmed ei võimalda 200 mm kaugust ja kui tagaistmed on horisontaalselt reguleeritavad, liigutatakse need istmed sõitjate tavakasutuseks ette nähtud reguleerimisvahemiku eespoolse piirini või asendisse, mis annab kauguseks 200 mm, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Muudel juhtudel paigutatakse katseplokid tagaistmete taha võimalikult kaugele. Kaugus sõiduki keskpikitasapinna ja kummagi katseploki sisekülje vahel peab olema 25 mm, andes plokkide vaheliseks kauguseks 50 mm. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Pagasiruumi põrandale paigutatakse kaks 1. tüübi katseplokki. Katseplokkide asendi määramiseks pikisuunas asetatakse need algul nii, et nende esikülg puudutaks sõiduki seda osa, mis moodustab pagasiruumi esiseina, ja nende alumine külg toetub pagasiruumi põrandale. Seejärel nihutatakse neid tahapoole paralleelselt sõiduki keskpikitasapinnaga, kuni nende geomeetriline kese on horisontaalselt läbinud kauguse 200 mm. Kui pagasiruumi mõõtmed ei võimalda 200 mm kaugust ja kui tagaistmed on horisontaalselt reguleeritavad, liigutatakse need istmed sõitjate tavakasutuseks ette nähtud reguleerimisvahemiku eespoolse piirini või asendisse, mis annab kauguseks 200 mm, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Muudel juhtudel paigutatakse katseplokid tagaistmete taha võimalikult kaugele. Kaugus sõiduki keskpikitasapinna ja kummagi katseploki sisekülje vahel peab olema 25 mm, andes plokkide vaheliseks kauguseks 50 mm.

| 2.1.1.3. | Katse käigus tuleb istmeid reguleerida, et välised tegurid ei vallandaks lukustussüsteemi. Vajaduse korral reguleeritakse istmeid järgmiselt:
  pikisuunas reguleeritakse istmed tootja täpsustatud tagapoolseimast võimalikust kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimissüsteemiga istmete korral paigutatakse polster madalaimasse võimalikku asendisse). Katse läbiviimise ajal on leenid tavalises kasutusasendis. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Katse käigus tuleb istmeid reguleerida, et välised tegurid ei vallandaks lukustussüsteemi. Vajaduse korral reguleeritakse istmeid järgmiselt:

pikisuunas reguleeritakse istmed tootja täpsustatud tagapoolseimast võimalikust kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimissüsteemiga istmete korral paigutatakse polster madalaimasse võimalikku asendisse). Katse läbiviimise ajal on leenid tavalises kasutusasendis.

| 2.1.1.4. | Kui leen on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse asendisse, kui see on reguleeritav. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Kui leen on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse asendisse, kui see on reguleeritav.

| 2.1.1.5. | Kui tagaistme(te) leeni (leene) saab kokku panna, tuleb need kinnitada tavalisse püstasendisse standardse lukustussüsteemi abil. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Kui tagaistme(te) leeni (leene) saab kokku panna, tuleb need kinnitada tavalisse püstasendisse standardse lukustussüsteemi abil.

| 2.1.1.6. | Istmeid, mille taha ei saa paigaldada 1. tüübi plokke, selles katses ei kasutata. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

Istmeid, mille taha ei saa paigaldada 1. tüübi plokke, selles katses ei kasutata.

Image

2.1.2.   Sõidukid, millel on rohkem kui üks istmerida

| 2.1.2.1. | Kui tagumine istmerida on tootja juhiste alusel eemaldatav ja/või kasutaja saab seda kokku voltida, et suurendada pagasiruumi mahtu, katsetatakse ka sellest tagumisest reast vahetult eespool asuvat istmerida. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Kui tagumine istmerida on tootja juhiste alusel eemaldatav ja/või kasutaja saab seda kokku voltida, et suurendada pagasiruumi mahtu, katsetatakse ka sellest tagumisest reast vahetult eespool asuvat istmerida.

| 2.1.2.2. | Sellisel juhul võib tehniline teenistus pärast tootjaga konsulteerimist siiski otsustada ühe kahest kõige tagumisest istmereast katsetamata jätta, kui istmed ja nende kinnitused on samalaadse ehitusega ja kui peetakse kinni 200 mm nõudest. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Sellisel juhul võib tehniline teenistus pärast tootjaga konsulteerimist siiski otsustada ühe kahest kõige tagumisest istmereast katsetamata jätta, kui istmed ja nende kinnitused on samalaadse ehitusega ja kui peetakse kinni 200 mm nõudest.

| 2.1.3. | Kui ava võimaldab ühel 1. tüübi plokil istmetest mööda libiseda, paigaldatakse katsekoormused (kaks 1. tüübi plokki) istmete taha tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kui ava võimaldab ühel 1. tüübi plokil istmetest mööda libiseda, paigaldatakse katsekoormused (kaks 1. tüübi plokki) istmete taha tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel.

| 2.1.4. | Katseplokkide täpne paigutus märgitakse katse aruandesse. |
| --- | --- |

2.1.4.

Katseplokkide täpne paigutus märgitakse katse aruandesse.

| 2.2. | Eraldussüsteemide katse
  Leenidest kõrgemal asuvate eraldussüsteemide katsetamiseks paigaldatakse sõidukisse liikumatu tõstetud katsepõrand, mille koormuspind asetab katseploki raskuskeskme külgneva leeni ülemise serva (peatugesid arvestamata) ja katusevooderdise alaserva vahe keskele. Tõstetud katsepõrandale asetatakse 2. tüübi katseplokk sõiduki pikitelje suhtes keskele nii, et 500 × 350 mm jääb vastu põrandat ja 500 × 125 mm pind jääb ettepoole. Eraldussüsteeme, mille taha 2. tüübi katseplokki ei saa paigutada, käesolevas katses ei kasutata. Katseplokk paigutatakse eraldussüsteemiga otsekontakti. Lisaks paigutatakse vastavalt punktile 2.1 kaks 1. tüübi katseplokki, et viia läbi samaaegne leenide katse (vt joonist 2). |
| --- | --- |

2.2.

Eraldussüsteemide katse

Leenidest kõrgemal asuvate eraldussüsteemide katsetamiseks paigaldatakse sõidukisse liikumatu tõstetud katsepõrand, mille koormuspind asetab katseploki raskuskeskme külgneva leeni ülemise serva (peatugesid arvestamata) ja katusevooderdise alaserva vahe keskele. Tõstetud katsepõrandale asetatakse 2. tüübi katseplokk sõiduki pikitelje suhtes keskele nii, et 500 × 350 mm jääb vastu põrandat ja 500 × 125 mm pind jääb ettepoole. Eraldussüsteeme, mille taha 2. tüübi katseplokki ei saa paigutada, käesolevas katses ei kasutata. Katseplokk paigutatakse eraldussüsteemiga otsekontakti. Lisaks paigutatakse vastavalt punktile 2.1 kaks 1. tüübi katseplokki, et viia läbi samaaegne leenide katse (vt joonist 2).

Image

| 2.2.1. | Kui leen on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse asendisse, kui see on reguleeritav. |
| --- | --- |

2.2.1.

Kui leen on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse asendisse, kui see on reguleeritav.

3.   Pagasipidurdussüsteemidena kasutatavate leenide ja eraldussüsteemide dünaamikakatse

| 3.1. | Sõitja keha kinnitatakse tugevalt katsealusele ja see kinnitus ei tohi toestada leene ning eraldussüsteemi. Pärast katseplokkide paigaldust vastavalt punktile 2.1 või 2.2 kiirendatakse autokeret 9. lisa liites kirjeldatud viisil nii, et kokkupõrke hetkel on vabakäigukiirus 50 +0/-2 km/h. Tootja nõusolekul võib alternatiivina kasutada eespool kirjeldatud katsetõukekoridori, et istme tugevus vastaks punkti 6.3.1 nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.

Sõitja keha kinnitatakse tugevalt katsealusele ja see kinnitus ei tohi toestada leene ning eraldussüsteemi. Pärast katseplokkide paigaldust vastavalt punktile 2.1 või 2.2 kiirendatakse autokeret 9. lisa liites kirjeldatud viisil nii, et kokkupõrke hetkel on vabakäigukiirus 50 +0/-2 km/h. Tootja nõusolekul võib alternatiivina kasutada eespool kirjeldatud katsetõukekoridori, et istme tugevus vastaks punkti 6.3.1 nõuetele.

9. LISA

Liide

AEGLUSTUSKORIDOR AJAFUNKTSIOONINA

(Laupkokkupõrge)

Image

---

(1)  Määratletud sõidukiehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

(2)  M1-kategooria sõidukite leenide tagakülgi loetakse käesoleva eeskirja punktidele 5.1.3 ja 5.1.4 vastavaks, kui need vastavad eeskirja nr 21 “Sõidukite sisustuse tüübikinnituse ühtsed sätted” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2) nõuetele.

2

(3)  1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Madalmaad, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, 9 Hispaania, 10 Jugoslaavia, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 Norra, 17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 Iirimaa, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 28 Valgevene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja Hertsegoviina, 32 Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35 (vaba), 36 Leedu, 37 Türgi, 38 (vaba), 39 Aserbaidžaan, 40 Makedoonia endine Jugoslaavia Vabariik, 41 (vaba), 42 Euroopa Ühendus (tüübikinnituse annavad liikmesriigid, kasutades oma vastavaid EMK sümboleid), 43 Jaapan, 44 (vaba), 45 Austraalia, 46 Ukraina, 47 Lõuna Aafrika ja 48 Uus-Meremaa. Järgmised numbrid määratakse teistele riikidele kronoloogilises järjekorras vastavalt ratassõidukite, ratassõidukitele paigaldatavate ja/või neil kasutatavate seadmete ning osade ühtsete tehniliste nõuete vastuvõtmise ja nende nõuete alusel antud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimuste kokkuleppe ratifitseerimisele või sellega liitumisele ning nii määratud numbrid edastab ÜRO peasekretär kokkuleppeosalistele.

3

(4)  M2-kategooria sõidukid, mis saavad käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse eeskirja nr 80 alternatiivina (kooskõlas selle eeskirja punktiga 1.2.), peavad samuti vastama käesoleva punkti nõuetele.

4

(5)  Teine number on toodud ainult näitena.

5

(6)  Igal istekohal peale esiistmete, kus H-punkti määramiseks ei saa kasutada kolmemõõtmelist H-punkti seadet või seda ei saa teha sätestatud korras, võib pädeva asutuse loal võrdluspunktiks võtta tootja näidatud R-punkti.

6

(7)  Kaldenurk, istme paigalduskõrguse erinevus, pinna tekstuur jne.

7

(8)  3-D H-seadme ehituse kohta saab lähemat teavet aadressil: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Ameerika Ühendriigid.

8

Masin vastab ISO standardis 6549:1980 kirjeldatule.

(9)  Taustsüsteem vastab ISO standardile 4130:1978.

9

(10)  Mittevajalik maha tõmmata.

10

(11)  Pendli vähendatud massi mr suhte pendli massiga m kaugusel a löögikeskme ja pöörlemistelje vahel ning kaugusel l raskuskeskme ja pöörlemistelje vahel annab valem:

11

Formula

---

| 11.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/42

---

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 55 – Autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevad ühtsed sätted – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 373, 27. detsember 2006
  )

Eeskirja nr 55 tekst asendatakse järgmisega:

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 55: Autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevad ühtsed sätted

1. versioon

Hõlmab kogu kehtivat teksti kuni:

Muudatusteseeria 01 – jõustumiskuupäev: 16. september 2001

Muudatusteseeria 01 parandus nr 1, mille kohta hoiulevõtja on esitanud teatise

C.N.602.2002.TREATIES-1, mis kannab kuupäeva 13. juuni 2002

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Käesoleva eeskirjaga kehtestatakse nõuded, millele peavad vastama mehaanilised haakeseadised ja -osad selleks, et neid rahvusvaheliselt käsitletaks omavahel ühilduvatena. |
| --- | --- |

1.1.

Käesoleva eeskirjaga kehtestatakse nõuded, millele peavad vastama mehaanilised haakeseadised ja -osad selleks, et neid rahvusvaheliselt käsitletaks omavahel ühilduvatena.

| 1.2. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse haakeseadiste ja -osade suhtes, mis on ette nähtud |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse haakeseadiste ja -osade suhtes, mis on ette nähtud

| 1.2.1. | mootorsõidukitele ja nende haagistele, mis on mõeldud autorongi moodustamiseks (1); |
| --- | --- |

1.2.1.

mootorsõidukitele ja nende haagistele, mis on mõeldud autorongi moodustamiseks (1);

| 1.2.2. | mootorsõidukitele ja nende haagistele, mis on mõeldud poolhaagisautorongide (1) moodustamiseks, kui mootorsõidukile haagise poolt rakendatav vertikaalkoormus ei ületa 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

mootorsõidukitele ja nende haagistele, mis on mõeldud poolhaagisautorongide (1) moodustamiseks, kui mootorsõidukile haagise poolt rakendatav vertikaalkoormus ei ületa 200 kN.

| 1.3. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse |
| --- | --- |

1.3.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse

| 1.3.1. | lõikes 2.3 määratletud standardseadistele ja -osadele; |
| --- | --- |

1.3.1.

lõikes 2.3 määratletud standardseadistele ja -osadele;

| 1.3.2. | lõikes 2.4 määratletud mittestandardsetele seadistele ja osadele; |
| --- | --- |

1.3.2.

lõikes 2.4 määratletud mittestandardsetele seadistele ja osadele;

| 1.3.3. | lõikes 2.5 määratletud muudele mittestandardsetele seadistele ja osadele. |
| --- | --- |

1.3.3.

lõikes 2.5 määratletud muudele mittestandardsetele seadistele ja osadele.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | mehaanilised haakeseadised ja -osad – kõik need sõiduki ja haagise raami, koormust kandvate keredetailide ja šassii elemendid, millega sõidukid on omavahel ühendatud, moodustamaks autorongi või poolhaagisautorongi. Siia kuuluvad ka kinnitatud või eemaldatavad osad haakeseadiste või -osade ühendamiseks või kasutamiseks; |
| --- | --- |

2.1.

mehaanilised haakeseadised ja -osad – kõik need sõiduki ja haagise raami, koormust kandvate keredetailide ja šassii elemendid, millega sõidukid on omavahel ühendatud, moodustamaks autorongi või poolhaagisautorongi. Siia kuuluvad ka kinnitatud või eemaldatavad osad haakeseadiste või -osade ühendamiseks või kasutamiseks;

| 2.2. | automaatse haakimise nõuded on täidetud, kui veduki tagurdamisest vastu haagist piisab haakeseadise täielikuks kinnitamiseks, selle automaatseks lukustumiseks ning märguandeks lukustusseadmete täielikust rakendumisest ilma igasuguse välise sekkumiseta.
  Konksu tüüpi haakeseadise korral on automaatse haakimise nõuded täidetud, kui haakimisseadise lukustusseadme avamine ja sulgemine toimub ilma välise sekkumiseta, kui veorõngas konksuga ühendatakse; |
| --- | --- |

2.2.

automaatse haakimise nõuded on täidetud, kui veduki tagurdamisest vastu haagist piisab haakeseadise täielikuks kinnitamiseks, selle automaatseks lukustumiseks ning märguandeks lukustusseadmete täielikust rakendumisest ilma igasuguse välise sekkumiseta.

Konksu tüüpi haakeseadise korral on automaatse haakimise nõuded täidetud, kui haakimisseadise lukustusseadme avamine ja sulgemine toimub ilma välise sekkumiseta, kui veorõngas konksuga ühendatakse;

| 2.3. | standardsed mehaanilised haakeseadised ja -osad vastavad käesolevas eeskirjas esitatud standardsetele mõõtmetele ja karakteristikutele. Need on oma klassi piires vahetatavad ega sõltu tootjast; |
| --- | --- |

2.3.

standardsed mehaanilised haakeseadised ja -osad vastavad käesolevas eeskirjas esitatud standardsetele mõõtmetele ja karakteristikutele. Need on oma klassi piires vahetatavad ega sõltu tootjast;

| 2.4. | mittestandardsed mehaanilised haakeseadised ja -komponendid ei vasta igas mõttes käesolevas eeskirjas esitatud standardsetele mõõtmetele ja omadustele, kuid neid võib asjakohaste klasside piires ühendada standardsete haakeseadiste ja -komponentidega; |
| --- | --- |

2.4.

mittestandardsed mehaanilised haakeseadised ja -komponendid ei vasta igas mõttes käesolevas eeskirjas esitatud standardsetele mõõtmetele ja omadustele, kuid neid võib asjakohaste klasside piires ühendada standardsete haakeseadiste ja -komponentidega;

| 2.5. | muud mittestandardsed haakeseadised ja komponendid ei vasta käesolevas eeskirjas esitatud standardsetele mõõtmetele ja omadustele ning neid ei ole võimalik ühendada standardsete haakeseadiste ja -komponentidega. Siia hulka kuuluvad näiteks seadised, mis ei vasta ühelegi klassidest A–L või T, loetletud lõikes 2.6 sellistena, mis on ette nähtud erivedudeks või suurveoste vedamiseks ning olemasolevatele siseriiklikele standarditele vastavad muud seadised; |
| --- | --- |

2.5.

muud mittestandardsed haakeseadised ja komponendid ei vasta käesolevas eeskirjas esitatud standardsetele mõõtmetele ja omadustele ning neid ei ole võimalik ühendada standardsete haakeseadiste ja -komponentidega. Siia hulka kuuluvad näiteks seadised, mis ei vasta ühelegi klassidest A–L või T, loetletud lõikes 2.6 sellistena, mis on ette nähtud erivedudeks või suurveoste vedamiseks ning olemasolevatele siseriiklikele standarditele vastavad muud seadised;

| 2.6. | mehaanilised haakeseadised ja -osad on vastavalt tüübile liigitatud järgmiselt: |
| --- | --- |

2.6.

mehaanilised haakeseadised ja -osad on vastavalt tüübile liigitatud järgmiselt:

| 2.6.1. | klass A: haakekuulid ja pukseerimiskonksud, mis koosnevad vedukile kinnitatud 50 mm läbimõõduga sfäärilisest seadmest ja kinnitusklambritest haagise ühendamiseks haakepea abil – vt 5. lisa lõige 1; |
| --- | --- |

2.6.1.

klass A: haakekuulid ja pukseerimiskonksud, mis koosnevad vedukile kinnitatud 50 mm läbimõõduga sfäärilisest seadmest ja kinnitusklambritest haagise ühendamiseks haakepea abil – vt 5. lisa lõige 1;

| 2.6.1.1. | klassid A50-1 kuni 50-5: standardsed 50 mm läbimõõduga haakekuulid ääriktüüpi poltkinnitusega. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

klassid A50-1 kuni 50-5: standardsed 50 mm läbimõõduga haakekuulid ääriktüüpi poltkinnitusega.

| 2.6.1.2. | klass A50-X: mittestandardsed 50 mm läbimõõduga haakekuulid ja pukseerimiskonksud; |
| --- | --- |

2.6.1.2.

klass A50-X: mittestandardsed 50 mm läbimõõduga haakekuulid ja pukseerimiskonksud;

| 2.6.2. | klass B: haakepead, mis on kinnitatud haagise veotiislile ühendamiseks veduki 50 mm läbimõõduga haakekuuliga – vt 5. lisa lõige 2; |
| --- | --- |

2.6.2.

klass B: haakepead, mis on kinnitatud haagise veotiislile ühendamiseks veduki 50 mm läbimõõduga haakekuuliga – vt 5. lisa lõige 2;

| 2.6.2.1. | klass B50-X: mittestandardsed 50 mm läbimõõduga haakepead; |
| --- | --- |

2.6.2.1.

klass B50-X: mittestandardsed 50 mm läbimõõduga haakepead;

| 2.6.3. | klass C: veotiisli haakeseadised, mis on varustatud 50 mm läbimõõduga veopoldi ning haaratsi ja automaatselt sulguva ja lukustuva veopoldiga ja mis ühendavad veduki haagisega veorõnga abil – vt 5. lisa lõige 3; |
| --- | --- |

2.6.3.

klass C: veotiisli haakeseadised, mis on varustatud 50 mm läbimõõduga veopoldi ning haaratsi ja automaatselt sulguva ja lukustuva veopoldiga ja mis ühendavad veduki haagisega veorõnga abil – vt 5. lisa lõige 3;

| 2.6.3.1. | klassid C50-1 kuni 50-7: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veotiisli haakeseadised; |
| --- | --- |

2.6.3.1.

klassid C50-1 kuni 50-7: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veotiisli haakeseadised;

| 2.6.3.2. | klass C50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga veotiisli haakeseadised; |
| --- | --- |

2.6.3.2.

klass C50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga veotiisli haakeseadised;

| 2.6.4. | klass D: veorõngad, millel on 50 mm läbimõõduga poldile sobiv paralleelne ava ning mis on kinnitatud haagise veotiislile, ühendamaks seda veotiisli automaatsete haakeseadistega – vt 5. lisa lõige 4; |
| --- | --- |

2.6.4.

klass D: veorõngad, millel on 50 mm läbimõõduga poldile sobiv paralleelne ava ning mis on kinnitatud haagise veotiislile, ühendamaks seda veotiisli automaatsete haakeseadistega – vt 5. lisa lõige 4;

| 2.6.4.1. | klass D50-A: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad keeviskinnituse jaoks; |
| --- | --- |

2.6.4.1.

klass D50-A: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad keeviskinnituse jaoks;

| 2.6.4.2. | klass D50-B: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad keermestatud kinnituse jaoks; |
| --- | --- |

2.6.4.2.

klass D50-B: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad keermestatud kinnituse jaoks;

| 2.6.4.3. | klassid D50-C ja 50-D: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad poltkinnituse jaoks; |
| --- | --- |

2.6.4.3.

klassid D50-C ja 50-D: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad poltkinnituse jaoks;

| 2.6.4.4. | klass D50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad; |
| --- | --- |

2.6.4.4.

klass D50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad;

| 2.6.5. | klass E: mittestandardsed veotiislid, mis sisaldavad pealejooksumehhanisme ja muid samasuguseid seadmeid, mis on monteeritud veetava sõiduki esiosale või sõiduki šassiile ja mis on ette nähtud haagise ühendamiseks vedukiga veorõngaste, haakepeade ja samasuguste haakeseadiste abil – vt 5. lisa lõige 5.
  Veotiislid võivad olla liigendveotiislid, mis liiguvad vabalt vertikaalsuunas ja ei kanna vertikaalkoormust või need võib ühendada liikumatult, nii et need kannavad vertikaalkoormust (jäigad veotiislid). Jäigad veotiislid võivad olla täiesti jäigad või olla paindlikult kinnitatud.
  Veotiislid võivad koosneda rohkem kui ühest osast, olla reguleeritavad või fikseeritud.
  Käesolevat eeskirja kohaldatakse veotiislite suhtes, mis moodustavad iseseisva terviku ning mis ei ole veetava sõiduki šassii lahutamatu osa; |
| --- | --- |

2.6.5.

klass E: mittestandardsed veotiislid, mis sisaldavad pealejooksumehhanisme ja muid samasuguseid seadmeid, mis on monteeritud veetava sõiduki esiosale või sõiduki šassiile ja mis on ette nähtud haagise ühendamiseks vedukiga veorõngaste, haakepeade ja samasuguste haakeseadiste abil – vt 5. lisa lõige 5.

Veotiislid võivad olla liigendveotiislid, mis liiguvad vabalt vertikaalsuunas ja ei kanna vertikaalkoormust või need võib ühendada liikumatult, nii et need kannavad vertikaalkoormust (jäigad veotiislid). Jäigad veotiislid võivad olla täiesti jäigad või olla paindlikult kinnitatud.

Veotiislid võivad koosneda rohkem kui ühest osast, olla reguleeritavad või fikseeritud.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse veotiislite suhtes, mis moodustavad iseseisva terviku ning mis ei ole veetava sõiduki šassii lahutamatu osa;

| 2.6.6. | klass F: mittestandardsed veotalad, mis koosnevad kõigist osadest ja seadmetest, mis on asetatud veduki haakeseadiste, nagu haakekuulid või veotiisli haakeseadised, ning raami (nt raami tagumise risttala), koormust kandva kere või šassii vahele – vt 5. lisa lõige 6; |
| --- | --- |

2.6.6.

klass F: mittestandardsed veotalad, mis koosnevad kõigist osadest ja seadmetest, mis on asetatud veduki haakeseadiste, nagu haakekuulid või veotiisli haakeseadised, ning raami (nt raami tagumise risttala), koormust kandva kere või šassii vahele – vt 5. lisa lõige 6;

| 2.6.7. | klass G: sadulhaakeseadised on vedukile kinnitatud plaadi tüüpi haakeseadised, millel on automaatne haakelukusti ja mis ühendatakse 50 mm läbimõõduga sadulhaakeseadise veopoldiga, mis kinnitub poolhaagise külge. – vt 5. lisa lõige 7; |
| --- | --- |

2.6.7.

klass G: sadulhaakeseadised on vedukile kinnitatud plaadi tüüpi haakeseadised, millel on automaatne haakelukusti ja mis ühendatakse 50 mm läbimõõduga sadulhaakeseadise veopoldiga, mis kinnitub poolhaagise külge. – vt 5. lisa lõige 7;

| 2.6.7.1. | klass G50: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga sadulhaakeseadised; |
| --- | --- |

2.6.7.1.

klass G50: standardsed 50 mm poldi läbimõõduga sadulhaakeseadised;

| 2.6.7.2. | klass G50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga sadulhaakeseadised; |
| --- | --- |

2.6.7.2.

klass G50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga sadulhaakeseadised;

| 2.6.8. | klass H: sadulhaakeseadise 50 mm läbimõõduga veopoldid on seadised, mis kinnitatakse poolhaagisele, et ühendada seda veduki sadulhaakeseadisega – vt 5. lisa lõige 8; |
| --- | --- |

2.6.8.

klass H: sadulhaakeseadise 50 mm läbimõõduga veopoldid on seadised, mis kinnitatakse poolhaagisele, et ühendada seda veduki sadulhaakeseadisega – vt 5. lisa lõige 8;

| 2.6.8.1. | klass H50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga sadulhaakeseadise veopoldid; |
| --- | --- |

2.6.8.1.

klass H50-X: mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga sadulhaakeseadise veopoldid;

| 2.6.9. | klass J: mittestandardsed kinnitusplaadid, mis sisaldavad kõiki osi ja seadmeid, mida kasutatakse sadulhaakeseadiste kinnitamiseks veduki raamile või šassiile. Kinnitusplaadid võivad olla horisontaalselt liikuvad, et moodustada libisev sadulhaagis – vt 5. lisa lõige 9; |
| --- | --- |

2.6.9.

klass J: mittestandardsed kinnitusplaadid, mis sisaldavad kõiki osi ja seadmeid, mida kasutatakse sadulhaakeseadiste kinnitamiseks veduki raamile või šassiile. Kinnitusplaadid võivad olla horisontaalselt liikuvad, et moodustada libisev sadulhaagis – vt 5. lisa lõige 9;

| 2.6.10. | klass K: standardsed, konksu tüüpi haakeseadised, mis on ette nähtud kasutamiseks vastavate klass L tüüpi toroidaalsete veorõngastega – vt 5. lisa lõige 10; |
| --- | --- |

2.6.10.

klass K: standardsed, konksu tüüpi haakeseadised, mis on ette nähtud kasutamiseks vastavate klass L tüüpi toroidaalsete veorõngastega – vt 5. lisa lõige 10;

| 2.6.11. | klass L: standardsed toroidaalsed veorõngad kasutamiseks vastavate klass K konksu tüüpi haakeseadistega – vt 5. lisa lõige 4; |
| --- | --- |

2.6.11.

klass L: standardsed toroidaalsed veorõngad kasutamiseks vastavate klass K konksu tüüpi haakeseadistega – vt 5. lisa lõige 4;

| 2.6.12. | klass S: seadised ja osad, mis ei vasta ühelegi klassidest A–L või T ning mida kasutatakse näiteks suurveoste vedamisel või mis on ainuomased teatud kindlatele riikidele ja mida reguleerivad olemasolevad siseriiklikud standardid; |
| --- | --- |

2.6.12.

klass S: seadised ja osad, mis ei vasta ühelegi klassidest A–L või T ning mida kasutatakse näiteks suurveoste vedamisel või mis on ainuomased teatud kindlatele riikidele ja mida reguleerivad olemasolevad siseriiklikud standardid;

| 2.6.13. | klass T: mittestandardsed, mitteautomaatsed veotiisli tüüpi spetsiaalhaakeseadised, mida on võimalik eraldada üksnes tööriistade abil ning mida tavaliselt kasutatakse autohaagiste puhul. Neid tuleb tunnustada ühilduva paarina; |
| --- | --- |

2.6.13.

klass T: mittestandardsed, mitteautomaatsed veotiisli tüüpi spetsiaalhaakeseadised, mida on võimalik eraldada üksnes tööriistade abil ning mida tavaliselt kasutatakse autohaagiste puhul. Neid tuleb tunnustada ühilduva paarina;

| 2.7. | roolimiskiilud on poolhaagisele kinnitatud seadmed või osad, mis koos sadulhaakeseadisega kontrollivad haagise aktiivset roolimist; |
| --- | --- |

2.7.

roolimiskiilud on poolhaagisele kinnitatud seadmed või osad, mis koos sadulhaakeseadisega kontrollivad haagise aktiivset roolimist;

| 2.8. | kaugjuhtimissüsteemid on seadmed ja osad, mille abil saab haakeseadiseid ühendada sõiduki küljelt või juhikabiinist; |
| --- | --- |

2.8.

kaugjuhtimissüsteemid on seadmed ja osad, mille abil saab haakeseadiseid ühendada sõiduki küljelt või juhikabiinist;

| 2.9. | kaugnäidikud on seadmed ja osad, mis näitavad kabiinis, et haakeseadis on kinnitunud ja lukustusseadmed on rakendunud; |
| --- | --- |

2.9.

kaugnäidikud on seadmed ja osad, mis näitavad kabiinis, et haakeseadis on kinnitunud ja lukustusseadmed on rakendunud;

| 2.10. | haakeseadise või -osa tüüp tähendab seadist või osa, mis ei erine järgmiste põhiliste näitajate poolest: |
| --- | --- |

2.10.

haakeseadise või -osa tüüp tähendab seadist või osa, mis ei erine järgmiste põhiliste näitajate poolest:

| 2.10.1. | valmistaja või tarnija kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

2.10.1.

valmistaja või tarnija kaubanimi või kaubamärk;

| 2.10.2. | lõikes 2.6 määratletud haakeseadise klass; |
| --- | --- |

2.10.2.

lõikes 2.6 määratletud haakeseadise klass;

| 2.10.3. | väliskuju, põhimõõtmed või olulised konstruktsioonierinevused, sealhulgas erinevused kasutatud materjalide osas ning |
| --- | --- |

2.10.3.

väliskuju, põhimõõtmed või olulised konstruktsioonierinevused, sealhulgas erinevused kasutatud materjalide osas ning

| 2.10.4. | lõikes 2.11 määratletud iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U; |
| --- | --- |

2.10.4.

lõikes 2.11 määratletud iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U;

| 2.11. | iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U on määratletud ja piiritletud järgmiselt: |
| --- | --- |

2.11.

iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U on määratletud ja piiritletud järgmiselt:

| 2.11.1. | väärtused D ja Dc on määratletud veduki ja haagise vahel oleva horisontaalse jõu teoreetilise baasväärtusena ning seda kasutatakse dünaamilistel katsetel horisontaalse jõu baasväärtusena.
  Mehaaniliste haakeseadiste ja -osade korral, mis ei ole mõeldud rakendatava vertikaalkoormuse kandmiseks, kasutatakse järgmist valemit:





  Mehaaniliste, kesktelghaagistele mõeldud haakeseadiste ja -osade korral, nagu on määratletud lõikes 2.13, kasutatakse järgmist valemit:





  Klassi G sadulhaakeseadiste, klassi H sadulhaakeseadise veopoltide ja klassi J kinnitusplaatide korral, nagu on määratletud lõikes 2.6., kasutatakse järgmist valemit:





  kus:
  T on veduki täismass tonnides. Vajadusel sisaldab see kesktelghaagise poolt ülakantavat vertikaalkoormust.
  R on poolhaagise või vertikaalsuunas vabalt liikuva veotiisliga haagise täismass tonnides (2).
  C on kesktelghaagise telje või telgede poolt maapinnale üle kantud mass tonnides, nagu on määratletud lõikes 2.13, vedukiga ühendatult ja täismassini laaditult (2). O1 ja O2 kategooria kesktelghaagiste korral (3) peab täismass vastama veduki tootja poolt esitatule.
  g on raskuskiirendus (arvestuslikult g = 9,81 m/sek2

  U on nagu on määratletud lõikes 2.11.2.
  S on nagu on määratletud lõikes 2.11.3; |
| --- | --- |

2.11.1.

väärtused D ja Dc on määratletud veduki ja haagise vahel oleva horisontaalse jõu teoreetilise baasväärtusena ning seda kasutatakse dünaamilistel katsetel horisontaalse jõu baasväärtusena.

Mehaaniliste haakeseadiste ja -osade korral, mis ei ole mõeldud rakendatava vertikaalkoormuse kandmiseks, kasutatakse järgmist valemit:

Formula

Mehaaniliste, kesktelghaagistele mõeldud haakeseadiste ja -osade korral, nagu on määratletud lõikes 2.13, kasutatakse järgmist valemit:

Formula

Klassi G sadulhaakeseadiste, klassi H sadulhaakeseadise veopoltide ja klassi J kinnitusplaatide korral, nagu on määratletud lõikes 2.6., kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus:

T on veduki täismass tonnides. Vajadusel sisaldab see kesktelghaagise poolt ülakantavat vertikaalkoormust.

R on poolhaagise või vertikaalsuunas vabalt liikuva veotiisliga haagise täismass tonnides (2).

C on kesktelghaagise telje või telgede poolt maapinnale üle kantud mass tonnides, nagu on määratletud lõikes 2.13, vedukiga ühendatult ja täismassini laaditult (2). O1 ja O2 kategooria kesktelghaagiste korral (3) peab täismass vastama veduki tootja poolt esitatule.

g on raskuskiirendus (arvestuslikult g = 9,81 m/sek2

U on nagu on määratletud lõikes 2.11.2.

S on nagu on määratletud lõikes 2.11.3;

| 2.11.2. | väärtus U on sadulhaakeseadisele täismassiga poolhaagise poolt rakendatav vertikaalmass tonnides (2); |
| --- | --- |

2.11.2.

väärtus U on sadulhaakeseadisele täismassiga poolhaagise poolt rakendatav vertikaalmass tonnides (2);

| 2.11.3. | väärtus S on haakeseadisele staatilistes tingimustes lõikes 2.13 määratletud täismassiga kesktelghaagise poolt rakenduv vertikaalmass kilogrammides (2); |
| --- | --- |

2.11.3.

väärtus S on haakeseadisele staatilistes tingimustes lõikes 2.13 määratletud täismassiga kesktelghaagise poolt rakenduv vertikaalmass kilogrammides (2);

| 2.11.4. | väärtus V on kesktelghaagise poolt, mille täismass on rohkem kui 3,5 t, haakeseadmele rakendatava vertikaalkoormuse amplituudi teoreetiline baasväärtus (vt lõige 2.1.21). Väärtust V kastutatakse dünaamilistel katsetel vertikaalkoormuse baasväärtusena;


  (vt märkus allpool)

  kus:
  a on ekvivalentne vertikaalkiirendus haakeseadmel, mis sõltub veduki tagatelje vedrustussüsteemi tüübist.
  õhkvedrustuse korral (või võrdväärsete sumbumisomadustega vedrustussüsteemi korral)
  a = 1,8 m/s2

  muud tüüpi vedrustuse korral:
  a = 2,4 m/s2

  X on haagise laadimisala pikkus meetrites (vt joonis 1)
  L on kaugus veorõnga keskmest telgede keskmeni meetrites (vt joonis 1)
  Märkus: kui see on väiksem kui 1,0, tuleb kasutada väärtust 1,0; |
| --- | --- |

2.11.4.

väärtus V on kesktelghaagise poolt, mille täismass on rohkem kui 3,5 t, haakeseadmele rakendatava vertikaalkoormuse amplituudi teoreetiline baasväärtus (vt lõige 2.1.21). Väärtust V kastutatakse dünaamilistel katsetel vertikaalkoormuse baasväärtusena;

Formula (vt märkus allpool)

kus:

a on ekvivalentne vertikaalkiirendus haakeseadmel, mis sõltub veduki tagatelje vedrustussüsteemi tüübist.

õhkvedrustuse korral (või võrdväärsete sumbumisomadustega vedrustussüsteemi korral)

a = 1,8 m/s2

muud tüüpi vedrustuse korral:

a = 2,4 m/s2

X on haagise laadimisala pikkus meetrites (vt joonis 1)

L on kaugus veorõnga keskmest telgede keskmeni meetrites (vt joonis 1)

Märkus: kui see on väiksem kui 1,0, tuleb kasutada väärtust 1,0;

Formula

Image

| 2.12. | käesoleva eeskirja 6. lisas kasutatavad tähised ja mõisted:






  Av = | juhttelje suurim lubatud teljekoormus tonnides, |
| --- | --- | --- |
| C = | kesktelghaagise mass tonnides – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1, |
| D = | väärtus D (kN) – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1, |
| Dc = | väärtus Dc (kN) kesktelghaagiste puhul – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1, |
| R = | veetava sõiduki mass tonnides – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1, |
| T = | veduki mass tonnides – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1, |
| Fa = | staatiline tõstejõud (kN), |
| Fh = | katsejõu sõiduki pikiteljesuunaline horisontaalne komponent (kN), |
| Fs = | katsejõu vertikaalne komponent (kN), |
| S = | staatiline vertikaalmass (kg), |
| U = | sadulhaakeseadisele mõjuv vertikaalmass tonnides, |
| V = | väärtus V (kN) – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.4, |
| a = | kesktelghaagise haakepunktile mõjuva vertikaalkiirenduse ekvivalent veduki tagatelje(telgede) vedrustuse tüübist sõltuvalt – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.4, |
| e = | pikisuunaline kaugus eemaldatava haakekuuli haakepunkti ja kinnituskohtade vertikaaltasandi vahel (mm) (vt joonised 20c–20f), |
| f = | vertikaalne kaugus eemaldatava haakekuuli haakepunkti ja kinnituskohtade horisontaaltasandi vahel (mm) (vt joonised 20c–20f), |
| g = | raskusjõust tingitud kiirendus, arvutuslikult 9,81 m/s2, |
| L = | teoreetiline veotiisli pikkus veorõnga keskme ja telgede keskme vahel, meetrites, |
| X = | kesktelghaagise laadimisala pikkus meetrites. |

2.12.

käesoleva eeskirja 6. lisas kasutatavad tähised ja mõisted:

Av =

juhttelje suurim lubatud teljekoormus tonnides,

C =

kesktelghaagise mass tonnides – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1,

D =

väärtus D (kN) – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1,

Dc =

väärtus Dc (kN) kesktelghaagiste puhul – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1,

R =

veetava sõiduki mass tonnides – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1,

T =

veduki mass tonnides – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.1,

Fa =

staatiline tõstejõud (kN),

Fh =

katsejõu sõiduki pikiteljesuunaline horisontaalne komponent (kN),

Fs =

katsejõu vertikaalne komponent (kN),

S =

staatiline vertikaalmass (kg),

U =

sadulhaakeseadisele mõjuv vertikaalmass tonnides,

V =

väärtus V (kN) – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.4,

a =

kesktelghaagise haakepunktile mõjuva vertikaalkiirenduse ekvivalent veduki tagatelje(telgede) vedrustuse tüübist sõltuvalt – vt käesoleva eeskirja lõige 2.11.4,

e =

pikisuunaline kaugus eemaldatava haakekuuli haakepunkti ja kinnituskohtade vertikaaltasandi vahel (mm) (vt joonised 20c–20f),

f =

vertikaalne kaugus eemaldatava haakekuuli haakepunkti ja kinnituskohtade horisontaaltasandi vahel (mm) (vt joonised 20c–20f),

g =

raskusjõust tingitud kiirendus, arvutuslikult 9,81 m/s2,

L =

teoreetiline veotiisli pikkus veorõnga keskme ja telgede keskme vahel, meetrites,

X =

kesktelghaagise laadimisala pikkus meetrites.

Märkused:

| O = | maksimaalne katsejõud |
| --- | --- |
| U = | minimaalne katsejõud |
| a = | staatiline jõud |
| h = | horisontaalne jõud |
| p = | pulseeriv jõud |
| res = | resultantjõud |
| s = | vertikaalne jõud |
| w = | vahelduvjõud |

O =

maksimaalne katsejõud

U =

minimaalne katsejõud

a =

staatiline jõud

h =

horisontaalne jõud

p =

pulseeriv jõud

res =

resultantjõud

s =

vertikaalne jõud

w =

vahelduvjõud

| 2.13. | kesktelghaagis – haagis, mille veotiisel ei ole vertikaalselt liigutatav haagisest sõltumatult ning mille telg/teljed paikneb/paiknevad ühtlaselt koormatud olukorras haagise raskuskeskme lähedal. Vedukile rakendatav vertikaalkoormus ei või ületada 10 % haagise täismassist või 1 000 kg, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
  Kesktelghaagise täismass on maksimaalselt koormatud ja vedukiga haagitud kesktelghaagise telje/telgede poolt maapinnale ülekantav kogumass (4); |
| --- | --- |

2.13.

kesktelghaagis – haagis, mille veotiisel ei ole vertikaalselt liigutatav haagisest sõltumatult ning mille telg/teljed paikneb/paiknevad ühtlaselt koormatud olukorras haagise raskuskeskme lähedal. Vedukile rakendatav vertikaalkoormus ei või ületada 10 % haagise täismassist või 1 000 kg, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

Kesktelghaagise täismass on maksimaalselt koormatud ja vedukiga haagitud kesktelghaagise telje/telgede poolt maapinnale ülekantav kogumass (4);

| 2.14. | kindel mehaaniline kinnitus – seadme ja selle osade konstruktsioon ja geomeetria on sellised, et seade ei avane ega eraldu mis tahes jõudude või jõuelementide toimel, mis sellele tavalise kasutuse või katsetuste ajal rakenduvad; |
| --- | --- |

2.14.

kindel mehaaniline kinnitus – seadme ja selle osade konstruktsioon ja geomeetria on sellised, et seade ei avane ega eraldu mis tahes jõudude või jõuelementide toimel, mis sellele tavalise kasutuse või katsetuste ajal rakenduvad;

| 2.15. | sõidukitüüp – sõidukid, mis ei erine oluliselt selliste peamiste omaduste poolest nagu piirkondade, kuhu mehaaniline haakeseadis või -osa kinnitatakse, konstruktsioon, mõõtmed, kuju ja materjal. See kehtib nii veduki kui haagise suhtes. |
| --- | --- |

2.15.

sõidukitüüp – sõidukid, mis ei erine oluliselt selliste peamiste omaduste poolest nagu piirkondade, kuhu mehaaniline haakeseadis või -osa kinnitatakse, konstruktsioon, mõõtmed, kuju ja materjal. See kehtib nii veduki kui haagise suhtes.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse tüübikinnituseks esitab kaubanime või kaubamärgi valdaja, või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse tüübikinnituseks esitab kaubanime või kaubamärgi valdaja, või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Igat tüüpi mehaanilise haakeseadise või -osa kohta tuleb taotlusele lisada järgmine teave, näiteks vormis, mis on antud 1. lisas: |
| --- | --- |

3.2.

Igat tüüpi mehaanilise haakeseadise või -osa kohta tuleb taotlusele lisada järgmine teave, näiteks vormis, mis on antud 1. lisas:

| 3.2.1. | üksikasjad kõikide tootja või tarnija kaubanimede või kaubamärkide kohta, mida haakeseadise või -osa suhtes kohaldatakse; |
| --- | --- |

3.2.1.

üksikasjad kõikide tootja või tarnija kaubanimede või kaubamärkide kohta, mida haakeseadise või -osa suhtes kohaldatakse;

| 3.2.2. | kolm komplekti jooniseid, mis on piisavalt detailsed seadise või osa määratlemiseks ning mis esitab üksikasjalikult seadme kinnitamise sõidukile; joonised peavad näitama tüübikinnitusnumbri ja muu lõikes 7 sätestatud märgistuse jaoks ette nähtud asendit ja vahemaad; |
| --- | --- |

3.2.2.

kolm komplekti jooniseid, mis on piisavalt detailsed seadise või osa määratlemiseks ning mis esitab üksikasjalikult seadme kinnitamise sõidukile; joonised peavad näitama tüübikinnitusnumbri ja muu lõikes 7 sätestatud märgistuse jaoks ette nähtud asendit ja vahemaad;

| 3.2.3. | väärtuste D, Dc, S, V ja U selgitused vastavalt vajadusele ning nagu on määratletud lõikes 2.11.
  Klassi A pukseerimiskonksude puhul veduki ja haagise täismass ning suurim lubatud haakekuulile rakendatav vertikaalkoormus vastavalt veduki tootja soovitusele; |
| --- | --- |

3.2.3.

väärtuste D, Dc, S, V ja U selgitused vastavalt vajadusele ning nagu on määratletud lõikes 2.11.

Klassi A pukseerimiskonksude puhul veduki ja haagise täismass ning suurim lubatud haakekuulile rakendatav vertikaalkoormus vastavalt veduki tootja soovitusele;

| 3.2.3.1. | iseloomulikud väärtused peavad olema vähemalt võrdsed nendega, mida kohaldatakse veduki, haagise ja kombineeritud täismassile; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

iseloomulikud väärtused peavad olema vähemalt võrdsed nendega, mida kohaldatakse veduki, haagise ja kombineeritud täismassile;

| 3.2.4. | seadise või komponendi üksikasjalik tehniline kirjeldus, mis eelkõige sisaldab infot tüübi ja kasutatud materjalide kohta; |
| --- | --- |

3.2.4.

seadise või komponendi üksikasjalik tehniline kirjeldus, mis eelkõige sisaldab infot tüübi ja kasutatud materjalide kohta;

| 3.2.5. | piirangud sõidukite suhtes, millele haakeseadise võib kinnitada – vt 1. lisa lõige 12 ning 5. lisa lõige 3.4; |
| --- | --- |

3.2.5.

piirangud sõidukite suhtes, millele haakeseadise võib kinnitada – vt 1. lisa lõige 12 ning 5. lisa lõige 3.4;

| 3.2.6. | üks näidis pluss tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistuse nõudmisel täiendavad näidised; |
| --- | --- |

3.2.6.

üks näidis pluss tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistuse nõudmisel täiendavad näidised;

| 3.2.7. | kõik näidised peavad olema täielikult valmis ning pinnatöötlus peale kantud. Kui lõplikuks pinnatöötluseks kasutatakse värvimist või epoksüpulberkatet, tuleks lõplik töötlus siiski ära jätta; |
| --- | --- |

3.2.7.

kõik näidised peavad olema täielikult valmis ning pinnatöötlus peale kantud. Kui lõplikuks pinnatöötluseks kasutatakse värvimist või epoksüpulberkatet, tuleks lõplik töötlus siiski ära jätta;

| 3.2.8. | juhul kui mehaaniline haakeseadis või -osa on konstrueeritud kindlale sõidukitüübile, peab haakeseadise või -osa tootja esitama ka sõiduki tootja poolt esitatud paigaldusandmed. Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib nõuda, et tüübikinnituseks esitataks ka kõnesolevat tüüpi esindav sõiduk. |
| --- | --- |

3.2.8.

juhul kui mehaaniline haakeseadis või -osa on konstrueeritud kindlale sõidukitüübile, peab haakeseadise või -osa tootja esitama ka sõiduki tootja poolt esitatud paigaldusandmed. Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib nõuda, et tüübikinnituseks esitataks ka kõnesolevat tüüpi esindav sõiduk.

4.   ÜLDISED NÕUDED MEHAANILISTELE HAAKESEADISTELE JA -OSADELE

| 4.1. | Kõik näidised peavad vastama 5. ja 6. lisas sätestatud mõõtude ja tugevusega seotud spetsifikatsioonidele. Vastavalt 6. lisas kirjeldatud katsetele ei tohi neil olla mõrasid ega püsivaid moonutusi, mis kahjustaksid seadise või osa rahuldavat funktsioneerimist. |
| --- | --- |

4.1.

Kõik näidised peavad vastama 5. ja 6. lisas sätestatud mõõtude ja tugevusega seotud spetsifikatsioonidele. Vastavalt 6. lisas kirjeldatud katsetele ei tohi neil olla mõrasid ega püsivaid moonutusi, mis kahjustaksid seadise või osa rahuldavat funktsioneerimist.

| 4.2. | Mehaanilise haakeseadise või -osa kõik osad, mille purunemine võiks põhjustada sõiduki ja haagise eraldumise, peavad olema valmistatud terasest. Muid materjale võib kasutada siis, kui tootja suudab käesolevat eeskirja kohaldava lepinguosalise tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele rahuldaval viisil tõestada, et need on terasega samaväärsed. |
| --- | --- |

4.2.

Mehaanilise haakeseadise või -osa kõik osad, mille purunemine võiks põhjustada sõiduki ja haagise eraldumise, peavad olema valmistatud terasest. Muid materjale võib kasutada siis, kui tootja suudab käesolevat eeskirja kohaldava lepinguosalise tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele rahuldaval viisil tõestada, et need on terasega samaväärsed.

| 4.3. | Mehaanilised haakeseadised ja osad peavad olema kasutamisel ohutud ning ühel inimesel peab tööriistu kasutamata olema võimalik sõidukeid ohutult haakida ja lahti haakida. Haagiste haakimise korral, mille täismass ületab 3,5 tonni, tohib haakimiseks kasutada ainult automaatseid haakeseadiseid, mis võimaldavad täisautomaatset haakimist, välja arvatud klassi T haakeseadised. |
| --- | --- |

4.3.

Mehaanilised haakeseadised ja osad peavad olema kasutamisel ohutud ning ühel inimesel peab tööriistu kasutamata olema võimalik sõidukeid ohutult haakida ja lahti haakida. Haagiste haakimise korral, mille täismass ületab 3,5 tonni, tohib haakimiseks kasutada ainult automaatseid haakeseadiseid, mis võimaldavad täisautomaatset haakimist, välja arvatud klassi T haakeseadised.

| 4.4. | Mehaanilised haakeseadised või -osad tuleb konstrueerida ja valmistada nii, et tavalisel kasutamisel ja õige hoolduse juures ning kuluvate osade väljavahetamisega töötavad need rahuldavalt edasi ja säilitavad käesoleva eeskirjaga ette nähtud omadused. |
| --- | --- |

4.4.

Mehaanilised haakeseadised või -osad tuleb konstrueerida ja valmistada nii, et tavalisel kasutamisel ja õige hoolduse juures ning kuluvate osade väljavahetamisega töötavad need rahuldavalt edasi ja säilitavad käesoleva eeskirjaga ette nähtud omadused.

| 4.5. | Kõik mehaanilised haakeseadised või -osad peavad olema konstrueeritud kindla mehaanilise kinnituse jaoks ja kui 5. lisas ei ole esitatud lisatingimusi, siis peab kinnitus haagitud asendis olema fikseeritav vähemalt ühekordse täiendava kindla mehaanilise lukustiga. Seadise terviklikkuse tagamiseks võib alternatiivina kasutada kaht või enamat eraldi lukustussüsteemi, aga iga süsteem tuleb konstrueerida kindla mehaanilise kinnituse jaoks ja neid tuleb eraldi katsetada kõikide 6. lisas esitatud nõuete suhtes. Kindel mehaaniline kinnitus peab vastama lõike 2.14 määratlusele.
  Vedrujõudu võib kasutada üksnes seadise sulgemiseks ning vältimaks seadise osade vibratsiooni poolt põhjustatud liikumist asenditesse, millistes see võib avaneda või eralduda.
  Üksiku vedru purunemine või puudumine ei tohi teha võimalikuks kogu seadise avanemist või eraldumist. |
| --- | --- |

4.5.

Kõik mehaanilised haakeseadised või -osad peavad olema konstrueeritud kindla mehaanilise kinnituse jaoks ja kui 5. lisas ei ole esitatud lisatingimusi, siis peab kinnitus haagitud asendis olema fikseeritav vähemalt ühekordse täiendava kindla mehaanilise lukustiga. Seadise terviklikkuse tagamiseks võib alternatiivina kasutada kaht või enamat eraldi lukustussüsteemi, aga iga süsteem tuleb konstrueerida kindla mehaanilise kinnituse jaoks ja neid tuleb eraldi katsetada kõikide 6. lisas esitatud nõuete suhtes. Kindel mehaaniline kinnitus peab vastama lõike 2.14 määratlusele.

Vedrujõudu võib kasutada üksnes seadise sulgemiseks ning vältimaks seadise osade vibratsiooni poolt põhjustatud liikumist asenditesse, millistes see võib avaneda või eralduda.

Üksiku vedru purunemine või puudumine ei tohi teha võimalikuks kogu seadise avanemist või eraldumist.

| 4.6. | Igale haakeseadisele või -osale peavad olema lisatud paigaldus- ja kasutusjuhendid, mis annavad igale kompetentsele isikule piisavalt informatsiooni selle veatu sõidukile paigaldamise ja õige kasutamise kohta – vt ka 7. lisa. Juhendid peavad olema vähemalt selle riigi keeles, kus seadmeid müügiks pakutakse. Kui haakeseadised on originaalvarustuse paigaldamiseks toimetatud sõiduki või kere tootjate juurde, võib paigaldamisjuhendid täitmata jätta, kuid sõiduki või selle kere tootja vastutab selle eest, et sõiduki kasutaja oleks varustatud vajaliku informatsiooniga haakeseadise või -osa õige kasutamise kohta. |
| --- | --- |

4.6.

Igale haakeseadisele või -osale peavad olema lisatud paigaldus- ja kasutusjuhendid, mis annavad igale kompetentsele isikule piisavalt informatsiooni selle veatu sõidukile paigaldamise ja õige kasutamise kohta – vt ka 7. lisa. Juhendid peavad olema vähemalt selle riigi keeles, kus seadmeid müügiks pakutakse. Kui haakeseadised on originaalvarustuse paigaldamiseks toimetatud sõiduki või kere tootjate juurde, võib paigaldamisjuhendid täitmata jätta, kuid sõiduki või selle kere tootja vastutab selle eest, et sõiduki kasutaja oleks varustatud vajaliku informatsiooniga haakeseadise või -osa õige kasutamise kohta.

| 4.7. | Klassi A või vajadusel klassi S seadiste ja osade korral, mis on mõeldud kasutamiseks haagistega, mille täismass ei ületa 3,5 tonni, ning mille on tootnud tootjad, kellel puudub igasugune side sõiduki tootjaga ning kui seadised ja osad on ette nähtud kasutamiseks järelturul, peab tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus vastavalt 7. lisa lõikele 1 kõikidel juhtudel kontrollima haakeseadise kõrgust ja teisi paigalduse üksikasju. |
| --- | --- |

4.7.

Klassi A või vajadusel klassi S seadiste ja osade korral, mis on mõeldud kasutamiseks haagistega, mille täismass ei ületa 3,5 tonni, ning mille on tootnud tootjad, kellel puudub igasugune side sõiduki tootjaga ning kui seadised ja osad on ette nähtud kasutamiseks järelturul, peab tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus vastavalt 7. lisa lõikele 1 kõikidel juhtudel kontrollima haakeseadise kõrgust ja teisi paigalduse üksikasju.

| 4.8. | Suurveoste vedamiseks mõeldud ning muude klasside S ja T mittestandardsete haakeseadiste ja komponentide puhul tuleb kasutada asjakohaseid nõudeid 5., 6., ja 7. lisas lähima standardse või mittestandardse seadise või osa suhtes. |
| --- | --- |

4.8.

Suurveoste vedamiseks mõeldud ning muude klasside S ja T mittestandardsete haakeseadiste ja komponentide puhul tuleb kasutada asjakohaseid nõudeid 5., 6., ja 7. lisas lähima standardse või mittestandardse seadise või osa suhtes.

5.   MEHAANILISE HAAKESEADISE VÕI -OSAGA VARUSTATUD SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 5.1. | Kui sõiduki tootja taotleb mehaanilise haakeseadise või -osaga varustatud sõiduki tüübikinnitust või lubab sõiduki kasutamist mis tahes tüüpi haagise vedamiseks, siis peab mehaanilise haakeseadise või -osa võimaliku tüübikinnituse heauskse taotleja või ka lepinguosalise tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistuse soovi korral sõiduki tootja sellise päringu esitajale või asutusele või tehnilisele teenistusele tegema hõlpsasti kättesaadavaks lõikes 5.3 sätestatud informatsiooni, võimaldamaks haakeseadise või -osa tootjal vastava sõiduki jaoks nõuetekohaselt konstrueerida ja valmistada mehaaniline haakeseadis või -osa. Mehaanilise haakeseadise või -osa võimaliku tüübikinnituse heauskse taotleja soovi korral tuleb igasugune lõikes 5.3 sätestatud, tüübikinnitusasutuse käsutuses olev informatsioon avaldada kõnealusele taotlejale. |
| --- | --- |

5.1.

Kui sõiduki tootja taotleb mehaanilise haakeseadise või -osaga varustatud sõiduki tüübikinnitust või lubab sõiduki kasutamist mis tahes tüüpi haagise vedamiseks, siis peab mehaanilise haakeseadise või -osa võimaliku tüübikinnituse heauskse taotleja või ka lepinguosalise tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistuse soovi korral sõiduki tootja sellise päringu esitajale või asutusele või tehnilisele teenistusele tegema hõlpsasti kättesaadavaks lõikes 5.3 sätestatud informatsiooni, võimaldamaks haakeseadise või -osa tootjal vastava sõiduki jaoks nõuetekohaselt konstrueerida ja valmistada mehaaniline haakeseadis või -osa. Mehaanilise haakeseadise või -osa võimaliku tüübikinnituse heauskse taotleja soovi korral tuleb igasugune lõikes 5.3 sätestatud, tüübikinnitusasutuse käsutuses olev informatsioon avaldada kõnealusele taotlejale.

| 5.2. | Taotluse sõidukitüübi kinnituseks mehaanilise haakeseadise või kinnituse paigaldamise suhtes peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

5.2.

Taotluse sõidukitüübi kinnituseks mehaanilise haakeseadise või kinnituse paigaldamise suhtes peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 5.3. | Sellele peab olema lisatud informatsioon, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel täita 2. lisas esitatud teatise vormi: |
| --- | --- |

5.3.

Sellele peab olema lisatud informatsioon, mis võimaldab tüübikinnitusasutusel täita 2. lisas esitatud teatise vormi:

| 5.3.1. | sõidukitüübi ja mehaanilise haakeseadise või -osa üksikasjalik kirjeldus, ning tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistuse nõudmisel seadise või osa tüübikinnituse tunnistus; |
| --- | --- |

5.3.1.

sõidukitüübi ja mehaanilise haakeseadise või -osa üksikasjalik kirjeldus, ning tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistuse nõudmisel seadise või osa tüübikinnituse tunnistus;

| 5.3.2. | informatsioon peab samuti sisaldama vedukite ja veetavate sõidukite täismassid, veduki täismassi jagunemise telgede vahel, suurimad lubatud teljekoormused, veduki tagaosale rakenduva suurima lubatud vertikaalkoormuse ning seadise või osa kinnituskohtade ning täiendavate tugevdusplaatide, lisakonksude ja muude mehaanilise haakeseadise või -osa ohutuks vedukile kinnitamiseks vajalike seadmete üksikasjad ja/või joonised; |
| --- | --- |

5.3.2.

informatsioon peab samuti sisaldama vedukite ja veetavate sõidukite täismassid, veduki täismassi jagunemise telgede vahel, suurimad lubatud teljekoormused, veduki tagaosale rakenduva suurima lubatud vertikaalkoormuse ning seadise või osa kinnituskohtade ning täiendavate tugevdusplaatide, lisakonksude ja muude mehaanilise haakeseadise või -osa ohutuks vedukile kinnitamiseks vajalike seadmete üksikasjad ja/või joonised;

| 5.3.2.1. | koormus, mille juures tuleb mõõta M1 kategooria sõidukite haakekuuli kõrgust – vt 7. lisa 1. liite lõige 2; |
| --- | --- |

5.3.2.1.

koormus, mille juures tuleb mõõta M1 kategooria sõidukite haakekuuli kõrgust – vt 7. lisa 1. liite lõige 2;

| 5.3.3. | kolm komplekti jooniseid, mis on piisavalt üksikasjalikud seadise või osa eristamiseks ning mis määratlevad selle sõidukile kinnitamise viisi; joonised peavad näitama tüübikinnitusnumbri ja muu lõikes 7 sätestatud märgistuse jaoks ette nähtud asendit ja vahemaad; |
| --- | --- |

5.3.3.

kolm komplekti jooniseid, mis on piisavalt üksikasjalikud seadise või osa eristamiseks ning mis määratlevad selle sõidukile kinnitamise viisi; joonised peavad näitama tüübikinnitusnumbri ja muu lõikes 7 sätestatud märgistuse jaoks ette nähtud asendit ja vahemaad;

| 5.3.4. | seadise või osa üksikasjalik tehniline kirjeldus, mis eelkõige sisaldab infot tüübi ja kasutatud materjalide kohta; |
| --- | --- |

5.3.4.

seadise või osa üksikasjalik tehniline kirjeldus, mis eelkõige sisaldab infot tüübi ja kasutatud materjalide kohta;

| 5.3.5. | väärtuste D, Dc, S, V ja U selgitused vastavalt vajadusele ning nagu on määratletud lõikes 2.11; |
| --- | --- |

5.3.5.

väärtuste D, Dc, S, V ja U selgitused vastavalt vajadusele ning nagu on määratletud lõikes 2.11;

| 5.3.5.1. | iseloomulikud väärtused peavad olema vähemalt võrdsed nendega, mida kohaldatakse veduki, haagise ja kombineeritud täismassile; |
| --- | --- |

5.3.5.1.

iseloomulikud väärtused peavad olema vähemalt võrdsed nendega, mida kohaldatakse veduki, haagise ja kombineeritud täismassile;

| 5.3.6. | kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk, millele on kinnitatud mehaaniline haakeseadis, esitatakse tüübikinnitusasutusele või tehnilise teenistusele, kes võivad nõuda ka täiendavaid seadise või osa näidiseid; |
| --- | --- |

5.3.6.

kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk, millele on kinnitatud mehaaniline haakeseadis, esitatakse tüübikinnitusasutusele või tehnilise teenistusele, kes võivad nõuda ka täiendavaid seadise või osa näidiseid;

| 5.3.7. | sõidukit, millel ei ole kõiki tüübile vastavaid osi, võib tunnustada eeldusel, et taotleja suudab tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele rahuldaval viisil näidata, et käesoleva eeskirja nõuete osas ei avalda kõnealuste osade puudumine mitte mingisugust mõju ülevaatuse tulemustele. |
| --- | --- |

5.3.7.

sõidukit, millel ei ole kõiki tüübile vastavaid osi, võib tunnustada eeldusel, et taotleja suudab tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele rahuldaval viisil näidata, et käesoleva eeskirja nõuete osas ei avalda kõnealuste osade puudumine mitte mingisugust mõju ülevaatuse tulemustele.

6.   ÜLDISED NÕUDED MEHAANILISE HAAKESEADISE VÕI -OSAGA VARUSTATUD SÕIDUKITELE

| 6.1. | Sõidukile kinnitatud mehaaniline haakeseadis või -osa peab olema kinnitatud vastavalt käesoleva eeskirja lõigetele 3 ja 4 ning 5. ja 6. lisale. |
| --- | --- |

6.1.

Sõidukile kinnitatud mehaaniline haakeseadis või -osa peab olema kinnitatud vastavalt käesoleva eeskirja lõigetele 3 ja 4 ning 5. ja 6. lisale.

| 6.2. | Mehaanilise haakeseadise või -osa paigaldamine peab vastama käesoleva eeskirja 7. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

6.2.

Mehaanilise haakeseadise või -osa paigaldamine peab vastama käesoleva eeskirja 7. lisa nõuetele.

| 6.3. | Haakeseadise või -osa kasutamiseks peavad need olema varustatud kasutusjuhenditega, mis peavad sisaldama erijuhiseid kasutuseks, mis erineb kõnealust tüüpi haakeseadise või -osa tavapärasest kasutusest, ning juhiseid haakimiseks ja lahtihaakimiseks erinevates töötingimustes, näiteks erinevate nurkade all veduki ja veetava sõiduki vahel. Igale sõidukile peab olema lisatud kasutusjuhend, mis peab olema vähemalt selle riigi keeles, kus sõidukit müügiks pakutakse. |
| --- | --- |

6.3.

Haakeseadise või -osa kasutamiseks peavad need olema varustatud kasutusjuhenditega, mis peavad sisaldama erijuhiseid kasutuseks, mis erineb kõnealust tüüpi haakeseadise või -osa tavapärasest kasutusest, ning juhiseid haakimiseks ja lahtihaakimiseks erinevates töötingimustes, näiteks erinevate nurkade all veduki ja veetava sõiduki vahel. Igale sõidukile peab olema lisatud kasutusjuhend, mis peab olema vähemalt selle riigi keeles, kus sõidukit müügiks pakutakse.

7.   MÄRGISTUSED

| 7.1. | Kinnitamiseks esitatavad mehaaniliste haakeseadiste ja -osade tüübid peavad kandma tootja, tarnija või taotleja kaubanime või kaubamärki. |
| --- | --- |

7.1.

Kinnitamiseks esitatavad mehaaniliste haakeseadiste ja -osade tüübid peavad kandma tootja, tarnija või taotleja kaubanime või kaubamärki.

| 7.2. | Lõikes 8.5 viidatud ja 3. lisas näidatud tüübikinnitusmärgi paigaldamiseks peab olema piisavalt vaba ruumi. See ruum peab olema näidatud lõikes 3.2.2 viidatud joonistel. |
| --- | --- |

7.2.

Lõikes 8.5 viidatud ja 3. lisas näidatud tüübikinnitusmärgi paigaldamiseks peab olema piisavalt vaba ruumi. See ruum peab olema näidatud lõikes 3.2.2 viidatud joonistel.

| 7.3. | Lõigetes 7.2 ja 8.5 viidatud tüübikinnitusmärgiga külgnevalt peab mehaaniline haakeseadis või -osa olema märgistatud lõikes 2.6 määratletud haakeseadise klassi suhtes, ning asjakohaste iseloomulike väärtuste suhtes, nagu määratletud lõikes 2.11 ning näidatud 4. lisas. Nende märgistuste asukoht on näidatud lõike 3.2.2 joonistel.
  Iseloomulike väärtuste suhtes ei ole vaja märgistada juhtudel, mil need väärtused on määratletud käesolevas eeskirjas antud klassifikatsioonis, näiteks klassid A50-1 – A50-5. |
| --- | --- |

7.3.

Lõigetes 7.2 ja 8.5 viidatud tüübikinnitusmärgiga külgnevalt peab mehaaniline haakeseadis või -osa olema märgistatud lõikes 2.6 määratletud haakeseadise klassi suhtes, ning asjakohaste iseloomulike väärtuste suhtes, nagu määratletud lõikes 2.11 ning näidatud 4. lisas. Nende märgistuste asukoht on näidatud lõike 3.2.2 joonistel.

Iseloomulike väärtuste suhtes ei ole vaja märgistada juhtudel, mil need väärtused on määratletud käesolevas eeskirjas antud klassifikatsioonis, näiteks klassid A50-1 – A50-5.

| 7.4. | Kui mehaaniline haakeseadis või -osa on kinnitatud alternatiivsete iseloomulike väärtuste osas ühe ja sellesama haakeseadiste klassi piires, märgitakse seadisele või osale maksimaalselt kaks alternatiivset väärtust. |
| --- | --- |

7.4.

Kui mehaaniline haakeseadis või -osa on kinnitatud alternatiivsete iseloomulike väärtuste osas ühe ja sellesama haakeseadiste klassi piires, märgitakse seadisele või osale maksimaalselt kaks alternatiivset väärtust.

| 7.5. | Kui mehaanilise haakeseadise või -osa kasutamine on mingil moel piiratud, näiteks kui seda ei tohi kasutada roolimiskiiludega, peab kõnealune piirang olema märgitud seadisele või osale. |
| --- | --- |

7.5.

Kui mehaanilise haakeseadise või -osa kasutamine on mingil moel piiratud, näiteks kui seda ei tohi kasutada roolimiskiiludega, peab kõnealune piirang olema märgitud seadisele või osale.

| 7.6. | Kõik märgistused peavad olema püsivad ja selgelt loetavad, kui seadis või osa on sõidukile paigaldatud. |
| --- | --- |

7.6.

Kõik märgistused peavad olema püsivad ja selgelt loetavad, kui seadis või osa on sõidukile paigaldatud.

8.   TÜÜBIKINNITUS

| 8.1. | Kui mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi näidis(ed) vastab/vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus vastavalt 10. lõike nõuete rahuldavale täitmisele. |
| --- | --- |

8.1.

Kui mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi näidis(ed) vastab/vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus vastavalt 10. lõike nõuete rahuldavale täitmisele.

| 8.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatuste seeriat. Üks ja seesama lepinguosaline ei või anda sama numbrit ühelegi teisele käesolevas eeskirjas viidatud seadise või osa tüübile. |
| --- | --- |

8.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatuste seeriat. Üks ja seesama lepinguosaline ei või anda sama numbrit ühelegi teisele käesolevas eeskirjas viidatud seadise või osa tüübile.

| 8.3. | Otsusest tüübikinnituse kohta või tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise, või tootmise lõpliku peatamise kohta käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi suhtes, teatatakse 1958. aasta kokkuleppeosalistele käesolevat eeskirja kohaldades vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. või 2. lisa näidisele. |
| --- | --- |

8.3.

Otsusest tüübikinnituse kohta või tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise, või tootmise lõpliku peatamise kohta käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi suhtes, teatatakse 1958. aasta kokkuleppeosalistele käesolevat eeskirja kohaldades vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. või 2. lisa näidisele.

| 8.4. | Lisaks lõikes 7.1 sätestatud märgile tuleb igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mehaanilisele haakeseadisele või -osale lõikes 7.2 viidatud pinnale kinnitada tüübikinnitusmärk, nagu on kirjeldatud lõikes 8.5. |
| --- | --- |

8.4.

Lisaks lõikes 7.1 sätestatud märgile tuleb igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mehaanilisele haakeseadisele või -osale lõikes 7.2 viidatud pinnale kinnitada tüübikinnitusmärk, nagu on kirjeldatud lõikes 8.5.

| 8.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema rahvusvaheline märk, mis koosneb järgmisest: |
| --- | --- |

8.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema rahvusvaheline märk, mis koosneb järgmisest:

| 8.5.1. | ringist, mis ümbritseb tähte E millele järgneb riigi tunnusnumber, kes tüübikinnituse andis (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

ringist, mis ümbritseb tähte E millele järgneb riigi tunnusnumber, kes tüübikinnituse andis (5);

| 8.5.2. | lõikes 8.2 sätestatud tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

8.5.2.

lõikes 8.2 sätestatud tüübikinnitusnumbrist;

| 8.5.3. | tüübikinnitusmärk ja -number peavad olema paigutatud vastavalt 3. lisas antud näidisele. |
| --- | --- |

8.5.3.

tüübikinnitusmärk ja -number peavad olema paigutatud vastavalt 3. lisas antud näidisele.

9.   MEHAANILISE HAAKESEADISE VÕI -OSA VÕI SÕIDUKI MUUDATUSED NING TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 9.1. | Igast mehaanilise haakeseadise või -osa, või sõiduki tüüpi puudutavast muudatusest, nagu määratletud lõikes 2.10, tuleb teavitada tüübikinnitusasutust või tehnilist teenistust, mis tüübikinnituse andis. Seejärel võib tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus kas |
| --- | --- |

9.1.

Igast mehaanilise haakeseadise või -osa, või sõiduki tüüpi puudutavast muudatusest, nagu määratletud lõikes 2.10, tuleb teavitada tüübikinnitusasutust või tehnilist teenistust, mis tüübikinnituse andis. Seejärel võib tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus kas

| 9.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab seadis, osa või sõiduk endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

9.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab seadis, osa või sõiduk endiselt nõuetele, või

| 9.1.2. | nõuda täiendavat uurimist. |
| --- | --- |

9.1.2.

nõuda täiendavat uurimist.

| 9.2. | Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest, näidates ära muudatused, teatatakse lõikes 8.3 kindlaks määratud korra kohaselt kokkuleppeosalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja. |
| --- | --- |

9.2.

Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest, näidates ära muudatused, teatatakse lõikes 8.3 kindlaks määratud korra kohaselt kokkuleppeosalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

| 9.3. | Tüübikinnituse laienduse väljastanud tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus peab sellisele laiendusele andma seerianumbri ning teavitama sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi vastavalt lõikes 8.3 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

9.3.

Tüübikinnituse laienduse väljastanud tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus peab sellisele laiendusele andma seerianumbri ning teavitama sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi vastavalt lõikes 8.3 sätestatud korrale.

10.   TOOTMISMENETLUSE VASTAVUS NÕUETELE

| 10.1. | Tüübikinnituse omanik peab tagama, et tootmismenetluse vastavuse kontrollide tulemused dokumenteeritakse ning et lisatud dokumendid jäävad kättesaadavaks ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud kokkuleppes tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega. See ajavahemik ei tohi ületada kümmet aastat toodangu lõpliku peatamise hetkest alates. |
| --- | --- |

10.1.

Tüübikinnituse omanik peab tagama, et tootmismenetluse vastavuse kontrollide tulemused dokumenteeritakse ning et lisatud dokumendid jäävad kättesaadavaks ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud kokkuleppes tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega. See ajavahemik ei tohi ületada kümmet aastat toodangu lõpliku peatamise hetkest alates.

| 10.2. | Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrollimeetmeid. Selliste kontrollide normaalne sagedus peab olema üks kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

10.2.

Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrollimeetmeid. Selliste kontrollide normaalne sagedus peab olema üks kord kahe aasta jooksul.

11.   KARISTUSED TOOTMISE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 11.1. | Mehaanilisele haakeseadisele või -osale vastavalt käesolevale eeskirjale antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõudeid ei täideta või kui tüübikinnitusmärki kandev seadis või osa ei vasta kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

11.1.

Mehaanilisele haakeseadisele või -osale vastavalt käesolevale eeskirjale antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõudeid ei täideta või kui tüübikinnitusmärki kandev seadis või osa ei vasta kinnitatud tüübile.

| 11.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamata teatama teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele teatisega, mis vastab käesoleva eeskirja 1. või 2. lisa näidisele. |
| --- | --- |

11.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamata teatama teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele teatisega, mis vastab käesoleva eeskirja 1. või 2. lisa näidisele.

12.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

| 12.1. | Kui tüübikinnituse omanik täielikult lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust või tehnilist teenistust. Sellise teabe saamisel teavitab tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppeosalisi teatisega, mis vastab käesoleva eeskirja 1. või 2. lisa näidisele. |
| --- | --- |

12.1.

Kui tüübikinnituse omanik täielikult lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust või tehnilist teenistust. Sellise teabe saamisel teavitab tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppeosalisi teatisega, mis vastab käesoleva eeskirja 1. või 2. lisa näidisele.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

Kuni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ei ole teatatud teisiti, deklareerivad käesolevat eeskirja kohandavad Euroopa Ühenduse liikmed (01 seeria muudatuste vastuvõtmise ajal Itaalia, Madalmaad, Belgia, Ühendkuningriik, Luksemburg, Soome ja Kreeka), et mehaaniliste haakeseadiste ja -osade suhtes on nad seotud kokkuleppe, millele käesolev eeskiri on lisatud, kohustustega selliste seadiste ja osade suhtes, mis on mõeldud kinnitamiseks M1 kategooriasse mittekuuluvatele sõidukitele.

14.   TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

| 14.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppeosalised peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad kinnitusi ning kellele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid kinnitamise või kinnitamisest keeldumise või kinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta. |
| --- | --- |

14.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppeosalised peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad kinnitusi ning kellele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid kinnitamise või kinnitamisest keeldumise või kinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta.

1. LISA

TEADE

[suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

2. LISA

TEADE

[suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)]

Image

Image

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KONFIGURATSIOONI NÄIDIS

Image

a = vähemalt 8 mm

Mehaaniline haakeseadis või -osa või sõiduk, mis kannab ülalpool näidatud tüübikinnitusmärki, on seadis või osa, mis on kinnitatud Madalmaades (E4) tüübikinnitusnumbri all 2439 ning vastab käesoleva eeskirja 01 seeria muudatuste nõuetele.

Märkus: tüübikinnitusnumber tuleb paigaldada ringi lähedusse ning kas E-tähe kohale või alla või sellest tähest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähega samal pool ja samas suunas. Rooma numbrite kasutamist tüübikinnitusnumbrina tuleks vältida, et hoida ära eksitusi teiste tähistega.

4. LISA

KARAKTERISTIKUTE VÄÄRTUSTE MÄRGISTUSTE KONFIGURATSIOONI NÄIDISED

| 1. | Kõikidele mehaanilistele haakeseadistele ja -osadele peab olema märgitud seadise või osa klass. Lisaks sellele peab olema märgistus, mis näitab võimsust karakteristikute väärtuste põhjal, nagu on määratletud käesoleva eeskirja lõikes 2.11. |
| --- | --- |

1.

Kõikidele mehaanilistele haakeseadistele ja -osadele peab olema märgitud seadise või osa klass. Lisaks sellele peab olema märgistus, mis näitab võimsust karakteristikute väärtuste põhjal, nagu on määratletud käesoleva eeskirja lõikes 2.11.

| 1.1. | Kõikide tähtede ja numbrite kõrgus ei tohi olla väiksem kui tüübikinnitusnumbri numbrite kõrgus, seega a/3, kus a on 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

Kõikide tähtede ja numbrite kõrgus ei tohi olla väiksem kui tüübikinnitusnumbri numbrite kõrgus, seega a/3, kus a on 8 mm.

| 1.2. | Igale seadisele või osale kohaldatavad karakteristikute väärtused tuleb märgistada nii, nagu näidatud alljärgnevas tabelis – vt ka käesoleva eeskirja lõige 7.3.TABEL 1. — Haakeseadistele või -osadele märgitavad asjakohased karakteristikud











  Mehaanilise haakeseadise või -osa kirjeldus | Märgitavad asjakohased karakteristikute väärtused |
| --- | --- | --- |
| Klass | D | Dc | S | U | V |
| Haakekuulid ja pukseerimiskonksud – vt käesoleva eeskirja 5. lisa lõige 1 | * | * | | * | | |
| Haakepead | * | * | | * | | |
| Veotiisli haakeseadised | * | * | * | * | | * |
| Veorõngad | * | * | * | * | | * |
| Veotiislid | * | * | * | * | | * |
| Veotalad | * | * | * | * | | * |
| Sadulhaakeseadised | * | * | | | * | |
| Sadulhaake veopoldid | * | * | | | | |
| Sadulhaake kinnitusplaadid | * | * | | | * | |
| Konksu tüüpi haakeseadised | * | * | * | * | | * |

1.2.

TABEL 1. — Haakeseadistele või -osadele märgitavad asjakohased karakteristikud

Mehaanilise haakeseadise või -osa kirjeldus

Märgitavad asjakohased karakteristikute väärtused

Klass

D

Dc

S

U

V

Haakekuulid ja pukseerimiskonksud – vt käesoleva eeskirja 5. lisa lõige 1

*

*

*

Haakepead

*

*

*

Veotiisli haakeseadised

*

*

*

*

*

Veorõngad

*

*

*

*

*

Veotiislid

*

*

*

*

*

Veotalad

*

*

*

*

*

Sadulhaakeseadised

*

*

*

Sadulhaake veopoldid

*

*

Sadulhaake kinnitusplaadid

*

*

*

Konksu tüüpi haakeseadised

*

*

*

*

*

Näidised: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 tähistaks mittestandardset klassi C50-X kuuluvat veotiisli haakeseadist, mille suurim väärtus D on 130 kN, suurim lubatud väärtus Dc on 90 kN, suurim lubatud rakenduv staatiline vertikaalmass on 1 000 kg ning suurim lubatud väärtus V on 35 kN.

A50-X D20 S120 tähistaks standardset klassi A50-X kuulhaakega pukseerimiskonksu, mille maksimaalne väärtus D on 20 kN ja suurim lubatud rakenduv staatiline vertikaalmass on 120 kg.

5. LISA

NÕUDED MEHAANILISTELE HAAKESEADISTELE VÕI -OSADELE

1.   HAAKEKUULID JA PUKSEERIMISKONKSUD

Käesoleva lisa lõigetes 1.1–1.5 esitatud nõudeid kohaldatakse kõikide klassi A kuuluvate haakekuulide ja pukseerimiskonksude suhtes. Lõikes 1.6 on toodud täiendavad nõuded, millele peavad vastama standardsed 50 mm läbimõõduga ääriktüüpi poltkinnitusega haakekuulid.

| 1.1. | Haakekuulid klassist A peavad väliskuju ja välismõõtmete osas vastama joonisele 2. |
| --- | --- |

1.1.

Haakekuulid klassist A peavad väliskuju ja välismõõtmete osas vastama joonisele 2.

Image

| 1.2. | Pukseerimiskonksude kuju ja mõõtmed peavad vastama nõuetele, mille sõiduki tootja on esitanud kinnituskohtade ja vajadusel täiendavate kinnitusseadmete kohta. |
| --- | --- |

1.2.

Pukseerimiskonksude kuju ja mõõtmed peavad vastama nõuetele, mille sõiduki tootja on esitanud kinnituskohtade ja vajadusel täiendavate kinnitusseadmete kohta.

| 1.3. | Eemaldatavad haakekuulid |
| --- | --- |

1.3.

Eemaldatavad haakekuulid

| 1.3.1. | Eemaldatavate haakekuulide või komponentide korral, mis ei ole poltidega kinnitatud, näiteks need, mis kuuluvad klassi A50-X, peavad kinnituspunkt ja lukustussüsteem olema konstrueeritud kindla mehaanilise kinnituse jaoks. |
| --- | --- |

1.3.1.

Eemaldatavate haakekuulide või komponentide korral, mis ei ole poltidega kinnitatud, näiteks need, mis kuuluvad klassi A50-X, peavad kinnituspunkt ja lukustussüsteem olema konstrueeritud kindla mehaanilise kinnituse jaoks.

| 1.3.2. | Eemaldatava haakekuuli või komponendi korral, millele võib anda iseseisva tüübikinnituse kasutamiseks mõnd teatud tüüpi pukseerimiskonksudega erinevateks haakerakendusteks, näiteks need, mis kuuluvad klassi A50-X, peab kliirens sellise haakekuuli pukseerimiskonksule paigaldamisel vastama 7. lisa joonisel 25 näidatule. |
| --- | --- |

1.3.2.

Eemaldatava haakekuuli või komponendi korral, millele võib anda iseseisva tüübikinnituse kasutamiseks mõnd teatud tüüpi pukseerimiskonksudega erinevateks haakerakendusteks, näiteks need, mis kuuluvad klassi A50-X, peab kliirens sellise haakekuuli pukseerimiskonksule paigaldamisel vastama 7. lisa joonisel 25 näidatule.

| 1.4. | Haakekuulid ja pukseerimiskonksud peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.1 esitatud katsetele. |
| --- | --- |

1.4.

Haakekuulid ja pukseerimiskonksud peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.1 esitatud katsetele.

| 1.5. | Pukseerimiskonksude tootjad peavad tootele lisama kinnituspunktid, millele on võimalik kinnitada täiendavad haakeseadised või seadmed, mis võimaldavad haagise automaatse peatumise juhuks kui peamine haakeseadis eraldub. See nõue on vajalik selleks, et sõiduk saaks vastata UN/ECE eeskirjale nr 13 – ühtsed sätted M, N ja O kategooria sõidukite tunnustamise kohta pidurite osas. |
| --- | --- |

1.5.

Pukseerimiskonksude tootjad peavad tootele lisama kinnituspunktid, millele on võimalik kinnitada täiendavad haakeseadised või seadmed, mis võimaldavad haagise automaatse peatumise juhuks kui peamine haakeseadis eraldub. See nõue on vajalik selleks, et sõiduk saaks vastata UN/ECE eeskirjale nr 13 – ühtsed sätted M, N ja O kategooria sõidukite tunnustamise kohta pidurite osas.

| 1.5.1. | Kinnituspunktid täiendava haakeseadise ja/või lahtipidurduskaabli jaoks peavad olema asetatud selliselt, et kasutamisel täiendav haakeseadis või lahtipidurduskaabel ei piiraks haakeseadise liigendi normaalset liikumist ega häiriks inertspidurisüsteemi normaalset tööd.
  Üksik kinnituspunkt tuleb paigutada mitte kaugemale kui 100 mm haagise liigendi vertikaalsuunalisest keskmest. Kui see ei ole teostatav, tuleb seadis varustada kahe kinnituspunktiga, mis asetsevad kummalgi pool vertikaalset keskjoont, sellest võrdsel kaugusel, mis ei ületa 250 mm. Kinnituspunkt(id) on sellisel viisil teostatavuse piires võimalikult taga ja kõrgel. |
| --- | --- |

1.5.1.

Kinnituspunktid täiendava haakeseadise ja/või lahtipidurduskaabli jaoks peavad olema asetatud selliselt, et kasutamisel täiendav haakeseadis või lahtipidurduskaabel ei piiraks haakeseadise liigendi normaalset liikumist ega häiriks inertspidurisüsteemi normaalset tööd.

Üksik kinnituspunkt tuleb paigutada mitte kaugemale kui 100 mm haagise liigendi vertikaalsuunalisest keskmest. Kui see ei ole teostatav, tuleb seadis varustada kahe kinnituspunktiga, mis asetsevad kummalgi pool vertikaalset keskjoont, sellest võrdsel kaugusel, mis ei ületa 250 mm. Kinnituspunkt(id) on sellisel viisil teostatavuse piires võimalikult taga ja kõrgel.

| 1.6. | Erinõuded klassidesse A50-1 – A50-5 kuuluvatele standardsetele haakekuulidele ja ääriktüüpi pukseerimiskonksudele: |
| --- | --- |

1.6.

Erinõuded klassidesse A50-1 – A50-5 kuuluvatele standardsetele haakekuulidele ja ääriktüüpi pukseerimiskonksudele:

| 1.6.1. | Klassi A50-1 haakekuulide ja ääriktüüpi pukseerimiskonksude mõõtmed peavad vastama joonisele 3 ja tabelile 2. |
| --- | --- |

1.6.1.

Klassi A50-1 haakekuulide ja ääriktüüpi pukseerimiskonksude mõõtmed peavad vastama joonisele 3 ja tabelile 2.

| 1.6.2. | Klasside A50-2, A50-3, A50-4 ja A50-5 haakekuulide ja ääriktüüpi pukseerimiskonksude mõõtmed peavad vastama joonisele 4 ja tabelile 2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Klasside A50-2, A50-3, A50-4 ja A50-5 haakekuulide ja ääriktüüpi pukseerimiskonksude mõõtmed peavad vastama joonisele 4 ja tabelile 2.

| 1.6.3. | Klassidesse A50-1 – A50-5 kuuluvad haakekuulid ja ääriktüüpi pukseerimiskonksud peavad vastama tabelis 3 antud iseloomulikele väärtustele ning nende suhtes katsetatud.






  TABEL 2 — Standardsete ääriktüüpi haakekuulide mõõtmed (mm), vt joonised 3 ja 4









  Klass | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 - 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 - 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | ülemmäär |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3.

Klassidesse A50-1 – A50-5 kuuluvad haakekuulid ja ääriktüüpi pukseerimiskonksud peavad vastama tabelis 3 antud iseloomulikele väärtustele ning nende suhtes katsetatud.

Image

Image

TABEL 2 — Standardsete ääriktüüpi haakekuulide mõõtmed (mm), vt joonised 3 ja 4

Klass

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Märkused

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 - 0

g

50

85

90

+6,0 - 0

c

15

15

15

ülemmäär

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

TABEL 3 — Standardsete ääriktüüpi haakekuulide iseloomulikud väärtused

| Klass | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Klass

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D = | suurim väärtus D (kN) |
| --- | --- |
| S = | suurim staatiline vertikaalmass (kg) |

D =

suurim väärtus D (kN)

S =

suurim staatiline vertikaalmass (kg)

| 1.7. | Järelturu tarbeks haakekuulide ja pukseerimiskonksude tootjad, kellel puudub igasugune kontakt vastava sõiduki tootjaga, peavad olema teadlikud käesoleva lisa lõikes 2 esitatud nõuetest haakeseadise liikumisulatusele ning peavad kinni pidama käesoleva eeskirja 7. lisa asjakohastest nõuetest. |
| --- | --- |

1.7.

Järelturu tarbeks haakekuulide ja pukseerimiskonksude tootjad, kellel puudub igasugune kontakt vastava sõiduki tootjaga, peavad olema teadlikud käesoleva lisa lõikes 2 esitatud nõuetest haakeseadise liikumisulatusele ning peavad kinni pidama käesoleva eeskirja 7. lisa asjakohastest nõuetest.

2.   HAAKEPEAD

| 2.1. | Haakepead klassist B 50 peavad olema konstrueeritud nii, et neid saaks ohutult kasutada käesoleva lisa lõikes 1 kirjeldatud haakekuulidega, säilitades seejuures ettekirjutatud omadused.
  Haakepead peavad olema konstrueeritud nii, et oleks tagatud ohutu haakimine, võttes arvesse ka haakeseadise kulumist. |
| --- | --- |

2.1.

Haakepead klassist B 50 peavad olema konstrueeritud nii, et neid saaks ohutult kasutada käesoleva lisa lõikes 1 kirjeldatud haakekuulidega, säilitades seejuures ettekirjutatud omadused.

Haakepead peavad olema konstrueeritud nii, et oleks tagatud ohutu haakimine, võttes arvesse ka haakeseadise kulumist.

| 2.2. | Haakepead peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.2 esitatud katsetele. |
| --- | --- |

2.2.

Haakepead peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.2 esitatud katsetele.

| 2.3. | Ühelgi lisaseadmel (nt piduritel, stabilisaatoritel jne) ei tohi mehaanilisele ühendusele olla mis tahes kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

2.3.

Ühelgi lisaseadmel (nt piduritel, stabilisaatoritel jne) ei tohi mehaanilisele ühendusele olla mis tahes kahjulikku mõju.

| 2.4. | Kui haakepea ei ole sõidukiga ühendatud, peab see horisontaaltasandil pöörduma vähemalt 90o mõlemale poole käesoleva lisa lõikes 1 kirjeldatud haakekuuli keskteljest ja kinnitusest. Samaaegselt peab horisontaaltasapinnast üles- ja allapoole jääma vähemalt 20o vaba vertikaalsuunalist liikumisruumi. Samuti peab koos 90o horisontaalse pöördenurgaga olema võimalik 25o keerdumine mõlemas suunas ümber horisontaaltelje. Mis tahes horisontaalse pöördenurga all peavad olema võimalikud järgmised liikumiskombinatsioonid:






  (i) | vertikaalne kalle ± 15o koos teljekaldega ± 25o |
| --- | --- | --- |

2.4.

Kui haakepea ei ole sõidukiga ühendatud, peab see horisontaaltasandil pöörduma vähemalt 90o mõlemale poole käesoleva lisa lõikes 1 kirjeldatud haakekuuli keskteljest ja kinnitusest. Samaaegselt peab horisontaaltasapinnast üles- ja allapoole jääma vähemalt 20o vaba vertikaalsuunalist liikumisruumi. Samuti peab koos 90o horisontaalse pöördenurgaga olema võimalik 25o keerdumine mõlemas suunas ümber horisontaaltelje. Mis tahes horisontaalse pöördenurga all peavad olema võimalikud järgmised liikumiskombinatsioonid:

(i)

vertikaalne kalle ± 15o koos teljekaldega ± 25o

| (ii) | teljekalle ± 10o koos vertikaalse kaldega ± 20o |
| --- | --- |

(ii)

teljekalle ± 10o koos vertikaalse kaldega ± 20o

3.   VEOTIISLI HAAKESEADISED

Käesoleva lisa lõigetes 3.1–3.6 esitatud nõudeid kohaldatakse kõikide klassi C 50 veotiisli haakeseadiste suhtes. Lõikes 3.7 on toodud täiendavad nõuded, millele peavad vastama klasside C 50–C 50-6 standardsed veotiisli haakeseadised.

| 3.1. | Jõudlusnõuded – kõik veotiisli haakeseadised peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.3 esitatud katsetele. |
| --- | --- |

3.1.

Jõudlusnõuded – kõik veotiisli haakeseadised peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.3 esitatud katsetele.

| 3.2. | Sobivad veorõngad – lassi C 50 veotiisli haakeseadised peavad sobima kõikide klassi D 50 veorõngaste ja kindlaks määratud omadustega haakeseadistega. |
| --- | --- |

3.2.

Sobivad veorõngad – lassi C 50 veotiisli haakeseadised peavad sobima kõikide klassi D 50 veorõngaste ja kindlaks määratud omadustega haakeseadistega.

3.3.   Haarats

Klassi C 50 veotiisli haakeseadised peavad olema varustatud haaratsiga, mis juhiks sobivad veorõngad haakeseadisesse.

Kui haarats või haaratsit toetav osa võib pöörduda ümber vertikaaltelje, peab see end ise automaatselt õigesse asendisse seadma ja lahtiste veopoltide korral peab see niisuguses asendis püsima selleks, et juhtida veorõngas korralikult haakeseadisesse.

Kui haarats või haaratsit toetav osa võib pöörduda ümber horisontaalse risttelje, peab lukustusmehhanismi jõumoment pöördumist võimaldava liigendi kinnitama selle tavalisse asendisse. See jõud peab olema piisav, et takistada 200 N haaratsi ülemisele otsale suunatud vertikaaljõu mõju, mis haakeseadise normaalasendiga võrreldes võib põhjustada mis tahes muutusi. Lukustusjõud peab olema suurem kui käsikangi rakendamisel tekkiv jõud, nagu kirjeldatud käesoleva lisa lõikes 3.6. Haaratsit peab olema võimalik käsitsi normaalasendisse viia. Haarats, mis võib pöörduda ümber horisontaalse risttelje, võib tüübikinnituse järgi kanda kuni 50 kg vertikaalkoormust S ja väärtus V võib olla maksimaalselt 5 kN.

Kui haarats või haaratsit toetav osa võib pöörduda ümber pikitelje, peab pöördumine olema kinnitatud lukustusmehhanismiga, mille jõumoment on vähemalt 100 Nm.

Haaratsi minimaalne suurus sõltuvalt haakeseadisele lubatud väärtusest D:

väärtus D ≤ 18 kN – laius 150 mm, kõrgus 100 mm

väärtus D > 18 kN ≤ 25 kN – laius 280 mm, kõrgus 170 mm

väärtus D > 25 kN – laius 360 mm, kõrgus 200 mm.

Haaratsi välisnurgad võivad olla ümardatud.

Väiksemate haaratsite kasutamine klassi C 50-X veotiisli haakeseadiste korral on lubatud, kui nende kasutamine on piiratud kuni 3,5 tonnise täismassiga kesktelghaagistega või kui ülalolevas tabelis esitatud haaratsite kasutamine on tehnilistel põhjustel võimatu; kui lisaks on olemas eritingimused nagu näiteks automaatse haakimisprotseduuri ohutust kindlustavad visuaalsed abivahendid ning kui kasutusala on vastavalt 1. lisas näidatud teate vormis seadise tootja poolt antud informatsioonile tüübikinnitusega piiratud.

3.4.   Haagitud veorõnga minimaalne vaba liikumisulatus

Veotiisli haakeseadisele haagitud, kuid sõidukile paigaldamata veorõngal peavad olema alljärgnevad liikumisulatused. Kui liikuvus on osaliselt tagatud spetsiaalse liigendiga (ainult klassi C50-X veotiisli haakeseadiste puhul), peab vastavalt 1. lisale antud tüübikinnituses esitatud kasutusala olema piiratud 7. lisa lõikes 1.3.8 määratud juhtudega.

| 3.4.1. | Sõiduki pikitelje suhtes horisontaalselt ±90o ulatuses ümber veorõnga vertikaaltelje – vt joonis 5. |
| --- | --- |

3.4.1.

Sõiduki pikitelje suhtes horisontaalselt ±90o ulatuses ümber veorõnga vertikaaltelje – vt joonis 5.

Image

| 3.4.2. | Sõiduki horisontaaltasandi suhtes vertikaalselt ± 20o ulatuses ümber veorõnga ristitelje – vt joonis 6. |
| --- | --- |

3.4.2.

Sõiduki horisontaaltasandi suhtes vertikaalselt ± 20o ulatuses ümber veorõnga ristitelje – vt joonis 6.

Image

| 3.4.3. | Aksiaalne pöördumine ± 25o ulatuses sõiduki horisontaaltasandi suhtes ümber veorõnga pikitelje – vt joonis 7. |
| --- | --- |

3.4.3.

Aksiaalne pöördumine ± 25o ulatuses sõiduki horisontaaltasandi suhtes ümber veorõnga pikitelje – vt joonis 7.

Image

| 3.5. | Lukustamine tahtmatu lahtihaakimise vältimiseks
  Suletud asendis peab veopolt olema fikseeritud kahe kindla mehaanilise ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa lukustumise.
  Mehaaniliselt seadmelt peab väljastpoolt olema selgelt näha, et haakeseadis on suletud ja kinnitatud asendis. Vastavate tunnuste asend peab olema määratav puutumise teel, näiteks pimedas.
  Mehaaniline signaalseade peab näitama mõlema lukustusseadme seisundit (tingimus JA).
  Kui teise lukustusseadme rakendumine on kindlustatud seadme konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda. |
| --- | --- |

3.5.

Lukustamine tahtmatu lahtihaakimise vältimiseks

Suletud asendis peab veopolt olema fikseeritud kahe kindla mehaanilise ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa lukustumise.

Mehaaniliselt seadmelt peab väljastpoolt olema selgelt näha, et haakeseadis on suletud ja kinnitatud asendis. Vastavate tunnuste asend peab olema määratav puutumise teel, näiteks pimedas.

Mehaaniline signaalseade peab näitama mõlema lukustusseadme seisundit (tingimus JA).

Kui teise lukustusseadme rakendumine on kindlustatud seadme konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda.

3.6.   Käsikangid

Käsikangid peavad olema kavandatud selliselt, et neid oleks mugav kasutada ja neil peavad olema ümardatud servad. Haakeseadisel ei tohi käsikangi lähedal olla teravaid servi ega takerdumisohtlikke kohti, mis võiksid haakeseadise käsitsemisel põhjustada vigastusi. Haakeseadise vabastamiseks vajalik käsikangile mõjuv vertikaaljõud, mis on mõõdetud ilma veorõngata, ei tohi kangi töösuunas ületada 250 N.

| 3.7. | Erinõuded standardsetele veotiisli haakeseadistele klassidest C 50-1 – C 50-6 |
| --- | --- |

3.7.

Erinõuded standardsetele veotiisli haakeseadistele klassidest C 50-1 – C 50-6

| 3.7.1. | Veorõnga pöördumise ümber ristitelje peab põhjustama veopoldi kerataoline kuju (ja mitte liigend). |
| --- | --- |

3.7.1.

Veorõnga pöördumise ümber ristitelje peab põhjustama veopoldi kerataoline kuju (ja mitte liigend).

| 3.7.2. | Veopoldi ja veorõnga vahelisest kaugusest tingitud tõuked ja löökkoormused pikiteljel peavad olema summutatud vedrude ja/või summutusseadmetega (v.a C 50-1). |
| --- | --- |

3.7.2.

Veopoldi ja veorõnga vahelisest kaugusest tingitud tõuked ja löökkoormused pikiteljel peavad olema summutatud vedrude ja/või summutusseadmetega (v.a C 50-1).

| 3.7.3. | Mõõtmed peavad vastama joonisele 8 ja tabelile 4. |
| --- | --- |

3.7.3.

Mõõtmed peavad vastama joonisele 8 ja tabelile 4.

| 3.7.4. | Haakeseadised peavad olema sobivad ja tabelis 5 esitatud iseloomulike väärtuste suhtes katsetatud |
| --- | --- |

3.7.4.

Haakeseadised peavad olema sobivad ja tabelis 5 esitatud iseloomulike väärtuste suhtes katsetatud

| 3.7.5. | Haakeseadis peab olema avatav sellel paikneva käsikangiga (mitte kaugjuhtimisseadmega).



  TABEL 4 — Standardsete veotiisli haakeseadiste mõõtmed, vt joonis 8












  Klass | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | ülemmäär |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 - 0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 - 0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 - 0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | ülemmäär |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | ülemmäär |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | ülemmäär |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | ülemmäär |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | ülemmäär |

3.7.5.

Haakeseadis peab olema avatav sellel paikneva käsikangiga (mitte kaugjuhtimisseadmega).

Image

TABEL 4 — Standardsete veotiisli haakeseadiste mõõtmed, vt joonis 8

Klass

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Märkused

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

ülemmäär

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 - 0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 - 0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 - 0

C

20

20

24

30

30

30

ülemmäär

H

150

190

265

265

265

265

ülemmäär

l1

—

150

250

300

300

300

ülemmäär

l2

150

300

330

330

330

330

ülemmäär

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

ülemmäär

TABEL 5 — Standardsete veotiisli haakeseadiste iseloomulikud väärtused

| Klass | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Klass

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D = | suurim väärtus D (kN) |
| --- | --- |
| Dc = | suurim väärtus D (kN) kesktelghaagistele |
| S = | haakeseadisele rakenduv suurim staatiline vertikaalkoormus (kg) |
| V = | suurim väärtus V (kN) |

D =

suurim väärtus D (kN)

Dc =

suurim väärtus D (kN) kesktelghaagistele

S =

haakeseadisele rakenduv suurim staatiline vertikaalkoormus (kg)

V =

suurim väärtus V (kN)

4.   VEORÕNGAD

| 4.1. | Üldnõuded klassi D50 veorõngastele:
  Kõik klassi D50 peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.4 esitatud katsetele.
  Klassi D 50 veorõngad on ette nähtud kasutamiseks koos klassi C 50 veotiisli haakeseadistega. Veorõngad ei tohi pöörduda aksiaalselt (kuna vastavad haakeseadised võivad pöörduda).
  Kui klassi D 50 veorõngad on varustatud puksidega, peavad nende mõõtmed vastama joonisele 9 (ei ole lubatud klassi D 50-C puhul) või joonisele 10.
  Pukse ei tohi veorõnga külge keevitada.
  Klassi D 50 veorõngad peavad vastama lõikes 4.2 esitatud mõõtmetele. D 50-X klassi veorõnga varre kuju ei ole määratletud, kuid veorõnga keskmest 210 mm kaugusel peavad kõrgus h ja laius b jääma tabelis 6 esitatud piiridesse.






  TABEL 6 — Veorõngaste D50-A ja D50-X mõõtmed, vt joonis 11







  Klass | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | kuni 80 | kuni 62 |

4.1.

Üldnõuded klassi D50 veorõngastele:

Kõik klassi D50 peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.4 esitatud katsetele.

Klassi D 50 veorõngad on ette nähtud kasutamiseks koos klassi C 50 veotiisli haakeseadistega. Veorõngad ei tohi pöörduda aksiaalselt (kuna vastavad haakeseadised võivad pöörduda).

Kui klassi D 50 veorõngad on varustatud puksidega, peavad nende mõõtmed vastama joonisele 9 (ei ole lubatud klassi D 50-C puhul) või joonisele 10.

Pukse ei tohi veorõnga külge keevitada.

Klassi D 50 veorõngad peavad vastama lõikes 4.2 esitatud mõõtmetele. D 50-X klassi veorõnga varre kuju ei ole määratletud, kuid veorõnga keskmest 210 mm kaugusel peavad kõrgus h ja laius b jääma tabelis 6 esitatud piiridesse.

Image

Image

TABEL 6 — Veorõngaste D50-A ja D50-X mõõtmed, vt joonis 11

Klass

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

kuni 80

kuni 62

TABEL 7 — Standardsete veorõngaste iseloomulikud väärtused

| Klass | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Klass

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2. | Erinõuded klassi D50 veorõngastele |
| --- | --- |

4.2.

Erinõuded klassi D50 veorõngastele

| 4.2.1. | Klasside D 50-A ja D50-X veorõngad peavad olema joonisel 11 esitatud mõõtmetega. |
| --- | --- |

4.2.1.

Klasside D 50-A ja D50-X veorõngad peavad olema joonisel 11 esitatud mõõtmetega.

Image

| 4.2.2. | Klassi D 50-B veorõngad peavad olema joonisel 12 esitatud mõõtmetega. |
| --- | --- |

4.2.2.

Klassi D 50-B veorõngad peavad olema joonisel 12 esitatud mõõtmetega.

Image

| 4.2.3. | Klasside D 50-C ja D50-D veorõngad peavad olema joonisel 13 esitatud mõõtmetega;. |
| --- | --- |

4.2.3.

Klasside D 50-C ja D50-D veorõngad peavad olema joonisel 13 esitatud mõõtmetega;.

Image

| 4.2.4. | Klasside D50-C ja D50-D veorõgad peavad olema varustatud joonisel 10 näidatud lõhikuta puksidega. |
| --- | --- |

4.2.4.

Klasside D50-C ja D50-D veorõgad peavad olema varustatud joonisel 10 näidatud lõhikuta puksidega.

| 4.3. | Standardsete veorõngaste koormamisväärtused
  Standardsed veorõngad ja nende vastavad haakeseadised peavad olema sobivad ja tabelis 7 esitatud koormamisväärtuste suhtes katsetatud. |
| --- | --- |

4.3.

Standardsete veorõngaste koormamisväärtused

Standardsed veorõngad ja nende vastavad haakeseadised peavad olema sobivad ja tabelis 7 esitatud koormamisväärtuste suhtes katsetatud.

| 4.4. | Üldnõuded klassi L toroidaalsetele veorõngastele |
| --- | --- |

4.4.

Üldnõuded klassi L toroidaalsetele veorõngastele

| 4.4.1. | Klassi L toroidaalsed veorõngad on mõeldud kasutamiseks klassi K konksu tüüpi haakeseadistega. |
| --- | --- |

4.4.1.

Klassi L toroidaalsed veorõngad on mõeldud kasutamiseks klassi K konksu tüüpi haakeseadistega.

| 4.4.2. | Kasutatuna klassi K konksu tüüpi haakeseadistega peavad need vastama käesoleva lisa lõikes 10.2 esitatud nõuetele liikumisulatuse kohta. |
| --- | --- |

4.4.2.

Kasutatuna klassi K konksu tüüpi haakeseadistega peavad need vastama käesoleva lisa lõikes 10.2 esitatud nõuetele liikumisulatuse kohta.

| 4.4.3. | Klassi L toroidaalsed veorõngad peavad olema joonisel 14 ja tabelis 8 esitatud mõõtmetega. |
| --- | --- |

4.4.3.

Klassi L toroidaalsed veorõngad peavad olema joonisel 14 ja tabelis 8 esitatud mõõtmetega.

Image

| 4.4.4. | Klassi L toroidaalsed veorõngad peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.4 esitatud katsetele ning peavad sobima tabelis 9 esitatud iseloomulike väärtustega.
  TABEL 8 — Klassi L toroidaalsete veorõngaste mõõtmed, vt joonis 14 (mõõtmed millimeetrites)











  Klass | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68+1,6/-0,0 | 76,2±0,8 | 76,2±0,8 | 76,2±0,8 | 68+1,6/-0,0 | |
| b | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Alam-määr |

4.4.4.

Klassi L toroidaalsed veorõngad peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.4 esitatud katsetele ning peavad sobima tabelis 9 esitatud iseloomulike väärtustega.

TABEL 8 — Klassi L toroidaalsete veorõngaste mõõtmed, vt joonis 14 (mõõtmed millimeetrites)

Klass

L1

L2

L3

L4

L5

Märkused

a

68+1,6/-0,0

76,2±0,8

76,2±0,8

76,2±0,8

68+1,6/-0,0

b

41,2±0,8

41,2±0,8

41,2±0,8

41,2±0,8

41,2±0,8

c

70

65

65

65

70

Alam-määr

TABEL 9 — Klassi L toroidaalsete veorõngaste iseloomulikud väärtused

| Klass | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Klass

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   VEOTIISLID

| 5.1. | Klassi E veotiislid peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.3 esitatud katsetele. |
| --- | --- |

5.1.

Klassi E veotiislid peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.3 esitatud katsetele.

| 5.2. | Vedukiga haakimiseks võib veotiislid ühendada kas käesoleva lisa lõikes 2 esitatud haakepeade või lõikes 4 esitatud veorõngastega. Haakepead ja veorõngad võib ühendada kruvide, poltide või keevitusega. |
| --- | --- |

5.2.

Vedukiga haakimiseks võib veotiislid ühendada kas käesoleva lisa lõikes 2 esitatud haakepeade või lõikes 4 esitatud veorõngastega. Haakepead ja veorõngad võib ühendada kruvide, poltide või keevitusega.

| 5.3. | Seadmed liigendiga veotiislite kõrguse reguleerimiseks |
| --- | --- |

5.3.

Seadmed liigendiga veotiislite kõrguse reguleerimiseks

| 5.3.1. | Liigendiga veotiislid peavad olema varustatud seadmetega, millega saab veotiisli seada haakeseadise või haaratsi kõrgusele. Need seadmed peavad olema konstrueeritud nii, et veotiislit saab reguleerida üks inimene ilma tööriistade või muude abivahenditeta. |
| --- | --- |

5.3.1.

Liigendiga veotiislid peavad olema varustatud seadmetega, millega saab veotiisli seada haakeseadise või haaratsi kõrgusele. Need seadmed peavad olema konstrueeritud nii, et veotiislit saab reguleerida üks inimene ilma tööriistade või muude abivahenditeta.

| 5.3.2. | Kõrguse reguleerimise seadmed peavad võimaldama veorõngaste või haakekuulide reguleerimist horisontaalasendist maapinna kohal vähemalt 300 mm üles- ja allapoole. Selles vahemikus peab veotiisli kõrgus olema reguleeritud sujuvalt või veorõngalt või haakepealt mõõdetuna maksimaalselt 50 mm sammuga. |
| --- | --- |

5.3.2.

Kõrguse reguleerimise seadmed peavad võimaldama veorõngaste või haakekuulide reguleerimist horisontaalasendist maapinna kohal vähemalt 300 mm üles- ja allapoole. Selles vahemikus peab veotiisli kõrgus olema reguleeritud sujuvalt või veorõngalt või haakepealt mõõdetuna maksimaalselt 50 mm sammuga.

| 5.3.3. | Pärast haakimist ei tohi kõrguse reguleerimise seade segada veotiisli vähest liikumist. |
| --- | --- |

5.3.3.

Pärast haakimist ei tohi kõrguse reguleerimise seade segada veotiisli vähest liikumist.

| 5.3.4. | Kõrguse reguleerimise seade ei tohi segada pealejooksu-tüüpi inertspiduri mis tahes tööd. |
| --- | --- |

5.3.4.

Kõrguse reguleerimise seade ei tohi segada pealejooksu-tüüpi inertspiduri mis tahes tööd.

| 5.4. | Kui veotiislid on kombineeritud inerts-, pealejooksupiduritega, ei tohi kaugus veorõnga keskmest kuni veorõnga vaba varre lõpuni pidurite tööasendis olla väiksem kui 200 mm. Kui veorõnga vars on kõige sisemises asendis, ei tohi see pikkus olla vähem kui 150 mm. |
| --- | --- |

5.4.

Kui veotiislid on kombineeritud inerts-, pealejooksupiduritega, ei tohi kaugus veorõnga keskmest kuni veorõnga vaba varre lõpuni pidurite tööasendis olla väiksem kui 200 mm. Kui veorõnga vars on kõige sisemises asendis, ei tohi see pikkus olla vähem kui 150 mm.

| 5.5. | Kesktelghaagiste ühendamiseks kasutatavad veotiislid peavad vastu pidama külgjõududele, mis on vähemalt pool nendest vertikaaljõududest, millele suudetakse vastu pidada. |
| --- | --- |

5.5.

Kesktelghaagiste ühendamiseks kasutatavad veotiislid peavad vastu pidama külgjõududele, mis on vähemalt pool nendest vertikaaljõududest, millele suudetakse vastu pidada.

6.   VEOTALAD

| 6.1. | Klassi E veotalad peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.3 esitatud katsetele. |
| --- | --- |

6.1.

Klassi E veotalad peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.3 esitatud katsetele.

| 6.2. | Puuritud avad klassi C standardsete veotiisli haakeseadiste kinnitamiseks peavad vastama joonisele 15 ja tabelile 10. |
| --- | --- |

6.2.

Puuritud avad klassi C standardsete veotiisli haakeseadiste kinnitamiseks peavad vastama joonisele 15 ja tabelile 10.

| 6.3. | Veotalasid ei tohi šassii, kere ega ühegi muu sõiduki osa külge keevitada.



  TABEL 10 — Standardsete veotiisli haakeseadiste kinnituse mõõtmed (mm), vt joonis 15












  Klass | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | ülemmäär |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | alammäär |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | alammäär |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | alammäär |

6.3.

Veotalasid ei tohi šassii, kere ega ühegi muu sõiduki osa külge keevitada.

Image

TABEL 10 — Standardsete veotiisli haakeseadiste kinnituse mõõtmed (mm), vt joonis 15

Klass

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Märkused

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

ülemmäär

F

120

120

165

190

210

210

alammäär

G

95

95

100

130

150

150

alammäär

L1

—

200

300

400

400

400

alammäär

7.   SADULHAAKESEADISED JA ROOLIMISKIILUD

Lõigetes 7.1–7.7 esitatud nõudeid kohaldatakse kõikidele klassi G50 sadulhaakeseadistele.

Lisanõuded, millele standardsed haakseadmed vastama peavad, on esitatud lõikes 7.9.

Roolimiskiilud peavad vastama lõikes 7.8 esitatud nõuetele.

| 7.1. | Sobivad sadulhaakeseadise veopoldid
  Klassi G 50 sadulhaakeseadised peavad olema konstrueeritud nii, et neid saaks kasutada koos klassi H 50 veopoltidega ja et neile saaks ühiselt esitada kindlaks määratud omadused. |
| --- | --- |

7.1.

Sobivad sadulhaakeseadise veopoldid

Klassi G 50 sadulhaakeseadised peavad olema konstrueeritud nii, et neid saaks kasutada koos klassi H 50 veopoltidega ja et neile saaks ühiselt esitada kindlaks määratud omadused.

| 7.2. | Juhikud
  Sadulhaakeseadised peavad olema varustatud juhikuga, mis tagab kindla ja ohutu veopoldi kinnitamise. Standardse 50 mm läbimõõduga sadulhaakeseadise juhtimisseadme suudme laius peab olema vähemalt 350 mm (vt joonis 16).
  Väikeste, mittestandardsete klassi G50-X sadulhaakeseadiste puhul, mille suurim väärtus D on 25 kN, peab suudme laius olema vähemalt 250 mm.






  TABEL 11 — Standardsete sadulhaakeseadiste mõõtmed (mm), vt joonis 16











  Klass | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

7.2.

Juhikud

Sadulhaakeseadised peavad olema varustatud juhikuga, mis tagab kindla ja ohutu veopoldi kinnitamise. Standardse 50 mm läbimõõduga sadulhaakeseadise juhtimisseadme suudme laius peab olema vähemalt 350 mm (vt joonis 16).

Väikeste, mittestandardsete klassi G50-X sadulhaakeseadiste puhul, mille suurim väärtus D on 25 kN, peab suudme laius olema vähemalt 250 mm.

Image

Image

TABEL 11 — Standardsete sadulhaakeseadiste mõõtmed (mm), vt joonis 16

Klass

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3.   Sadulhaakeseadise minimaalne liikumisulatus

Haagitud veopoldiga, kuid ilma sadulhaakeseadise kinnitamiseta sõidukile või kinnitusplaadile, võttes arvesse kinnituspoltide mõju, võimaldab sadulhaakeseadis samaaegselt veopoldi liikumist järgmistes piirides:

| 7.3.1. | ± 90o ulatuses vertikaaltelje ümber (ei kohaldata aktiivse roolimisega varustatud sadulhaakeseadistele); |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90o ulatuses vertikaaltelje ümber (ei kohaldata aktiivse roolimisega varustatud sadulhaakeseadistele);

| 7.3.2. | ± 12o ulatuses horisontaaltelje ümber liikumissuunaga risti. See nurk ei pruugi katta vajalikku ulatust liiklemiseks maastikul; |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12o ulatuses horisontaaltelje ümber liikumissuunaga risti. See nurk ei pruugi katta vajalikku ulatust liiklemiseks maastikul;

| 7.3.3. | lubatud on aksiaalne pöördumine pikitelje ümber kuni ± 3o. Täispööret võimaldava sadulhaakeseadise korral võib see nurk siiski olla suurem eeldusel, et lukustusmehhanismiga saab piirata kuni ± 3o pööret. |
| --- | --- |

7.3.3.

lubatud on aksiaalne pöördumine pikitelje ümber kuni ± 3o. Täispööret võimaldava sadulhaakeseadise korral võib see nurk siiski olla suurem eeldusel, et lukustusmehhanismiga saab piirata kuni ± 3o pööret.

7.4.   Lukustusseadmed sadulhaakeseadiste iseenesliku lahtihaakimise takistamiseks

Haagitud asendis peab sadulhaakeseadis olema fikseeritud kahe kindla mehaanilise ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa lukustumise.

Esmane lukustusseade peab toimima automaatselt, kuid teisene lukustusseade võib olla kas automaatne või käsitsi rakendatav. Teisene lukustusseade võib olla konstrueeritud töötamaks koos esmase seadmega ning pakkumaks esmast lukustit täiendava tõhusa mehaanilise lukustuse. Teisest lukustusseadet on võimalik kinnitada vaid siis, kui esmane lukustusseade on korralikult kinnitatud.

Lukustusseadmetel peab puuduma võimalus tahtmatuks avanemiseks. Avamine peab nõudma sõiduki juhi või operaatori tahtlikku tegevust.

Haakeseadise suletud ja lukustatud asend peab olema mehaanilise seadme poolt selgesti näidatud, ning seda asendit peab olema võimalik määrata puutumise teel, näiteks asendi kontrollimiseks pimedas. Signaalseade peab näitama nii esmase kui teisese lukustusseadme kinnitumist, kuid kui teise lukustusseadme samaaegne rakendumine on kindlustatud seadme konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda.

7.5.   Juhtimisseadmed või vabastusmehhanismid

Lukustatud asendis peab olema kindlustatud, et juhtimisseadmeid ja vabastusmehhanisme ei saa rakendada lubamatult või tahtmatult. Lukustussüsteem peab olema konstrueeritud selliselt, et haakeseadise vabastusmehhanismi rakendamine nõuab selgelt teadvustatud tegevust lukustusseadme vabastamiseks.

7.6.   Pinnatöötlus

Haakeseadise plaat ja lukusti peavad töötama rahuldavalt ja olema hoolikalt töödeldud, sepistatud, valatud või vormitud.

7.7.   Laadimistingimused

Kõik sadulhaakeseadised peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.7 esitatud katsetele.

7.8.   Roolimiskiilud

| 7.8.1. | Poolhaagiste aktiivseks roolimiseks kasutatavate roolimiskiilude mõõtmed peavad vastama joonisele 17. |
| --- | --- |

7.8.1.

Poolhaagiste aktiivseks roolimiseks kasutatavate roolimiskiilude mõõtmed peavad vastama joonisele 17.

Image

| 7.8.2. | Roolimiskiilud peavad võimaldama kindla ja ohutu haakimise ning olema vedrustatud. Vedrude tugevus peab olema valitud selliselt, et oleks võimalik haakida koormamata poolhaagist ja et täielikult koormatud poolhaagise korral oleks kasutamise ajal roolimiskiil haakeseadise äärtega kindlas kontaktis. Sadulhaakeseadise lahtihaakimine peab olema võimalik nii koormatud kui ka koormamata poolhaagise korral. |
| --- | --- |

7.8.2.

Roolimiskiilud peavad võimaldama kindla ja ohutu haakimise ning olema vedrustatud. Vedrude tugevus peab olema valitud selliselt, et oleks võimalik haakida koormamata poolhaagist ja et täielikult koormatud poolhaagise korral oleks kasutamise ajal roolimiskiil haakeseadise äärtega kindlas kontaktis. Sadulhaakeseadise lahtihaakimine peab olema võimalik nii koormatud kui ka koormamata poolhaagise korral.

| 7.9. | Erinõuded standardsetele sadulhaakeseadistele: |
| --- | --- |

7.9.

Erinõuded standardsetele sadulhaakeseadistele:

| 7.9.1. | mõõtmed peavad vastama joonisele 16 ja tabelile 11; |
| --- | --- |

7.9.1.

mõõtmed peavad vastama joonisele 16 ja tabelile 11;

| 7.9.2. | seadised peavad vastama 150 kN väärtusele D ja 20-tonnisele väärtusele U ning olema nende suhtes katsetatud; |
| --- | --- |

7.9.2.

seadised peavad vastama 150 kN väärtusele D ja 20-tonnisele väärtusele U ning olema nende suhtes katsetatud;

| 7.9.3. | haakeseadist peab olema võimalik vabastada käsikangi abil vahetult haakeseadisel. |
| --- | --- |

7.9.3.

haakeseadist peab olema võimalik vabastada käsikangi abil vahetult haakeseadisel.

| 7.9.4. | Seadised peavad sobima poolhaagiste aktiivseks roolimiseks roolimiskiilude abil – vt lõige 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4.

Seadised peavad sobima poolhaagiste aktiivseks roolimiseks roolimiskiilude abil – vt lõige 7.8.

8.   SADULHAAKESEADISE VEOPOLDID

| 8.1. | Klassi H 50 sadulhaakeseadise veopoldid (ISO 337) peavad vastama joonisel 18 esitatud mõõtmetele. |
| --- | --- |

8.1.

Klassi H 50 sadulhaakeseadise veopoldid (ISO 337) peavad vastama joonisel 18 esitatud mõõtmetele.

Image

| 8.2. | Veopoldid peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.9 esitatud katsetele. |
| --- | --- |

8.2.

Veopoldid peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.9 esitatud katsetele.

9.   KINNITUSPLAADID

| 9.1. | Kui klassi J sadulhaakeseadiste kinnitusplaadid on mõeldud kasutamiseks standardsete sadulhaakeseadistega, peavad neil olema ringikujulised kinnitusavad, mis on paigutatud vastavalt joonisele 16a. Kinnitusavade läbimõõt peab siiski olema 17 mm + 2,0 mm/–0,0 mm. Avad peavad olema ringikujulised, MITTE piklikud (vt joonis 16a). |
| --- | --- |

9.1.

Kui klassi J sadulhaakeseadiste kinnitusplaadid on mõeldud kasutamiseks standardsete sadulhaakeseadistega, peavad neil olema ringikujulised kinnitusavad, mis on paigutatud vastavalt joonisele 16a. Kinnitusavade läbimõõt peab siiski olema 17 mm + 2,0 mm/–0,0 mm. Avad peavad olema ringikujulised, MITTE piklikud (vt joonis 16a).

| 9.2. | Standardsete sadulhaakeseadiste jaoks ettenähtud kinnitusplaadid peavad sobima poolhaagiste aktiivseks roolimiseks (roolimiskiilude abil). Mittestandardsete sadulhaakeseadiste jaoks ettenähtud kinnitusplaadid, mis ei sobi aktiivseks roolimiseks, peavad olema vastavalt märgistatud. |
| --- | --- |

9.2.

Standardsete sadulhaakeseadiste jaoks ettenähtud kinnitusplaadid peavad sobima poolhaagiste aktiivseks roolimiseks (roolimiskiilude abil). Mittestandardsete sadulhaakeseadiste jaoks ettenähtud kinnitusplaadid, mis ei sobi aktiivseks roolimiseks, peavad olema vastavalt märgistatud.

| 9.3. | Sadulhaakeseadiste kinnitusplaadid peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.8 kirjeldatud katsetele. |
| --- | --- |

9.3.

Sadulhaakeseadiste kinnitusplaadid peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.8 kirjeldatud katsetele.

10.   KONKSU TÜÜPI HAAKESEADISED

| 10.1. | Üldnõuded klassi K konksu tüüpi haakeseadistele |
| --- | --- |

10.1.

Üldnõuded klassi K konksu tüüpi haakeseadistele

| 10.1.1. | Kõik klassi K konksu tüüpi haakeseadised peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.5 kirjeldatud katsetele ning sobima tabelis 13 antud iseloomulike väärtuste poolest. |
| --- | --- |

10.1.1.

Kõik klassi K konksu tüüpi haakeseadised peavad vastu pidama 6. lisa lõikes 3.5 kirjeldatud katsetele ning sobima tabelis 13 antud iseloomulike väärtuste poolest.

| 10.1.2. | Klassi K konksu tüüpi haakeseadiste mõõtmed peavad vastama joonisele 19 ja tabelile 12. Klassid K1–K4 on mitteautomaatsed haakeseadised, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes haagistel, mille täismass ei ületa 3,5 tonni ning klassid KA1-KA3 on automaatsed haakeseadised. |
| --- | --- |

10.1.2.

Klassi K konksu tüüpi haakeseadiste mõõtmed peavad vastama joonisele 19 ja tabelile 12. Klassid K1–K4 on mitteautomaatsed haakeseadised, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes haagistel, mille täismass ei ületa 3,5 tonni ning klassid KA1-KA3 on automaatsed haakeseadised.

Image

| 10.1.3. | Konksu tüüpi haakeseadist tohib kasutada üksnes toroidaalse veorõngaga ning kasutatuna klassi L toroidaalse veorõngaga peab klassi K haakeseadisel olema käesoleva lisa lõikes 10.2 kirjeldatud liikumisulatus. |
| --- | --- |

10.1.3.

Konksu tüüpi haakeseadist tohib kasutada üksnes toroidaalse veorõngaga ning kasutatuna klassi L toroidaalse veorõngaga peab klassi K haakeseadisel olema käesoleva lisa lõikes 10.2 kirjeldatud liikumisulatus.

| 10.1.4. | Klassi K konksu tüüpi haakeseadist tuleb kasutada toroidaalse veorõngaga, mille vähim kliirens ehk vaba liikumine on 3 mm ja suurim kliirens 5 mm, kui veorõngas on uus. Sobivad veorõngad peab avaldama haakeseadise tootja 1. lisas näidatud teate vormis. |
| --- | --- |

10.1.4.

Klassi K konksu tüüpi haakeseadist tuleb kasutada toroidaalse veorõngaga, mille vähim kliirens ehk vaba liikumine on 3 mm ja suurim kliirens 5 mm, kui veorõngas on uus. Sobivad veorõngad peab avaldama haakeseadise tootja 1. lisas näidatud teate vormis.

| 10.2. | Klassi L toroidaalse veorõngaga kasutataval Klassi K haakeseadisel, mis ei ole veokile paigaldatud, peavad olema järgmised mittesamaaegsed liikumisulatused – vt ka joonis 19: |
| --- | --- |

10.2.

Klassi L toroidaalse veorõngaga kasutataval Klassi K haakeseadisel, mis ei ole veokile paigaldatud, peavad olema järgmised mittesamaaegsed liikumisulatused – vt ka joonis 19:

| 10.2.1. | ±90o ulatuses horisontaalselt, haakeseadise vertikaaltelje ümber; |
| --- | --- |

10.2.1.

±90o ulatuses horisontaalselt, haakeseadise vertikaaltelje ümber;

| 10.2.2. | ±40o ulatuses vertikaalselt, haakeseadise horisontaalse, liikumissuunaga risti asetseva telje ümber; |
| --- | --- |

10.2.2.

±40o ulatuses vertikaalselt, haakeseadise horisontaalse, liikumissuunaga risti asetseva telje ümber;

| 10.2.3. | ±20o ulatuses aksiaalselt haakeseadise horisontaalse pikikeskjoone ümber. |
| --- | --- |

10.2.3.

±20o ulatuses aksiaalselt haakeseadise horisontaalse pikikeskjoone ümber.

| 10.3. | Automaatsetel klassi K konksu tüüpi haakeseadistel peab olema haarats, mis juhib veorõnga haakeseadisesse. |
| --- | --- |

10.3.

Automaatsetel klassi K konksu tüüpi haakeseadistel peab olema haarats, mis juhib veorõnga haakeseadisesse.

| 10.4. | Lukustamine tahtmatu lahtihaakimise vältimiseks:
  Suletud asendis peab haakeseadis olema lukustatud kahe kindla mehaanilise ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa lukustumise.
  Mehaaniliselt seadmelt peab väljastpoolt olema selgelt näha, et haakeseadis on suletud ja kinnitatud asendis. Vastavate tunnuste asend peab olema määratav puutumise teel, näiteks pimedas.
  Mehaaniline signaalseade peab näitama mõlema lukustusseadme seisundit (tingimus JA).
  Kui teise lukustusseadme rakendumine on kindlustatud seadme konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda. |
| --- | --- |

10.4.

Lukustamine tahtmatu lahtihaakimise vältimiseks:

Suletud asendis peab haakeseadis olema lukustatud kahe kindla mehaanilise ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa lukustumise.

Mehaaniliselt seadmelt peab väljastpoolt olema selgelt näha, et haakeseadis on suletud ja kinnitatud asendis. Vastavate tunnuste asend peab olema määratav puutumise teel, näiteks pimedas.

Mehaaniline signaalseade peab näitama mõlema lukustusseadme seisundit (tingimus JA).

Kui teise lukustusseadme rakendumine on kindlustatud seadme konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda.

10.5.   Käsikangid

Käsikangid peavad olema kavandatud selliselt, et neid oleks mugav kasutada ja neil peavad olema ümardatud servad. Haakeseadisel ei tohi käsikangi lähedal olla teravaid servi ega takerdumisohtlikke kohti, mis võiksid haakeseadise käsitsemisel põhjustada vigastusi. Haakeseadise vabastamiseks vajalik käsikangile mõjuv vertikaaljõud, mis on mõõdetud ilma veorõngata, ei tohi kangi töösuunas ületada 250 N.

TABEL 12 — Klassi K konksu tüüpi haakeseadiste mõõtmed, vt joonis 19

| Klass | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Alam-määr |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Ülem-määr |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Ülem-määr |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/-0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Ülem-määr |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Ülem-määr |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Ülem-määr |

Klass

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Märkused

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Alam-määr

f

130

175

175

180

180

200

200

Ülem-määr

g

100

100

100

120

120

140

200

Ülem-määr

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/-0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

Ülem-määr

L2

74

74

63

74

90

90

90

Ülem-määr

L3

110

130

130

150

150

200

200

Ülem-määr

TABEL 13 — Klassi K konksu tüüpi haakeseadiste iseloomulikud väärtused

| Klass | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Klass

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   VEOTIISLI TÜÜPI SPETSIAALHAAKESEADISED – KLASS T

| 11.1. | Klassi T veotiisli tüüpi spetsiaalhaakeseadised on mõeldud kasutamiseks eriautorongide, näiteks autohaagiste puhul. Nendel sõidukitel on erikonstruktsioon ning need võivad vajada eripärast ja ebatavalist haakeseadise asetust. |
| --- | --- |

11.1.

Klassi T veotiisli tüüpi spetsiaalhaakeseadised on mõeldud kasutamiseks eriautorongide, näiteks autohaagiste puhul. Nendel sõidukitel on erikonstruktsioon ning need võivad vajada eripärast ja ebatavalist haakeseadise asetust.

| 11.2. | Klassi T kasutusala peab olema piiratud kesktelghaagistega ning sellest piirangust tuleb teatada 1. lisas esitatud teate vormis. |
| --- | --- |

11.2.

Klassi T kasutusala peab olema piiratud kesktelghaagistega ning sellest piirangust tuleb teatada 1. lisas esitatud teate vormis.

| 11.3. | Klassi T haakeseadised tuleb tunnustada ühilduva paarina ning haakeseadist ei tohi olla võimalik eraldada mujal kui töökojas, tööriistade abil, mida tavaliselt sõidukil ei ole. |
| --- | --- |

11.3.

Klassi T haakeseadised tuleb tunnustada ühilduva paarina ning haakeseadist ei tohi olla võimalik eraldada mujal kui töökojas, tööriistade abil, mida tavaliselt sõidukil ei ole.

| 11.4. | Klassi T haakeseadised ei tohi töötada automaatselt . |
| --- | --- |

11.4.

Klassi T haakeseadised ei tohi töötada automaatselt .

| 11.5. | Klassi T haakeseadised peavad vastama 6. lisa lõikes 3.3, välja arvatud lõige 3.3.4, esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

11.5.

Klassi T haakeseadised peavad vastama 6. lisa lõikes 3.3, välja arvatud lõige 3.3.4, esitatud nõuetele.

| 11.6. | Vedukile paigaldamata, kuid kokkumonteeritud, ning vedukile paigaldatule sarnases normaalasendis haakeseadise puhul peavad olema võimalikud järgmised vähimad samaaegsed liikumisulatused: |
| --- | --- |

11.6.

Vedukile paigaldamata, kuid kokkumonteeritud, ning vedukile paigaldatule sarnases normaalasendis haakeseadise puhul peavad olema võimalikud järgmised vähimad samaaegsed liikumisulatused:

| 11.6.1. | ±90o ulatuses horisontaalselt ümber vertikaaltelje; |
| --- | --- |

11.6.1.

±90o ulatuses horisontaalselt ümber vertikaaltelje;

| 11.6.2. | ±8o ulatuses vertikaalselt ümber horisontaalse risttelje; |
| --- | --- |

11.6.2.

±8o ulatuses vertikaalselt ümber horisontaalse risttelje;

| 11.6.3. | ±3o ulatuses aksiaalselt ümber horisontaalse pikitelje. |
| --- | --- |

11.6.3.

±3o ulatuses aksiaalselt ümber horisontaalse pikitelje.

12.   KAUGJÄLGIMIS- JA KAUGJUHTIMISSEADMED

12.1.   Üldnõuded

Kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadmed on lubatud üksnes klasside C 50-X ja G 50-X automaathaakeseadiste korral.

Kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadmed ei tohi takistada haagitud veorõnga või haagitud poolhaagise vaba liikumisulatust. Need peavad olema püsivalt sõidukile kinnitatud.

Kõik kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadmed kuuluvad haakeseadise katsete ja tüübikinnituse reguleerimisalasse koos kõikide juhtimis- ja ülekandeseadmete osadega.

12.2.   Kaugjälgimisseadmed

| 12.2.1. | Automaatse haakimisprotseduuri korral peavad kaugjälgimisseadmed vastavalt lõikele 12.2.2 nähtaval viisil näitama haakeseadise suletud ja topeltlukustatud asendit. Lisaks sellele võib olla näidatud avatud asend vastavalt lõikele 12.2.3.
  Kaugjälgimisseade peab haakeseadise igal avamisel ja sulgemisel automaatselt aktiveeruma ja lähtestuma. |
| --- | --- |

12.2.1.

Automaatse haakimisprotseduuri korral peavad kaugjälgimisseadmed vastavalt lõikele 12.2.2 nähtaval viisil näitama haakeseadise suletud ja topeltlukustatud asendit. Lisaks sellele võib olla näidatud avatud asend vastavalt lõikele 12.2.3.

Kaugjälgimisseade peab haakeseadise igal avamisel ja sulgemisel automaatselt aktiveeruma ja lähtestuma.

| 12.2.2. | Üleminekut avatud asendist suletud ja topeltlukustatud asendisse peab näitama rohelise nähtava signaaliga. |
| --- | --- |

12.2.2.

Üleminekut avatud asendist suletud ja topeltlukustatud asendisse peab näitama rohelise nähtava signaaliga.

| 12.2.3. | Kui näidatakse avatud ja/või mittelukustatud asendit, tuleb kasutada punast nähtavat signaali. |
| --- | --- |

12.2.3.

Kui näidatakse avatud ja/või mittelukustatud asendit, tuleb kasutada punast nähtavat signaali.

| 12.2.4. | Kui näidatakse automaatse haakimisprotseduuri lõpetamist, peab kaugjälgimisseade kindlaks tegema, et veopolt on jõudnud topeltlukustatud lõppasendisse. |
| --- | --- |

12.2.4.

Kui näidatakse automaatse haakimisprotseduuri lõpetamist, peab kaugjälgimisseade kindlaks tegema, et veopolt on jõudnud topeltlukustatud lõppasendisse.

| 12.2.5. | Mis tahes häire korral ei tohi kaugjälgimissüsteem edastada signaali haakeseadise suletud ja lukustatud seisundist, kui veopolt ei ole jõudnud lõppasendisse. |
| --- | --- |

12.2.5.

Mis tahes häire korral ei tohi kaugjälgimissüsteem edastada signaali haakeseadise suletud ja lukustatud seisundist, kui veopolt ei ole jõudnud lõppasendisse.

| 12.2.6. | Ühe lukustusseadme avamisel kahest peab roheline nähtav signaal kustuma ja punane nähtav signaal (kui see on paigaldatud) süttima. |
| --- | --- |

12.2.6.

Ühe lukustusseadme avamisel kahest peab roheline nähtav signaal kustuma ja punane nähtav signaal (kui see on paigaldatud) süttima.

| 12.2.7. | Otse haakeseadisele kinnitatud mehaanilised indikaatorid peavad alles jääma. |
| --- | --- |

12.2.7.

Otse haakeseadisele kinnitatud mehaanilised indikaatorid peavad alles jääma.

| 12.2.8. | Et vältida juhi tähelepanu hajumist normaalsel sõidul, peab olema võimalik kaugjälgimisseade välja lülitada, kuid see peab automaatselt taasaktiveeruma, kui haakeseade järgmisel korral avatakse ja suletakse – vt lõige 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8.

Et vältida juhi tähelepanu hajumist normaalsel sõidul, peab olema võimalik kaugjälgimisseade välja lülitada, kuid see peab automaatselt taasaktiveeruma, kui haakeseade järgmisel korral avatakse ja suletakse – vt lõige 12.2.1.

| 12.2.9. | Kaugjälgimisseadme juhtseadised ja märgutuled peavad olema paigaldatud juhi vaatevälja ning need peavad olema püsivalt ja selgelt tuvastatavad. |
| --- | --- |

12.2.9.

Kaugjälgimisseadme juhtseadised ja märgutuled peavad olema paigaldatud juhi vaatevälja ning need peavad olema püsivalt ja selgelt tuvastatavad.

12.3.   Kaugjuhtimisseade

| 12.3.1. | Kui kasutatakse käesoleva lisa lõikes 2.8 määratletud kaugjuhtimisseadet, siis peab kasutusel olema ka lõikes 12.2 kirjeldatud kaugjälgimisseade, mis peab näitama vähemalt haakeseadise avatud seisundit. |
| --- | --- |

12.3.1.

Kui kasutatakse käesoleva lisa lõikes 2.8 määratletud kaugjuhtimisseadet, siis peab kasutusel olema ka lõikes 12.2 kirjeldatud kaugjälgimisseade, mis peab näitama vähemalt haakeseadise avatud seisundit.

| 12.3.2. | Haakeseadise avamiseks ja sulgemiseks kaugjuhtimisseadme abil peab olema spetsiaalne lüliti (st pealüliti, kang või ventiil). Kui see pealüliti ei asu juhikabiinis, siis ei tohi see olla kohas, kus sellele pääsevad vabalt ligi kõrvalised isikud, või see peab olema lukustatud. Haakeseadise käsitsemine kabiinist saab olla võimalik ainult siis, kui on takistatud selle soovimatu kasutamine, näiteks kahte kätt nõudva juhtimisoperatsiooni abil.
  Peab olema võimalik veenduda, kas haakeseadise avamine kaugjuhtimisseadme abil on lõpetatud või mitte. |
| --- | --- |

12.3.2.

Haakeseadise avamiseks ja sulgemiseks kaugjuhtimisseadme abil peab olema spetsiaalne lüliti (st pealüliti, kang või ventiil). Kui see pealüliti ei asu juhikabiinis, siis ei tohi see olla kohas, kus sellele pääsevad vabalt ligi kõrvalised isikud, või see peab olema lukustatud. Haakeseadise käsitsemine kabiinist saab olla võimalik ainult siis, kui on takistatud selle soovimatu kasutamine, näiteks kahte kätt nõudva juhtimisoperatsiooni abil.

Peab olema võimalik veenduda, kas haakeseadise avamine kaugjuhtimisseadme abil on lõpetatud või mitte.

| 12.3.3. | Kui kaugjuhtimise korral on ettenähtud, et haakeseadise avamisel peab rakendama ka välist jõudu, tuleb juhile korralikult märku anda, millistes tingimustes väline jõud haakeseadise avab. Seda ei ole vaja juhul, kui välist jõudu rakendatakse ainult kaugjuhtimisseadme kasutamisel. |
| --- | --- |

12.3.3.

Kui kaugjuhtimise korral on ettenähtud, et haakeseadise avamisel peab rakendama ka välist jõudu, tuleb juhile korralikult märku anda, millistes tingimustes väline jõud haakeseadise avab. Seda ei ole vaja juhul, kui välist jõudu rakendatakse ainult kaugjuhtimisseadme kasutamisel.

| 12.3.4. | Kui kaugjuhtimisseadmega avatava haakeseadise avamismehhanism on paigaldatud sõidukist väljapoole, peab selle abil olema võimalik üle vaadata haagitud sõidukite vahele jäävat ala, kuid sellegipoolest ei tohi haakeseadise juhtimiseks olla vajalik sellesse alasse sisenemine. |
| --- | --- |

12.3.4.

Kui kaugjuhtimisseadmega avatava haakeseadise avamismehhanism on paigaldatud sõidukist väljapoole, peab selle abil olema võimalik üle vaadata haagitud sõidukite vahele jäävat ala, kuid sellegipoolest ei tohi haakeseadise juhtimiseks olla vajalik sellesse alasse sisenemine.

| 12.3.5. | Mis tahes üksik tõrge kasutamisel või mis tahes üksik rike süsteemis ei tohi põhjustada tahtmatut haakeseadise avanemist tavalisel maanteesõidul. Mis tahes riketest süsteemis tuleb kohe teavitada või need peavad enne järgmist kasutamist olema ilmselgelt nähtavad näiteks juhtimissüsteemi kasutustakistusena. |
| --- | --- |

12.3.5.

Mis tahes üksik tõrge kasutamisel või mis tahes üksik rike süsteemis ei tohi põhjustada tahtmatut haakeseadise avanemist tavalisel maanteesõidul. Mis tahes riketest süsteemis tuleb kohe teavitada või need peavad enne järgmist kasutamist olema ilmselgelt nähtavad näiteks juhtimissüsteemi kasutustakistusena.

| 12.3.6. | Kaugjuhtimissüsteemi rikke korral peab eriolukorras olema võimalik haakeseadist avada vähemalt ühel muul moel. Kui selleks on vaja kasutada tööriistu, peavad need kuuluma sõiduki tööriistakomplekti. Käesoleva lisa lõikes 3.6 esitatud nõudeid ei kohaldata käsikangide suhtes, mis on ette nähtud haakeseadiste avamiseks ainult avariiolukorras |
| --- | --- |

12.3.6.

Kaugjuhtimissüsteemi rikke korral peab eriolukorras olema võimalik haakeseadist avada vähemalt ühel muul moel. Kui selleks on vaja kasutada tööriistu, peavad need kuuluma sõiduki tööriistakomplekti. Käesoleva lisa lõikes 3.6 esitatud nõudeid ei kohaldata käsikangide suhtes, mis on ette nähtud haakeseadiste avamiseks ainult avariiolukorras

| 12.3.7. | Kaugjuhtimis- ja kaugjälgimisseadmed peavad olema püsivalt ja selgelt tuvastatavad. |
| --- | --- |

12.3.7.

Kaugjuhtimis- ja kaugjälgimisseadmed peavad olema püsivalt ja selgelt tuvastatavad.

6. LISA

MEHAANILISTE HAAKESEADISTE VÕI -OSADE KATSETAMINE

1.   ÜLDNÕUDED KATSETAMISEKS

| 1.1. | Haakeseadiste näidised peavad läbima katsed nii tugevuse kui ka ekspluatatsiooni suhtes. Võimaluse korral tuleb läbi viia tugevuskatsed, aga kui ei ole ette nähtud teisiti, võib tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus tugevuskatsest loobuda, kui osa lihtne konstruktsioon võimaldab teoreetilist tugevuskontrolli. Teoreetilised katsed võib läbi viia määramaks kindlaks halvimad tingimused. Igal juhul peavad teoreetilised katsed andma sama kvaliteediga tulemused kui dünaamilised või staatilised katsed. Lahknevuste korral on määravad tegelikult läbiviidud katsetel saadud tulemused.
  Vt ka käesoleva eeskirja lõige 4.8. |
| --- | --- |

1.1.

Haakeseadiste näidised peavad läbima katsed nii tugevuse kui ka ekspluatatsiooni suhtes. Võimaluse korral tuleb läbi viia tugevuskatsed, aga kui ei ole ette nähtud teisiti, võib tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus tugevuskatsest loobuda, kui osa lihtne konstruktsioon võimaldab teoreetilist tugevuskontrolli. Teoreetilised katsed võib läbi viia määramaks kindlaks halvimad tingimused. Igal juhul peavad teoreetilised katsed andma sama kvaliteediga tulemused kui dünaamilised või staatilised katsed. Lahknevuste korral on määravad tegelikult läbiviidud katsetel saadud tulemused.

Vt ka käesoleva eeskirja lõige 4.8.

| 1.2. | Haakeseadise tugevus määratakse dünaamilise katsega (kestvuskatse). Teatavatel juhtudel võivad osutuda tarvilikuks täiendavad staatilised katsed (vt käesoleva lisa lõige 3). |
| --- | --- |

1.2.

Haakeseadise tugevus määratakse dünaamilise katsega (kestvuskatse). Teatavatel juhtudel võivad osutuda tarvilikuks täiendavad staatilised katsed (vt käesoleva lisa lõige 3).

| 1.3. | Dünaamilised katsed tuleks teha ligikaudu sinusoidsete koormustsüklitega (vahelduv ja/või pulseeriv), mida rakendatakse materjalile sobival hulgal. Katsel ei tohi tekkida ühtegi pragu ega mõra. |
| --- | --- |

1.3.

Dünaamilised katsed tuleks teha ligikaudu sinusoidsete koormustsüklitega (vahelduv ja/või pulseeriv), mida rakendatakse materjalile sobival hulgal. Katsel ei tohi tekkida ühtegi pragu ega mõra.

| 1.4. | Kindlaks määratud staatiliste katsete korral on lubatud ainult kerge jäävdeformatsioon. Kui ei ole ette nähtud teisiti, ei tohi jäävdeformatsioon pärast koormuse alt vabastamist ületada 10 % katse ajal mõõdetud maksimaalsest deformatsioonist. Juhul kui katse ajal mõõdetud deformatsioon paneb katsetaja ohtu, siis, eeldusel, et sama parameetrit kontrollitakse ka teiste katsete ajal, nagu näiteks dünaamilised katsed, võib selle osa staatilisest katsest ära jätta. |
| --- | --- |

1.4.

Kindlaks määratud staatiliste katsete korral on lubatud ainult kerge jäävdeformatsioon. Kui ei ole ette nähtud teisiti, ei tohi jäävdeformatsioon pärast koormuse alt vabastamist ületada 10 % katse ajal mõõdetud maksimaalsest deformatsioonist. Juhul kui katse ajal mõõdetud deformatsioon paneb katsetaja ohtu, siis, eeldusel, et sama parameetrit kontrollitakse ka teiste katsete ajal, nagu näiteks dünaamilised katsed, võib selle osa staatilisest katsest ära jätta.

| 1.5. | Dünaamiliste katsete korral baseeruvad koormamiseeldused sõiduki pikiteljesuunalisel horisontaalsel jõukomponendil ja vertikaalsel jõukomponendil. Horisontaalseid jõukomponente ja -momente, mis ei ole sõiduki pikiteljega samasuunalised, ei võeta arvesse, eeldades nende vähest tähtsust.
  Kui haakeseadise konstruktsioon või selle kinnitus sõidukile või lisaseadmete (nagu amortisaatorid, suletud haakeseadis jne) paigaldus põhjustavad lisajõudusid või -momente, võib tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus nõuda täiendavaid katseid.
  Sõiduki pikiteljesuunaline horisontaalne jõukomponent esitatakse teoreetiliselt kindlaks määratud baasjõuna, väärtusena D või Dc. Sõiduki vertikaalne jõukomponent esitatakse vajadusel haakepunktile mõjuva staatilise vertikaalkoormusena S ja eeldatava vertikaalkoormusena V, või sadulhaakeseadise korral staatilise vertikaalkoormusena U. |
| --- | --- |

1.5.

Dünaamiliste katsete korral baseeruvad koormamiseeldused sõiduki pikiteljesuunalisel horisontaalsel jõukomponendil ja vertikaalsel jõukomponendil. Horisontaalseid jõukomponente ja -momente, mis ei ole sõiduki pikiteljega samasuunalised, ei võeta arvesse, eeldades nende vähest tähtsust.

Kui haakeseadise konstruktsioon või selle kinnitus sõidukile või lisaseadmete (nagu amortisaatorid, suletud haakeseadis jne) paigaldus põhjustavad lisajõudusid või -momente, võib tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus nõuda täiendavaid katseid.

Sõiduki pikiteljesuunaline horisontaalne jõukomponent esitatakse teoreetiliselt kindlaks määratud baasjõuna, väärtusena D või Dc. Sõiduki vertikaalne jõukomponent esitatakse vajadusel haakepunktile mõjuva staatilise vertikaalkoormusena S ja eeldatava vertikaalkoormusena V, või sadulhaakeseadise korral staatilise vertikaalkoormusena U.

| 1.6. | Iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U, millel katsed baseeruvad ning mis on määratletud käesoleva eeskirja lõikes 2.11, tuleb esitada tootja poolt EMÜ tüübikinnituseks esitatud taotlusega antud informatsioonis – vt 1. ja 2. lisas esitatud teatise vorm. |
| --- | --- |

1.6.

Iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U, millel katsed baseeruvad ning mis on määratletud käesoleva eeskirja lõikes 2.11, tuleb esitada tootja poolt EMÜ tüübikinnituseks esitatud taotlusega antud informatsioonis – vt 1. ja 2. lisas esitatud teatise vorm.

| 1.7. | Kindlad, vedrujõu poolt paigal hoitavad lukustusseadmed peavad jääma lukustatud asendisse, kui neile mõjub kõige ebasoodsamast suunast rakendatud, lukustusmehhanismi kolmekordsele massile vastav jõud. |
| --- | --- |

1.7.

Kindlad, vedrujõu poolt paigal hoitavad lukustusseadmed peavad jääma lukustatud asendisse, kui neile mõjub kõige ebasoodsamast suunast rakendatud, lukustusmehhanismi kolmekordsele massile vastav jõud.

2.   KATSEMENETLUSED

| 2.1. | Nii dünaamiliste kui ka staatiliste katsete jaoks paigaldatakse näidis sobivale katsestendile, millel on olemas vahendid jõu rakendamiseks, selliselt, et peale katseks määratud jõu ei mõjutaks seda ükski muu täiendav jõud ega moment. Kui tegemist on vahelduva jõuga katsetega, ei tohi rakendatava jõu suund ettenähtud suunast erineda rohkem kui ±1o võrra. Pulseerivate ja staatiliste katsete korral peab nurk olema seatud suurima katsejõu järgi. Selle jaoks on tavaliselt vaja liigendit jõu rakenduspunktis (st haakepunktis) ja sellest punktist piisavalt kaugel olevat teist liigendit. |
| --- | --- |

2.1.

Nii dünaamiliste kui ka staatiliste katsete jaoks paigaldatakse näidis sobivale katsestendile, millel on olemas vahendid jõu rakendamiseks, selliselt, et peale katseks määratud jõu ei mõjutaks seda ükski muu täiendav jõud ega moment. Kui tegemist on vahelduva jõuga katsetega, ei tohi rakendatava jõu suund ettenähtud suunast erineda rohkem kui ±1o võrra. Pulseerivate ja staatiliste katsete korral peab nurk olema seatud suurima katsejõu järgi. Selle jaoks on tavaliselt vaja liigendit jõu rakenduspunktis (st haakepunktis) ja sellest punktist piisavalt kaugel olevat teist liigendit.

| 2.2. | Katse sagedus ei tohi ületada 35 Hz. Valitud sagedus peab olema hästi eristatud katsel kasutatavate vahendite, sh ka katseseadme resonantssagedustest. Asünkroonse katsetamise korral peab kahe jõukomponendi vaheline erinevus olema umbes 1–3 %. Terasest valmistatud haakeseadiste korral peab koormustsüklite arv olema 2 x 106. Muudest materjalidest kui terasest valmistatud haakeseadiste korral võib vajalik tsüklite arv olla suurem. Katse käigus tekkinud pragude avastamiseks tuleb kasutada värvi läbitungimismeetodit või muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

2.2.

Katse sagedus ei tohi ületada 35 Hz. Valitud sagedus peab olema hästi eristatud katsel kasutatavate vahendite, sh ka katseseadme resonantssagedustest. Asünkroonse katsetamise korral peab kahe jõukomponendi vaheline erinevus olema umbes 1–3 %. Terasest valmistatud haakeseadiste korral peab koormustsüklite arv olema 2 x 106. Muudest materjalidest kui terasest valmistatud haakeseadiste korral võib vajalik tsüklite arv olla suurem. Katse käigus tekkinud pragude avastamiseks tuleb kasutada värvi läbitungimismeetodit või muud samaväärset meetodit.

| 2.3. | Pulseerivate katsete korral vaheldub katsejõud maksimaalsest katsejõu ja madalama, minimaalse katsejõu vahel, mis ei tohi olla suurem kui 5 % maksimaalsest katsejõust, kui üksikasjalikus katsemenetluses ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

2.3.

Pulseerivate katsete korral vaheldub katsejõud maksimaalsest katsejõu ja madalama, minimaalse katsejõu vahel, mis ei tohi olla suurem kui 5 % maksimaalsest katsejõust, kui üksikasjalikus katsemenetluses ei ole sätestatud teisiti.

| 2.4. | Muude kui käesoleva lisa lõikes 3.2.3 nõutud spetsiaalsete staatiliste katsete korral peab katsejõudu rakendama sujuvalt ja kiiresti ning seda tuleb hoida vähemalt 60 sekundi jooksul. |
| --- | --- |

2.4.

Muude kui käesoleva lisa lõikes 3.2.3 nõutud spetsiaalsete staatiliste katsete korral peab katsejõudu rakendama sujuvalt ja kiiresti ning seda tuleb hoida vähemalt 60 sekundi jooksul.

| 2.5. | Tavaliselt peavad katsetatavad haakeseadised või komponendid olema katsestendile kinnitatud võimalikult jäigalt ja sellises asendis, kuidas need kinnitatakse sõidukile. Kinnitusseadmed peavad olema need, mille on kindlaks määranud tootja või paigaldaja haakeseadise või -komponendi kinnitamiseks sõidukile ja/või neil peavad olema samasugused mehaanilised omadused. |
| --- | --- |

2.5.

Tavaliselt peavad katsetatavad haakeseadised või komponendid olema katsestendile kinnitatud võimalikult jäigalt ja sellises asendis, kuidas need kinnitatakse sõidukile. Kinnitusseadmed peavad olema need, mille on kindlaks määranud tootja või paigaldaja haakeseadise või -komponendi kinnitamiseks sõidukile ja/või neil peavad olema samasugused mehaanilised omadused.

| 2.6. | Haakeseadiseid või -osi tuleb katsetada tingimustel, nagu need on ette nähtud teel kasutamiseks. Siiski võib tootja taotlusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega haakeseadise elastsed osad neutraliseerida, kui seda nõuab katseprotseduur ja kui see ei mõjuta katse tulemusi ebarealistlikult.
  Elastsed komponendid, mis on katsetamisel esinevatest kiirendustest üle kuumenenud, võib katse käigus asendada. Katsejõud tuleb rakendada spetsiaalsete vaherõngasteta seadmete abil. |
| --- | --- |

2.6.

Haakeseadiseid või -osi tuleb katsetada tingimustel, nagu need on ette nähtud teel kasutamiseks. Siiski võib tootja taotlusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega haakeseadise elastsed osad neutraliseerida, kui seda nõuab katseprotseduur ja kui see ei mõjuta katse tulemusi ebarealistlikult.

Elastsed komponendid, mis on katsetamisel esinevatest kiirendustest üle kuumenenud, võib katse käigus asendada. Katsejõud tuleb rakendada spetsiaalsete vaherõngasteta seadmete abil.

3.   SPETSIAALSED KATSETINGIMUSED

3.1.   Haakekuulid ja pukseerimiskonksud

| 3.1.1. | Mehaanilised haakekuulide haakeseadised võivad kuuluda järgmistesse tüüpidesse:






  (i) | üheosalised haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavate, kuid mittevahetatavate kuulidega seadmeid (vt joonised 20a ja 20b), |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mehaanilised haakekuulide haakeseadised võivad kuuluda järgmistesse tüüpidesse:

(i)

üheosalised haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavate, kuid mittevahetatavate kuulidega seadmeid (vt joonised 20a ja 20b),

| (ii) | haakekuulid, mis koosnevad paljudest eemaldatavatest osadest (vt joonised 20c, 20d ja 20e), |
| --- | --- |

(ii)

haakekuulid, mis koosnevad paljudest eemaldatavatest osadest (vt joonised 20c, 20d ja 20e),

| (iii) | pukseerimiskonksud, millele ei ole kinnitatud kuuli (vt joonis 20f). |
| --- | --- |

(iii)

pukseerimiskonksud, millele ei ole kinnitatud kuuli (vt joonis 20f).

| 3.1.2. | Peamine katse on dünaamiline kestvuskatse. Katsenäidised on haakekuul, haakekuuli kael ja agregaadi sõidukile kinnitamiseks vajalikud kinnitused. Haakekuul ja pukseerimiskonksud peavad nende tööks ettenähtud asendis olema jäigalt kinnitatud katsestendile, millega on võimalik tekitada vahelduvat jõudu. |
| --- | --- |

3.1.2.

Peamine katse on dünaamiline kestvuskatse. Katsenäidised on haakekuul, haakekuuli kael ja agregaadi sõidukile kinnitamiseks vajalikud kinnitused. Haakekuul ja pukseerimiskonksud peavad nende tööks ettenähtud asendis olema jäigalt kinnitatud katsestendile, millega on võimalik tekitada vahelduvat jõudu.

| 3.1.3. | Haakekuuli ja pukseerimiskonksude kinnituskohtade asukohad määrab kindlaks tootja (vt käesoleva eeskirja lõige 5.3.2). |
| --- | --- |

3.1.3.

Haakekuuli ja pukseerimiskonksude kinnituskohtade asukohad määrab kindlaks tootja (vt käesoleva eeskirja lõige 5.3.2).

| 3.1.4. | Katsetele esitatud seadmed peavad olema koos kõikide selle juurde kuuluvate osade ja konstruktsiooniliste detailidega, mis võivad mõjutada selle tugevust (nt pistikupesa plaat, mis tahes markeering jne). Katsenäidis peab sisaldama selle kõiki osi kuni selle sõidukile ankurdamise või kinnitamise kohtadeni. Sõiduki tootja esitab haakeseadise kohta haakekuuli ja kinnituskohtade võrdlusjoonega seotud geomeetrilised asukohad ja need peavad kajastuma katseprotokollis. Veduki tootja peab haakeseadise tootjale esitama kogu vajaliku informatsiooni kõikide ankurdamispunktide suhteliste asukohtade kohta võrdlusjoone suhtes ja neid asukohti kasutatakse katsetel. |
| --- | --- |

3.1.4.

Katsetele esitatud seadmed peavad olema koos kõikide selle juurde kuuluvate osade ja konstruktsiooniliste detailidega, mis võivad mõjutada selle tugevust (nt pistikupesa plaat, mis tahes markeering jne). Katsenäidis peab sisaldama selle kõiki osi kuni selle sõidukile ankurdamise või kinnitamise kohtadeni. Sõiduki tootja esitab haakeseadise kohta haakekuuli ja kinnituskohtade võrdlusjoonega seotud geomeetrilised asukohad ja need peavad kajastuma katseprotokollis. Veduki tootja peab haakeseadise tootjale esitama kogu vajaliku informatsiooni kõikide ankurdamispunktide suhteliste asukohtade kohta võrdlusjoone suhtes ja neid asukohti kasutatakse katsetel.

| 3.1.5. | Katsestendile paigaldatud näidist katsetatakse vahelduva koormuse suhtes, mis tuleb haakekuulile rakendada nurga all, mis on näidatud joonistel 21 ja 22.
  Katsenurga suund tuleb määrata vertikaalse suhte abil kuuli keset läbiva horisontaalse võrdlusjoone ja horisontaalse joone vahel, mis läbib haakeseadise kinnituspunkti, mis on horisontaalsel tasapinnal mõõdetuna kõrgeim ja lähim ristsuunalisele vertikaaltasapinnale, mis läbib kuuli keset. Kui kinnituspunkti joon asub horisontaalsest võrdlusjoonest kõrgemal, tuleb katse läbi viia nurga all α = + 15o±1o ning kui see asub madalamal, tuleb katse läbi viia nurga all α = - 15o±1o (vt joonis 21). Kinnituspunktid, mida tuleb arvestada katsenurga määramisel, peavad olema antud sõiduki tootja poolt ning need peavad veduki konstruktsioonile edastama peamisi vedavaid jõude.
  Antud nurk on valitud selleks, et vaadelda vertikaalset staatilist ja dünaamilist koormust ning seda tuleb kasutada ainult staatilisel koormusel mitte rohkem kui
  S = 120 × D [N]
  Kui vertikaalne staatiline koormus ületab ülalpool arvutatu, tuleb nurka mõlemal juhul suurendada 20oni.
  Dünaamilised katsed tuleb läbi viia järgmise katsejõuga:
  Fhs res = ±0,6 D |
| --- | --- |

3.1.5.

Katsestendile paigaldatud näidist katsetatakse vahelduva koormuse suhtes, mis tuleb haakekuulile rakendada nurga all, mis on näidatud joonistel 21 ja 22.

Katsenurga suund tuleb määrata vertikaalse suhte abil kuuli keset läbiva horisontaalse võrdlusjoone ja horisontaalse joone vahel, mis läbib haakeseadise kinnituspunkti, mis on horisontaalsel tasapinnal mõõdetuna kõrgeim ja lähim ristsuunalisele vertikaaltasapinnale, mis läbib kuuli keset. Kui kinnituspunkti joon asub horisontaalsest võrdlusjoonest kõrgemal, tuleb katse läbi viia nurga all α = + 15o±1o ning kui see asub madalamal, tuleb katse läbi viia nurga all α = - 15o±1o (vt joonis 21). Kinnituspunktid, mida tuleb arvestada katsenurga määramisel, peavad olema antud sõiduki tootja poolt ning need peavad veduki konstruktsioonile edastama peamisi vedavaid jõude.

Antud nurk on valitud selleks, et vaadelda vertikaalset staatilist ja dünaamilist koormust ning seda tuleb kasutada ainult staatilisel koormusel mitte rohkem kui

S = 120 × D [N]

Kui vertikaalne staatiline koormus ületab ülalpool arvutatu, tuleb nurka mõlemal juhul suurendada 20oni.

Dünaamilised katsed tuleb läbi viia järgmise katsejõuga:

Fhs res = ±0,6 D

| 3.1.6. | Seda katseprotseduuri saab erinevat tüüpi haakeseadiste puhul (vt käesoleva lisa lõige 3.1.1) rakendada järgmiselt: |
| --- | --- |

3.1.6.

Seda katseprotseduuri saab erinevat tüüpi haakeseadiste puhul (vt käesoleva lisa lõige 3.1.1) rakendada järgmiselt:

| 3.1.6.1. | üheosalised haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavate, kuid mittevahetatavate kuulidega seadmeid (vt joonised 20a ja 20b); |
| --- | --- |

3.1.6.1.

üheosalised haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavate, kuid mittevahetatavate kuulidega seadmeid (vt joonised 20a ja 20b);

| 3.1.6.1.1. | joonistel 20a ja 20b näidatud seadiste tugevuskatsed viiakse läbi vastavalt lõike 3.1.5 nõuetele; |
| --- | --- |

3.1.6.1.1.

joonistel 20a ja 20b näidatud seadiste tugevuskatsed viiakse läbi vastavalt lõike 3.1.5 nõuetele;

Image

Image

| 3.1.6.2. | haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavaid osi. Eristatakse järgmisi kategooriaid:






  (a) | pukseerimiskonks ja haakekuul (vt joonis 20c), |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavaid osi. Eristatakse järgmisi kategooriaid:

(a)

pukseerimiskonks ja haakekuul (vt joonis 20c),

| (b) | ühise toega pukseerimiskonks ja haakekuul (vt joonis 20d), |
| --- | --- |

(b)

ühise toega pukseerimiskonks ja haakekuul (vt joonis 20d),

| (c) | eemaldatava haakekuuliga pukseerimiskonks (vt joonis 20e), |
| --- | --- |

(c)

eemaldatava haakekuuliga pukseerimiskonks (vt joonis 20e),

| (d) | pukseerimiskonks ilma haakekuulita (vt joonis 20f); |
| --- | --- |

(d)

pukseerimiskonks ilma haakekuulita (vt joonis 20f);

| 3.1.6.2.1. | joonistel 20c–20f kujutatud haakeseadise tugevuskatse tehakse vastavalt lõike 3.1.5 nõuetele. Katseprotokollis esitatakse mõõtmed e ja f koos ± 5 mm tootjale lubatud hälbega.
  Pukseerimiskonksu katse (vt joonis 24) tehakse sellele paigaldatud (toestatud) haakekuuliga. Vaadeldakse ainult pukseerimiskonksule mõjuvaid jõudusid haakekuuli toe kinnituskohtade ja paigalduspindade vahel.
  Mõõtmed e ja f peab määrama haakeseadise tootja; |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

joonistel 20c–20f kujutatud haakeseadise tugevuskatse tehakse vastavalt lõike 3.1.5 nõuetele. Katseprotokollis esitatakse mõõtmed e ja f koos ± 5 mm tootjale lubatud hälbega.

Pukseerimiskonksu katse (vt joonis 24) tehakse sellele paigaldatud (toestatud) haakekuuliga. Vaadeldakse ainult pukseerimiskonksule mõjuvaid jõudusid haakekuuli toe kinnituskohtade ja paigalduspindade vahel.

Mõõtmed e ja f peab määrama haakeseadise tootja;

| 3.1.6.3. | eemaldatavatele ja vahetatavatele kuulpoltidele mõeldud haakeseadised, mille mõõtmed e ja f on varieeruvad – vt joonis 22; |
| --- | --- |

3.1.6.3.

eemaldatavatele ja vahetatavatele kuulpoltidele mõeldud haakeseadised, mille mõõtmed e ja f on varieeruvad – vt joonis 22;

| 3.1.6.3.1. | selliste pukseerimiskonksude tugevuskatsed tehakse vastavalt lõike 3.1.5 nõuetele; |
| --- | --- |

3.1.6.3.1.

selliste pukseerimiskonksude tugevuskatsed tehakse vastavalt lõike 3.1.5 nõuetele;

| 3.1.6.3.2. | kui tootja ja tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus on kokkuleppeliselt määranud halvima võimaliku konfiguratsiooni, siis piisab ainult selle konfiguratsiooniga katsetamisest.
  Muudel juhtudel tuleb lihtsustatud korras teha katseid haakekuuli erinevate asukohtadega vastavalt lõikele 3.1.6.3.3; |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

kui tootja ja tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus on kokkuleppeliselt määranud halvima võimaliku konfiguratsiooni, siis piisab ainult selle konfiguratsiooniga katsetamisest.

Muudel juhtudel tuleb lihtsustatud korras teha katseid haakekuuli erinevate asukohtadega vastavalt lõikele 3.1.6.3.3;

| 3.1.6.3.3. | lihtsustatud korras katsetamisel peab väärtus f jääma määratletud väärtuste fmin ja fmax vahele, mis ei ületa 100 mm. Haakekuul peab oma toest olema 130 mm kaugusel (emax). Et katta kõiki kuulpoldi võimalikke asukohti alal, mis on määratud horisontaalse kaugusega paigaldamispinnast ja vertikaalvahemikuga f (fmin kuni fmax), tuleb katsetada kahte seadet:






  (i) | ühte, millel on haakekuul ülemises (fmax) ja |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

lihtsustatud korras katsetamisel peab väärtus f jääma määratletud väärtuste fmin ja fmax vahele, mis ei ületa 100 mm. Haakekuul peab oma toest olema 130 mm kaugusel (emax). Et katta kõiki kuulpoldi võimalikke asukohti alal, mis on määratud horisontaalse kaugusega paigaldamispinnast ja vertikaalvahemikuga f (fmin kuni fmax), tuleb katsetada kahte seadet:

(i)

ühte, millel on haakekuul ülemises (fmax) ja

| (ii) | teist, millel on haakekuul alumises (fmin) asendis. |
| --- | --- |

(ii)

teist, millel on haakekuul alumises (fmin) asendis.

Katsejõu rakendamise nurk on vahelduvalt positiivne või negatiivne, sõltuvalt haakekuuli keskme horisontaalse võrdlusjoone suhtest paralleeljoonega, mis läbib haakeseadise kõrgeimat ja lähimat kinnituspunkti. Kasutatavad nurgad on näidatud joonisel 22.

| 3.1.7. | Kui kasutatakse eemaldatavaid kuulliigendeid muude kinnitusvahendite abil kui kruvid, näiteks vedrukinnistega, ning kui dünaamilise katse käigus seadist ei katsetata kindla mehaanilise kinnituse aspektist, tuleb kinnituse suhtes läbi viia haakekuulile või kindlale mehaanilisele kinnitusele asjakohasest suunast rakendatav staatiline katse. Kui kindel mehaaniline kinnitus hoiab kuulliigendi vertikaalasendis, peab läbi viima staatilise katse, mille käigus haakekuulile rakendatakse tõusvas suunas vertikaaljõudu, mis vastab väärtusele D. Kui kindel mehaaniline kinnitus hoiab kuulliigendit ristsuunalise horisontaalse konstruktsiooni abil, tuleb staatilise katse käigus rakendada selles suunas jõudu, mis vastab väärtusele 0,25 D. Kindel mehaaniline kinnitusseade ei tohi puruneda ning sellel ei tohi ilmneda deformatsiooni, mis võiks avaldada kahjulikku mõju seadme tööle. |
| --- | --- |

3.1.7.

Kui kasutatakse eemaldatavaid kuulliigendeid muude kinnitusvahendite abil kui kruvid, näiteks vedrukinnistega, ning kui dünaamilise katse käigus seadist ei katsetata kindla mehaanilise kinnituse aspektist, tuleb kinnituse suhtes läbi viia haakekuulile või kindlale mehaanilisele kinnitusele asjakohasest suunast rakendatav staatiline katse. Kui kindel mehaaniline kinnitus hoiab kuulliigendi vertikaalasendis, peab läbi viima staatilise katse, mille käigus haakekuulile rakendatakse tõusvas suunas vertikaaljõudu, mis vastab väärtusele D. Kui kindel mehaaniline kinnitus hoiab kuulliigendit ristsuunalise horisontaalse konstruktsiooni abil, tuleb staatilise katse käigus rakendada selles suunas jõudu, mis vastab väärtusele 0,25 D. Kindel mehaaniline kinnitusseade ei tohi puruneda ning sellel ei tohi ilmneda deformatsiooni, mis võiks avaldada kahjulikku mõju seadme tööle.

| 3.1.8. | 5. lisa lõikes 1,5 viidatud täiendava haakeseadise kinnituspunktid peavad vastu pidama horisontaalsele staatilisele jõule, mis vastab väärtusele 2D ülempiiriga 15 kN. Kui lahtipidurduskaabli jaoks on olemas eraldi kinnituspunkt, peab see vastu pidama horisontaalsele staatilisele jõule, mis vastab väärtusele D. |
| --- | --- |

3.1.8.

5. lisa lõikes 1,5 viidatud täiendava haakeseadise kinnituspunktid peavad vastu pidama horisontaalsele staatilisele jõule, mis vastab väärtusele 2D ülempiiriga 15 kN. Kui lahtipidurduskaabli jaoks on olemas eraldi kinnituspunkt, peab see vastu pidama horisontaalsele staatilisele jõule, mis vastab väärtusele D.

3.2.   Haakepead

| 3.2.1. | Peamine katse on vahelduva katsejõuga kestvuskatse, millele järgneb staatiline katse (tõstekatse) samal katsenäidisel. |
| --- | --- |

3.2.1.

Peamine katse on vahelduva katsejõuga kestvuskatse, millele järgneb staatiline katse (tõstekatse) samal katsenäidisel.

| 3.2.2. | Dünaamiline katse tuleb teha koos sobiva tugevusega haakekuuliga klassist A. Katsestendile tuleb haakekuul ja haakepea kinnitada vastavalt tootja poolt esitatud juhistele ning viisil, mis vastab nende kinnitamisele sõidukile. Peale katsejõu ei tohi näidiseid mõjutada ükski täiendav jõud. Katsejõudu tuleb rakendada haakekuuli keset läbiva joone suunas ja seda tuleb 15o nurga all suunata taha ja allapoole (vt joonis 23). Kestvuskatse tuleb katsenäidisele teha järgmise katsejõuga:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Kui suurim lubatav vertikaalmass S ületab 120D, tuleb katsenurka suurendada 20oni. |
| --- | --- |

3.2.2.

Dünaamiline katse tuleb teha koos sobiva tugevusega haakekuuliga klassist A. Katsestendile tuleb haakekuul ja haakepea kinnitada vastavalt tootja poolt esitatud juhistele ning viisil, mis vastab nende kinnitamisele sõidukile. Peale katsejõu ei tohi näidiseid mõjutada ükski täiendav jõud. Katsejõudu tuleb rakendada haakekuuli keset läbiva joone suunas ja seda tuleb 15o nurga all suunata taha ja allapoole (vt joonis 23). Kestvuskatse tuleb katsenäidisele teha järgmise katsejõuga:

Fhs res w = ±0,6 D

Kui suurim lubatav vertikaalmass S ületab 120D, tuleb katsenurka suurendada 20oni.

Image

| 3.2.3. | Samuti tuleb teha staatiline eralduskatse. Katsetamisel kasutatava haakekuuli läbimõõt peab olema 49,00–49,13 mm jäljendamaks kulunud kuulpolti. Eraldusjõudu Fa tuleb rakendada risti nii haakepea põik- kui ka keskteljega ning seda tuleb sujuvalt ja kiiresti suurendada väärtuseni:
  Fa = g(C+ S/1 000) kN
  ja sellisena hoida 10 sekundi jooksul.
  Haakepea ei tohi haakekuulist eralduda ja ühelgi haakepea osal ei tohi ilmneda mingeid püsivaid deformatsioone, mis võiksid mõjutada selle töökõlblikkust. |
| --- | --- |

3.2.3.

Samuti tuleb teha staatiline eralduskatse. Katsetamisel kasutatava haakekuuli läbimõõt peab olema 49,00–49,13 mm jäljendamaks kulunud kuulpolti. Eraldusjõudu Fa tuleb rakendada risti nii haakepea põik- kui ka keskteljega ning seda tuleb sujuvalt ja kiiresti suurendada väärtuseni:

Fa = g(C+ S/1 000) kN

ja sellisena hoida 10 sekundi jooksul.

Haakepea ei tohi haakekuulist eralduda ja ühelgi haakepea osal ei tohi ilmneda mingeid püsivaid deformatsioone, mis võiksid mõjutada selle töökõlblikkust.

3.3.   Veotiisli haakeseadised ja veotalad

| 3.3.1. | Katsenäidisele tuleb teha kestvuskatse. Haakeseadis peab olema varustatud kõikide sõidukile ühendamiseks tarvilike kinnitustega. Kõik veotiisli haakeseadise ja sõiduki raami vahele jäävad seadmed (st veotala) peavad olema katsetatud samade jõududega kui haakeseadiski. Standardsete veotiisli haakeseadiste jaoks mõeldud veotalade katsetamisel tuleb vertikaalkoormust rakendada pikisuunalisele kaugusele kinnituskohtade vertikaaltasandist, mis on võrdne vastava standardse haakeseadise asukohaga. |
| --- | --- |

3.3.1.

Katsenäidisele tuleb teha kestvuskatse. Haakeseadis peab olema varustatud kõikide sõidukile ühendamiseks tarvilike kinnitustega. Kõik veotiisli haakeseadise ja sõiduki raami vahele jäävad seadmed (st veotala) peavad olema katsetatud samade jõududega kui haakeseadiski. Standardsete veotiisli haakeseadiste jaoks mõeldud veotalade katsetamisel tuleb vertikaalkoormust rakendada pikisuunalisele kaugusele kinnituskohtade vertikaaltasandist, mis on võrdne vastava standardse haakeseadise asukohaga.

| 3.3.2. | Haakeseadised liigendiga veotiislitele (S=0)
  Dünaamiline katsetamine tuleb teha horisontaalsuunalise vahelduva jõuga Fhw = ±0,6 D, mis on rakendatud maapinnaga paralleelsele joonele ja veopoldi keset läbivale veduki keskpikitasandile. |
| --- | --- |

3.3.2.

Haakeseadised liigendiga veotiislitele (S=0)

Dünaamiline katsetamine tuleb teha horisontaalsuunalise vahelduva jõuga Fhw = ±0,6 D, mis on rakendatud maapinnaga paralleelsele joonele ja veopoldi keset läbivale veduki keskpikitasandile.

| 3.3.3. | Veotiisli haakeseadised kasutamiseks kesktelghaagistega (S>0) |
| --- | --- |

3.3.3.

Veotiisli haakeseadised kasutamiseks kesktelghaagistega (S>0)

| 3.3.3.1. | Kesktelghaagised täismassiga kuni 3,5 tonni (k.a)
  Veotiisli haakeseadiseid, mis on mõeldud kasutamiseks kuni 3,5 t täismassiga (k.a) kesktelghaagistega, tuleb vastavalt käesoleva lisa lõikes 3,1 kirjeldatud viisile katsetada samuti kui haakekuule ja pukseerimiskonkse. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Kesktelghaagised täismassiga kuni 3,5 tonni (k.a)

Veotiisli haakeseadiseid, mis on mõeldud kasutamiseks kuni 3,5 t täismassiga (k.a) kesktelghaagistega, tuleb vastavalt käesoleva lisa lõikes 3,1 kirjeldatud viisile katsetada samuti kui haakekuule ja pukseerimiskonkse.

| 3.3.3.2. | Kesktelghaagised täismassiga üle 3,5 tonni
  Asünkroonsel kestvuskatsel rakendatakse näidisele horisontaal- ja vertikaalsuunalist katsekoormust. Kasutatav horisontaalne joon peab olema veduki keskpikitasandil maapinnaga paralleelsel joonel ja läbima veopoldi keset. Kasutatav vertikaalne joon peab olema veduki keskpikitasandil kasutatava horisontaaljoonega risti ja veopoldi pikitelgjoone suunas.
  Veotiisli haakeseadise ja veorõnga katsestendiga kinnitamise vahendid peavad olema sellised, mis vastavalt tootja poolt esitatud juhistele on mõeldud nende kinnitamiseks sõidukile.
  Rakendada tuleb järgmisi katsekoormusi:
  Tabel 14. Katsekoormused







  Katsekoormus | Keskmine väärtus (kN) | Amplituud (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horisontaaljõud | 0 | ±0,6Dc (vt märkust) |
| Vertikaaljõud | S × g/1 000 | ±0,6V (vt märkust) |

3.3.3.2.

Kesktelghaagised täismassiga üle 3,5 tonni

Asünkroonsel kestvuskatsel rakendatakse näidisele horisontaal- ja vertikaalsuunalist katsekoormust. Kasutatav horisontaalne joon peab olema veduki keskpikitasandil maapinnaga paralleelsel joonel ja läbima veopoldi keset. Kasutatav vertikaalne joon peab olema veduki keskpikitasandil kasutatava horisontaaljoonega risti ja veopoldi pikitelgjoone suunas.

Veotiisli haakeseadise ja veorõnga katsestendiga kinnitamise vahendid peavad olema sellised, mis vastavalt tootja poolt esitatud juhistele on mõeldud nende kinnitamiseks sõidukile.

Rakendada tuleb järgmisi katsekoormusi:

Tabel 14. Katsekoormused

Katsekoormus

Keskmine väärtus (kN)

Amplituud (kN)

Horisontaaljõud

0

±0,6Dc (vt märkust)

Vertikaaljõud

S × g/1 000

±0,6V (vt märkust)

Märkus: klassi T veotiisli tüüpi spetsiaalhaakeseadiste puhul vähendatakse neid väärtusi kuni ±0,5Dc ja ±0,5V.

Vertikaalsed ja horisontaalsed komponendid peavad olema sinusoidi kujuga ja neid tuleb rakendada asünkroonselt, kusjuures nende sageduste erinevus peab jääma vahemikku 1–3 %.

| 3.3.4. | Veopoldi lukusti staatiline katse
  Veotiisli haakeseadiste korral on vaja katsetada ka sulgurit ja kõiki lukustusseadmeid, rakendades neile avamise suunas 0,25 D staatilist jõudu. Katse ei tohi põhjustada sulguri avanemist ega mis tahes kahjustusi. Silindrikujuliste veopoltide korral piisab 0,1 D katsejõust. |
| --- | --- |

3.3.4.

Veopoldi lukusti staatiline katse

Veotiisli haakeseadiste korral on vaja katsetada ka sulgurit ja kõiki lukustusseadmeid, rakendades neile avamise suunas 0,25 D staatilist jõudu. Katse ei tohi põhjustada sulguri avanemist ega mis tahes kahjustusi. Silindrikujuliste veopoltide korral piisab 0,1 D katsejõust.

3.4.   Veorõngad

| 3.4.1. | Veorõngad peavad läbima samasuguse dünaamilise katse nagu veotiisli haakeseadisedki. Veorõngastele, mida kasutatakse ainult liigendiga, vaba vertikaalsuunalist liikumist võimaldava veotiisliga varustatud haagiste korral, rakendatakse lõikele 3.3.2 vastavat vahelduvat jõudu. Kesktelghaagiste korral kasutatavad veorõngad peavad läbima samad katsed nagu haakepead (lõige 3.2), kui haagise mass C on kuni 3,5 tonni (k.a), ja samad katsed nagu veotiisli haakeseadised (lõige 3.3.3.2), kui kesktelghaagise mass C ületab 3,5 tonni. |
| --- | --- |

3.4.1.

Veorõngad peavad läbima samasuguse dünaamilise katse nagu veotiisli haakeseadisedki. Veorõngastele, mida kasutatakse ainult liigendiga, vaba vertikaalsuunalist liikumist võimaldava veotiisliga varustatud haagiste korral, rakendatakse lõikele 3.3.2 vastavat vahelduvat jõudu. Kesktelghaagiste korral kasutatavad veorõngad peavad läbima samad katsed nagu haakepead (lõige 3.2), kui haagise mass C on kuni 3,5 tonni (k.a), ja samad katsed nagu veotiisli haakeseadised (lõige 3.3.3.2), kui kesktelghaagise mass C ületab 3,5 tonni.

| 3.4.2. | Klassi L toroidaalsed veorõngaid tuleb katsetada samal viisil nagu standardseid veorõngaid. |
| --- | --- |

3.4.2.

Klassi L toroidaalsed veorõngaid tuleb katsetada samal viisil nagu standardseid veorõngaid.

| 3.4.3. | Veorõngaid tuleb katsetada sellisel viisil, et vahelduv jõud kanduks ka osadele, mida kasutatakse veorõnga kinnitamiseks veotiislile. Kõik elastsed vahedetailid tuleb fikseerida. |
| --- | --- |

3.4.3.

Veorõngaid tuleb katsetada sellisel viisil, et vahelduv jõud kanduks ka osadele, mida kasutatakse veorõnga kinnitamiseks veotiislile. Kõik elastsed vahedetailid tuleb fikseerida.

3.5.   Konksu tüüpi haakeseadised

| 3.5.1. | Klassi K konksu tüüpi haakeseadised peavad vastu pidama käesoleva lisa lõikes 3.5.2 esitatud dünaamilistele katsetele. |
| --- | --- |

3.5.1.

Klassi K konksu tüüpi haakeseadised peavad vastu pidama käesoleva lisa lõikes 3.5.2 esitatud dünaamilistele katsetele.

| 3.5.2. | Dünaamiline katse |
| --- | --- |

3.5.2.

Dünaamiline katse

| 3.5.2.1. | Dünaamiline katse peab olema pulseeriv katse, mis viiakse läbi klassi L toroidaalse veorõngaga ja haakeseadisega, mis on paigaldatud selliselt, nagu see oleks kinnitatud sõidukile ning kõigi vajalike osadega vedukile kinnitamiseks. Siiski võib elastsed osad kokkuleppel tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega neutraliseerida. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Dünaamiline katse peab olema pulseeriv katse, mis viiakse läbi klassi L toroidaalse veorõngaga ja haakeseadisega, mis on paigaldatud selliselt, nagu see oleks kinnitatud sõidukile ning kõigi vajalike osadega vedukile kinnitamiseks. Siiski võib elastsed osad kokkuleppel tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega neutraliseerida.

| 3.5.2.2. | Liigendiga veotiislitega haagiste jaoks ette nähtud konksu tüüpi haakeseadiste puhul, kui haakeseadisele rakenduv vertikaalkoormus S võrdub nulliga, peab katsejõudu rakendama horisontaalsuunas, simuleerides konksu tõmbejõudu ja vaheldudes 0,05D ja 1,00D vahel. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

Liigendiga veotiislitega haagiste jaoks ette nähtud konksu tüüpi haakeseadiste puhul, kui haakeseadisele rakenduv vertikaalkoormus S võrdub nulliga, peab katsejõudu rakendama horisontaalsuunas, simuleerides konksu tõmbejõudu ja vaheldudes 0,05D ja 1,00D vahel.

| 3.5.2.3. | Kesktelghaagistega kasutamiseks ette nähtud konksu tüüpi haakeseadiste puhul peab katsejõud kujutama endast haakeseadise horisontaal- ja vertikaaljõudude resultanti ning seda peab rakendama nurga all -α, see tähendab, esikülje ülaosast tagakülje alumise osa suunas (vt joonis 21), ning haakeseadise horisontaal- ja vertikaaljõudude resultandi põhjal arvutatud nurga all. Jõud Fhs res tuleb arvutada järgmiselt:



  kus Fh = Dc
  ja |
| --- | --- |

3.5.2.3.

Kesktelghaagistega kasutamiseks ette nähtud konksu tüüpi haakeseadiste puhul peab katsejõud kujutama endast haakeseadise horisontaal- ja vertikaaljõudude resultanti ning seda peab rakendama nurga all -α, see tähendab, esikülje ülaosast tagakülje alumise osa suunas (vt joonis 21), ning haakeseadise horisontaal- ja vertikaaljõudude resultandi põhjal arvutatud nurga all. Jõud Fhs res tuleb arvutada järgmiselt:

Formula
  kus Fh = Dc
  ja
  Formula

| 3.5.2.4. | Rakendatav jõud varieerub 0,05 Fhs res ja 1,00 Fhs res vahel. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Rakendatav jõud varieerub 0,05 Fhs res ja 1,00 Fhs res vahel.

| 3.5.3. | Haakeseadise lukusti staatiline katse
  Konksu tüüpi haakeseadiste puhul on vaja katsetada ka sulgurit ja kõiki lukustusseadmeid, rakendades neile avamise suunas 0,25 D staatilist jõudu. Katse ei tohi põhjustada sulguri avanemist ega mis tahes kahjustusi. |
| --- | --- |

3.5.3.

Haakeseadise lukusti staatiline katse

Konksu tüüpi haakeseadiste puhul on vaja katsetada ka sulgurit ja kõiki lukustusseadmeid, rakendades neile avamise suunas 0,25 D staatilist jõudu. Katse ei tohi põhjustada sulguri avanemist ega mis tahes kahjustusi.

3.6.   Veotiislid

| 3.6.1. | Veotiisleid tuleb katsetada veosilmadega sarnasel viisil (vt lõige 3.4). Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib loobuda tugevuskatsetamisest, kui osade lihtne konstruktsioon võimaldab teoreetilise tugevuskontrolli. Katsejõudude iseloom veotiisli teoreetiliseks kontrolliks kesktelghaagistele täismassiga C kuni 3,5 tonnini kaasa arvatud võetakse standardi ISO 7641/1:1983 järgi. Katsejõudude iseloom veotiislite teoreetiliseks kontrollimiseks kesktelghaagistele täismassiga C üle 3,5 tonni tuleb arvutada järgmiselt:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  kus jõuamplituud V on sama, mis on toodud käesoleva eeskirja lõikes 2.11.4.
  Vastavalt kavandatud koormusele tekkivad suurimad lubatud pinged haagistele täismassiga C üle 3,5 tonni peavad olema vastavuses ISO 7641/1:1983 standardi lõikega 5.3. Tugevduseta veotiislitel (sh kaarühendusega) ja täishaagiste veotiislitel tuleb arvesse võtta horisontaalsuunalist jõukomponenti Fhp = 1,0 × D. |
| --- | --- |

3.6.1.

Veotiisleid tuleb katsetada veosilmadega sarnasel viisil (vt lõige 3.4). Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib loobuda tugevuskatsetamisest, kui osade lihtne konstruktsioon võimaldab teoreetilise tugevuskontrolli. Katsejõudude iseloom veotiisli teoreetiliseks kontrolliks kesktelghaagistele täismassiga C kuni 3,5 tonnini kaasa arvatud võetakse standardi ISO 7641/1:1983 järgi. Katsejõudude iseloom veotiislite teoreetiliseks kontrollimiseks kesktelghaagistele täismassiga C üle 3,5 tonni tuleb arvutada järgmiselt:

Fsp = (g × S/1 000) + V

kus jõuamplituud V on sama, mis on toodud käesoleva eeskirja lõikes 2.11.4.

Vastavalt kavandatud koormusele tekkivad suurimad lubatud pinged haagistele täismassiga C üle 3,5 tonni peavad olema vastavuses ISO 7641/1:1983 standardi lõikega 5.3. Tugevduseta veotiislitel (sh kaarühendusega) ja täishaagiste veotiislitel tuleb arvesse võtta horisontaalsuunalist jõukomponenti Fhp = 1,0 × D.

| 3.6.2. | Täishaagiste vertikaalsuunas vaba liikumist omavate veotiislite katsetamisel tuleb lisaks väsimuskatsele või tugevuse teoreetilisele määramisele katsetada neid ka nõtkumistakistusele kas teoreetiliselt kavandatud jõuga 3,0 × D või teha nõtkumistest jõuga 3,0 × D. Teoreetilise arvutuse korral peavad lubatavad pinged vastama standardi ISO 7641/1:1983 lõikele 5.3. |
| --- | --- |

3.6.2.

Täishaagiste vertikaalsuunas vaba liikumist omavate veotiislite katsetamisel tuleb lisaks väsimuskatsele või tugevuse teoreetilisele määramisele katsetada neid ka nõtkumistakistusele kas teoreetiliselt kavandatud jõuga 3,0 × D või teha nõtkumistest jõuga 3,0 × D. Teoreetilise arvutuse korral peavad lubatavad pinged vastama standardi ISO 7641/1:1983 lõikele 5.3.

| 3.6.3. | Juhttelje korral tuleb nõtkumistakistus määrata teoreetiliste arvutustega või nõtkumiskatse abil. Haakepunkti keskmesse tuleb suunata horisontaalsuunaline staatiline külgjõud. Selle jõu tugevus valitakse selline, et umbes esitelje keskmesse rakendub moment 0,6 × Av × g (kNm). Lubatud pinged peavad vastama ISO 7641/1:1983 standardi lõikele 5.3.
  Kui juhttelg moodustab aga kaksik-, tandem-, esitelgveoki (juhitava vankri), tuleb momenti suurendada väärtuseni 0,95 × Av × g (kNm). |
| --- | --- |

3.6.3.

Juhttelje korral tuleb nõtkumistakistus määrata teoreetiliste arvutustega või nõtkumiskatse abil. Haakepunkti keskmesse tuleb suunata horisontaalsuunaline staatiline külgjõud. Selle jõu tugevus valitakse selline, et umbes esitelje keskmesse rakendub moment 0,6 × Av × g (kNm). Lubatud pinged peavad vastama ISO 7641/1:1983 standardi lõikele 5.3.

Kui juhttelg moodustab aga kaksik-, tandem-, esitelgveoki (juhitava vankri), tuleb momenti suurendada väärtuseni 0,95 × Av × g (kNm).

3.7.   Sadulhaakeseadised

| 3.7.1. | Põhilised tugevuskatsed on dünaamiline katse ja staatiline katse (tõstekatse). Poolhaagiste aktiivseks roolimiseks ettenähtud sadulhaakeseadised peavad läbima täiendava staatilise katse (paindumiskatse). Katsetamisel peab sadulhaakeseadis olema varustatud kõikide sõidukile kinnitamiseks vajalike kinnitusdetailidega. Kinnitusviis peab olema identne sellega, mida kasutatakse selle sõidukile kinnitamiseks. Füüsilise testimise alternatiivina ei ole lubatud kasutada arvutusmeetodit. |
| --- | --- |

3.7.1.

Põhilised tugevuskatsed on dünaamiline katse ja staatiline katse (tõstekatse). Poolhaagiste aktiivseks roolimiseks ettenähtud sadulhaakeseadised peavad läbima täiendava staatilise katse (paindumiskatse). Katsetamisel peab sadulhaakeseadis olema varustatud kõikide sõidukile kinnitamiseks vajalike kinnitusdetailidega. Kinnitusviis peab olema identne sellega, mida kasutatakse selle sõidukile kinnitamiseks. Füüsilise testimise alternatiivina ei ole lubatud kasutada arvutusmeetodit.

3.7.2.   Staatilised katsed

| 3.7.2.1. | Standardseid sadulhaakeseadiseid, mis on ette nähtud roolimiskiilude või samasuguste seadmete jaoks poolhaagiste aktiivseks roolimiseks (vt käesoleva eeskirja lõige 2.7) tuleb staatilise nõtkumiskatse abil katsetada piisava tugevuse suhtes roolimisseadme mõjuulatuses, rakendades samaaegselt sadulhaakeseadisele mõjuvat koormust. Suurimat lubatud sadulhaakeseadisele mõjuvat koormust U tuleb tööasendis haakeseadisele rakendada vertikaalselt piisavalt suure jäiga plaadi abil, mis kataks terve haakeseadise.
  Rakendatud koormuse resultantjõud peab läbima sadulhaakeseadise horisontaalse liigendi keset.
  Samaaegselt tuleb veopoldi juhiku servadele rakendada horisontaalset külgjõudu, mis kujutab endast poolhaagise aktiivseks roolimiseks vajaminevat jõudu. Selle külgjõu suurus ja mõjusuund tuleb valida selliselt, et umbes veopoldi keskmele rakenduks 0,75 m X D jõumoment jõu abil, mis mõjub 0,5 m ± 0,1 m pikkusele tõstekangile. Lubatud on nimimõõtmetest kuni 0,5 % püsiv plastne deformatsioon. Ühtegi pragunemist ei tohi olla. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Standardseid sadulhaakeseadiseid, mis on ette nähtud roolimiskiilude või samasuguste seadmete jaoks poolhaagiste aktiivseks roolimiseks (vt käesoleva eeskirja lõige 2.7) tuleb staatilise nõtkumiskatse abil katsetada piisava tugevuse suhtes roolimisseadme mõjuulatuses, rakendades samaaegselt sadulhaakeseadisele mõjuvat koormust. Suurimat lubatud sadulhaakeseadisele mõjuvat koormust U tuleb tööasendis haakeseadisele rakendada vertikaalselt piisavalt suure jäiga plaadi abil, mis kataks terve haakeseadise.

Rakendatud koormuse resultantjõud peab läbima sadulhaakeseadise horisontaalse liigendi keset.

Samaaegselt tuleb veopoldi juhiku servadele rakendada horisontaalset külgjõudu, mis kujutab endast poolhaagise aktiivseks roolimiseks vajaminevat jõudu. Selle külgjõu suurus ja mõjusuund tuleb valida selliselt, et umbes veopoldi keskmele rakenduks 0,75 m X D jõumoment jõu abil, mis mõjub 0,5 m ± 0,1 m pikkusele tõstekangile. Lubatud on nimimõõtmetest kuni 0,5 % püsiv plastne deformatsioon. Ühtegi pragunemist ei tohi olla.

| 3.7.2.2. | Kõikidele sadulhaakeseadistele tuleb teha staatiline tõstekatse. Kuni tõstejõuni Fa = g.U ei tohi haakeseadise plaat püsivalt painduda rohkem kui 0,2 % oma laiusest.
  Klassi G50 standardsete sadulhaakeseadiste või sellega sarnaste haakeseadiste korral sama veopoldi läbimõõdu jaoks ei tohi veopolt haakeseadisest eralduda, kui rakendatakse tõstejõudu Fa = g × 2,5 U. Mittestandardsete haakeseadiste korral, mis kasutavad enam kui 50 mm läbimõõduga veopolti, näiteks 90 mm veopoldi läbimõõduga haakeseadiste korral peab tõstejõud olema: Fa = g × 1,6 U minimaalse väärtusega 500 kN.
  Jõudu tuleb rakendada kangi abil, mis on ühest otsast haakeseadise plaadile kinnitatud ja mida tõstetakse teisest otsast veopoldi keskmest 1,0–1,5 m kaugusel – vt joonis 24.
  Tõstekang peab olema 90o nurga all veopoldi haakeseadisesse sisenemise suunaga. Kui halvim võimalik olukord on ilmselt selge, tuleb katsed teha selle halvima olukorraga. Kui halvim võimalik olukord ei ole selgelt määratav, otsustab tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus, kuidas katseid teha. Vajalik on vaid üks katse. |
| --- | --- |

3.7.2.2.

Kõikidele sadulhaakeseadistele tuleb teha staatiline tõstekatse. Kuni tõstejõuni Fa = g.U ei tohi haakeseadise plaat püsivalt painduda rohkem kui 0,2 % oma laiusest.

Klassi G50 standardsete sadulhaakeseadiste või sellega sarnaste haakeseadiste korral sama veopoldi läbimõõdu jaoks ei tohi veopolt haakeseadisest eralduda, kui rakendatakse tõstejõudu Fa = g × 2,5 U. Mittestandardsete haakeseadiste korral, mis kasutavad enam kui 50 mm läbimõõduga veopolti, näiteks 90 mm veopoldi läbimõõduga haakeseadiste korral peab tõstejõud olema: Fa = g × 1,6 U minimaalse väärtusega 500 kN.

Jõudu tuleb rakendada kangi abil, mis on ühest otsast haakeseadise plaadile kinnitatud ja mida tõstetakse teisest otsast veopoldi keskmest 1,0–1,5 m kaugusel – vt joonis 24.

Tõstekang peab olema 90o nurga all veopoldi haakeseadisesse sisenemise suunaga. Kui halvim võimalik olukord on ilmselt selge, tuleb katsed teha selle halvima olukorraga. Kui halvim võimalik olukord ei ole selgelt määratav, otsustab tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus, kuidas katseid teha. Vajalik on vaid üks katse.

Image

3.7.3.   Dünaamiline katse

Katsestendil tuleb sadulhaakeseadisele rakendada vahelduvat koormust (asünkroonne dünaamiline katse), kus nii horisontaalsed kui ka vertikaalsed pulseerivad jõud peavad mõjuma samaaegselt.

| 3.7.3.1. | Kui sadulhaakeseadis ei ole ette nähtud poolhaagiste aktiivseks roolimiseks, tuleb kasutada järgmisi katsejõudusid:
  horisontaalsuunas: Fhw = ±0,6 × D
  vertikaalsuunas: FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U
  Neid kahte jõudu tuleb rakendada sõiduki keskpikitasandile, kusjuures jõudude FsO ja FsU mõjusuunad peavad läbima haakeseadise liigendi keset.
  Vertikaalsuunaline jõud Fs peab vahelduma vahemikus +g × 1,2 U ja +g × 0,4 U ning horisontaalsuunaline jõud vahemikus ±0,6 D. |
| --- | --- |

3.7.3.1.

Kui sadulhaakeseadis ei ole ette nähtud poolhaagiste aktiivseks roolimiseks, tuleb kasutada järgmisi katsejõudusid:

horisontaalsuunas: Fhw = ±0,6 × D

vertikaalsuunas: FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Neid kahte jõudu tuleb rakendada sõiduki keskpikitasandile, kusjuures jõudude FsO ja FsU mõjusuunad peavad läbima haakeseadise liigendi keset.

Vertikaalsuunaline jõud Fs peab vahelduma vahemikus +g × 1,2 U ja +g × 0,4 U ning horisontaalsuunaline jõud vahemikus ±0,6 D.

| 3.7.3.2. | Kui sadulhaakeseadis on ette nähtud poolhaagiste aktiivseks roolimiseks, tuleb kasutada järgmisi katsejõudusid:
  horisontaalsuunaline: Fhw = ±0,675 D
  vertikaalsuunaline: FsO ja FsU vastavalt lõigule 3.7.3.1
  jõudude mõjusuunad peavad vastama lõigule 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2.

Kui sadulhaakeseadis on ette nähtud poolhaagiste aktiivseks roolimiseks, tuleb kasutada järgmisi katsejõudusid:

horisontaalsuunaline: Fhw = ±0,675 D

vertikaalsuunaline: FsO ja FsU vastavalt lõigule 3.7.3.1

jõudude mõjusuunad peavad vastama lõigule 3.7.3.1.

| 3.7.3.3. | Sadulhaakeseadise dünaamilise katse jaoks tuleb haakeseadise plaadi ja haagise plaadi vahele paigaldada sobivat määrdeainet nii, et oleks tagatud suurim hõõrdetegur F = 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

Sadulhaakeseadise dünaamilise katse jaoks tuleb haakeseadise plaadi ja haagise plaadi vahele paigaldada sobivat määrdeainet nii, et oleks tagatud suurim hõõrdetegur F = 0,15.

3.8.   Sadulhaakeseadise kinnitusplaadid

Kinnitusplaatidele tuleb korralikult rakendada lõikes 3.7.3 kirjeldatud sadulhaakeseadise dünaamilist katset ja lõikes 3.7.2 kirjeldatud staatilist katset. Kinnitusplaatide korral piisab ainult ühele küljele tehtud tõstmiskatsest. Katse peab baseeruma haakeseadise suurimal määratud paigalduskõrgusel, kinnitusplaadi konstruktsiooni suurimal määratud laiusel ja väikseimal määratud pikkusel. Kui kinnitusplaat on identne juba katse läbinud konstruktsiooniga, välja arvatud juhud mil see on kitsam ja/või pikem ning selle kogukõrgus on madalam, siis ei ole katse sooritamine vajalik. Alternatiivina füüsilisele katsetamisele ei ole lubatud kasutada arvutusmeetodit.

3.9.   Poolhaagiste sadulhaakeseadise veopoldid

| 3.9.1. | Näidisele tuleb katsestendil teha dünaamiline vahelduva koormusega katse. Veopoldi katset ei tohi ühendada sadulhaakeseadise katsega. Katse tuleb sooritada nii, et koormus mõjuks ka kinnitustele, mida on vaja veopoldi kinnitamiseks poolhaagisele. Alternatiivina füüsilisele katsetamisele ei ole lubatud kasutada arvutusmeetodit. |
| --- | --- |

3.9.1.

Näidisele tuleb katsestendil teha dünaamiline vahelduva koormusega katse. Veopoldi katset ei tohi ühendada sadulhaakeseadise katsega. Katse tuleb sooritada nii, et koormus mõjuks ka kinnitustele, mida on vaja veopoldi kinnitamiseks poolhaagisele. Alternatiivina füüsilisele katsetamisele ei ole lubatud kasutada arvutusmeetodit.

| 3.9.2. | Tööasendis veopoldile tuleb teha dünaamiline katse, milles rakendatakse vahelduvat horisontaalset jõudu Fhw = ±0,6 D.
  Rakendatud jõud peab läbima 50,8 mm läbimõõduga klassi H 50 veopoldi (vt 5. lisa joonis 18) väikseima läbimõõduga silindrilise osa keset. |
| --- | --- |

3.9.2.

Tööasendis veopoldile tuleb teha dünaamiline katse, milles rakendatakse vahelduvat horisontaalset jõudu Fhw = ±0,6 D.

Rakendatud jõud peab läbima 50,8 mm läbimõõduga klassi H 50 veopoldi (vt 5. lisa joonis 18) väikseima läbimõõduga silindrilise osa keset.

7. LISA

PAIGALDAMINE JA ERINÕUDED

1.   PAIGALDAMINE JA ERINÕUDED

1.1.   Haakekuulide ja pukseerimiskonksude paigaldamine

| 1.1.1. | Haakekuulid ja pukseerimiskonksud tuleb paigaldada alla 3,5-tonnise täismassiga M1- ja M2-kategooria sõidukitele ning N1-kategooria sõidukitele (6) viisil, mis tagaks joonisel 25 esitatud kliirensi ja kõrguse mõõtmed. Kõrgus tuleb mõõta käesoleva lisa 1. liites esitatud sõiduki koormustingimustes.
  Vastavalt sõidukite ehitusnõudeid käsitleva konsolideeritud resolutsiooni 7. lisale (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) ei kohaldata kõrgusnõuet G-kategooria maastikusõidukite suhtes. |
| --- | --- |

1.1.1.

Haakekuulid ja pukseerimiskonksud tuleb paigaldada alla 3,5-tonnise täismassiga M1- ja M2-kategooria sõidukitele ning N1-kategooria sõidukitele (6) viisil, mis tagaks joonisel 25 esitatud kliirensi ja kõrguse mõõtmed. Kõrgus tuleb mõõta käesoleva lisa 1. liites esitatud sõiduki koormustingimustes.

Vastavalt sõidukite ehitusnõudeid käsitleva konsolideeritud resolutsiooni 7. lisale (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) ei kohaldata kõrgusnõuet G-kategooria maastikusõidukite suhtes.

| 1.1.1.1. | Joonistel 25a ja 25b näidatud varuruumi võib kasutada mittedemonteeritava varustuse jaoks nagu näiteks varuratas, eeldusel, et vertikaaltasapinnaline kaugus haakekuuli keskmest seadme kaugeima tagumise punktini ei ületa 300 mm. Varustus tuleb kinnitada nii, et oleks tagatud küllaldane juurdepääs seadise haakimiseks ja lahtihaakimiseks, riskimata vigastada kasutajaid ning piiramata haagise liikumisulatust. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

Joonistel 25a ja 25b näidatud varuruumi võib kasutada mittedemonteeritava varustuse jaoks nagu näiteks varuratas, eeldusel, et vertikaaltasapinnaline kaugus haakekuuli keskmest seadme kaugeima tagumise punktini ei ületa 300 mm. Varustus tuleb kinnitada nii, et oleks tagatud küllaldane juurdepääs seadise haakimiseks ja lahtihaakimiseks, riskimata vigastada kasutajaid ning piiramata haagise liikumisulatust.

| 1.1.2. | Sõiduki tootja peab esitama haakekuulide ja pukseerimiskonksude paigaldusjuhendid ning märkima, kas kinnitusalas on vaja mingisuguseid tugevdusi. |
| --- | --- |

1.1.2.

Sõiduki tootja peab esitama haakekuulide ja pukseerimiskonksude paigaldusjuhendid ning märkima, kas kinnitusalas on vaja mingisuguseid tugevdusi.

| 1.1.3. | Haakekuuli peab olema võimalik haakida ja lahti haakida, kui haakekuuli pikitelg on haagitava seadme keskjoone suhtes järgmise nurga all: | pööratud horisontaalselt 60o paremale või vasakule, (β = 60o, vt joonis 25); |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

Haakekuuli peab olema võimalik haakida ja lahti haakida, kui haakekuuli pikitelg on haagitava seadme keskjoone suhtes järgmise nurga all:

pööratud horisontaalselt 60o paremale või vasakule, (β = 60o, vt joonis 25);

| | pööratud vertikaalselt 10o üles või alla (α = 10o, vt joonis 25); |
| --- | --- |

pööratud vertikaalselt 10o üles või alla (α = 10o, vt joonis 25);

| | pööratud teljesihis 10o paremale või vasakule. |
| --- | --- |

pööratud teljesihis 10o paremale või vasakule.

Image

Image

| 1.1.4. | Kui haagis ei ole veduki külge haagitud, ei tohi kinnitatud pukseerimisklamber ja haakekuul varjata tagumise registreerimismärgi jaoks ette nähtud kinnituspinda ega mõjutada veduki tagumise registreerimis/numbrimärgi nähtavust. Kui haakekuul või teised seadmed varjavad tagumist registreerimismärki, peavad need olema eemaldatavad või liigutatavad ilma tööriistu kasutamata, välja arvatud näiteks hõlpsasti kasutatav (st mitte üle 20 Nm jõudu nõudev), sõidukis kaasas kantav mutrivõti. |
| --- | --- |

1.1.4.

Kui haagis ei ole veduki külge haagitud, ei tohi kinnitatud pukseerimisklamber ja haakekuul varjata tagumise registreerimismärgi jaoks ette nähtud kinnituspinda ega mõjutada veduki tagumise registreerimis/numbrimärgi nähtavust. Kui haakekuul või teised seadmed varjavad tagumist registreerimismärki, peavad need olema eemaldatavad või liigutatavad ilma tööriistu kasutamata, välja arvatud näiteks hõlpsasti kasutatav (st mitte üle 20 Nm jõudu nõudev), sõidukis kaasas kantav mutrivõti.

1.2.   Haakepeade paigaldamine

| 1.2.1. | Klassi B haakepead on ette nähtud haagistele täismassiga kuni 3,5 tonni (k.a). Horisontaalasendis suurima lubatud teljekoormuseni koormatud haagise korral tuleb haakepead paigaldada nii, et sfäärilise ava keskjoon, millesse haakekuul paigaldub, oleks 430 ± 35 mm kõrgemal horisontaaltasandist, millel asuvad haagise rattad.
  Haagiselamute ja kaubaveohaagiste korral peetakse haagise horisontaalasendiks seda, kui põrand või laadimispind on horisontaalne. Kui haagisel puudub selline võrdluspind (nt paadiveohaagised vms), peab haagise tootja esitama vastava võrdlusjoone, mis määratleb horisontaalasendi. Kõrgusnõuet kohaldatakse ainult haagiste suhtes, mis on ette nähtud ühendamiseks käesoleva lisa lõikes 1.1.1 märgitud sõidukitega.
  Kõikidel juhtudel peab horisontaalasend olema määratletud vahemikus ±1o. |
| --- | --- |

1.2.1.

Klassi B haakepead on ette nähtud haagistele täismassiga kuni 3,5 tonni (k.a). Horisontaalasendis suurima lubatud teljekoormuseni koormatud haagise korral tuleb haakepead paigaldada nii, et sfäärilise ava keskjoon, millesse haakekuul paigaldub, oleks 430 ± 35 mm kõrgemal horisontaaltasandist, millel asuvad haagise rattad.

Haagiselamute ja kaubaveohaagiste korral peetakse haagise horisontaalasendiks seda, kui põrand või laadimispind on horisontaalne. Kui haagisel puudub selline võrdluspind (nt paadiveohaagised vms), peab haagise tootja esitama vastava võrdlusjoone, mis määratleb horisontaalasendi. Kõrgusnõuet kohaldatakse ainult haagiste suhtes, mis on ette nähtud ühendamiseks käesoleva lisa lõikes 1.1.1 märgitud sõidukitega.

Kõikidel juhtudel peab horisontaalasend olema määratletud vahemikus ±1o.

| 1.2.2. | Haakepäid peab olema võimalik ohutult käsitseda joonistel 25a ja 25b esitatud haakekuuli vabas liikumisruumis, kuni nurkadeni α = 25o ja β = 60o. |
| --- | --- |

1.2.2.

Haakepäid peab olema võimalik ohutult käsitseda joonistel 25a ja 25b esitatud haakekuuli vabas liikumisruumis, kuni nurkadeni α = 25o ja β = 60o.

1.3.   Veotiisli haakeseadiste ja kinnitusplokkide paigaldamine

| 1.3.1. | Standardsete veotiisli haakeseadiste kinnitusmõõtmed:
  standardsete haakeseadisetüüpide korral peavad sõiduki kinnitusmõõtmed vastama joonisel 15 ja tabelis 10 esitatud mõõtmetele. |
| --- | --- |

1.3.1.

Standardsete veotiisli haakeseadiste kinnitusmõõtmed:

standardsete haakeseadisetüüpide korral peavad sõiduki kinnitusmõõtmed vastama joonisel 15 ja tabelis 10 esitatud mõõtmetele.

| 1.3.2. | Vajadus kaugjuhitavate haakeseadiste järele
  Kui täitmata on üks või mitu järgmistest nõuetest, mis on seotud lihtsa ja ohutu kasutamise (lõige 1.3.3), ligipääsetavuse (lõige 1.3.5) või käsikangi kaugusega (lõige 1.3.6), siis tuleb kasutada 5. lisa lõikes 12.3 kirjeldatud kaugjuhtimisseadmega haakeseadist. |
| --- | --- |

1.3.2.

Vajadus kaugjuhitavate haakeseadiste järele

Kui täitmata on üks või mitu järgmistest nõuetest, mis on seotud lihtsa ja ohutu kasutamise (lõige 1.3.3), ligipääsetavuse (lõige 1.3.5) või käsikangi kaugusega (lõige 1.3.6), siis tuleb kasutada 5. lisa lõikes 12.3 kirjeldatud kaugjuhtimisseadmega haakeseadist.

| 1.3.3. | Haakeseadise lihtne ja ohutu kasutamine
  Veotiisli haakeseadised tuleb sõidukile kinnitada nii, et neid oleks lihtne ja ohutu käsitseda.
  Lisaks avamisfunktsioonile (ja vajadusel sulgemisele) peab selles sisalduma ka veopoldi suletud ja lukustatud asendit näitava tunnuse kontrollimine (nii vaadates kui ka katsudes).
  Piirkonnas, kus haakeseadist käsitsev inimene peab seisma, ei tohi olla konstruktsioonist tulenevaid kohti, mis võiksid tekitada vigastusi (näiteks teravaid servi, nurki vms), kui need ei ole kaitstud nii, et vigastus oleks ebatõenäoline.
  Väljumist sellest alast ei tohi kummaltki küljelt takistada ega piirata ükski haakeseadisele või sõidukile kinnitatud objekt.
  Ükski allasõidutõke ei tohi inimest takistada haakeseadise käsitsemiseks sobiva asendi võtmisel. |
| --- | --- |

1.3.3.

Haakeseadise lihtne ja ohutu kasutamine

Veotiisli haakeseadised tuleb sõidukile kinnitada nii, et neid oleks lihtne ja ohutu käsitseda.

Lisaks avamisfunktsioonile (ja vajadusel sulgemisele) peab selles sisalduma ka veopoldi suletud ja lukustatud asendit näitava tunnuse kontrollimine (nii vaadates kui ka katsudes).

Piirkonnas, kus haakeseadist käsitsev inimene peab seisma, ei tohi olla konstruktsioonist tulenevaid kohti, mis võiksid tekitada vigastusi (näiteks teravaid servi, nurki vms), kui need ei ole kaitstud nii, et vigastus oleks ebatõenäoline.

Väljumist sellest alast ei tohi kummaltki küljelt takistada ega piirata ükski haakeseadisele või sõidukile kinnitatud objekt.

Ükski allasõidutõke ei tohi inimest takistada haakeseadise käsitsemiseks sobiva asendi võtmisel.

| 1.3.4. | Minimaalsed nurgad haakimiseks ja lahtihaakimiseks
  Veorõnga haakimine ja lahtihaakimine peavad olema võimalikud juhul, kui veorõnga pikitelg on haaratsi keskjoone suhtes samaaegselt pööratud:
  horisontaalselt 50o nurga all paremale või vasakule;
  vertikaalselt 6o nurga all üles või alla;
  aksiaalselt 6o nurga all paremale või vasakule.
  Seda nõuet kohaldatakse ka klassi K konksu tüüpi haakeseadiste puhul. |
| --- | --- |

1.3.4.

Minimaalsed nurgad haakimiseks ja lahtihaakimiseks

Veorõnga haakimine ja lahtihaakimine peavad olema võimalikud juhul, kui veorõnga pikitelg on haaratsi keskjoone suhtes samaaegselt pööratud:

horisontaalselt 50o nurga all paremale või vasakule;

vertikaalselt 6o nurga all üles või alla;

aksiaalselt 6o nurga all paremale või vasakule.

Seda nõuet kohaldatakse ka klassi K konksu tüüpi haakeseadiste puhul.

| 1.3.5. | Ligipääsetavus
  Kaugus veopoldi keskmest sõiduki kere ääreni ei tohi ületada 550 mm. Kui kaugus ületab 420 mm, tuleb haakeseadis varustada käivitusmehhanismiga, mis võimaldab ohutud kasutamist maksimaalsel kaugusel 420 mm sõiduki kere välisservast.
  550 mm kaugust võib ületada alljärgnevalt, eeldusel, et suudetakse tõestada, et seda on tehniliselt vaja ning kui seejuures ei mõjutata lihtsat ja ohutut veotiisli haakeseadise käsitsemist:






  (i) | kauguseni kuni 650 mm kallurite või taha paigaldatud varustusega sõidukite korral; |
| --- | --- | --- |

1.3.5.

Ligipääsetavus

Kaugus veopoldi keskmest sõiduki kere ääreni ei tohi ületada 550 mm. Kui kaugus ületab 420 mm, tuleb haakeseadis varustada käivitusmehhanismiga, mis võimaldab ohutud kasutamist maksimaalsel kaugusel 420 mm sõiduki kere välisservast.

550 mm kaugust võib ületada alljärgnevalt, eeldusel, et suudetakse tõestada, et seda on tehniliselt vaja ning kui seejuures ei mõjutata lihtsat ja ohutut veotiisli haakeseadise käsitsemist:

(i)

kauguseni kuni 650 mm kallurite või taha paigaldatud varustusega sõidukite korral;

| (ii) | kauguseni kuni 1 320 mm, kui takistusteta kõrgus on vähemalt 1 150 mm; |
| --- | --- |

(ii)

kauguseni kuni 1 320 mm, kui takistusteta kõrgus on vähemalt 1 150 mm;

| (iii) | vähemalt kahe laadimistasapinnaga autohaagiste korral, kui tavalisel transportsõidul ei lahutata vedukit ja haagist üksteisest. |
| --- | --- |

(iii)

vähemalt kahe laadimistasapinnaga autohaagiste korral, kui tavalisel transportsõidul ei lahutata vedukit ja haagist üksteisest.

| 1.3.6. | Käsikangi kaugus
  Veotiisli haakeseadiste ohutuks käsitsemiseks peab käsikangi ümber olema piisavalt vaba ruumi.
  Joonisel 26 esitatud kaugust peetakse piisavaks. Kui sõidukiga ühendamiseks on ette nähtud erinevaid standardsete veotiisli haakeseadiste tüüpe, peab kaugus olema selline, et nõuded oleksid täidetud mõõtmetelt 5. lisa lõikes 3 esitatud suurima sobiva klassi haakeseadise korral.



  Kaugusmõõtmeid kohaldatakse sobivatena ka veotiisli haakeseadise korral, mille käsikangid on suunatud alla või mille konstruktsioon on erinev.
  Kaugus tuleb säilitada ka käesoleva lisa lõikes 1.3.4 määratud haakimise ja lahtihaakimise minimaalse nurga piirides. |
| --- | --- |

1.3.6.

Käsikangi kaugus

Veotiisli haakeseadiste ohutuks käsitsemiseks peab käsikangi ümber olema piisavalt vaba ruumi.

Joonisel 26 esitatud kaugust peetakse piisavaks. Kui sõidukiga ühendamiseks on ette nähtud erinevaid standardsete veotiisli haakeseadiste tüüpe, peab kaugus olema selline, et nõuded oleksid täidetud mõõtmetelt 5. lisa lõikes 3 esitatud suurima sobiva klassi haakeseadise korral.

Image

Kaugusmõõtmeid kohaldatakse sobivatena ka veotiisli haakeseadise korral, mille käsikangid on suunatud alla või mille konstruktsioon on erinev.

Kaugus tuleb säilitada ka käesoleva lisa lõikes 1.3.4 määratud haakimise ja lahtihaakimise minimaalse nurga piirides.

| 1.3.7. | Veotiisli haakeseadise vaba liikumisulatus
  Sõidukile kinnitatud veotiisli haakeseadis peab kõikidest teistest sõiduki osadest olema vähemalt 10 mm kaugusel, arvestades kõikide 5. lisa lõikes 3 esitatud võimalike geomeetriliste asenditega.
  Kui sõidukitüübiga ühendamiseks on ette nähtud erinevaid standardsete veotiisli haakeseadiste tüüpe, peab kaugus olema selline, et nõuded oleksid täidetud mõõtmetelt 3. lisa lõikes 3 esitatud suurima sobiva klassi haakeseadise korral. |
| --- | --- |

1.3.7.

Veotiisli haakeseadise vaba liikumisulatus

Sõidukile kinnitatud veotiisli haakeseadis peab kõikidest teistest sõiduki osadest olema vähemalt 10 mm kaugusel, arvestades kõikide 5. lisa lõikes 3 esitatud võimalike geomeetriliste asenditega.

Kui sõidukitüübiga ühendamiseks on ette nähtud erinevaid standardsete veotiisli haakeseadiste tüüpe, peab kaugus olema selline, et nõuded oleksid täidetud mõõtmetelt 3. lisa lõikes 3 esitatud suurima sobiva klassi haakeseadise korral.

| 1.3.8. | Vertikaalset pöörlemist võimaldava spetsiaalse liigendiga veotiisli haakeseadiste tunnustatavus – vt 5. lisa lõige 3.4.
  Haakeseadised, millel on silindriline sõrm ja mis saavutavad veorõnga vertikaalse pöörlemise spetsiaalse liigendi abil, on lubatud ainult juhtudel, kui suudetakse tõestada tehniline vajalikkus. Selline on olukord näiteks tahakallutavate kallurite korral, kui haakepea peab olema liigendiga, või raskeveol kasutatava haakeseadise korral, millel on tugevuse tagamiseks vaja kasutada silindrilist veopolti. |
| --- | --- |

1.3.8.

Vertikaalset pöörlemist võimaldava spetsiaalse liigendiga veotiisli haakeseadiste tunnustatavus – vt 5. lisa lõige 3.4.

Haakeseadised, millel on silindriline sõrm ja mis saavutavad veorõnga vertikaalse pöörlemise spetsiaalse liigendi abil, on lubatud ainult juhtudel, kui suudetakse tõestada tehniline vajalikkus. Selline on olukord näiteks tahakallutavate kallurite korral, kui haakepea peab olema liigendiga, või raskeveol kasutatava haakeseadise korral, millel on tugevuse tagamiseks vaja kasutada silindrilist veopolti.

1.4.   Veorõngaste ja veotiislite paigaldamine haagistele.

| 1.4.1. | Kui veorõngale langev vertikaalkoormus ületab täismassiga ühtlaselt koormatud haagise korral 50 kg, peavad kesktelghaagiste veotiislid olema varustatud reguleeritava kõrgusega tugiseadmetega. |
| --- | --- |

1.4.1.

Kui veorõngale langev vertikaalkoormus ületab täismassiga ühtlaselt koormatud haagise korral 50 kg, peavad kesktelghaagiste veotiislid olema varustatud reguleeritava kõrgusega tugiseadmetega.

| 1.4.2. | Veorõngaste ja veotiislite kinnitamisel rohkem kui ühe teljega kesktelghaagistele, mille täismass C ületab 3,5 tonni, peavad haagised olema varustatud seadmetega teljekoormuse jagamiseks. |
| --- | --- |

1.4.2.

Veorõngaste ja veotiislite kinnitamisel rohkem kui ühe teljega kesktelghaagistele, mille täismass C ületab 3,5 tonni, peavad haagised olema varustatud seadmetega teljekoormuse jagamiseks.

| 1.4.3. | Liigendühendusega veotiislid ei tohi maapinnaga kokku puutuda. Kui veotiisel vabastatakse horisontaalasendist, ei tohi see langeda madalamale kui 200 mm maapinnast. Vt ka 5. lisa lõiked 5.3 ja 5.4. |
| --- | --- |

1.4.3.

Liigendühendusega veotiislid ei tohi maapinnaga kokku puutuda. Kui veotiisel vabastatakse horisontaalasendist, ei tohi see langeda madalamale kui 200 mm maapinnast. Vt ka 5. lisa lõiked 5.3 ja 5.4.

1.5.   Sadulhaakeseadiste, kinnitusplaatide ja veopoltide paigaldamine sõidukitele.

| 1.5.1. | Klassi G50 sadulhaakeseadiseid ei tohi kinnitada vahetult sõiduki raamile, välja arvatud juhul, kui seda lubab sõiduki tootja. Need tuleb sõidukile kinnitada kinnitusplaatide abil ning tuleb järgida sõiduki ja haakeseadise tootja poolt määratud paigaldusjuhendeid. |
| --- | --- |

1.5.1.

Klassi G50 sadulhaakeseadiseid ei tohi kinnitada vahetult sõiduki raamile, välja arvatud juhul, kui seda lubab sõiduki tootja. Need tuleb sõidukile kinnitada kinnitusplaatide abil ning tuleb järgida sõiduki ja haakeseadise tootja poolt määratud paigaldusjuhendeid.

| 1.5.2. | Poolhaagised peavad olema varustatud tugirullide või muu varustusega, mis võimaldaks poolhaagise lahtihaakimist ja selle parkimist. Kui poolhaagised on varustatud selliselt, et haakeseadise ühendus, elektri- ja pidurisüsteemid aktiveeritakse automaatselt, peavad haagistel olema tugirullid, mis tõusevad pärast poolhaagise vedukiga haakimist automaatselt maapinnalt üles.
  Neid nõudeid ei kohaldata eriotstarbeks konstrueeritud poolhaagiste puhul, mida tavaliselt eraldatakse üksnes töökojas või kui laadimine ja mahalaadimine toimuvad selleks spetsiaalselt projekteeritud alal. |
| --- | --- |

1.5.2.

Poolhaagised peavad olema varustatud tugirullide või muu varustusega, mis võimaldaks poolhaagise lahtihaakimist ja selle parkimist. Kui poolhaagised on varustatud selliselt, et haakeseadise ühendus, elektri- ja pidurisüsteemid aktiveeritakse automaatselt, peavad haagistel olema tugirullid, mis tõusevad pärast poolhaagise vedukiga haakimist automaatselt maapinnalt üles.

Neid nõudeid ei kohaldata eriotstarbeks konstrueeritud poolhaagiste puhul, mida tavaliselt eraldatakse üksnes töökojas või kui laadimine ja mahalaadimine toimuvad selleks spetsiaalselt projekteeritud alal.

| 1.5.3. | Sadulhaakeseadise veopoldi kinnitamine poolhaagise kinnitusplaadile peab toimuma vastavalt sõiduki või haakeseadise veopoldi tootja juhenditele. |
| --- | --- |

1.5.3.

Sadulhaakeseadise veopoldi kinnitamine poolhaagise kinnitusplaadile peab toimuma vastavalt sõiduki või haakeseadise veopoldi tootja juhenditele.

| 1.5.4. | Kui poolhaagis on varustatud roolimiskiiluga, peab see vastama 5. lisa lõikes 7.8 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.5.4.

Kui poolhaagis on varustatud roolimiskiiluga, peab see vastama 5. lisa lõikes 7.8 esitatud nõuetele.

2.   KAUGJÄLGIMINE JA -JUHTIMINE

| 2.1. | Kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadmete paigaldamisel tuleb võtta arvesse kõiki 5. lisa lõikes 12 esitatud asjakohaseid nõudeid. |
| --- | --- |

2.1.

Kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadmete paigaldamisel tuleb võtta arvesse kõiki 5. lisa lõikes 12 esitatud asjakohaseid nõudeid.

7. LISA

1. liide

KOORMUSTINGIMUSED HAAKEKUULI KÕRGUSE MÕÕTMISEL

| 1. | Kõrgus peab vastama 7. lisa lõikele 1.1.1. |
| --- | --- |

1.

Kõrgus peab vastama 7. lisa lõikele 1.1.1.

| 2. | M1 kategooria sõidukite puhul (7) peab sõiduki mass, mille juures nimetatud kõrgust mõõdetakse, olema ette nähtud sõiduki tootja poolt ning esitatud teatise vormis (2. lisa). Mass peab olema kas sõiduki täismass, mis jaguneb telgede vahel, nagu sõiduki tootja poolt ette nähtud, või mass, mis on saadud sõiduki koormamisel vastavalt käesoleva liite lõikele 2.1. |
| --- | --- |

2.

M1 kategooria sõidukite puhul (7) peab sõiduki mass, mille juures nimetatud kõrgust mõõdetakse, olema ette nähtud sõiduki tootja poolt ning esitatud teatise vormis (2. lisa). Mass peab olema kas sõiduki täismass, mis jaguneb telgede vahel, nagu sõiduki tootja poolt ette nähtud, või mass, mis on saadud sõiduki koormamisel vastavalt käesoleva liite lõikele 2.1.

| 2.1. | Sõidukorras sõiduki suurim mass, nagu ette nähtud veduki tootja poolt (vt 2. lisa teatise vormi punkt 6), pluss |
| --- | --- |

2.1.

Sõidukorras sõiduki suurim mass, nagu ette nähtud veduki tootja poolt (vt 2. lisa teatise vormi punkt 6), pluss

| 2.1.1. | kaks massi, kumbki 68 kg, mis on asetatud kummagi istmerea välimistele istekohtadele, kusjuures istmed on kõige tagumises tavajuhtimise ja -reisimise jaoks ettenähtud asendis, ning massid asetsevad |
| --- | --- |

2.1.1.

kaks massi, kumbki 68 kg, mis on asetatud kummagi istmerea välimistele istekohtadele, kusjuures istmed on kõige tagumises tavajuhtimise ja -reisimise jaoks ettenähtud asendis, ning massid asetsevad

| 2.1.1.1. | originaalvarustusse kuuluvate haakeseadiste ja -komponentide puhul, mis on tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki tootja poolt, ligikaudu punktis, mis asub 100 mm eespool reguleeritavate istmete punktist R ja 50 mm eespool teiste istmete punktist R, kusjuures punkt R vastab eeskirja nr 14 lõikes 5.1.1.2 antud määratlusele; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

originaalvarustusse kuuluvate haakeseadiste ja -komponentide puhul, mis on tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki tootja poolt, ligikaudu punktis, mis asub 100 mm eespool reguleeritavate istmete punktist R ja 50 mm eespool teiste istmete punktist R, kusjuures punkt R vastab eeskirja nr 14 lõikes 5.1.1.2 antud määratlusele;

| 2.1.1.2. | haakeseadiste ja -komponentide puhul, mis on tüübikinnituse saamiseks esitatud sõltumatu tootja poolt ning mis on ette nähtud järelturul kasutamiseks, ligikaudu istuva inimese asukohas. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

haakeseadiste ja -komponentide puhul, mis on tüübikinnituse saamiseks esitatud sõltumatu tootja poolt ning mis on ette nähtud järelturul kasutamiseks, ligikaudu istuva inimese asukohas.

| 2.1.2. | Lisaks jaotatakse sõiduki pakiruumi ühtlaselt iga 68 kg massi kohta 7 kg lisamass isikliku pagasi jaoks. |
| --- | --- |

2.1.2.

Lisaks jaotatakse sõiduki pakiruumi ühtlaselt iga 68 kg massi kohta 7 kg lisamass isikliku pagasi jaoks.

| 3. | N1 kategooria sõidukite puhul (7) peab sõiduki mass, mille juures nimetatud kõrgust mõõdetakse, olema järgmine: |
| --- | --- |

3.

N1 kategooria sõidukite puhul (7) peab sõiduki mass, mille juures nimetatud kõrgust mõõdetakse, olema järgmine:

| 3.1. | sõiduki täismass, mis jaguneb telgede vahel, nagu ette nähtud veduki tootja poolt (vt 2. lisa teatise vormi punkt 6). |
| --- | --- |

3.1.

sõiduki täismass, mis jaguneb telgede vahel, nagu ette nähtud veduki tootja poolt (vt 2. lisa teatise vormi punkt 6).

---

(1)  Teeliikluse konventsiooni (Viin, 1968) artikli 1 punktide t ja u tähenduses.

1

(2)  Massid T ja R ning lubatud täismass võivad olla suuremad kui siseriiklike õigusaktidega sätestatud täismass.

2

(3)  Vt mõisted eeskirjast nr 13, mis on lisatud 1958. aasta kokkuleppele, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist. Määratlus sisaldub ka ehitusmasinaid käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R. E. 3) VII lisas (dokument TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

3

(4)  Maksimaalne koormus võib olla suurem kui riigisiseste õigusaktidega sätestatud maksimaalne koormus.

4

(5)  1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Madalmaad, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, 9 Hispaania, 10 Jugoslaavia, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 Norra, 17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 Iirimaa, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 28 Valgevene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja Hertsegoviina, 32 Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35-36 (vaba), 37 Türgi, 38-39 (vaba), 40 Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia, 41 (vaba), 42 Euroopa Ühendus (vastavat ECE sümbolit kasutavate liikmesriikide poolt antud tüübikinnitused), 43 Jaapan, 44 (vaba), 45 Austraalia ning 46 Ukraina. Järgnevad numbrid omistatakse teistele riikidele kronoloogilises järjestuses, millises nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad sellega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teavitab selliselt omistatud numbritest kokkuleppeosalisi.

5

(6)  Vt mõisted eeskirjast nr 13, mis on lisatud 1958. aasta kokkuleppele, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist. Mõiste sisaldub ka sõidukite ehitusnõudeid käsitleva konsolideeritud resolutsiooni VII lisas (R. E. 3) (dokument TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

6

(7)  Määratletud sõidukiehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3.) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

7

---

| 11.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/100

---

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 107 – M2- ja M3-kategooria sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses nimetatud sõidukite üldehitusega – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 373, 27. detsember 2006
  )

Eeskirja 107 tekst asendatakse järgmisega:

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 107 – M2- ja M3-kategooria sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses nimetatud sõidukite üldehitusega

1. versioon

Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni:

Eeskirja muudatuste seeria 01 – jõustumiskuupäev 12. august 2004

1. parandus – 19.10.2004

2. parandus – 25.01.2006

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Eeskirja kohaldatakse kõigi M2- või M3-kategooria ühekorruseliste, kahekorruseliste, jäikraamiga või liigendraamiga sõidukite suhtes (1). |
| --- | --- |

1.1.

Eeskirja kohaldatakse kõigi M2- või M3-kategooria ühekorruseliste, kahekorruseliste, jäikraamiga või liigendraamiga sõidukite suhtes (1).

| 1.2. | Eeskirja nõudeid ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes: |
| --- | --- |

1.2.

Eeskirja nõudeid ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes:

| 1.2.1. | sõidukid, mida kasutatakse isikute vedamiseks, kelle suhtes rakendatakse turvameetmeid, näiteks vangid; |
| --- | --- |

1.2.1.

sõidukid, mida kasutatakse isikute vedamiseks, kelle suhtes rakendatakse turvameetmeid, näiteks vangid;

| 1.2.2. | vigastatud või haigete inimeste veoks projekteeritud sõidukid (kiirabiautod); |
| --- | --- |

1.2.2.

vigastatud või haigete inimeste veoks projekteeritud sõidukid (kiirabiautod);

| 1.2.3. | maastikuautod; |
| --- | --- |

1.2.3.

maastikuautod;

| 1.2.4. | spetsiaalselt koolilaste veoks projekteeritud sõidukid. |
| --- | --- |

1.2.4.

spetsiaalselt koolilaste veoks projekteeritud sõidukid.

| 1.3. | Eeskirja nõudeid kohaldatakse järgmiste sõidukite suhtes ainult niivõrd, kuivõrd need haakuvad sõidukite kavandatud kasutuse ja funktsiooniga: |
| --- | --- |

1.3.

Eeskirja nõudeid kohaldatakse järgmiste sõidukite suhtes ainult niivõrd, kuivõrd need haakuvad sõidukite kavandatud kasutuse ja funktsiooniga:

| 1.3.1. | politsei, turvateenistuse ja relvajõudude tarbeks projekteeritud sõidukid; |
| --- | --- |

1.3.1.

politsei, turvateenistuse ja relvajõudude tarbeks projekteeritud sõidukid;

| 1.3.2. | sõidukid, mis on mõeldud sõidu ajal kuni kaheksa sõitja (lisaks juhile) vedamiseks, kuid milles on lisaks ka ainult sõiduki seismise ajal kasutatavaid istekohti. Näiteks liikuvad raamatukogud, mobiilsed kirikud ja kliinikud. Sõidu ajal kasutatavad istmed peavad sellistes sõidukites olema kasutajate jaoks selgelt tähistatud. |
| --- | --- |

1.3.2.

sõidukid, mis on mõeldud sõidu ajal kuni kaheksa sõitja (lisaks juhile) vedamiseks, kuid milles on lisaks ka ainult sõiduki seismise ajal kasutatavaid istekohti. Näiteks liikuvad raamatukogud, mobiilsed kirikud ja kliinikud. Sõidu ajal kasutatavad istmed peavad sellistes sõidukites olema kasutajate jaoks selgelt tähistatud.

2.   MÕISTED

Eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | Sõiduk – kõik punktis 1 määratletud reguleerimisalasse kuuluvad M2- või M3-kategooria mootorsõidukid. |
| --- | --- |

2.1.

Sõiduk – kõik punktis 1 määratletud reguleerimisalasse kuuluvad M2- või M3-kategooria mootorsõidukid.

| 2.1.1. | Sõidukid, mis mahutavad lisaks juhile rohkem kui 22 sõitjat, on jagatud kolme klassi: |
| --- | --- |

2.1.1.

Sõidukid, mis mahutavad lisaks juhile rohkem kui 22 sõitjat, on jagatud kolme klassi:

| 2.1.1.1. | I klass – seisukohtadega sõidukid, kus on võimalik sõitjate elav liikumine. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

I klass – seisukohtadega sõidukid, kus on võimalik sõitjate elav liikumine.

| 2.1.1.2. | II klass – peamiselt istuvate sõitjate veoks ette nähtud sõidukid, milles on võimalik vedada seisvaid sõitjaid istmetevahelises käigus või alal, mis ei ole suurem kui kahe topeltistme jaoks vajalik pind. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

II klass – peamiselt istuvate sõitjate veoks ette nähtud sõidukid, milles on võimalik vedada seisvaid sõitjaid istmetevahelises käigus või alal, mis ei ole suurem kui kahe topeltistme jaoks vajalik pind.

| 2.1.1.3. | III klass – sõidukid ainult istuvate sõitjate veoks. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

III klass – sõidukid ainult istuvate sõitjate veoks.

| 2.1.1.4. | Sõiduk võib korraga kuuluda rohkem kui ühte klassi. Sel juhul võidakse sõidukile anda tüübikinnitus iga klassi kohta, millele sõiduk vastab. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Sõiduk võib korraga kuuluda rohkem kui ühte klassi. Sel juhul võidakse sõidukile anda tüübikinnitus iga klassi kohta, millele sõiduk vastab.

| 2.1.2. | Sõidukid, mis mahutavad lisaks juhile veel kuni 22 sõitjat, on jagatud kahte klassi: |
| --- | --- |

2.1.2.

Sõidukid, mis mahutavad lisaks juhile veel kuni 22 sõitjat, on jagatud kahte klassi:

| 2.1.2.1. | A-klass – sõidukid seisvate sõitjate veoks; sellesse klassi kuuluvas sõidukis on istmed ja veoks määratud seisukohad. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

A-klass – sõidukid seisvate sõitjate veoks; sellesse klassi kuuluvas sõidukis on istmed ja veoks määratud seisukohad.

| 2.1.2.2. | B-klass – sõidukid, mis ei ole konstrueeritud seisvate sõitjate veoks. Sellesse klassi kuuluvates sõidukites ei ole seisukohti. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

B-klass – sõidukid, mis ei ole konstrueeritud seisvate sõitjate veoks. Sellesse klassi kuuluvates sõidukites ei ole seisukohti.

| 2.1.3. | Liigendsõiduk – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast üksteise suhtes liikuvast sektsioonist; selleks et sõitjad saaksid sektsioonide vahel vabalt liikuda, on kõigi sektsioonide sõitjateruumid omavahel ühendatud. Jäigad sektsioonid on omavahel püsivalt ühendatud ning neid saab üksteisest eraldada seadmetega, mida tavaliselt kasutatakse vaid töökojas. |
| --- | --- |

2.1.3.

Liigendsõiduk – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast üksteise suhtes liikuvast sektsioonist; selleks et sõitjad saaksid sektsioonide vahel vabalt liikuda, on kõigi sektsioonide sõitjateruumid omavahel ühendatud. Jäigad sektsioonid on omavahel püsivalt ühendatud ning neid saab üksteisest eraldada seadmetega, mida tavaliselt kasutatakse vaid töökojas.

| 2.1.3.1. | Kahekorruseline liigendsõiduk – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast üksteise suhtes liikuvast osast; selleks et sõitjad saaksid osade vahel vabalt liikuda, on kõigi osade sõitjateruumid omavahel vähemalt ühel korrusel ühendatud. Jäigad osad on omavahel püsivalt ühendatud ning neid saab üksteisest eraldada seadmetega, mida tavaliselt kasutatakse vaid töökojas. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Kahekorruseline liigendsõiduk – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast üksteise suhtes liikuvast osast; selleks et sõitjad saaksid osade vahel vabalt liikuda, on kõigi osade sõitjateruumid omavahel vähemalt ühel korrusel ühendatud. Jäigad osad on omavahel püsivalt ühendatud ning neid saab üksteisest eraldada seadmetega, mida tavaliselt kasutatakse vaid töökojas.

| 2.1.4. | Madala põrandaga buss – I, II või A-klassi sõiduk, millel vähemalt 35 protsendil seisvate sõitjate alast (liigendbusside korral sõiduki eesmisest osast või kahekorruseliste busside korral alumisest korrusest) on astmeteta tasapind, kus on juurdepääs vähemalt ühele teenindusuksele. |
| --- | --- |

2.1.4.

Madala põrandaga buss – I, II või A-klassi sõiduk, millel vähemalt 35 protsendil seisvate sõitjate alast (liigendbusside korral sõiduki eesmisest osast või kahekorruseliste busside korral alumisest korrusest) on astmeteta tasapind, kus on juurdepääs vähemalt ühele teenindusuksele.

| 2.1.5. | Kere – iseseisev tehniline üksus, mis hõlmab sõiduki kogu seesmist ja välimist seadmestikku. |
| --- | --- |

2.1.5.

Kere – iseseisev tehniline üksus, mis hõlmab sõiduki kogu seesmist ja välimist seadmestikku.

| 2.1.6. | Kahekorruseline sõiduk – sõiduk, kus sõitjakohad asuvad vähemalt osaliselt kahel üksteise kohal paikneval korrusel ja mille ülemisel korrusel ei ole seisukohti. |
| --- | --- |

2.1.6.

Kahekorruseline sõiduk – sõiduk, kus sõitjakohad asuvad vähemalt osaliselt kahel üksteise kohal paikneval korrusel ja mille ülemisel korrusel ei ole seisukohti.

| 2.1.7. | Iseseisev tehniline üksus – sõiduki osana konstrueeritud seade, millele võib tüübikinnituse anda eraldi, ent ainult seoses ühe või enama kindlaksmääratud sõidukitüübiga. |
| --- | --- |

2.1.7.

Iseseisev tehniline üksus – sõiduki osana konstrueeritud seade, millele võib tüübikinnituse anda eraldi, ent ainult seoses ühe või enama kindlaksmääratud sõidukitüübiga.

2.2.   Tüübi (tüüpide) mõiste

| 2.2.1. | Sõiduki tüüp – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmistes olulistes punktides:






  a) | kere tootja; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Sõiduki tüüp – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmistes olulistes punktides:

a)

kere tootja;

| b) | runga (šassii) tootja; |
| --- | --- |

b)

runga (šassii) tootja;

| c) | sõiduki kontseptsioon (> 22 sõitjat või ≤ 22 sõitjat); |
| --- | --- |

c)

sõiduki kontseptsioon (> 22 sõitjat või ≤ 22 sõitjat);

| d) | kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala põrandaga); |
| --- | --- |

d)

kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala põrandaga);

| e) | kere tüüp, kui kere on saanud tüübikinnituse iseseisva tehnilise üksusena. |
| --- | --- |

e)

kere tüüp, kui kere on saanud tüübikinnituse iseseisva tehnilise üksusena.

| 2.2.2. | Kere tüüp – kere kategooriad, mis tüübikinnituse saamiseks iseseisva tehnilise üksusena ei erine üksteisest oluliselt järgmistes punktides:






  a) | kere tootja; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Kere tüüp – kere kategooriad, mis tüübikinnituse saamiseks iseseisva tehnilise üksusena ei erine üksteisest oluliselt järgmistes punktides:

a)

kere tootja;

| b) | sõiduki kontseptsioon (> 22 sõitjat või ≤ 22 sõitjat); |
| --- | --- |

b)

sõiduki kontseptsioon (> 22 sõitjat või ≤ 22 sõitjat);

| c) | kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala põrandaga); |
| --- | --- |

c)

kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala põrandaga);

| d) | täisvarustuses sõiduki kere mass, lubatud kõikumine 10 %; |
| --- | --- |

d)

täisvarustuses sõiduki kere mass, lubatud kõikumine 10 %;

| e) | kindlaksmääratud sõidukitüübid, millele asjakohast tüüpi keret võib paigaldada. |
| --- | --- |

e)

kindlaksmääratud sõidukitüübid, millele asjakohast tüüpi keret võib paigaldada.

| 2.3. | Sõiduki või iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus – punktis 2.2 määratletud sõiduki või kere tüübikinnitus nende käesolevas eeskirjas täpsustatud konstruktsioonilisi iseärasusi silmas pidades. |
| --- | --- |

2.3.

Sõiduki või iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus – punktis 2.2 määratletud sõiduki või kere tüübikinnitus nende käesolevas eeskirjas täpsustatud konstruktsioonilisi iseärasusi silmas pidades.

| 2.4. | Pealisehitus – kere osa, mis annab sõidukile tugevuse ümberpaiskumise puhuks. |
| --- | --- |

2.4.

Pealisehitus – kere osa, mis annab sõidukile tugevuse ümberpaiskumise puhuks.

| 2.5. | Teenindusuks – sõitjate uks, mida kasutatakse tavaolukorras ja mille avamiseks juht ei pea oma kohalt tõusma. |
| --- | --- |

2.5.

Teenindusuks – sõitjate uks, mida kasutatakse tavaolukorras ja mille avamiseks juht ei pea oma kohalt tõusma.

| 2.6. | Kahe poolega uks – kaht juurdepääsu võimaldav või samaväärne uks. |
| --- | --- |

2.6.

Kahe poolega uks – kaht juurdepääsu võimaldav või samaväärne uks.

| 2.7. | Liuguks – uks, mida saab avada ja sulgeda, nihutades seda mööda ühte või mitut sirget või peaaegu sirget siini. |
| --- | --- |

2.7.

Liuguks – uks, mida saab avada ja sulgeda, nihutades seda mööda ühte või mitut sirget või peaaegu sirget siini.

| 2.8. | Avariiuks – uks sõitjate väljumiseks erandjuhtudel, eeskätt avariiolukorras. |
| --- | --- |

2.8.

Avariiuks – uks sõitjate väljumiseks erandjuhtudel, eeskätt avariiolukorras.

| 2.9. | Avariiaken – aken, mis ei tarvitse olla klaasitud, sõitjate väljumiseks avariiolukorras. |
| --- | --- |

2.9.

Avariiaken – aken, mis ei tarvitse olla klaasitud, sõitjate väljumiseks avariiolukorras.

| 2.10. | Kahe- või mitmeosaline aken – avariiaken, mis mõttelise joonega (joontega) (või tasandiga, tasanditega) kaheks või enamaks osaks jaotatuna vastab iga osa mõõtmete ja juurdepääsuvõimaluste poolest tavalise avariiakna nõuetele. |
| --- | --- |

2.10.

Kahe- või mitmeosaline aken – avariiaken, mis mõttelise joonega (joontega) (või tasandiga, tasanditega) kaheks või enamaks osaks jaotatuna vastab iga osa mõõtmete ja juurdepääsuvõimaluste poolest tavalise avariiakna nõuetele.

| 2.11. | Avariiluuk – ava laes või põrandas, mis on määratud sõitjate väljapääsuks avariiolukorras. |
| --- | --- |

2.11.

Avariiluuk – ava laes või põrandas, mis on määratud sõitjate väljapääsuks avariiolukorras.

| 2.12. | Avariiväljapääs – avariiuks, avariiaken või avariiluuk. |
| --- | --- |

2.12.

Avariiväljapääs – avariiuks, avariiaken või avariiluuk.

| 2.13. | Väljapääs – teenindusuks, ühendustrepp, pooltrepp või avariiväljapääs. |
| --- | --- |

2.13.

Väljapääs – teenindusuks, ühendustrepp, pooltrepp või avariiväljapääs.

| 2.14. | Põrand või korrus – sõiduki kere osa, mille pealispinnale toetuvad seisvate sõitjate, istuvate sõitjate, juhi ja meeskonnaliikmete jalad ning millel võivad olla istmekinnitused. |
| --- | --- |

2.14.

Põrand või korrus – sõiduki kere osa, mille pealispinnale toetuvad seisvate sõitjate, istuvate sõitjate, juhi ja meeskonnaliikmete jalad ning millel võivad olla istmekinnitused.

| 2.15. | Istmetevaheline käik – ala, mis võimaldab sõitjatel liikuda ühelt istmelt või ühest istmereast mõne teise istme või istmereani või sõitjate teenindusukse juurdepääsuteeni, ühendustrepini või seisvate sõitjate alani. See ei hõlma: |
| --- | --- |

2.15.

Istmetevaheline käik – ala, mis võimaldab sõitjatel liikuda ühelt istmelt või ühest istmereast mõne teise istme või istmereani või sõitjate teenindusukse juurdepääsuteeni, ühendustrepini või seisvate sõitjate alani. See ei hõlma:

| 2.15.1. | istme ees olevat 300 mm laiust ala; välja arvatud juhul, kui istmed on külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale – siis võib nimetatud ala laiust vähendada 225 millimeetrini; |
| --- | --- |

2.15.1.

istme ees olevat 300 mm laiust ala; välja arvatud juhul, kui istmed on külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale – siis võib nimetatud ala laiust vähendada 225 millimeetrini;

| 2.15.2. | ruumi astmelaua või trepi kohal või |
| --- | --- |

2.15.2.

ruumi astmelaua või trepi kohal või

| 2.15.3. | ruumi, mis võimaldab juurdepääsu ainult ühele istmele või istmereale, vastamisi paigutatud istmetele või istmereale. |
| --- | --- |

2.15.3.

ruumi, mis võimaldab juurdepääsu ainult ühele istmele või istmereale, vastamisi paigutatud istmetele või istmereale.

| 2.16. | Juurdepääsutee – sõitjate teenindusukse juurest algav ala kuni ülemise astme (istmetevahelise käigu äär), ühendustrepi või pooltrepi välimise servani. Kui ukse juures astmed puuduvad, peetakse juurdepääsuteeks 3. lisa punkti 7.7.1. kohaselt mõõdetavat ala, mis lõpeb algasendis oleva uksepaneeli siseküljest 300 mm kaugusel. |
| --- | --- |

2.16.

Juurdepääsutee – sõitjate teenindusukse juurest algav ala kuni ülemise astme (istmetevahelise käigu äär), ühendustrepi või pooltrepi välimise servani. Kui ukse juures astmed puuduvad, peetakse juurdepääsuteeks 3. lisa punkti 7.7.1. kohaselt mõõdetavat ala, mis lõpeb algasendis oleva uksepaneeli siseküljest 300 mm kaugusel.

| 2.17. | Juhiruum – ruum, mis on mõeldud kasutamiseks ainult juhile (välja arvatud avariiolukorras) ja milles on juhiiste, rool, juhtseadmed, näidikud ja muud sõiduki juhtimiseks ning käitamiseks vajalikud seadmed. |
| --- | --- |

2.17.

Juhiruum – ruum, mis on mõeldud kasutamiseks ainult juhile (välja arvatud avariiolukorras) ja milles on juhiiste, rool, juhtseadmed, näidikud ja muud sõiduki juhtimiseks ning käitamiseks vajalikud seadmed.

| 2.18. | Sõidukorras sõiduki tühimass – sõidukorras koormata sõiduki kere ja haakeseadme (veduki korral) või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab jahutusvedelikku, õlisid, kütust 90 % kütusepaagi mahust, 100 % kõigi teiste vedelike (v.a kasutatud vesi) tööriistade, varuratta ja juhi (75 kg) massi. Bussidel sisaldab tühimass meeskonnaliikme massi (75 kg), kui sõidukis on meeskonnaliikmele mõeldud istekoht. |
| --- | --- |

2.18.

Sõidukorras sõiduki tühimass – sõidukorras koormata sõiduki kere ja haakeseadme (veduki korral) või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab jahutusvedelikku, õlisid, kütust 90 % kütusepaagi mahust, 100 % kõigi teiste vedelike (v.a kasutatud vesi) tööriistade, varuratta ja juhi (75 kg) massi. Bussidel sisaldab tühimass meeskonnaliikme massi (75 kg), kui sõidukis on meeskonnaliikmele mõeldud istekoht.

| 2.19. | Täismass – tootja lubatud suurim sõiduki mass, mis põhineb konstruktsioonil ja tööomadustel. Täismassi kasutatakse sõiduki kategooria määramiseks. |
| --- | --- |

2.19.

Täismass – tootja lubatud suurim sõiduki mass, mis põhineb konstruktsioonil ja tööomadustel. Täismassi kasutatakse sõiduki kategooria määramiseks.

| 2.20. | Sõitja – isik, kes ei ole juht või meeskonnaliige. |
| --- | --- |

2.20.

Sõitja – isik, kes ei ole juht või meeskonnaliige.

| 2.21. | Piiratud liikumisvõimega sõitja – reisijad, kellel on raskusi ühistranspordi kasutamisel, näiteks invaliidid (kaasa arvatud meeleorganite puuetega ja vaimupuuetega inimesed ning ratastooli kasutavad inimesed), kehalise puudega inimesed, väikesekasvulised inimesed, rasket pagasit kandvad inimesed, vanurid, rasedad, ostukärudega inimesed ja lastega sõitjad (kaasa arvatud lastekärus lapsed). |
| --- | --- |

2.21.

Piiratud liikumisvõimega sõitja – reisijad, kellel on raskusi ühistranspordi kasutamisel, näiteks invaliidid (kaasa arvatud meeleorganite puuetega ja vaimupuuetega inimesed ning ratastooli kasutavad inimesed), kehalise puudega inimesed, väikesekasvulised inimesed, rasket pagasit kandvad inimesed, vanurid, rasedad, ostukärudega inimesed ja lastega sõitjad (kaasa arvatud lastekärus lapsed).

| 2.22. | Ratastooli kasutaja – isik, kes kehavigastuse või puude tõttu kasutab liikumiseks ratastooli. |
| --- | --- |

2.22.

Ratastooli kasutaja – isik, kes kehavigastuse või puude tõttu kasutab liikumiseks ratastooli.

| 2.23. | Meeskonnaliige – teine juht või reisisaatja. |
| --- | --- |

2.23.

Meeskonnaliige – teine juht või reisisaatja.

| 2.24. | Sõitjateruum – sõitjateruum, välja arvatud ala, kus asuvad kohtkindlad sisseseaded, näiteks baar, kööginišš, tualett, pagasi- või kaubaruum. |
| --- | --- |

2.24.

Sõitjateruum – sõitjateruum, välja arvatud ala, kus asuvad kohtkindlad sisseseaded, näiteks baar, kööginišš, tualett, pagasi- või kaubaruum.

| 2.25. | Mehhaniseeritud teenindusuks – teenindusuks, mis avaneb ja sulgub energiaallika (välja arvatud lihasjõud) mõjul ja mille avamist ning sulgemist – kui see ei ole automaatne – juhib juht või meeskonnaliige kaugjuhtimise teel. |
| --- | --- |

2.25.

Mehhaniseeritud teenindusuks – teenindusuks, mis avaneb ja sulgub energiaallika (välja arvatud lihasjõud) mõjul ja mille avamist ning sulgemist – kui see ei ole automaatne – juhib juht või meeskonnaliige kaugjuhtimise teel.

| 2.26. | Isetoimiv teenindusuks – energiaallikal töötav teenindusuks, mida saab avada ainult siis (välja arvatud avariiolukordadeks määratud juhtimisseadmete kasutamise korral), kui sõitja on kasutanud asjaomast juhtseadet ja juht on juhtseadme sisse lülitanud, ning mis automaatselt uuesti sulgub. |
| --- | --- |

2.26.

Isetoimiv teenindusuks – energiaallikal töötav teenindusuks, mida saab avada ainult siis (välja arvatud avariiolukordadeks määratud juhtimisseadmete kasutamise korral), kui sõitja on kasutanud asjaomast juhtseadet ja juht on juhtseadme sisse lülitanud, ning mis automaatselt uuesti sulgub.

| 2.27. | Sõiduki käivitamist takistav seade – automaatseade, mis takistab sõidu alustamist. |
| --- | --- |

2.27.

Sõiduki käivitamist takistav seade – automaatseade, mis takistab sõidu alustamist.

| 2.28. | Teenindusuks, mida juhib juht – teenindusuks, mida tavaliselt avab ja sulgeb juht. |
| --- | --- |

2.28.

Teenindusuks, mida juhib juht – teenindusuks, mida tavaliselt avab ja sulgeb juht.

| 2.29. | Eelisõigusiste – asjakohaselt tähistatud lisaruumiga iste piiratud liikumisvõimega inimestele. |
| --- | --- |

2.29.

Eelisõigusiste – asjakohaselt tähistatud lisaruumiga iste piiratud liikumisvõimega inimestele.

| 2.30. | Sisenemise abiseade – seade, mis aitab ratastooli kasutajal sõidukisse pääseda, näiteks tõsteseade, kaldtee jms. |
| --- | --- |

2.30.

Sisenemise abiseade – seade, mis aitab ratastooli kasutajal sõidukisse pääseda, näiteks tõsteseade, kaldtee jms.

| 2.31. | Kallutussüsteem – süsteem, mis täielikult või osaliselt tõstab või langetab sõiduki keret tavalise sõiduasendi suhtes. |
| --- | --- |

2.31.

Kallutussüsteem – süsteem, mis täielikult või osaliselt tõstab või langetab sõiduki keret tavalise sõiduasendi suhtes.

| 2.32. | Tõsteseade – platvormiga seade või süsteem, mida saab tõsta ja langetada, et võimaldada sõitjate liikumist sõitjateruumi põrandalt maapinnale või kõnniteele ning vastupidi. |
| --- | --- |

2.32.

Tõsteseade – platvormiga seade või süsteem, mida saab tõsta ja langetada, et võimaldada sõitjate liikumist sõitjateruumi põrandalt maapinnale või kõnniteele ning vastupidi.

| 2.33. | Kaldtee – seade, mis moodustab silla sõitjateruumi põrandast maapinnani või kõnniteeni. |
| --- | --- |

2.33.

Kaldtee – seade, mis moodustab silla sõitjateruumi põrandast maapinnani või kõnniteeni.

| 2.34. | Teisaldatav kaldtee – kaldtee, mida saab sõiduki konstruktsiooni küljest eemaldada ja mida juht või meeskonnaliige saab paigaldada. |
| --- | --- |

2.34.

Teisaldatav kaldtee – kaldtee, mida saab sõiduki konstruktsiooni küljest eemaldada ja mida juht või meeskonnaliige saab paigaldada.

| 2.35. | Eemaldatav iste – iste, mida saab sõidukist hõlpsalt eemaldada. |
| --- | --- |

2.35.

Eemaldatav iste – iste, mida saab sõidukist hõlpsalt eemaldada.

| 2.36. | Esiosa ja tagaosa – sõiduki esi- või tagaosa tavalise sõidusuuna ja mõistete kohaselt. Samuti mõistetakse ka väljendeid “eesmine”, “kõige esimene”, “tagumine” ja “kõige tagumine” jms. |
| --- | --- |

2.36.

Esiosa ja tagaosa – sõiduki esi- või tagaosa tavalise sõidusuuna ja mõistete kohaselt. Samuti mõistetakse ka väljendeid “eesmine”, “kõige esimene”, “tagumine” ja “kõige tagumine” jms.

| 2.37. | Ühendustrepp – trepp, mis võimaldab liikuda ülemise ja alumise korruse vahel. |
| --- | --- |

2.37.

Ühendustrepp – trepp, mis võimaldab liikuda ülemise ja alumise korruse vahel.

| 2.38. | Eraldatud ruum – ruum sõidukis, mida sõitjad ja meeskonnaliikmed võivad sõiduki liikumise ajal kasutada ja mis on sõitjate või meeskonna muudest ruumidest eraldatud, välja arvatud kohtades, kus vahesein võimaldab sõitjatel vaadet järgmisesse sõitjateruumi, ning on ühendatud teiste ruumidega usteta istmetevahelise käiguga. |
| --- | --- |

2.38.

Eraldatud ruum – ruum sõidukis, mida sõitjad ja meeskonnaliikmed võivad sõiduki liikumise ajal kasutada ja mis on sõitjate või meeskonna muudest ruumidest eraldatud, välja arvatud kohtades, kus vahesein võimaldab sõitjatel vaadet järgmisesse sõitjateruumi, ning on ühendatud teiste ruumidega usteta istmetevahelise käiguga.

| 2.39. | Pooltrepp – ülemiselt korruselt algav trepp, mis lõpeb avariiuksega. |
| --- | --- |

2.39.

Pooltrepp – ülemiselt korruselt algav trepp, mis lõpeb avariiuksega.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

| 3.1. | Vastutav tootja või tootja ametlik esindaja esitab tüübikinnituse taotluse






  a) | sõiduki tüübi või |
| --- | --- | --- |

3.1.

Vastutav tootja või tootja ametlik esindaja esitab tüübikinnituse taotluse

a)

sõiduki tüübi või

| b) | iseseisva tehnilise üksuse või |
| --- | --- |

b)

iseseisva tehnilise üksuse või

| c) | sõiduki tüübi, mille kere tüüp on iseseisva tehnilise üksusena tüübikinnituse juba saanud, |
| --- | --- |

c)

sõiduki tüübi, mille kere tüüp on iseseisva tehnilise üksusena tüübikinnituse juba saanud,

konstruktsiooniliste iseärasuste suhtes.

| 3.2. | Kui tüübikinnituse taotlus esitatakse sõiduki kohta, mille rungale on monteeritud tüübikinnitusega kere, tähendab mõiste “tootja” ettevõtet, kus monteerimine toimub. |
| --- | --- |

3.2.

Kui tüübikinnituse taotlus esitatakse sõiduki kohta, mille rungale on monteeritud tüübikinnitusega kere, tähendab mõiste “tootja” ettevõtet, kus monteerimine toimub.

| 3.3. | Teave konstruktsiooniliste iseärasuste kohta edastatakse vormis, mis on kooskõlas 1. lisa 1. osas esitatud näidisega. |
| --- | --- |

3.3.

Teave konstruktsiooniliste iseärasuste kohta edastatakse vormis, mis on kooskõlas 1. lisa 1. osas esitatud näidisega.

| 3.3.1. | 1. liide: sõiduki tüübi puhul, |
| --- | --- |

3.3.1.

1. liide: sõiduki tüübi puhul,

| 3.3.2. | 2. liide: kere tüübi puhul, |
| --- | --- |

3.3.2.

2. liide: kere tüübi puhul,

| 3.3.3. | 3. liide: sõiduki tüübi puhul, mille kere on iseseisva tehnilise üksusena tüübikinnituse juba saanud. |
| --- | --- |

3.3.3.

3. liide: sõiduki tüübi puhul, mille kere on iseseisva tehnilise üksusena tüübikinnituse juba saanud.

| 3.4. | Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk (sõidukid) või kere (kered). |
| --- | --- |

3.4.

Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk (sõidukid) või kere (kered).

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk või kere vastab punktis 5 esitatud nõuetele, antakse kõnealusele sõidukile või kerele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk või kere vastab punktis 5 esitatud nõuetele, antakse kõnealusele sõidukile või kerele tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnituse number. Selle esimesed kaks kohta (praegu 01, mis vastab muudatuste seeriale 01) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja tehtud kõige hilisemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Üks ja sama lepinguosaline ei tohi anda ühele tüübile antud numbrit teisele sõiduki- või keretüübile punkti 2.2 tähenduses. |
| --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnituse number. Selle esimesed kaks kohta (praegu 01, mis vastab muudatuste seeriale 01) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja tehtud kõige hilisemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Üks ja sama lepinguosaline ei tohi anda ühele tüübile antud numbrit teisele sõiduki- või keretüübile punkti 2.2 tähenduses.

| 4.3. | Teade käesoleva eeskirja kohaselt sõiduki või kere tüübikinnituse andmise või selle laiendamise kohta edastatakse eeskirja rakendavatele lepinguosalistele vormis, mis on kooskõlas eeskirja 1. lisas esitatud näidisega. |
| --- | --- |

4.3.

Teade käesoleva eeskirja kohaselt sõiduki või kere tüübikinnituse andmise või selle laiendamise kohta edastatakse eeskirja rakendavatele lepinguosalistele vormis, mis on kooskõlas eeskirja 1. lisas esitatud näidisega.

| 4.4. | Igale sõidukile või kerele, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduki- või keretüübile, paigaldatakse selgesti loetavalt tüübikinnitusvormis nimetatud juurdepääsetavale kohale rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest: |
| --- | --- |

4.4.

Igale sõidukile või kerele, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduki- või keretüübile, paigaldatakse selgesti loetavalt tüübikinnitusvormis nimetatud juurdepääsetavale kohale rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:

| 4.4.1. | ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb kinnituse andnud riigi eraldusnumber (2) ja |
| --- | --- |

4.4.1.

ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb kinnituse andnud riigi eraldusnumber (2) ja

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremale poole jääb käesoleva eeskirja number, millele järgneb sümbol “R”, sidekriips ja kinnitusnumber ning |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremale poole jääb käesoleva eeskirja number, millele järgneb sümbol “R”, sidekriips ja kinnitusnumber ning

| 4.4.3. | Rooma numbritest koosnev täiendav sümbol, mis tähistab klassi (klasse), milles sõiduk või kere on tüübikinnituse saanud. Kerel, mis on saanud eraldi tüübikinnituse, on täiendav sümbol S. |
| --- | --- |

4.4.3.

Rooma numbritest koosnev täiendav sümbol, mis tähistab klassi (klasse), milles sõiduk või kere on tüübikinnituse saanud. Kerel, mis on saanud eraldi tüübikinnituse, on täiendav sümbol S.

| 4.5. | Punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit ei korrata, kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andnud riigis vastab sõiduk ka lepingule lisatud teise või teiste eeskirjade alusel tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile; sellisel juhul paigutatakse käesoleva eeskirja number ja tüübikinnituse number ning antud riigis tüübikinnituse aluseks olnud kõigi eeskirjade täiendavad sümbolid punktis 4.4.1 nimetatud sümbolist paremal asuvasse püstveergu. |
| --- | --- |

4.5.

Punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit ei korrata, kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andnud riigis vastab sõiduk ka lepingule lisatud teise või teiste eeskirjade alusel tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile; sellisel juhul paigutatakse käesoleva eeskirja number ja tüübikinnituse number ning antud riigis tüübikinnituse aluseks olnud kõigi eeskirjade täiendavad sümbolid punktis 4.4.1 nimetatud sümbolist paremal asuvasse püstveergu.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk kinnitatakse tootja paigaldatud kere või sõiduki andmeplaadile või selle kõrvale. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk kinnitatakse tootja paigaldatud kere või sõiduki andmeplaadile või selle kõrvale.

| 4.8. | Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud näidised tüübikinnitusmärkide asetuse kohta. |
| --- | --- |

4.8.

Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud näidised tüübikinnitusmärkide asetuse kohta.

5.   TEHNILISED NÕUDED

| 5.1. | Kõik sõidukid peavad vastama käesoleva eeskirja 3. lisa tingimustele (mida kahekordsete sõidukite puhul on muudetud 9. lisaga). Tüübikinnituse eraldi saanud kered peavad olema 5. lisa või 10. lisa nõuete kohased. Kui sõiduki kerele on tüübikinnitus antud 10. lisa kohaselt, antakse sõidukile tüübikinnitus sama lisa alusel. |
| --- | --- |

5.1.

Kõik sõidukid peavad vastama käesoleva eeskirja 3. lisa tingimustele (mida kahekordsete sõidukite puhul on muudetud 9. lisaga). Tüübikinnituse eraldi saanud kered peavad olema 5. lisa või 10. lisa nõuete kohased. Kui sõiduki kerele on tüübikinnitus antud 10. lisa kohaselt, antakse sõidukile tüübikinnitus sama lisa alusel.

| 5.2. | 8. lisa tehniliste tingimuste kohaselt peavad I klassi sõidukitesse pääsema ratastooli kasutavad inimesed ja teised piiratud liikumisvõimega inimesed. |
| --- | --- |

5.2.

8. lisa tehniliste tingimuste kohaselt peavad I klassi sõidukitesse pääsema ratastooli kasutavad inimesed ja teised piiratud liikumisvõimega inimesed.

| 5.3. | I klassi mittekuuluvate sõidukite puhul võivad sobivaima lahenduse sissepääsu parandamiseks valida lepinguosalised. Kui aga I klassi mittekuuluvad sõidukid on varustatud piiratud liikumisvõimega inimestele või ratastooli kasutajatele mõeldud seadmetega, peavad sõidukid vastama 8. lisa asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

5.3.

I klassi mittekuuluvate sõidukite puhul võivad sobivaima lahenduse sissepääsu parandamiseks valida lepinguosalised. Kui aga I klassi mittekuuluvad sõidukid on varustatud piiratud liikumisvõimega inimestele või ratastooli kasutajatele mõeldud seadmetega, peavad sõidukid vastama 8. lisa asjakohastele nõuetele.

| 5.4. | Käesolev eeskiri ei piira lepinguosalise ametiasutuste õigust täpsustada, et teatavat laadi toimimist eeldatakse ainult sõidukitelt, mis 8. lisa kohaselt on varustatud seadmetega piiratud liikumisvõimega sõitjate veoks. |
| --- | --- |

5.4.

Käesolev eeskiri ei piira lepinguosalise ametiasutuste õigust täpsustada, et teatavat laadi toimimist eeldatakse ainult sõidukitelt, mis 8. lisa kohaselt on varustatud seadmetega piiratud liikumisvõimega sõitjate veoks.

6.   SÕIDUKI VÕI KERE TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 6.1. | Sõiduki tüübikinnituse andnud ametiasutust teavitatakse igast muudatusest sõiduki või kere tüübis. Kõnealune asutus võib seejärel: |
| --- | --- |

6.1.

Sõiduki tüübikinnituse andnud ametiasutust teavitatakse igast muudatusest sõiduki või kere tüübis. Kõnealune asutus võib seejärel:

| 6.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta muudatused märgatavalt tüübikinnituse nõuetekohasust ning sõiduk või kere vastab endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

6.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta muudatused märgatavalt tüübikinnituse nõuetekohasust ning sõiduk või kere vastab endiselt nõuetele, või

| 6.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katseprotokolli. |
| --- | --- |

6.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katseprotokolli.

| 6.2. | Eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi teavitatakse muudatusi käsitlevast tüübikinnitusest või sellest keeldumisest punktis 4.3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

6.2.

Eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi teavitatakse muudatusi käsitlevast tüübikinnitusest või sellest keeldumisest punktis 4.3 sätestatud korras.

| 6.3. | Tüübikinnituse laienduse väljastav pädev asutus määrab laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega. |
| --- | --- |

6.3.

Tüübikinnituse laienduse väljastav pädev asutus määrab laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega.

7.   TOODETE VASTAVUS TÜÜBIKINNITUSELE

Lepingu 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) on sätestatud toodete vastavust tagavad menetlused, millele lisanduvad järgmised nõuded.

| 7.1. | Sõidukid ja kered, millele on tüübikinnitus antud käesoleva eeskirja alusel, valmistatakse vastavalt punktis 5 sätestatud nõudeid järgides antud tüübikinnitusele. |
| --- | --- |

7.1.

Sõidukid ja kered, millele on tüübikinnitus antud käesoleva eeskirja alusel, valmistatakse vastavalt punktis 5 sätestatud nõudeid järgides antud tüübikinnitusele.

| 7.2. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida tootmisettevõttes rakendatavaid toote tüübikinnitusele vastavuse kontrollimise meetodeid. Selliseid kontrolle korraldatakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida tootmisettevõttes rakendatavaid toote tüübikinnitusele vastavuse kontrollimise meetodeid. Selliseid kontrolle korraldatakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

8.   KARISTUSED TOODETE TÜÜBIKINNITUSELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 8.1. | Sõidukile või kerele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punkti 5 nõudeid. |
| --- | --- |

8.1.

Sõidukile või kerele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punkti 5 nõudeid.

| 8.2. | Kui eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, teavitab ta sellest viivitamata teisi eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega. |
| --- | --- |

8.2.

Kui eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, teavitab ta sellest viivitamata teisi eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduki või kere tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjakohase teabe saamise järel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisa 1. osas esitatud näidisele vastava teatisega.

10.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 10.1. | Muudatuste seeria 01 jõustumisest alates ei tohi ükski eeskirja kohaldav lepinguosaline keelduda ECE-tüübikinnituse andmisest seeria 01 muudatustega eeskirja alusel. |
| --- | --- |

10.1.

Muudatuste seeria 01 jõustumisest alates ei tohi ükski eeskirja kohaldav lepinguosaline keelduda ECE-tüübikinnituse andmisest seeria 01 muudatustega eeskirja alusel.

| 10.2. | Ükski eeskirja kohaldav lepinguosaline ei tohi keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest sõiduki tüübile, mis on kinnitatud eeskirja muudatuste seeria 01 kohaselt. |
| --- | --- |

10.2.

Ükski eeskirja kohaldav lepinguosaline ei tohi keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest sõiduki tüübile, mis on kinnitatud eeskirja muudatuste seeria 01 kohaselt.

| 10.3. | Eeskirja kohaldavad lepinguosalised annavad alates 36. kuust pärast käesoleva eeskirja jõustumist tüübikinnituse ainult siis, kui sõiduki tüüp, millele tüübikinnitus antakse, vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud muudatuste seeriaga 01. |
| --- | --- |

10.3.

Eeskirja kohaldavad lepinguosalised annavad alates 36. kuust pärast käesoleva eeskirja jõustumist tüübikinnituse ainult siis, kui sõiduki tüüp, millele tüübikinnitus antakse, vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud muudatuste seeriaga 01.

| 10.4. | Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised võivad alates 72. kuust pärast eeskirja muudatuste seeria 01 jõustumist keelduda sõiduki esmasest riiklikust registreerimisest (esmasest kasutuselevõtust), kui sõiduk ei vasta eeskirja muudatuste seeria 01 nõuetele. |
| --- | --- |

10.4.

Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised võivad alates 72. kuust pärast eeskirja muudatuste seeria 01 jõustumist keelduda sõiduki esmasest riiklikust registreerimisest (esmasest kasutuselevõtust), kui sõiduk ei vasta eeskirja muudatuste seeria 01 nõuetele.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE KORRALDAMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED NING AADRESSID

Eeskirja kohaldavad lepinguosalised teatavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kuhu saadetakse teistes riikides välja antud tüübikinnitust tõendav teade või tüübikinnituse laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise teated.

12.   MÄRKUSED LUBATUD TELJEKOORMUSTE VÕI SÕIDUKI TÄISMASSI KOHTA

Kokkuleppe artikkel 3 ei piira lepinguosaliste õigust keelata oma territooriumil registreerida sõidukitüüpe, millele mõni teine lepinguosaline on käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andnud, kui sõitjate või pagasi kaalu tõttu ületab sõiduki teljekoormus või täismass tema territooriumil kehtivate õigusaktidega lubatu.

LISADE LOETELU

| 1. LISA | Tüübikinnitusdokumendid |
| --- | --- |

1. LISA

| 1. osa | Teatiste näidised |
| --- | --- |

1. osa

| 2. osa | Tüübikinnituse tunnistus |
| --- | --- |

2. osa

| 2. LISA | Tüübikinnitusmärkide paigutus |
| --- | --- |

2. LISA

| 3. LISA | Kõikidele sõidukitele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

3. LISA

| Liide: | Staatilise ümberpaiskumispiiri kontrollimine arvutustega |
| --- | --- |

Liide:

| 4. LISA | Selgitavad joonised |
| --- | --- |

4. LISA

| 5. LISA | Pealisehituse tugevus |
| --- | --- |

5. LISA

| 6. LISA | Mehhaniseeritud uste sulgumisjõudude mõõtmise juhised |
| --- | --- |

6. LISA

| 7. LISA | Erinõuded kuni 22 sõitjaga sõidukitele |
| --- | --- |

7. LISA

| 8. LISA | Nõuded piiratud liikumisvõimega sõitjate juurdepääsu hõlbustavatele tehnilistele seadmetele |
| --- | --- |

8. LISA

| 9. LISA | Nõuded kahekorruselistele sõidukitele |
| --- | --- |

9. LISA

| 10. LISA | Iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus ja sellise sõiduki tüübikinnitus, mille kerele on antud iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus |
| --- | --- |

10. LISA

| 11. LISA | Massid ja mõõtmed |
| --- | --- |

11. LISA

1. LISA

TÜÜBIKINNITUSDOKUMENDID

1. OSA

Teatiste näidised

1. liide

TEATISE NÄIDIS

Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M2- või M3-kategooria sõidukite üldehitusega seonduva tüübikinnituse kohta

Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane, kolmes eksemplaris ning sellele peab olema lisatud sisukord. Kõik joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisava põhjalikkusega A4-formaadis või A4-formaadis voldikuna. Kui kasutatakse fotosid, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, osade või iseseisvate tehniliste üksuste korral esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta.

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Mark (tootja kaubanimi): |
| --- | --- |

1.1.

Mark (tootja kaubanimi):

| 1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

1.2.

Tüüp:

| 1.2.1. | Rung: |
| --- | --- |

1.2.1.

Rung:

| 1.2.2. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.2.2.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (3) : |
| --- | --- |

1.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (3) :

| 1.3.1. | Rung: |
| --- | --- |

1.3.1.

Rung:

| 1.3.2. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.3.2.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.3.3. | Märgistuse asukoht |
| --- | --- |

1.3.3.

Märgistuse asukoht

| 1.3.3.1. | Rung: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Rung:

| 1.3.3.2. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.4. | Sõiduki kategooria (4) : |
| --- | --- |

1.4.

Sõiduki kategooria (4) :

| 1.5. | Tootja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

1.5.

Tootja nimi ja aadress:

| 1.6. | Koostetehas(t)e aadress(id): |
| --- | --- |

1.6.

Koostetehas(t)e aadress(id):

2.   SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED

| 2.1. | Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised: |
| --- | --- |

2.1.

Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised:

| 2.2. | Kogu sõiduki mõõtjoonis: |
| --- | --- |

2.2.

Kogu sõiduki mõõtjoonis:

| 2.3. | Telgede ja rataste arv: |
| --- | --- |

2.3.

Telgede ja rataste arv:

| 2.3.1. | Topeltratastega telgede arv ja asend: |
| --- | --- |

2.3.1.

Topeltratastega telgede arv ja asend:

| 2.3.2. | Juhttelgede arv ja asukoht: |
| --- | --- |

2.3.2.

Juhttelgede arv ja asukoht:

| 2.4. | Runga (kui see on olemas) (üldjoonis): |
| --- | --- |

2.4.

Runga (kui see on olemas) (üldjoonis):

| 2.5. | Pikikandurites kasutatud materjalid (5) |
| --- | --- |

2.5.

Pikikandurites kasutatud materjalid (5)

| 2.6. | Mootori paigutus ja asukoht: |
| --- | --- |

2.6.

Mootori paigutus ja asukoht:

| 2.7. | Juhikabiin (buldog- või tavaline kabiin) (6) : |
| --- | --- |

2.7.

Juhikabiin (buldog- või tavaline kabiin) (6) :

| 2.8. | Rooli asukoht: |
| --- | --- |

2.8.

Rooli asukoht:

| 2.8.1. | Sõidukil on rool parem-/vasakpoolseks (7) liikluseks. |
| --- | --- |

2.8.1.

Sõidukil on rool parem-/vasakpoolseks (7) liikluseks.

| 2.9. | Täpsustage, kas mootorsõiduk on mõeldud haagiste vedamiseks ja kas haagis on pool-, kesktelg- või veotiisliga haagis: |
| --- | --- |

2.9.

Täpsustage, kas mootorsõiduk on mõeldud haagiste vedamiseks ja kas haagis on pool-, kesktelg- või veotiisliga haagis:

3.   MASS JA MÕÕTMED (8) (kg ja mm; vajaduse korral viidata joonisele)

| 3.1. | Teljevahe(d) (täiskoormaga) (9) : |
| --- | --- |

3.1.

Teljevahe(d) (täiskoormaga) (9) :

| 3.2. | Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) |
| --- | --- |

3.2.

Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

| 3.2.1. | Kereta runga korral |
| --- | --- |

3.2.1.

Kereta runga korral

| 3.2.1.1. | Pikkus (10) : |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Pikkus (10) :

| 3.2.1.2. | Laius (11) : |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Laius (11) :

| 3.2.1.3. | Kõrgus (sõidukorras) (12) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida tavalise sõiduasendi kõrgus): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Kõrgus (sõidukorras) (12) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida tavalise sõiduasendi kõrgus):

| 3.2.1.4. | Esiülend (13) : |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Esiülend (13) :

| 3.2.1.5. | Tagaülend (14) : |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Tagaülend (14) :

| 3.3. | Täismassiga sõiduki raskuskeskme asend piki-, risti- ja vertikaalsuunas. |
| --- | --- |

3.3.

Täismassiga sõiduki raskuskeskme asend piki-, risti- ja vertikaalsuunas.

| 3.4. | Sõidukorras sõiduki kere, veduki korral haakeseadme (v.a kategooria M1 veduk), kui tootja on selle paigaldanud, või runga või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike, tööriistade, varuratta ja juhi massi, ning bussi puhul meeskonnaliikme massi, kui sõidukis on meeskonnaliikmele istekoht (15) (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne mass): |
| --- | --- |

3.4.

Sõidukorras sõiduki kere, veduki korral haakeseadme (v.a kategooria M1 veduk), kui tootja on selle paigaldanud, või runga või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike, tööriistade, varuratta ja juhi massi, ning bussi puhul meeskonnaliikme massi, kui sõidukis on meeskonnaliikmele istekoht (15) (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne mass):

| 3.4.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral koormus haakepunktis (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne): |
| --- | --- |

3.4.1.

Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral koormus haakepunktis (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne):

| 3.5. | Tootja sätestatud täismass (16) (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne): |
| --- | --- |

3.5.

Tootja sätestatud täismass (16) (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne):

| 3.5.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne): |
| --- | --- |

3.5.1.

Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne):

| 3.6. | Igale teljele mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus või täismass: |
| --- | --- |

3.6.

Igale teljele mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus või täismass:

| 3.7. | Haakepunktile mõjuv suurim täismass: |
| --- | --- |

3.7.

Haakepunktile mõjuv suurim täismass:

| 3.7.1. | mootorsõiduki puhul: |
| --- | --- |

3.7.1.

mootorsõiduki puhul:

4.   KERE

| 4.1. | Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruseline, liigendraamiga või madala põrandaga (7) |
| --- | --- |

4.1.

Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruseline, liigendraamiga või madala põrandaga (7)

| 4.2. | Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted: |
| --- | --- |

4.2.

Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted:

5.   ERISÄTTED REISIJATEVEOKS MÄÄRATUD MOOTORSÕIDUKITE KOHTA, MILLEL ON LISAKS JUHIISTMELE ROHKEM KUI KAHEKSA ISTEKOHTA

| 5.1. | Sõiduki klass (I klass, II klass, III klass, A-klass, B-klass): |
| --- | --- |

5.1.

Sõiduki klass (I klass, II klass, III klass, A-klass, B-klass):

| 5.2. | Sõitjateruumi pindala (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Sõitjateruumi pindala (m2):

| 5.2.1. | Kokku (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Kokku (So):

| 5.2.2. | Ülemine korrus (Soa): (7) |
| --- | --- |

5.2.2.

Ülemine korrus (Soa): (7)

| 5.2.3. | Alumine korrus (Sob): (7) |
| --- | --- |

5.2.3.

Alumine korrus (Sob): (7)

| 5.2.4. | Seisukohad (S1): |
| --- | --- |

5.2.4.

Seisukohad (S1):

| 5.3. | Sõitjate arv (iste- ja seisukohad): |
| --- | --- |

5.3.

Sõitjate arv (iste- ja seisukohad):

| 5.3.1. | Kokku (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Kokku (N):

| 5.3.2. | Ülemine korrus (Na): (7) |
| --- | --- |

5.3.2.

Ülemine korrus (Na): (7)

| 5.3.3. | Alumine korrus (Nb): (7) |
| --- | --- |

5.3.3.

Alumine korrus (Nb): (7)

| 5.4. | Sõitjate arv (istekohad): |
| --- | --- |

5.4.

Sõitjate arv (istekohad):

| 5.4.1. | Kokku (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Kokku (A):

| 5.4.2. | Ülemine korrus (Aa): (7) |
| --- | --- |

5.4.2.

Ülemine korrus (Aa): (7)

| 5.4.3. | Alumine korrus (Ab): (7) |
| --- | --- |

5.4.3.

Alumine korrus (Ab): (7)

| 5.5. | Meeskonnaliikmete kohti: jah/ei (7) |
| --- | --- |

5.5.

Meeskonnaliikmete kohti: jah/ei (7)

| 5.6. | Teenindususte arv: |
| --- | --- |

5.6.

Teenindususte arv:

| 5.7. | Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja pooltrepp): |
| --- | --- |

5.7.

Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja pooltrepp):

| 5.7.1. | Kokku: |
| --- | --- |

5.7.1.

Kokku:

| 5.7.2. | Ülemine korrus: (7) |
| --- | --- |

5.7.2.

Ülemine korrus: (7)

| 5.7.3. | Alumine korrus: (7) |
| --- | --- |

5.7.3.

Alumine korrus: (7)

| 5.8. | Pakiruumide maht (m3): |
| --- | --- |

5.8.

Pakiruumide maht (m3):

| 5.9. | Pakiveo pinna suurus katusel (m2): |
| --- | --- |

5.9.

Pakiveo pinna suurus katusel (m2):

| 5.10. | Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud: |
| --- | --- |

5.10.

Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud:

| 5.11. | Pealisehituse tugevus: |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas: |
| --- | --- |

5.11.1.

Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas:

| 5.11.2. | Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust: |
| --- | --- |

5.11.2.

Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust:

| 5.11.2.1. | Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami külge kinnitatud: |
| --- | --- |

5.11.2.1.

Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami külge kinnitatud:

| 5.11.2.2. | Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust mõjutavate sisustuselementide joonised: |
| --- | --- |

5.11.2.2.

Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust mõjutavate sisustuselementide joonised:

| 5.11.2.3. | Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas: |
| --- | --- |

5.11.2.3.

Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:

| 5.11.2.4. | Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte vahel. |
| --- | --- |

5.11.2.4.

Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte vahel.

Selgitavad märkused

1. LISA

TÜÜBIKINNITUSDOKUMENDID

1. OSA

Teatiste näidised

2. liide

TEATISE NÄIDIS

Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M2- või M3-kategooria sõidukite kere üldehitusega seonduva tüübikinnituse kohta

Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane, kolmes eksemplaris ning sellele peab olema lisatud sisukord. Kõik joonised peavad olema piisavalt põhjalikud ning esitatakse A4-mõõtkavas või A4-mõõdus kaustas. Kui kasutatakse fotosid, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, osade või iseseisvate tehniliste üksuste korral esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta.

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Mark (tootja kaubanimi): |
| --- | --- |

1.1.

Mark (tootja kaubanimi):

| 1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

1.2.

Tüüp:

| 1.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):

| 1.3.1. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.3.1.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.3.2. | Märgistuse asukoht: |
| --- | --- |

1.3.2.

Märgistuse asukoht:

| 1.3.3. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.3.3.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.4. | Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral määrata ECE-tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis. |
| --- | --- |

1.4.

Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral määrata ECE-tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis.

| 1.5. | Koostetehas(t)e aadress(id): |
| --- | --- |

1.5.

Koostetehas(t)e aadress(id):

2.   SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED

| 2.1. | Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised: |
| --- | --- |

2.1.

Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised:

| 2.2. | Kogu sõiduki mõõtjoonis: |
| --- | --- |

2.2.

Kogu sõiduki mõõtjoonis:

| 2.3. | Telgede ja rataste arv: |
| --- | --- |

2.3.

Telgede ja rataste arv:

| 2.4. | Rung (kui see on olemas) (üldjoonis): |
| --- | --- |

2.4.

Rung (kui see on olemas) (üldjoonis):

| 2.5. | Pikikandurites kasutatud materjalid (d): |
| --- | --- |

2.5.

Pikikandurites kasutatud materjalid (d):

| 2.6. | Mootori paigutus ja asukoht: |
| --- | --- |

2.6.

Mootori paigutus ja asukoht:

| 2.7. | Juhikabiin (buldog- või ninamikkabiin) (z): |
| --- | --- |

2.7.

Juhikabiin (buldog- või ninamikkabiin) (z):

| 2.8. | Rooli asukoht: |
| --- | --- |

2.8.

Rooli asukoht:

3.   MASSID JA MÕÕTMED (e) (kg ja mm) (vajaduse korral viidata joonisele)

| 3.1. | Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f):

| 3.2. | Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) |
| --- | --- |

3.2.

Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

| 3.2.1. | Kere puhul, mis on tüübikinnituse saanud ilma rungata: |
| --- | --- |

3.2.1.

Kere puhul, mis on tüübikinnituse saanud ilma rungata:

| 3.2.1.1. | Pikkus (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Pikkus (j):

| 3.2.1.2. | Laius (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Laius (k):

| 3.2.1.3. | Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida tavalise sõiduasendi kõrgus): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida tavalise sõiduasendi kõrgus):

4.   KERE

| 4.1. | Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruseline, liigendiga või madala põrandaga (1) |
| --- | --- |

4.1.

Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruseline, liigendiga või madala põrandaga (1)

| 4.2. | Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted: |
| --- | --- |

4.2.

Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted:

5.   ERISÄTTED REISIJATEVEOKS MÄÄRATUD MOOTORSÕIDUKITE KOHTA, MILLEL ON LISAKS JUHIISTMELE ROHKEM KUI KAHEKSA ISTEKOHTA

| 5.1. | Sõiduki klass (I klass, II klass, III klass, A-klass, B-klass): |
| --- | --- |

5.1.

Sõiduki klass (I klass, II klass, III klass, A-klass, B-klass):

| 5.1.1. | Runga tüübid, millele võib tüübikinnituse saanud kere paigaldada (tootja(te) ja sõiduki(te) tüübid): |
| --- | --- |

5.1.1.

Runga tüübid, millele võib tüübikinnituse saanud kere paigaldada (tootja(te) ja sõiduki(te) tüübid):

| 5.2. | Sõitjateruumi pindala (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Sõitjateruumi pindala (m2):

| 5.2.1. | Kokku (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Kokku (So):

| 5.2.1.1. | Ülemine korrus (Soa): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Ülemine korrus (Soa): (1)

| 5.2.1.2. | Alumine korrus (Sob): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Alumine korrus (Sob): (1)

| 5.2.2. | Seisukohad (S1): |
| --- | --- |

5.2.2.

Seisukohad (S1):

| 5.3. | Sõitjate arv (iste- ja seisukohad): |
| --- | --- |

5.3.

Sõitjate arv (iste- ja seisukohad):

| 5.3.1. | Kokku (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Kokku (N):

| 5.3.2. | Ülemine korrus (Na): (1) |
| --- | --- |

5.3.2.

Ülemine korrus (Na): (1)

| 5.3.3. | Alumine korrus (Nb): (1) |
| --- | --- |

5.3.3.

Alumine korrus (Nb): (1)

| 5.4. | Istekohtade arv: |
| --- | --- |

5.4.

Istekohtade arv:

| 5.4.1. | Kokku (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Kokku (A):

| 5.4.2. | Ülemine korrus (Aa): (1) |
| --- | --- |

5.4.2.

Ülemine korrus (Aa): (1)

| 5.4.3. | Alumine korrus (Ab): (1) |
| --- | --- |

5.4.3.

Alumine korrus (Ab): (1)

| 5.5. | Teenindususte arv: |
| --- | --- |

5.5.

Teenindususte arv:

| 5.6. | Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja pooltrepp): |
| --- | --- |

5.6.

Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja pooltrepp):

| 5.6.1. | Kokku: |
| --- | --- |

5.6.1.

Kokku:

| 5.6.2. | Ülemine korrus: (1) |
| --- | --- |

5.6.2.

Ülemine korrus: (1)

| 5.6.3. | Alumine korrus: (1) |
| --- | --- |

5.6.3.

Alumine korrus: (1)

| 5.7. | Pakiruumide maht (m3): |
| --- | --- |

5.7.

Pakiruumide maht (m3):

| 5.8. | Pakiveopinna suurus katusel (m2): |
| --- | --- |

5.8.

Pakiveopinna suurus katusel (m2):

| 5.9. | Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud: |
| --- | --- |

5.9.

Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud:

| 5.10. | PEALISEHITUSE TUGEVUS: |
| --- | --- |

5.10.

PEALISEHITUSE TUGEVUS:

| 5.10.1. | Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas: |
| --- | --- |

5.10.1.

Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas:

| 5.10.2. | Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust: |
| --- | --- |

5.10.2.

Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust:

| 5.10.2.1. | Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami külge kinnitatud: |
| --- | --- |

5.10.2.1.

Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami külge kinnitatud:

| 5.10.2.2. | Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust mõjutavate sisustuselementide joonised: |
| --- | --- |

5.10.2.2.

Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust mõjutavate sisustuselementide joonised:

| 5.10.2.3. | Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas: |
| --- | --- |

5.10.2.3.

Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:

| 5.10.2.4. | Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte vahel. |
| --- | --- |

5.10.2.4.

Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte vahel.

| 5.11. | Käesoleva eeskirja punktid, millele kõnealune iseseisev tehniline üksus peab vastama: |
| --- | --- |

5.11.

Käesoleva eeskirja punktid, millele kõnealune iseseisev tehniline üksus peab vastama:

Selgitavad märkused: vaata 1. liidet.

1. LISA

TÜÜBIKINNITUSDOKUMENDID

1. OSA

Teatiste näidised

3. liide

TEATISE NÄIDIS

Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M2- või M3-kategooria sõidukite üldehitusega seonduva tüübikinnituse kohta, kui sõiduki kerele on eelnevalt antud tüübikinnitus kui iseseisvale tehnilisele üksusele

Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane, kolmes eksemplaris ning sellele peab olema lisatud sisukord. Kõik joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisava põhjalikkusega A4-formaadis või A4-formaadis voldikuna. Kui kasutatakse fotosid, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, osade või iseseisvate tehniliste üksuste korral esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta.

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Mark (tootja kaubanimi): |
| --- | --- |

1.1.

Mark (tootja kaubanimi):

| 1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

1.2.

Tüüp:

| 1.2.1. | Rung: |
| --- | --- |

1.2.1.

Rung:

| 1.2.2. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.2.2.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):

| 1.3.1. | Rung: |
| --- | --- |

1.3.1.

Rung:

| 1.3.2. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.3.2.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.3.3. | Märgistuse asukoht: |
| --- | --- |

1.3.3.

Märgistuse asukoht:

| 1.3.3.1. | Rung: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Rung:

| 1.3.3.2. | Kere või komplektne sõiduk: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Kere või komplektne sõiduk:

| 1.4. | Sõiduki kategooria (c): |
| --- | --- |

1.4.

Sõiduki kategooria (c):

| 1.5. | Tootja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

1.5.

Tootja nimi ja aadress:

| 1.6. | Koostetehas(t)e aadress(id): |
| --- | --- |

1.6.

Koostetehas(t)e aadress(id):

2.   SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED

| 2.1. | Tüüpsõiduki fotod või joonised: |
| --- | --- |

2.1.

Tüüpsõiduki fotod või joonised:

| 2.2. | Kogu sõiduki mõõtjoonis: |
| --- | --- |

2.2.

Kogu sõiduki mõõtjoonis:

| 2.3. | Telgede ja rataste arv: |
| --- | --- |

2.3.

Telgede ja rataste arv:

| 2.3.1. | Topeltratastega telgede arv ja asend. |
| --- | --- |

2.3.1.

Topeltratastega telgede arv ja asend.

| 2.4. | Rung (kui see on olemas) (üldjoonis): |
| --- | --- |

2.4.

Rung (kui see on olemas) (üldjoonis):

| 2.5. | Pikikandurites kasutatud materjalid (d): |
| --- | --- |

2.5.

Pikikandurites kasutatud materjalid (d):

| 2.6. | Mootori paigutus ja asukoht: |
| --- | --- |

2.6.

Mootori paigutus ja asukoht:

| 2.7. | Rooli asukoht: |
| --- | --- |

2.7.

Rooli asukoht:

| 2.7.1. | Sõidukil on rool parem-/vasakpoolseks (1) liikluseks. |
| --- | --- |

2.7.1.

Sõidukil on rool parem-/vasakpoolseks (1) liikluseks.

3.   MASSID JA MÕÕTMED (e) (KG JA MM) (VAJADUSE KORRAL VIIDATA JOONISELE)

| 3.1. | Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f):

| 3.2. | Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) |
| --- | --- |

3.2.

Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

| 3.2.1. | Kerega runga korral |
| --- | --- |

3.2.1.

Kerega runga korral

| 3.2.1.1. | Pikkus (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Pikkus (j):

| 3.2.1.2. | Laius (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Laius (k):

| 3.2.1.2.1. | Suurim laius: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1.

Suurim laius:

| 3.2.1.3. | Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida tavalise tööasendi kõrgus): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida tavalise tööasendi kõrgus):

| 3.3. | Sõidukorras sõiduki kere, veduki korral tootja paigaldatud haakeseadme (v.a M1-kategooria veduk) või runga või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike, tööriistade, varuratta ja juhi massi, ning bussi puhul meeskonnaliikme kaalu, kui sõidukis on meeskonnaliikmele istekoht: (o) (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne) |
| --- | --- |

3.3.

Sõidukorras sõiduki kere, veduki korral tootja paigaldatud haakeseadme (v.a M1-kategooria veduk) või runga või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike, tööriistade, varuratta ja juhi massi, ning bussi puhul meeskonnaliikme kaalu, kui sõidukis on meeskonnaliikmele istekoht: (o) (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne)

| 3.3.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral koormus haakepunktis (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne): |
| --- | --- |

3.3.1.

Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral koormus haakepunktis (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne):

| 3.4. | Tootja sätestatud täismass (y) (maksimaalne ja minimaalne): |
| --- | --- |

3.4.

Tootja sätestatud täismass (y) (maksimaalne ja minimaalne):

| 3.4.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagiste ja kesktelghaagiste puhul haakepunktile langev koormus (maksimaalne ja minimaalne): |
| --- | --- |

3.4.1.

Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagiste ja kesktelghaagiste puhul haakepunktile langev koormus (maksimaalne ja minimaalne):

| 3.5. | Igale teljele mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus või mass: |
| --- | --- |

3.5.

Igale teljele mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus või mass:

4.   PEALISEHITUSE TUGEVUS:

| 4.1. | Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas: |
| --- | --- |

4.1.

Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas:

| 4.2. | Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust: |
| --- | --- |

4.2.

Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust:

| 4.2.1. | Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami külge kinnitatud: |
| --- | --- |

4.2.1.

Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami külge kinnitatud:

| 4.2.2. | Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust mõjutavate sisustuselementide joonised: |
| --- | --- |

4.2.2.

Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust mõjutavate sisustuselementide joonised:

| 4.3. | Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas: |
| --- | --- |

4.3.

Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:

| 4.4. | Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte vahel. |
| --- | --- |

4.4.

Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte vahel.

Selgitavad märkused: vaata 1. liidet.

1. LISA

2. OSA

1. liide

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

1. LISA

2. OSA

2. liide

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

1. LISA

2. OSA

3. liide

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE PAIGUTUS

Näidis A

(vaata käesoleva eeskirja punkti 4.4)

Image

a = 8 mm min

Kui sõidukile on kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et eeskirja nr 107 kohaselt on asjaomane sõiduki tüüp selle konstruktsioonilisi omadusi silmas pidades saanud III klassi kuuluvana tüübikinnituse numbriga 012439 Hollandis (E 4). Tüübikinnituse number näitab, et kinnitus on antud eeskirja nr 107 nõuete kohaselt, mida on muudetud muudatuste seeriaga 01.

Näidis B

(vaata käesoleva eeskirja punkti 4.5)

Image

a = 8 mm min

Kui sõidukile on kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et asjaomane sõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse Hollandis (E 4) eeskirjade nr 107 ja 43 (17) alusel. Tüübikinnitusmärgi esimesed kaks kohta näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal hõlmas eeskiri nr 107 muudatuste seeriat 01 ja eeskiri nr 43 oli algsel kujul.

Näidis C

(vaata käesoleva eeskirja punkti 4.4.3)

Image

a = 8 mm min

Kui sõiduki kerele on kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et eeskirja nr 107 kohaselt on asjaomane keretüüp selle konstruktsioonilisi omadusi silmas pidades saanud III klassi kuuluvana eraldi kerele antava (sümbol S) tüübikinnituse numbriga 012439 Hollandis (E 4). Tüübikinnituse number näitab, et kinnitus on antud eeskirja nr 107 nõuete kohaselt, mida on muudetud muudatuste seeriaga 01.

3. LISA

KÕIKIDELE SÕIDUKITELE ESITATAVAD NÕUDED

| 1.6. | (eraldatud) |
| --- | --- |

1.6.

(eraldatud)

7.   NÕUDED

7.1   Üldist

| 7.1.1. | Kui ei ole sätestatud teisiti, tehakse kõik mõõtmised tasasel ja horisontaalsel pinnasel seisva, normaalses sõidukorras oleva, sõiduvalmis seisundile vastava massiga sõidukil. Kallutussüsteemi olemasolu korral reguleeritakse see nii, et sõiduki kõrgus vastab normaalsele sõiduasendile. Kui kerele antakse tüübikinnitus iseseisva tehnilise üksusena, peab tootja määrama kindlaks selle asendi tasase horisontaalse pinna suhtes. |
| --- | --- |

7.1.1.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tehakse kõik mõõtmised tasasel ja horisontaalsel pinnasel seisva, normaalses sõidukorras oleva, sõiduvalmis seisundile vastava massiga sõidukil. Kallutussüsteemi olemasolu korral reguleeritakse see nii, et sõiduki kõrgus vastab normaalsele sõiduasendile. Kui kerele antakse tüübikinnitus iseseisva tehnilise üksusena, peab tootja määrama kindlaks selle asendi tasase horisontaalse pinna suhtes.

| 7.1.2. | Kui käesoleva eeskirja nõuete kohaselt peab sõiduki (mille mass vastab sõidukorras sõiduki massile) teatav pind olema horisontaalne või mingi kindla nurga all, siis mehaanilise vedrustusega sõidukorras sõidukite korral võib pinna kalle olla suurem või suureneda eeldusel, et tootja määratletud koormusseisundis vastab sõiduk kõnealusele nõudele. Kallutussüsteemi olemasolu korral ei tohi seda seejuures kasutada. |
| --- | --- |

7.1.2.

Kui käesoleva eeskirja nõuete kohaselt peab sõiduki (mille mass vastab sõidukorras sõiduki massile) teatav pind olema horisontaalne või mingi kindla nurga all, siis mehaanilise vedrustusega sõidukorras sõidukite korral võib pinna kalle olla suurem või suureneda eeldusel, et tootja määratletud koormusseisundis vastab sõiduk kõnealusele nõudele. Kallutussüsteemi olemasolu korral ei tohi seda seejuures kasutada.

7.2.   Mass ja mõõtmed

| 7.2.1. | Sõidukid peavad vastama 11. lisas esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

7.2.1.

Sõidukid peavad vastama 11. lisas esitatud nõuetele.

7.2.2.   Sõitjate ala

| 7.2.2.1. | Kogu sõitjate ala S0 arvutamiseks lahutatakse sõiduki kogupõrandapinnast: |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Kogu sõitjate ala S0 arvutamiseks lahutatakse sõiduki kogupõrandapinnast:

| 7.2.2.1.1. | juhiruumi pind; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

juhiruumi pind;

| 7.2.2.1.2. | uste juurde viivate astmelaudade ja kõigi muude kuni 300 mm sügavusega astmelaudade pindala, mille kohal liiguvad nende kasutamise korral uksed ja ukse avamise mehhanismid; |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

uste juurde viivate astmelaudade ja kõigi muude kuni 300 mm sügavusega astmelaudade pindala, mille kohal liiguvad nende kasutamise korral uksed ja ukse avamise mehhanismid;

| 7.2.2.1.3. | kõik pinnad, mille kohal oleva ruumi kõrgus põrandast mõõdetuna on alla 1 350 mm, arvestamata punktides 7.7.8.6.3 ja 7.7.8.6.4 sätestatud lubatud eendeid. A- ja B-klassi sõidukitel võib seda mõõdet vähendada kuni 1 200 millimeetrini; |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

kõik pinnad, mille kohal oleva ruumi kõrgus põrandast mõõdetuna on alla 1 350 mm, arvestamata punktides 7.7.8.6.3 ja 7.7.8.6.4 sätestatud lubatud eendeid. A- ja B-klassi sõidukitel võib seda mõõdet vähendada kuni 1 200 millimeetrini;

| 7.2.2.1.4. | kõik pinnad sõidukis, millele sõitjate juurdepääs on punkti 7.9.4 kohaselt tõkestatud; |
| --- | --- |

7.2.2.1.4.

kõik pinnad sõidukis, millele sõitjate juurdepääs on punkti 7.9.4 kohaselt tõkestatud;

| 7.2.2.1.5. | kauba või pagasi vedamiseks ette nähtud ruumide pindala, millele sõitjad juurde ei pääse; |
| --- | --- |

7.2.2.1.5.

kauba või pagasi vedamiseks ette nähtud ruumide pindala, millele sõitjad juurde ei pääse;

| 7.2.2.1.6. | toitude serveerimiseks vajalike tööpindade pindala; |
| --- | --- |

7.2.2.1.6.

toitude serveerimiseks vajalike tööpindade pindala;

| 7.2.2.1.7. | põrandapind või astmete pind, mis jääb trepi, pooltrepi, ühendustrepi või astme alla. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7.

põrandapind või astmete pind, mis jääb trepi, pooltrepi, ühendustrepi või astme alla.

| 7.2.2.2. | Seisvate sõitjate põrandapinna S1 arvutamiseks lahutatakse pinnast S0: |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Seisvate sõitjate põrandapinna S1 arvutamiseks lahutatakse pinnast S0:

| 7.2.2.2.1. | põrandapinnad, mille kalle ületab punktis 7.7.6 sätestatud maksimaalset väärtust; |
| --- | --- |

7.2.2.2.1.

põrandapinnad, mille kalle ületab punktis 7.7.6 sätestatud maksimaalset väärtust;

| 7.2.2.2.2. | pinnad, millele ei pääse juurde seisvad sõitjad, kui hõivatud on kõik istmed, välja arvatud klappistmed; |
| --- | --- |

7.2.2.2.2.

pinnad, millele ei pääse juurde seisvad sõitjad, kui hõivatud on kõik istmed, välja arvatud klappistmed;

| 7.2.2.2.3. | kõigi osade pindala, mille kõrgus põranda kohal on väiksem punktis 7.7.5.1 sätestatud istmetevahelise käigu kõrgusest (arvestamata käepidemeid); |
| --- | --- |

7.2.2.2.3.

kõigi osade pindala, mille kõrgus põranda kohal on väiksem punktis 7.7.5.1 sätestatud istmetevahelise käigu kõrgusest (arvestamata käepidemeid);

| 7.2.2.2.4. | juhi istekoha (selle kõige tagumises asendis) keset läbivast vertikaalsest risttasandist eespool asuv pind; |
| --- | --- |

7.2.2.2.4.

juhi istekoha (selle kõige tagumises asendis) keset läbivast vertikaalsest risttasandist eespool asuv pind;

| 7.2.2.2.5. | istmete, välja arvatud klappistmete ette jääv 300 mm laiune ala; kui istmed on külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale, võib seda väärtust vähendada 225 millimeetrini. Kui istmete paigutust saab muuta, vaata kasutatavate istmete kohta punkti 7.2.2.4; |
| --- | --- |

7.2.2.2.5.

istmete, välja arvatud klappistmete ette jääv 300 mm laiune ala; kui istmed on külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale, võib seda väärtust vähendada 225 millimeetrini. Kui istmete paigutust saab muuta, vaata kasutatavate istmete kohta punkti 7.2.2.4;

| 7.2.2.2.6. | pinnad, mida punktides 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ei nimetata mahaarvatava pinna hulgas ja millele ei saa asetada ristkülikut mõõtmetega 400 mm × 300 mm; |
| --- | --- |

7.2.2.2.6.

pinnad, mida punktides 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ei nimetata mahaarvatava pinna hulgas ja millele ei saa asetada ristkülikut mõõtmetega 400 mm × 300 mm;

| 7.2.2.2.7. | II klassi sõidukite pinnad, millel sõitjad ei tohi seista; |
| --- | --- |

7.2.2.2.7.

II klassi sõidukite pinnad, millel sõitjad ei tohi seista;

| 7.2.2.2.8. | ülemise korruse kõik pinnad kahekorruselistes sõidukites; |
| --- | --- |

7.2.2.2.8.

ülemise korruse kõik pinnad kahekorruselistes sõidukites;

| 7.2.2.2.9. | ratastoolikohtade ala, kui selle hõivavad ratastoolide kasutajad; vaata punkti 7.2.2.4. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9.

ratastoolikohtade ala, kui selle hõivavad ratastoolide kasutajad; vaata punkti 7.2.2.4.

| 7.2.2.3. | Sõidukis peab olema teatav arv punkti 7.7.8 nõuetele vastavaid istekohti (mis ei ole klappistmed) (P). I, II või A-klassi sõidukites peab igal korrusel olevate istekohtade arv vastama vähemalt asjaomasel tasandil sõitjatele ja meeskonnaliikmetele (kui neid on) ette nähtud pinnaruutmeetrite lähema täisarvuni ümardatud väärtusele; I klassi sõidukitel võib seda arvu 10 % võrra vähendada, välja arvatud ülemisel korrusel. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Sõidukis peab olema teatav arv punkti 7.7.8 nõuetele vastavaid istekohti (mis ei ole klappistmed) (P). I, II või A-klassi sõidukites peab igal korrusel olevate istekohtade arv vastama vähemalt asjaomasel tasandil sõitjatele ja meeskonnaliikmetele (kui neid on) ette nähtud pinnaruutmeetrite lähema täisarvuni ümardatud väärtusele; I klassi sõidukitel võib seda arvu 10 % võrra vähendada, välja arvatud ülemisel korrusel.

| 7.2.2.4. | Kui sõiduki istekohtade arvu saab muuta, määratakse kindlaks seisukohtade pind (S1) ja kohaldatakse punkti 7.2.3 sätteid vajaduse korral kõigi järgmiste olukordade suhtes: |
| --- | --- |

7.2.2.4.

Kui sõiduki istekohtade arvu saab muuta, määratakse kindlaks seisukohtade pind (S1) ja kohaldatakse punkti 7.2.3 sätteid vajaduse korral kõigi järgmiste olukordade suhtes:

| 7.2.2.4.1. | hõivatakse kõik istekohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele ja kui ruumi veel üle jääb, siis pind ratastoolide paigutamiseks; |
| --- | --- |

7.2.2.4.1.

hõivatakse kõik istekohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele ja kui ruumi veel üle jääb, siis pind ratastoolide paigutamiseks;

| 7.2.2.4.2. | hõivatakse kõik seisukohad, seejärel pind istuvatele sõitjatele ja kui ruumi veel üle jääb, siis pind ratastoolide paigutamiseks; |
| --- | --- |

7.2.2.4.2.

hõivatakse kõik seisukohad, seejärel pind istuvatele sõitjatele ja kui ruumi veel üle jääb, siis pind ratastoolide paigutamiseks;

| 7.2.2.4.3. | hõivatakse kõik ratastoolikohad, seisvate sõitjate ala ja seejärel üle jäävad istekohad. |
| --- | --- |

7.2.2.4.3.

hõivatakse kõik ratastoolikohad, seisvate sõitjate ala ja seejärel üle jäävad istekohad.

7.2.3.   Sõidukite tähistamine.

| 7.2.3.1. | Esiukse lähedal sõiduki sees tähistatakse sõiduk selgelt loetavate ja vähemalt 15 mm kõrguste tähtede või piktogrammidega ning vähemalt 25 mm kõrguste numbritega; märkida tuleb järgmist: |
| --- | --- |

7.2.3.1.

Esiukse lähedal sõiduki sees tähistatakse sõiduk selgelt loetavate ja vähemalt 15 mm kõrguste tähtede või piktogrammidega ning vähemalt 25 mm kõrguste numbritega; märkida tuleb järgmist:

| 7.2.3.1.1. | sõiduki maksimaalne istekohtade arv; |
| --- | --- |

7.2.3.1.1.

sõiduki maksimaalne istekohtade arv;

| 7.2.3.1.2. | kui sõidukis on seisukohad, siis nende maksimaalne arv; |
| --- | --- |

7.2.3.1.2.

kui sõidukis on seisukohad, siis nende maksimaalne arv;

| 7.2.3.1.3. | kui sõidukis on ratastoolikohad, siis nende maksimaalne arv. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3.

kui sõidukis on ratastoolikohad, siis nende maksimaalne arv.

| 7.2.3.2. | Kui sõidukisse paigutatavate iste-, seisu- või ratastoolikohtade arvu saab muuta, kohaldatakse punkti 7.2.3.1 nõudeid iga maksimaalse istekohtade arvu ning sellest tuleneva ratastoolide ja seisvate sõitjate arvu suhtes. |
| --- | --- |

7.2.3.2.

Kui sõidukisse paigutatavate iste-, seisu- või ratastoolikohtade arvu saab muuta, kohaldatakse punkti 7.2.3.1 nõudeid iga maksimaalse istekohtade arvu ning sellest tuleneva ratastoolide ja seisvate sõitjate arvu suhtes.

| 7.2.3.3. | Juhi läheduses peab juhile selgelt nähtavas kohas olema pind, millel vähemalt 10 mm kõrguste tähtede või piktogrammidega ja 12 mm kõrguste numbritega on esitatud järgmised andmed: |
| --- | --- |

7.2.3.3.

Juhi läheduses peab juhile selgelt nähtavas kohas olema pind, millel vähemalt 10 mm kõrguste tähtede või piktogrammidega ja 12 mm kõrguste numbritega on esitatud järgmised andmed:

| 7.2.3.3.1. | pagasi mass, mida võib vedada, kui sõiduk on koormatud maksimaalse arvu sõitjate ja meeskonnaliikmetega ning sõiduki täismassi või lubatud teljekoormust ei ületata. Pagasi mass hõlmab järgmist: |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.

pagasi mass, mida võib vedada, kui sõiduk on koormatud maksimaalse arvu sõitjate ja meeskonnaliikmetega ning sõiduki täismassi või lubatud teljekoormust ei ületata. Pagasi mass hõlmab järgmist:

| 7.2.3.3.1.1. | pakiruumis oleva pagasi kaal (mass B, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1), |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1.

pakiruumis oleva pagasi kaal (mass B, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1),

| 7.2.3.3.1.2. | kui sõiduki katusele on paigaldatud pakiveoseadmed, siis katusel olevate pakkide mass (mass BX, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1). |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2.

kui sõiduki katusele on paigaldatud pakiveoseadmed, siis katusel olevate pakkide mass (mass BX, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1).

7.3.   Pealisehituse tugevus

| 7.3.1. | Kõigi II ja III klassi ühekorruseliste sõidukite pealisehitus peab vastama 5. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

7.3.1.

Kõigi II ja III klassi ühekorruseliste sõidukite pealisehitus peab vastama 5. lisa nõuetele.

7.4.   Stabiilsuskontroll

| 7.4.1. | Sõiduk peab olema nii stabiilne, et ümberpaiskumispunkti ei ületata, kui pinda, millel sõiduk seisab, kallutatakse horisontaalpinnast 28 kraadi vaheldumisi mõlemale küljele. |
| --- | --- |

7.4.1.

Sõiduk peab olema nii stabiilne, et ümberpaiskumispunkti ei ületata, kui pinda, millel sõiduk seisab, kallutatakse horisontaalpinnast 28 kraadi vaheldumisi mõlemale küljele.

| 7.4.2. | Eespool nimetatud katse ajal peab sõiduki mass vastama sõidukorras sõiduki massile, nagu on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktis 2.18; lisaks kehtivad järgmised nõuded: |
| --- | --- |

7.4.2.

Eespool nimetatud katse ajal peab sõiduki mass vastama sõidukorras sõiduki massile, nagu on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktis 2.18; lisaks kehtivad järgmised nõuded:

| 7.4.2.1. | sõitjate istmetele asetatakse koormused Q (nagu on sätestatud 11. lisa punktis 7.4.3.3.1). Seisvate sõitjate või seisvate meeskonnaliikmetega sõidukis jagatakse koormuste Q raskuskeskmed või neid esindavad 75 kg koormused ühtlaselt seisukohtade või meeskonna piirkonnas 875 mm kõrgusel. Kui sõiduki katusele on paigaldatud pakiveoseadmed, kinnitatakse katusele pakke asendav ühtlaselt jaotatud mass (BX), mis ei ole väiksem massist, mis tootja on 11. lisa punkti 7.4.3.3.1 kohaselt ette näinud. Ülejäänud pakiruumides ei tohi pagasit olla; |
| --- | --- |

7.4.2.1.

sõitjate istmetele asetatakse koormused Q (nagu on sätestatud 11. lisa punktis 7.4.3.3.1). Seisvate sõitjate või seisvate meeskonnaliikmetega sõidukis jagatakse koormuste Q raskuskeskmed või neid esindavad 75 kg koormused ühtlaselt seisukohtade või meeskonna piirkonnas 875 mm kõrgusel. Kui sõiduki katusele on paigaldatud pakiveoseadmed, kinnitatakse katusele pakke asendav ühtlaselt jaotatud mass (BX), mis ei ole väiksem massist, mis tootja on 11. lisa punkti 7.4.3.3.1 kohaselt ette näinud. Ülejäänud pakiruumides ei tohi pagasit olla;

| 7.4.2.2. | kui sõiduki iste- või seisukohtade arvu saab muuta või selles on ette nähtud vähemalt üks ratastoolikoht, peavad punktis 7.4.2.1 nimetatud koormused sõitjateruumi igas osas, kus muudatusi tehakse, vastama järgmistest väärtustest suurimale:






  a) | sõitjateruumi kõnealuses osas istuda võivate sõitjate mass koos sõidukist eemaldatavate istekohtade massiga; |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2.

kui sõiduki iste- või seisukohtade arvu saab muuta või selles on ette nähtud vähemalt üks ratastoolikoht, peavad punktis 7.4.2.1 nimetatud koormused sõitjateruumi igas osas, kus muudatusi tehakse, vastama järgmistest väärtustest suurimale:

a)

sõitjateruumi kõnealuses osas istuda võivate sõitjate mass koos sõidukist eemaldatavate istekohtade massiga;

| b) | sõitjateruumi kõnealuses osas seista võivate sõitjate mass; |
| --- | --- |

b)

sõitjateruumi kõnealuses osas seista võivate sõitjate mass;

| c) | sõitjateruumi kõnealusesse osasse paigutatavate ratastoolides sõitjate mass (kokku 250 kg ratastooli kohta), mis on iga ratastoolikoha keskmes paigutatud 500 mm kõrgusele põrandapinnast; |
| --- | --- |

c)

sõitjateruumi kõnealusesse osasse paigutatavate ratastoolides sõitjate mass (kokku 250 kg ratastooli kohta), mis on iga ratastoolikoha keskmes paigutatud 500 mm kõrgusele põrandapinnast;

| d) | sõitjateruumi kõnealuses osas sõita võivate istuvate sõitjate, seisvate sõitjate ja ratastoolis sõitjate ning nende erinevate kombinatsioonide mass. |
| --- | --- |

d)

sõitjateruumi kõnealuses osas sõita võivate istuvate sõitjate, seisvate sõitjate ja ratastoolis sõitjate ning nende erinevate kombinatsioonide mass.

| 7.4.3. | Astmed, mis peavad takistama sõiduki rataste külgsuunalist libisemist kallutuskatseseadmel, ei tohi olla kõrgemad kui kaks kolmandikku aluspinna (millel sõiduk enne kallutamist seisab) ja sellele pinnale lähima ratta velje osa vahelisest kaugusest, kui sõiduk on punkti 7.4.2 kohaselt koormatud. |
| --- | --- |

7.4.3.

Astmed, mis peavad takistama sõiduki rataste külgsuunalist libisemist kallutuskatseseadmel, ei tohi olla kõrgemad kui kaks kolmandikku aluspinna (millel sõiduk enne kallutamist seisab) ja sellele pinnale lähima ratta velje osa vahelisest kaugusest, kui sõiduk on punkti 7.4.2 kohaselt koormatud.

| 7.4.4. | Katse ajal ei tohi kokku puutuda sõiduki need osad, mis ka tavalisel kasutamisel omavahel kokku ei puutu, samuti ei tohi detailid kahjustuda ega kohalt nihkuda. |
| --- | --- |

7.4.4.

Katse ajal ei tohi kokku puutuda sõiduki need osad, mis ka tavalisel kasutamisel omavahel kokku ei puutu, samuti ei tohi detailid kahjustuda ega kohalt nihkuda.

| 7.4.5. | Teise võimalusena võib arvutuslikult tõestada, et punktides 7.4.1 ja 7.4.2 kirjeldatud tingimuste korral sõiduk ümber ei paisku. Arvutustes võetakse arvesse järgmisi parameetreid: |
| --- | --- |

7.4.5.

Teise võimalusena võib arvutuslikult tõestada, et punktides 7.4.1 ja 7.4.2 kirjeldatud tingimuste korral sõiduk ümber ei paisku. Arvutustes võetakse arvesse järgmisi parameetreid:

| 7.4.5.1. | mass ja mõõtmed; |
| --- | --- |

7.4.5.1.

mass ja mõõtmed;

| 7.4.5.2. | raskuskeskme kõrgus; |
| --- | --- |

7.4.5.2.

raskuskeskme kõrgus;

| 7.4.5.3. | vedrude konstandid; |
| --- | --- |

7.4.5.3.

vedrude konstandid;

| 7.4.5.4. | rehvide vertikaal- ja horisontaalsuunaline jäikus; |
| --- | --- |

7.4.5.4.

rehvide vertikaal- ja horisontaalsuunaline jäikus;

| 7.4.5.5. | õhkvedrustuse õhurõhu reguleerimisnäitajad; |
| --- | --- |

7.4.5.5.

õhkvedrustuse õhurõhu reguleerimisnäitajad;

| 7.4.5.6. | momentide rakenduspunktide asukohad, |
| --- | --- |

7.4.5.6.

momentide rakenduspunktide asukohad,

| 7.4.5.7. | kere väändejäikus.
  Arvutusmeetodit on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites. |
| --- | --- |

7.4.5.7.

kere väändejäikus.

Arvutusmeetodit on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites.

7.5.   Kaitse tuleohu vastu

7.5.1.   Mootoriruum

| 7.5.1.1. | Mootoriruumis ei tohi kasutada süttivaid müra summutavaid materjale või materjale, millesse võib imenduda kütust, määrdeaineid või muid süttivaid materjale, kui neil ei ole läbitungimatut kattekihti. |
| --- | --- |

7.5.1.1.

Mootoriruumis ei tohi kasutada süttivaid müra summutavaid materjale või materjale, millesse võib imenduda kütust, määrdeaineid või muid süttivaid materjale, kui neil ei ole läbitungimatut kattekihti.

| 7.5.1.2. | Mootoriruumi kujundamise või äravooluavade kasutamisega tuleb niipalju kui võimalik vältida kütuse, määrdeainete või muude põlevate materjalide kogunemist mootoriruumi osadesse. |
| --- | --- |

7.5.1.2.

Mootoriruumi kujundamise või äravooluavade kasutamisega tuleb niipalju kui võimalik vältida kütuse, määrdeainete või muude põlevate materjalide kogunemist mootoriruumi osadesse.

| 7.5.1.3. | Mootoriruumi või muu soojusallika (näiteks seade pikkadel allamägesõitudel vabaneva energia neelamiseks, aeglusti, kütteseadmed, välja arvatud sooja vee ringluse põhimõttel töötavad seadmed) ja ülejäänud sõiduki vahele paigaldatakse kuumuskindlast materjalist vahesein. Kõik vaheseina juures kasutatavad kinnitusklambrid, tihendid jne peavad olema tulekindlad. |
| --- | --- |

7.5.1.3.

Mootoriruumi või muu soojusallika (näiteks seade pikkadel allamägesõitudel vabaneva energia neelamiseks, aeglusti, kütteseadmed, välja arvatud sooja vee ringluse põhimõttel töötavad seadmed) ja ülejäänud sõiduki vahele paigaldatakse kuumuskindlast materjalist vahesein. Kõik vaheseina juures kasutatavad kinnitusklambrid, tihendid jne peavad olema tulekindlad.

| 7.5.1.4. | Sõitjateruumis võib olla kütteseade, mis ei tööta sooja vee ringvoolu põhimõttel, kui selle kere on kaetud materjaliga, mis peab vastu seadme tekitatud temperatuurile, ja kui seade ei erita mürgiseid gaase ja on paigutatud nii, et ükski sõitja ei puutu kokku selle kuuma pinnaga. |
| --- | --- |

7.5.1.4.

Sõitjateruumis võib olla kütteseade, mis ei tööta sooja vee ringvoolu põhimõttel, kui selle kere on kaetud materjaliga, mis peab vastu seadme tekitatud temperatuurile, ja kui seade ei erita mürgiseid gaase ja on paigutatud nii, et ükski sõitja ei puutu kokku selle kuuma pinnaga.

7.5.2.   Elektriseadmed ja juhtmed

| 7.5.2.1. | Kõik juhtmed peavad olema hästi isoleeritud; juhtmed ning elektriseadmed peavad taluma temperatuuri ning niiskust, millega nad kokku puutuvad. Mootoriruumis kasutamise korral tuleb erilist tähelepanu pöörata nende temperatuuritaluvusele ja vastupidavusele võimalike kahjustavate ainete mõju suhtes. |
| --- | --- |

7.5.2.1.

Kõik juhtmed peavad olema hästi isoleeritud; juhtmed ning elektriseadmed peavad taluma temperatuuri ning niiskust, millega nad kokku puutuvad. Mootoriruumis kasutamise korral tuleb erilist tähelepanu pöörata nende temperatuuritaluvusele ja vastupidavusele võimalike kahjustavate ainete mõju suhtes.

| 7.5.2.2. | Ühtegi juhet ei tohi koormata suurema voolutugevusega, kui on sätestatud selle paigaldusviisi ja keskkonna suurimat temperatuuri arvestades. |
| --- | --- |

7.5.2.2.

Ühtegi juhet ei tohi koormata suurema voolutugevusega, kui on sätestatud selle paigaldusviisi ja keskkonna suurimat temperatuuri arvestades.

| 7.5.2.3. | Seadmed varustatakse kaitsmete või vooluringi katkestamise seadmetega, välja arvatud käiviti, süüteseade (sädesüüte korral), hõõgküünlad, mootorit seiskav seade ning laadimisvooluringi ja aku massiühendust varustavad vooluringid. Kui nimivoolutugevus ei ületa 16 A, võib neid kaitsta ühe kaitsme või ühise vooluringikatkestiga. |
| --- | --- |

7.5.2.3.

Seadmed varustatakse kaitsmete või vooluringi katkestamise seadmetega, välja arvatud käiviti, süüteseade (sädesüüte korral), hõõgküünlad, mootorit seiskav seade ning laadimisvooluringi ja aku massiühendust varustavad vooluringid. Kui nimivoolutugevus ei ületa 16 A, võib neid kaitsta ühe kaitsme või ühise vooluringikatkestiga.

| 7.5.2.4. | Kõik juhtmed peavad olema kaitstud ja kindlalt kinnitatud, nii et neid ei kahjustaks lõikumine, kulumine ega hõõrdumine. |
| --- | --- |

7.5.2.4.

Kõik juhtmed peavad olema kaitstud ja kindlalt kinnitatud, nii et neid ei kahjustaks lõikumine, kulumine ega hõõrdumine.

| 7.5.2.5. | Kui sõiduki vähemalt ühes vooluringis ületab pinge 100 V RMS (ruutkeskmine väärtus), peab juhile hästi kättesaadavas kohas olema käsitsi lülitatav voolukatkesti, mis eraldab nimetatud vooluringid põhivooluallikast ja mis ühendatakse vooluallika mõlema poolusega, kui vooluallikas on maandamata; see voolukatkesti ei tohi katkestada sõiduki välisvalgustuse vooluringi või vooluringe. See punkt ei kehti kõrgepingesüüteseadmete või sõiduki ühe seadme suletud vooluringide korral. |
| --- | --- |

7.5.2.5.

Kui sõiduki vähemalt ühes vooluringis ületab pinge 100 V RMS (ruutkeskmine väärtus), peab juhile hästi kättesaadavas kohas olema käsitsi lülitatav voolukatkesti, mis eraldab nimetatud vooluringid põhivooluallikast ja mis ühendatakse vooluallika mõlema poolusega, kui vooluallikas on maandamata; see voolukatkesti ei tohi katkestada sõiduki välisvalgustuse vooluringi või vooluringe. See punkt ei kehti kõrgepingesüüteseadmete või sõiduki ühe seadme suletud vooluringide korral.

| 7.5.2.6. | Kõik elektrijuhtmed paigaldatakse nii, et need ei puutuks kokku kütuse toitetorustiku, heitgaasisüsteemi osadega ega oleks liigse kuumuse käes, välja arvatud juhul, kui on kasutatud eriisolatsiooni ja erikaitseid, näiteks tõmbereleega väljalaskeklapi korral. |
| --- | --- |

7.5.2.6.

Kõik elektrijuhtmed paigaldatakse nii, et need ei puutuks kokku kütuse toitetorustiku, heitgaasisüsteemi osadega ega oleks liigse kuumuse käes, välja arvatud juhul, kui on kasutatud eriisolatsiooni ja erikaitseid, näiteks tõmbereleega väljalaskeklapi korral.

7.5.3.   Akud

| 7.5.3.1. | Kõik akud peavad olema kindlalt kinnitatud ja kergesti juurdepääsetavad. |
| --- | --- |

7.5.3.1.

Kõik akud peavad olema kindlalt kinnitatud ja kergesti juurdepääsetavad.

| 7.5.3.2. | Aku peab olema paigutatud väljaspool sõitjate- ja juhiruumi asuvasse välisõhuga ventileeritavasse ruumi. |
| --- | --- |

7.5.3.2.

Aku peab olema paigutatud väljaspool sõitjate- ja juhiruumi asuvasse välisõhuga ventileeritavasse ruumi.

| 7.5.3.3. | Akuklemmid peavad olema kaitstud lühise eest. |
| --- | --- |

7.5.3.3.

Akuklemmid peavad olema kaitstud lühise eest.

7.5.4.   Tulekustutid ja käsiapteegid

| 7.5.4.1. | Tulekustuti või tulekustutite paigaldamise tarvis nähakse ette koht, mille maht A- või B-klassi sõidukites peab olema vähemalt 8 dm3 ja I, II või III klassi sõidukites vähemalt 15 dm3. Vähemalt üks tulekustuti peab asuma juhiistme läheduses. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Tulekustuti või tulekustutite paigaldamise tarvis nähakse ette koht, mille maht A- või B-klassi sõidukites peab olema vähemalt 8 dm3 ja I, II või III klassi sõidukites vähemalt 15 dm3. Vähemalt üks tulekustuti peab asuma juhiistme läheduses.

| 7.5.4.2. | Käsiapteegile või käsiapteekidele nähakse ette koht. Selle koha maht peab olema vähemalt 7 dm3 ja vähim mõõde ei tohi olla väiksem kui 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2.

Käsiapteegile või käsiapteekidele nähakse ette koht. Selle koha maht peab olema vähemalt 7 dm3 ja vähim mõõde ei tohi olla väiksem kui 80 mm.

| 7.5.4.3. | Tulekustutid ja käsiapteegid võivad olla kaitstud vandalismi eest (näiteks suletavas sisekapis või sisselöödava klaasi taga), kui nende asukoht on selgelt tähistatud ja käepärast on vahendid nende hõlpsaks kättesaamiseks avariiolukorras. |
| --- | --- |

7.5.4.3.

Tulekustutid ja käsiapteegid võivad olla kaitstud vandalismi eest (näiteks suletavas sisekapis või sisselöödava klaasi taga), kui nende asukoht on selgelt tähistatud ja käepärast on vahendid nende hõlpsaks kättesaamiseks avariiolukorras.

7.5.5.   Materjalid

Süttivad materjalid ei tohi olla heitgaasisüsteemile või muudele olulistele soojusallikatele lähemal kui 100 mm, välja arvatud juhul, kui materjal on tõhusalt kaitstud. Selleks et määrdeained ja muud süttivad materjalid ei puutuks kokku heitgaasisüsteemi või muude oluliste soojusallikatega, võib sinna vajaduse korral paigaldada kaitsekilbi. Käesoleva punkti kohaselt on süttiv materjal see, mis ei ole mõeldud kasutamiseks selles kohas tekkida võivate temperatuuride korral.

7.6.   Väljapääsud

7.6.1.   Väljapääsude arv

| 7.6.1.1. | Sõidukil peab olema vähemalt kaks ust: kaks teenindusust või üks teenindusuks ja üks avariiuks. Teenindususte minimaalne arv on:







  Sõitjate arv | Teenindususte arv |
| --- | --- | --- |
| I ja A-KLASS | II KLASS | III ja B-KLASS |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 3 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Sõitjate arv

Teenindususte arv

I ja A-KLASS

II KLASS

III ja B-KLASS

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

3

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.2. | Liigendsõidukitel peab sõiduki igas jäigas osas olema vähemalt üks teenindusuks, välja arvatud I klassi liigendsõidukis, kus sõiduki eesmises osas peab olema vähemalt kaks teenindusust. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

Liigendsõidukitel peab sõiduki igas jäigas osas olema vähemalt üks teenindusuks, välja arvatud I klassi liigendsõidukis, kus sõiduki eesmises osas peab olema vähemalt kaks teenindusust.

| 7.6.1.3. | Käesoleva nõude kohaselt ei peeta avariiusteks elektriliselt käitatavaid teenindusuksi, välja arvatud juhul, kui neid on vajaduse korral kerge käsitsi avada, kui punktis 7.6.5.1 nimetatud seade on käivitatud. |
| --- | --- |

7.6.1.3.

Käesoleva nõude kohaselt ei peeta avariiusteks elektriliselt käitatavaid teenindusuksi, välja arvatud juhul, kui neid on vajaduse korral kerge käsitsi avada, kui punktis 7.6.5.1 nimetatud seade on käivitatud.

| 7.6.1.4. | Väljapääse peab olema nii palju, et igas eraldatud ruumis oleks neid järgmiselt:





  Igas ruumis olevate sõitjate ja meeskonnaliikmete arv | Väljapääsude minimaalne koguarv |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Igas ruumis olevate sõitjate ja meeskonnaliikmete arv

Väljapääsude minimaalne koguarv

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

Avariiluuke võib arvestada ainult ühena eespool mainitud avariiväljapääsudest.

| 7.6.1.5. | Liigendsõiduki iga jäika osa käsitatakse väljapääsude minimaalse arvu ja asukoha määramisel eraldi sõidukina, välja arvatud punktis 7.6.2.4 sätestatud juhul. Tualettruume ja kööke ei peeta avariiväljapääsude arvu määramisel eraldi ruumideks. Sõiduki iga jäiga osa kohta sätestatakse sõitjate arv. |
| --- | --- |

7.6.1.5.

Liigendsõiduki iga jäika osa käsitatakse väljapääsude minimaalse arvu ja asukoha määramisel eraldi sõidukina, välja arvatud punktis 7.6.2.4 sätestatud juhul. Tualettruume ja kööke ei peeta avariiväljapääsude arvu määramisel eraldi ruumideks. Sõiduki iga jäiga osa kohta sätestatakse sõitjate arv.

| 7.6.1.6. | Kahe poolega teenindusust peetakse kaheks ukseks, kahe- või mitmeosalist akent peetakse kaheks avariiaknaks. |
| --- | --- |

7.6.1.6.

Kahe poolega teenindusust peetakse kaheks ukseks, kahe- või mitmeosalist akent peetakse kaheks avariiaknaks.

| 7.6.1.7. | Kui juhiruumis puudub pääs sõitjateruumi läbikäigu kaudu, mis on punktis 7.7.5.1.1 kirjeldatud ühe tingimuse kohane, peavad olema täidetud järgmised tingimused: |
| --- | --- |

7.6.1.7.

Kui juhiruumis puudub pääs sõitjateruumi läbikäigu kaudu, mis on punktis 7.7.5.1.1 kirjeldatud ühe tingimuse kohane, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| 7.6.1.7.1. | juhiruumis peab olema kaks väljapääsu, mis ei tohi olla samas külgseinas; kui üheks väljapääsuks on aken, peab see olema punktides 7.6.3.1 ja 7.6.8 avariiakendele esitatud nõuete kohane; |
| --- | --- |

7.6.1.7.1.

juhiruumis peab olema kaks väljapääsu, mis ei tohi olla samas külgseinas; kui üheks väljapääsuks on aken, peab see olema punktides 7.6.3.1 ja 7.6.8 avariiakendele esitatud nõuete kohane;

| 7.6.1.7.2. | lisasõitjatele on juhi kõrvale lubatud paigutada üks või kaks istekohta; sellisel juhul peavad mõlemad punktis 7.6.1.7.1 nimetatud väljapääsud olema uksed. Nendel istekohtadel istujate jaoks võib avariiukseks olla juhiuks, kui juhiiste, rool, mootoriruumi kate, käigukang, käsipidur jne ei ole liiga suureks takistuseks. Nende lisasõitjate poole jäävat ust võib käsitada juhi avariiuksena. Juhiruumi sisaldavasse ruumi tohib paigaldada kuni viis lisaistet, kui lisaistmed ja nende istmete jaoks ette nähtud ruum vastavad käesoleva eeskirja kõikidele nõuetele ja vähemalt üks sõitjateruumi viiv uks vastab punktis 7.6.3 avariiustele esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

7.6.1.7.2.

lisasõitjatele on juhi kõrvale lubatud paigutada üks või kaks istekohta; sellisel juhul peavad mõlemad punktis 7.6.1.7.1 nimetatud väljapääsud olema uksed. Nendel istekohtadel istujate jaoks võib avariiukseks olla juhiuks, kui juhiiste, rool, mootoriruumi kate, käigukang, käsipidur jne ei ole liiga suureks takistuseks. Nende lisasõitjate poole jäävat ust võib käsitada juhi avariiuksena. Juhiruumi sisaldavasse ruumi tohib paigaldada kuni viis lisaistet, kui lisaistmed ja nende istmete jaoks ette nähtud ruum vastavad käesoleva eeskirja kõikidele nõuetele ja vähemalt üks sõitjateruumi viiv uks vastab punktis 7.6.3 avariiustele esitatud nõuetele;

| 7.6.1.7.3. | punktides 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kirjeldatud tingimuste korral ei tohi juhiruumi väljapääse käsitada punktides 7.6.1.1–7.6.1.2 nõutavate ustena ega punktis 7.6.1.4 nõutavate väljapääsudena, välja arvatud punktides 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 nimetatud juhtudel. Nende väljapääsude suhtes ei kohaldata punkte 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 ja 7.7.7. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3.

punktides 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kirjeldatud tingimuste korral ei tohi juhiruumi väljapääse käsitada punktides 7.6.1.1–7.6.1.2 nõutavate ustena ega punktis 7.6.1.4 nõutavate väljapääsudena, välja arvatud punktides 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 nimetatud juhtudel. Nende väljapääsude suhtes ei kohaldata punkte 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 ja 7.7.7.

| 7.6.1.8. | Kui juhiruumi ja selle lähedusse paigutatud istmekohtadeni pääseb peamisest sõitjateruumist läbikäigu kaudu, mis on punktis 7.7.5.1.1 kirjeldatud ühe tingimuse kohane, ei nõuta juhiruumist otse avanevat väljapääsu. |
| --- | --- |

7.6.1.8.

Kui juhiruumi ja selle lähedusse paigutatud istmekohtadeni pääseb peamisest sõitjateruumist läbikäigu kaudu, mis on punktis 7.7.5.1.1 kirjeldatud ühe tingimuse kohane, ei nõuta juhiruumist otse avanevat väljapääsu.

| 7.6.1.9. | Kui punktis 7.6.1.8 kirjeldatud tingimustes on juhiuks või mõni muu väljapääs juhiruumist olemas, võib seda pidada sõitjate väljapääsuks, kui: |
| --- | --- |

7.6.1.9.

Kui punktis 7.6.1.8 kirjeldatud tingimustes on juhiuks või mõni muu väljapääs juhiruumist olemas, võib seda pidada sõitjate väljapääsuks, kui:

| 7.6.1.9.1. | väljapääsu kasutamiseks ei ole vaja läbi pugeda rooli ja juhiistme vahelt; |
| --- | --- |

7.6.1.9.1.

väljapääsu kasutamiseks ei ole vaja läbi pugeda rooli ja juhiistme vahelt;

| 7.6.1.9.2. | see vastab punktis 7.6.3.1 esitatud nõuetele avariiukse mõõtmete kohta. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2.

see vastab punktis 7.6.3.1 esitatud nõuetele avariiukse mõõtmete kohta.

| 7.6.1.10. | Punktide 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 sätete kohaldamine ei välista juhiruumi ja sõitjateruumi vahelise ukse või muu tõkke olemasolu, kui juht saab avariiolukorras selle tõkke kiiresti eemaldada. Sellise sissepääsutõkkega kaitstud ruumis olevat juhiust ei arvata sõitjate väljapääsude hulka. |
| --- | --- |

7.6.1.10.

Punktide 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 sätete kohaldamine ei välista juhiruumi ja sõitjateruumi vahelise ukse või muu tõkke olemasolu, kui juht saab avariiolukorras selle tõkke kiiresti eemaldada. Sellise sissepääsutõkkega kaitstud ruumis olevat juhiust ei arvata sõitjate väljapääsude hulka.

| 7.6.1.11. | Lisaks avariiustele ja -akendele paigaldatakse II, III ja B-klassi sõidukitele avariiluugid. Need võib paigaldada ka I ja A-klassi sõidukitele. Avariiluukide minimaalne arv on:





  Sõitjate arv | Avariiluukide arv |
| --- | --- | --- |
| kuni 50 | 1 |
| üle 50 | 2 |

7.6.1.11.

Sõitjate arv

Avariiluukide arv

kuni 50

1

üle 50

2

7.6.2.   Väljapääsude paigutus

Rohkem kui 22 sõitjaistmega sõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele. Kuni 22 sõitjaga sõidukid võivad olla kas järgmiste või 7. lisa punktis 1.2 sätestatud nõuete kohased.

| 7.6.2.1. | Olenevalt liiklussuunast riigis, kus sõidukile antakse kasutamisluba, asetseb (asetsevad) teenindusuks(ed) sõiduki teeservale lähemal asuval küljel ja vähemalt üks neist peab olema sõiduki eesmises pooles. See ei välista sõiduki tagaseinas olevat ust ratastooli kasutavate sõitjate jaoks. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Olenevalt liiklussuunast riigis, kus sõidukile antakse kasutamisluba, asetseb (asetsevad) teenindusuks(ed) sõiduki teeservale lähemal asuval küljel ja vähemalt üks neist peab olema sõiduki eesmises pooles. See ei välista sõiduki tagaseinas olevat ust ratastooli kasutavate sõitjate jaoks.

| 7.6.2.2. | Punktis 7.6.1.1 nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et nende keskpunkte läbivate vertikaalsete risttasandite vaheline kaugus moodustab vähemalt 40 % sõitjateruumi kogupikkusest. Kui üks neist ustest on kahe poolega ukse osa, mõõdetakse üksteisest kõige kaugemal asuvate uste vahelist kaugust. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Punktis 7.6.1.1 nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et nende keskpunkte läbivate vertikaalsete risttasandite vaheline kaugus moodustab vähemalt 40 % sõitjateruumi kogupikkusest. Kui üks neist ustest on kahe poolega ukse osa, mõõdetakse üksteisest kõige kaugemal asuvate uste vahelist kaugust.

| 7.6.2.3. | Väljapääsud paigutatakse nii, et nende arv sõiduki kummalgi poolel on enam-vähem võrdne. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Väljapääsud paigutatakse nii, et nende arv sõiduki kummalgi poolel on enam-vähem võrdne.

| 7.6.2.4. | Vähemalt üks avariiväljapääsudest peab asuma sõiduki taga- või esiküljel. I klassi sõidukitel ja sõidukitel, mille tagaosa on sõitjateruumist püsivalt eraldatud, on see nõue täidetud, kui neile on paigaldatud avariiluuk. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Vähemalt üks avariiväljapääsudest peab asuma sõiduki taga- või esiküljel. I klassi sõidukitel ja sõidukitel, mille tagaosa on sõitjateruumist püsivalt eraldatud, on see nõue täidetud, kui neile on paigaldatud avariiluuk.

| 7.6.2.5. | Sõiduki samal küljel olevad väljapääsud peavad olema sõiduki pikkuse alusel sobivalt jaotatud. |
| --- | --- |

7.6.2.5.

Sõiduki samal küljel olevad väljapääsud peavad olema sõiduki pikkuse alusel sobivalt jaotatud.

| 7.6.2.6. | Sõiduki tagaküljel võib olla üks uks, kui see ei ole sõitjate teenindamiseks. |
| --- | --- |

7.6.2.6.

Sõiduki tagaküljel võib olla üks uks, kui see ei ole sõitjate teenindamiseks.

| 7.6.2.7. | Sõiduki avariiluugid peavad olema paigutatud järgmiselt: kui luuke on üks, peab see asuma sõiduki keskmises kolmandikus; kui luuke on kaks, peavad need olema üksteisest vähemalt 2 m kaugusel, mõõdetuna avade lähimate servade vahel paralleelselt sõiduki pikiteljega. |
| --- | --- |

7.6.2.7.

Sõiduki avariiluugid peavad olema paigutatud järgmiselt: kui luuke on üks, peab see asuma sõiduki keskmises kolmandikus; kui luuke on kaks, peavad need olema üksteisest vähemalt 2 m kaugusel, mõõdetuna avade lähimate servade vahel paralleelselt sõiduki pikiteljega.

7.6.3.   Väljapääsude minimaalsed mõõtmed

| 7.6.3.1. | Eri liiki väljapääsude minimaalsed mõõtmed on järgmised: | I klass | II ja III klass | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teenindusuks | Ukseava | Kõrgus (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| Laius (mm) | üksikuks: 650
  kahe poolega uks: 1 200 | Kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, võib laiust vähendada 100 mm võrra. |
| Avariiuks | | Kõrgus (mm) | 1 250 | — |
| | Laius (mm) | 550 | |
| Avariiaken | Pind: (mm2) | 400 000 | Avasse peab olema võimalik paigutada ristkülik mõõtmetega 500 × 700 mm. |
| Avariiaken on sõiduki tagaküljel, kui tootja ei ole paigaldanud eespool nimetatud minimaalsete mõõtmetega avariiakent. | Avariiakna avasse peab olema võimalik paigutada 350 mm kõrgune ja 1 550 mm laiune ristkülik. Avariiakna nurgad võivad olla ümardatud raadiusega kuni 250 mm. |
| Avariiluuk | Luugi ava | Pind (mm2) | 400 000 | Avasse peab olema võimalik paigutada ristkülik mõõtmetega 500 × 700 mm. |

7.6.3.1.

I klass

II ja III klass

Märkused

Teenindusuks

Ukseava

Kõrgus (mm)

1 800

1 650

—

Laius (mm)

üksikuks: 650

kahe poolega uks: 1 200

Kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, võib laiust vähendada 100 mm võrra.

Avariiuks

Kõrgus (mm)

1 250

—

Laius (mm)

550

Avariiaken

Pind: (mm2)

400 000

Avasse peab olema võimalik paigutada ristkülik mõõtmetega 500 × 700 mm.

Avariiaken on sõiduki tagaküljel, kui tootja ei ole paigaldanud eespool nimetatud minimaalsete mõõtmetega avariiakent.

Avariiakna avasse peab olema võimalik paigutada 350 mm kõrgune ja 1 550 mm laiune ristkülik. Avariiakna nurgad võivad olla ümardatud raadiusega kuni 250 mm.

Avariiluuk

Luugi ava

Pind (mm2)

400 000

Avasse peab olema võimalik paigutada ristkülik mõõtmetega 500 × 700 mm.

| 7.6.3.2. | Kuni 22 sõitjaga sõidukid võivad olla kas punktis 7.6.3.1 või 7. lisa punktis 1.1 esitatud nõuete kohased. |
| --- | --- |

7.6.3.2.

Kuni 22 sõitjaga sõidukid võivad olla kas punktis 7.6.3.1 või 7. lisa punktis 1.1 esitatud nõuete kohased.

7.6.4.   Teenindusustele esitatavad tehnilised nõuded

| 7.6.4.1. | Kõiki teenindusuksi peab saama seisva sõiduki korral (aga mitte tingimata sõidu ajal) kergesti avada nii seestpoolt kui ka väljastpoolt. Ust võib siiski väljastpoolt lukustada, kui seda saab seestpoolt avada. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Kõiki teenindusuksi peab saama seisva sõiduki korral (aga mitte tingimata sõidu ajal) kergesti avada nii seestpoolt kui ka väljastpoolt. Ust võib siiski väljastpoolt lukustada, kui seda saab seestpoolt avada.

| 7.6.4.2. | Kõik seadmed või mehhanismid teenindususte avamiseks väljastpoolt peavad asuma 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel maapinnast ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik seadmed või mehhanismid teenindususte avamiseks seestpoolt asuma põranda või seadmele lähima astme ülemisest pinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. See ei kehti juhiruumis olevate seadmete kohta. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Kõik seadmed või mehhanismid teenindususte avamiseks väljastpoolt peavad asuma 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel maapinnast ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik seadmed või mehhanismid teenindususte avamiseks seestpoolt asuma põranda või seadmele lähima astme ülemisest pinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. See ei kehti juhiruumis olevate seadmete kohta.

| 7.6.4.3. | Kõik üheosalised käsitsi avatavad ja suletavad hingedele või pöördeteljele paigaldatud uksed peavad olema paigaldatud hingedele või pöördeteljele nii, et avatud uks sulgub, kui see sõiduki edasiliikumisel satub kontakti mõne paigal oleva esemega. |
| --- | --- |

7.6.4.3.

Kõik üheosalised käsitsi avatavad ja suletavad hingedele või pöördeteljele paigaldatud uksed peavad olema paigaldatud hingedele või pöördeteljele nii, et avatud uks sulgub, kui see sõiduki edasiliikumisel satub kontakti mõne paigal oleva esemega.

| 7.6.4.4. | Kui käsitsi avatavad ja suletavad teenindusuksed on püüdelukuga, peavad need olema kaheastmelise lukustusasendiga. |
| --- | --- |

7.6.4.4.

Kui käsitsi avatavad ja suletavad teenindusuksed on püüdelukuga, peavad need olema kaheastmelise lukustusasendiga.

| 7.6.4.5. | Teenindusukse siseküljel ei tohi olla seadmeid, mis kataksid suletud ukse korral sõiduki sees olevad astmed. See ei välista, et suletud ukse korral on trepisüvendis ukse juhtimismehhanism ja muud ukse siseküljele kinnitatud seadmed, mis ei moodusta põranda pikendust, millel sõitjad võivad seista. See mehhanism ja need seadmed ei tohi olla sõitjatele ohtlikud. |
| --- | --- |

7.6.4.5.

Teenindusukse siseküljel ei tohi olla seadmeid, mis kataksid suletud ukse korral sõiduki sees olevad astmed. See ei välista, et suletud ukse korral on trepisüvendis ukse juhtimismehhanism ja muud ukse siseküljele kinnitatud seadmed, mis ei moodusta põranda pikendust, millel sõitjad võivad seista. See mehhanism ja need seadmed ei tohi olla sõitjatele ohtlikud.

| 7.6.4.6. | Ebapiisava otsenähtavuse korral peavad sõidukile olema paigaldatud optilised või muud seadmed, mille abil juht saab oma kohalt kindlaks teha, kas mõni sõitja asub sees- või väljaspool sõidukit mõne käsitsi avatava külgmise teenindusukse vahetus läheduses.
  Kuni 22 sõitjaga sõiduki tagaseinas oleva teenindusukse korral on see nõue täidetud, kui juhil on võimalik märgata 1 m kaugusel sõiduki taga seisvat 1,3 m pikkust inimest. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Ebapiisava otsenähtavuse korral peavad sõidukile olema paigaldatud optilised või muud seadmed, mille abil juht saab oma kohalt kindlaks teha, kas mõni sõitja asub sees- või väljaspool sõidukit mõne käsitsi avatava külgmise teenindusukse vahetus läheduses.

Kuni 22 sõitjaga sõiduki tagaseinas oleva teenindusukse korral on see nõue täidetud, kui juhil on võimalik märgata 1 m kaugusel sõiduki taga seisvat 1,3 m pikkust inimest.

| 7.6.4.7. | Sõiduki sissepoole avanevad uksed ja nende mehhanism konstrueeritakse nii, et nende liikumine normaalsete kasutustingimuste korral ei saa vigastada sõitjaid. Vajaduse korral paigaldatakse sobivad kaitseseadmed. |
| --- | --- |

7.6.4.7.

Sõiduki sissepoole avanevad uksed ja nende mehhanism konstrueeritakse nii, et nende liikumine normaalsete kasutustingimuste korral ei saa vigastada sõitjaid. Vajaduse korral paigaldatakse sobivad kaitseseadmed.

| 7.6.4.8. | Kui teenindusuks asub tualeti või mõne muu siseruumi ukse kõrval, tuleb tagada, et teenindusust ei saaks kogemata kasutada. See nõue ei kehti ukse puhul, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.4.8.

Kui teenindusuks asub tualeti või mõne muu siseruumi ukse kõrval, tuleb tagada, et teenindusust ei saaks kogemata kasutada. See nõue ei kehti ukse puhul, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h.

| 7.6.4.9. | Kuni 22 sõitjaga sõidukitel ei tohi sõiduki tagaseinas olevaid teenindusuksi olla võimalik avada rohkem kui 115o ja vähem kui 85o ning need peavad avamisel automaatselt säilitama selle asendi. See ei välista võimalust selle tõkise ületamiseks ja ukse avamiseks suurema nurga all, kui see on ohutu; see võib olla vajalik näiteks tagurdamisel kõrge laadimisplatvormi juurde või uste avamiseks 270o, et võimaldada vaba laadimisala sõiduki taga. |
| --- | --- |

7.6.4.9.

Kuni 22 sõitjaga sõidukitel ei tohi sõiduki tagaseinas olevaid teenindusuksi olla võimalik avada rohkem kui 115o ja vähem kui 85o ning need peavad avamisel automaatselt säilitama selle asendi. See ei välista võimalust selle tõkise ületamiseks ja ukse avamiseks suurema nurga all, kui see on ohutu; see võib olla vajalik näiteks tagurdamisel kõrge laadimisplatvormi juurde või uste avamiseks 270o, et võimaldada vaba laadimisala sõiduki taga.

7.6.5.   Mehhaniseeritud teenindusustele esitatavad täiendavad tehnilised nõuded

| 7.6.5.1. | Elektrisüsteemi töökorras olekust sõltumata peab mehhaniseeritud teenindusust saama sõiduki seisu ajal (kuid mitte tingimata sõidu ajal) avarii korral avada seestpoolt ja lukustamata uksi ka väljastpoolt seadmete abil, |
| --- | --- |

7.6.5.1.

Elektrisüsteemi töökorras olekust sõltumata peab mehhaniseeritud teenindusust saama sõiduki seisu ajal (kuid mitte tingimata sõidu ajal) avarii korral avada seestpoolt ja lukustamata uksi ka väljastpoolt seadmete abil,

| 7.6.5.1.1. | mis ei sõltu muudest ukse avamise seadmetest; |
| --- | --- |

7.6.5.1.1.

mis ei sõltu muudest ukse avamise seadmetest;

| 7.6.5.1.2. | sõiduki sees asuvate seadmete korral tuleb need paigaldada uksele või uksest kuni 300 mm kaugusele vähemalt 1 600 mm kõrgusele esimesest trepiastmest; |
| --- | --- |

7.6.5.1.2.

sõiduki sees asuvate seadmete korral tuleb need paigaldada uksele või uksest kuni 300 mm kaugusele vähemalt 1 600 mm kõrgusele esimesest trepiastmest;

| 7.6.5.1.3. | mis on uksele lähenedes ja ukse ees seistes selgelt näha ja hästi äratuntavad; kui need on paigaldatud lisaks tavalisele avamisseadmele, siis peavad nad olema selgelt tähistatud kasutamiseks avariiolukorras; |
| --- | --- |

7.6.5.1.3.

mis on uksele lähenedes ja ukse ees seistes selgelt näha ja hästi äratuntavad; kui need on paigaldatud lisaks tavalisele avamisseadmele, siis peavad nad olema selgelt tähistatud kasutamiseks avariiolukorras;

| 7.6.5.1.4. | mida vahetult ukse juures seisev isik saab käsitseda ka üksi; |
| --- | --- |

7.6.5.1.4.

mida vahetult ukse juures seisev isik saab käsitseda ka üksi;

| 7.6.5.1.5. | mis avavad ukse või võimaldavad seda hõlpsalt käsitsi avada; |
| --- | --- |

7.6.5.1.5.

mis avavad ukse või võimaldavad seda hõlpsalt käsitsi avada;

| 7.6.5.1.6. | mis võivad olla kaitstud lihtsalt eemaldatava või purustatava seadmega, mis võimaldab juurdepääsu avarii korral kasutatavale seadmele; avarii korral kasutatava seadme kasutamist või kaitseseadmete eemaldamist peab juht kuulma ning nägema; |
| --- | --- |

7.6.5.1.6.

mis võivad olla kaitstud lihtsalt eemaldatava või purustatava seadmega, mis võimaldab juurdepääsu avarii korral kasutatavale seadmele; avarii korral kasutatava seadme kasutamist või kaitseseadmete eemaldamist peab juht kuulma ning nägema;

| 7.6.5.1.7. | uks, mida juht avab ja sulgeb ja mis ei vasta punkti 7.6.5.6.2 nõuetele, peab olema konstrueeritud nii, et see pärast ukse avamise seadmete rakendamist ja normaalasendisse tagasiviimist sulgub alles siis, kui juht kasutab sulgemisseadet. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7.

uks, mida juht avab ja sulgeb ja mis ei vasta punkti 7.6.5.6.2 nõuetele, peab olema konstrueeritud nii, et see pärast ukse avamise seadmete rakendamist ja normaalasendisse tagasiviimist sulgub alles siis, kui juht kasutab sulgemisseadet.

| 7.6.5.2. | Kasutada võib ka juhiistmelt käitatavat seadet, mis lülitab välja avarii korral kasutatavad sõidukist väljaspool asuvad seadmed teenindususte lukustamiseks väljastpoolt. Sellisel juhul peavad välimised avarii korral kasutatavad seadmed mootori käivitamisel või enne sõidukiiruse 20 km/h saavutamist jälle automaatselt sisse lülituma. Seejärel ei tohi avarii korral kasutatavad seadmed automaatselt välja lülituda, vaid selleks peab juht uuesti sekkuma. |
| --- | --- |

7.6.5.2.

Kasutada võib ka juhiistmelt käitatavat seadet, mis lülitab välja avarii korral kasutatavad sõidukist väljaspool asuvad seadmed teenindususte lukustamiseks väljastpoolt. Sellisel juhul peavad välimised avarii korral kasutatavad seadmed mootori käivitamisel või enne sõidukiiruse 20 km/h saavutamist jälle automaatselt sisse lülituma. Seejärel ei tohi avarii korral kasutatavad seadmed automaatselt välja lülituda, vaid selleks peab juht uuesti sekkuma.

| 7.6.5.3. | Teenindusuksi, mida avab ja sulgeb juht, peab juht saama käsitseda oma istekohalt seadmete abil, mis on selgelt ja äratuntavalt tähistatud, välja arvatud pedaalide korral. |
| --- | --- |

7.6.5.3.

Teenindusuksi, mida avab ja sulgeb juht, peab juht saama käsitseda oma istekohalt seadmete abil, mis on selgelt ja äratuntavalt tähistatud, välja arvatud pedaalide korral.

| 7.6.5.4. | Mehhaniseeritud teenindusuksed peavad aktiveerima märgutule, mis hoiatab juhti, kui mõni uks ei ole täielikult sulgunud, ja on normaalses juhtimisasendis istuvale juhile selgesti nähtav igasuguse välisvalgustuse korral. Märgutuli peab süttima alati, kui ukse jäik konstruktsioon jääb täiesti avatud asendi ja täiesti suletud asendist 30 mm kaugusel asuva punkti vahele. Üks märgutuli võib anda teavet nii ühe kui ka mitme ukse asendi kohta. Sellist märgutuld ei paigaldata eesmise teenindusukse jaoks, kui see ei vasta punktide 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 nõuetele. |
| --- | --- |

7.6.5.4.

Mehhaniseeritud teenindusuksed peavad aktiveerima märgutule, mis hoiatab juhti, kui mõni uks ei ole täielikult sulgunud, ja on normaalses juhtimisasendis istuvale juhile selgesti nähtav igasuguse välisvalgustuse korral. Märgutuli peab süttima alati, kui ukse jäik konstruktsioon jääb täiesti avatud asendi ja täiesti suletud asendist 30 mm kaugusel asuva punkti vahele. Üks märgutuli võib anda teavet nii ühe kui ka mitme ukse asendi kohta. Sellist märgutuld ei paigaldata eesmise teenindusukse jaoks, kui see ei vasta punktide 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 nõuetele.

| 7.6.5.5. | Seadmed, millega juht saab mehhaniseeritud ust avada ja sulgeda, peavad olema konstrueeritud nii, et juht saab ukse liikumissuunda selle avanemisel ja sulgumisel igal ajal vastupidiseks muuta. |
| --- | --- |

7.6.5.5.

Seadmed, millega juht saab mehhaniseeritud ust avada ja sulgeda, peavad olema konstrueeritud nii, et juht saab ukse liikumissuunda selle avanemisel ja sulgumisel igal ajal vastupidiseks muuta.

| 7.6.5.6. | Mehhaniseeritud teenindususte konstruktsioon ja nende juhtsüsteem peavad tagama, et sulguvad uksed ei vigastaks ega kiiluks kinni sõitjaid. |
| --- | --- |

7.6.5.6.

Mehhaniseeritud teenindususte konstruktsioon ja nende juhtsüsteem peavad tagama, et sulguvad uksed ei vigastaks ega kiiluks kinni sõitjaid.

| 7.6.5.6.1. | See nõue on täidetud, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.

See nõue on täidetud, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

| 7.6.5.6.1.1. | esiteks, kui sulguvatele ustele avaldub mõnes 6. lisas kirjeldatud mõõtepunktis vastujõud, mis ei ületa 150 N, avaneb uks automaatselt taas täies ulatuses ja jääb seni avatuks, kuni rakendatakse sulgemisseade, välja arvatud juhul, kui tegemist on automaatselt avanevate ja sulguvate teenindusustega. Vastujõu mõõtmiseks võib kasutada pädeva ametiasutuse rahuldavaks tunnistatud mõõtmismeetodit. Sellekohased juhised on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas. Lühiajaliselt võib jõud ka 150 N ületada, kui see ei ole suurem kui 300 N. Taasavamissüsteemi kontrollimiseks võib kasutada 60 mm kõrguse ja 30 mm laiuse ristlõikepinnaga ning 5 mm raadiusega ümardatud nurkadega kontrollkangi; |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1.

esiteks, kui sulguvatele ustele avaldub mõnes 6. lisas kirjeldatud mõõtepunktis vastujõud, mis ei ületa 150 N, avaneb uks automaatselt taas täies ulatuses ja jääb seni avatuks, kuni rakendatakse sulgemisseade, välja arvatud juhul, kui tegemist on automaatselt avanevate ja sulguvate teenindusustega. Vastujõu mõõtmiseks võib kasutada pädeva ametiasutuse rahuldavaks tunnistatud mõõtmismeetodit. Sellekohased juhised on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas. Lühiajaliselt võib jõud ka 150 N ületada, kui see ei ole suurem kui 300 N. Taasavamissüsteemi kontrollimiseks võib kasutada 60 mm kõrguse ja 30 mm laiuse ristlõikepinnaga ning 5 mm raadiusega ümardatud nurkadega kontrollkangi;

| 7.6.5.6.1.2. | teiseks, kui sõitja ranne või sõrm jääb ukse vahele: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.

teiseks, kui sõitja ranne või sõrm jääb ukse vahele:

| 7.6.5.6.1.2.1. | avaneb uks automaatselt täies ulatuses ning jääb avatuks seni, kuni rakendatakse sulgemisseade, välja arvatud juhul, kui tegemist on automaatselt sulguva ja avaneva teenindusuksega või |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1.

avaneb uks automaatselt täies ulatuses ning jääb avatuks seni, kuni rakendatakse sulgemisseade, välja arvatud juhul, kui tegemist on automaatselt sulguva ja avaneva teenindusuksega või

| 7.6.5.6.1.2.2. | saab sõitja randme või sõrme ukse vahelt end vigastamata hõlpsalt välja tõmmata. Selle nõude täitmist saab kontrollida käega või punktis 7.6.5.6.1.1 nimetatud kontrollkangi abil, mille üks ots on 300 mm pikkuses koonusekujuline jämedusega 30 millimeetrist kuni 5 millimeetrini otsas. Kang ei tohi olla poleeritud ega õlitatud. Kui kontrollkang jääb ukse vahele, peab olema võimalik seda hõlpsasti eemaldada või |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2.

saab sõitja randme või sõrme ukse vahelt end vigastamata hõlpsalt välja tõmmata. Selle nõude täitmist saab kontrollida käega või punktis 7.6.5.6.1.1 nimetatud kontrollkangi abil, mille üks ots on 300 mm pikkuses koonusekujuline jämedusega 30 millimeetrist kuni 5 millimeetrini otsas. Kang ei tohi olla poleeritud ega õlitatud. Kui kontrollkang jääb ukse vahele, peab olema võimalik seda hõlpsasti eemaldada või

| 7.6.5.6.1.2.3. | jääb uks asendisse, mille puhul 60 mm kõrguse ja 20 mm laiuse ristlõikega ning 5 mm raadiusega ümardatud nurkadega kontrollkang pääseb vabalt läbi tekkinud vahe. Selline asend ei tohi jääda täielikult suletud asendist kaugemale kui 30 mm. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3.

jääb uks asendisse, mille puhul 60 mm kõrguse ja 20 mm laiuse ristlõikega ning 5 mm raadiusega ümardatud nurkadega kontrollkang pääseb vabalt läbi tekkinud vahe. Selline asend ei tohi jääda täielikult suletud asendist kaugemale kui 30 mm.

| 7.6.5.6.2. | Eesmise teenindusukse korral on punkti 7.6.5.6 nõue täidetud, kui uks: |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.

Eesmise teenindusukse korral on punkti 7.6.5.6 nõue täidetud, kui uks:

| 7.6.5.6.2.1. | vastab punktide 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 nõuetele või |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1.

vastab punktide 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 nõuetele või

| 7.6.5.6.2.2. | on pehmete ääristega; need ei tohi olla nii pehmed, et ukse jäik konstruktsioon saavutaks täielikult suletud asendi, kui ukse vahele pannakse punktis 7.6.5.6.1.1 nimetatud kontrollkang. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2.

on pehmete ääristega; need ei tohi olla nii pehmed, et ukse jäik konstruktsioon saavutaks täielikult suletud asendi, kui ukse vahele pannakse punktis 7.6.5.6.1.1 nimetatud kontrollkang.

| 7.6.5.7. | Kui mehhaniseeritud teenindusuks jääb suletuks ainult ukse pideva elektrivarustuse korral, peab uste elektrivarustuse katkemisest juhile teatama visuaalne signaalseade. |
| --- | --- |

7.6.5.7.

Kui mehhaniseeritud teenindusuks jääb suletuks ainult ukse pideva elektrivarustuse korral, peab uste elektrivarustuse katkemisest juhile teatama visuaalne signaalseade.

| 7.6.5.8. | Kui sõidukisse on paigaldatud käivitamist takistav seade, peab see toimima kiirustel alla 5 km/h ja seda ei tohi olla võimalik suurematel kiirustel sisse lülitada. |
| --- | --- |

7.6.5.8.

Kui sõidukisse on paigaldatud käivitamist takistav seade, peab see toimima kiirustel alla 5 km/h ja seda ei tohi olla võimalik suurematel kiirustel sisse lülitada.

| 7.6.5.9. | Kui sõidukil puudub käivitamist takistav seade, peab seisva sõiduki liikumahakkamisel, kui mõni mehhaniseeritud teenindusuks ei ole täielikult sulgunud, aktiveeruma juhile kuuldav helisignaal. Punkti 7.6.5.6.1.2.3 nõuete kohaste uste korral peab helisignaal aktiveeruma, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.5.9.

Kui sõidukil puudub käivitamist takistav seade, peab seisva sõiduki liikumahakkamisel, kui mõni mehhaniseeritud teenindusuks ei ole täielikult sulgunud, aktiveeruma juhile kuuldav helisignaal. Punkti 7.6.5.6.1.2.3 nõuete kohaste uste korral peab helisignaal aktiveeruma, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h.

7.6.6.   Automaatselt avanevatele ja sulguvatele teenindusustele esitatavad täiendavad tehnilised nõuded

7.6.6.1.   Avamisseadmete rakendamine

| 7.6.6.1.1. | Isetoimiva teenindusukse avamisseadmeid peab saama sisse ja välja lülitada ainult oma istmel asuv juht, välja arvatud punktis 7.6.5.1 nimetatud juhtudel. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1.

Isetoimiva teenindusukse avamisseadmeid peab saama sisse ja välja lülitada ainult oma istmel asuv juht, välja arvatud punktis 7.6.5.1 nimetatud juhtudel.

| 7.6.6.1.2. | Sisse- ja väljalülitamine võib toimuda vahetult, kasutades selleks lülitit, või kaudselt, näiteks eesmise teenindusukse avamise ja sulgemisega. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2.

Sisse- ja väljalülitamine võib toimuda vahetult, kasutades selleks lülitit, või kaudselt, näiteks eesmise teenindusukse avamise ja sulgemisega.

| 7.6.6.1.3. | Avamisseadmete kasutamisest peab andma märku indikaator sõiduki sees ja kui ust avatakse väljastpoolt, ka väljaspool sõidukit; indikaator (näiteks valgustusega lüliti, valgustusega tingmärk) peab asuma asjaomasel uksel või selle kõrval. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3.

Avamisseadmete kasutamisest peab andma märku indikaator sõiduki sees ja kui ust avatakse väljastpoolt, ka väljaspool sõidukit; indikaator (näiteks valgustusega lüliti, valgustusega tingmärk) peab asuma asjaomasel uksel või selle kõrval.

| 7.6.6.1.4. | Kui süsteem käivitatakse lüliti abil, peab näiteks lüliti asend, märgutuli või valgustatud lüliti juhile selgelt märku andma süsteemi talitusest. Lüliti peab olema tähistatud ja paigutatud nii, et seda ei saa segamini ajada mõne muu juhtimisseadmega. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4.

Kui süsteem käivitatakse lüliti abil, peab näiteks lüliti asend, märgutuli või valgustatud lüliti juhile selgelt märku andma süsteemi talitusest. Lüliti peab olema tähistatud ja paigutatud nii, et seda ei saa segamini ajada mõne muu juhtimisseadmega.

7.6.6.2.   Isetoimivate teenindususte avamine

| 7.6.6.2.1. | Kui juht on avamisseadmed käivitanud, peavad sõitjad saama teenindusuksi avada järgmiselt: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.

Kui juht on avamisseadmed käivitanud, peavad sõitjad saama teenindusuksi avada järgmiselt:

| 7.6.6.2.1.1. | seestpoolt, vajutades näiteks surunupule või läbides valguskiir-tõkise, ja |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1.

seestpoolt, vajutades näiteks surunupule või läbides valguskiir-tõkise, ja

| 7.6.6.2.1.2. | väljastpoolt, välja arvatud ainult väljumiseks ette nähtud uste korral, vajutades valgustatud surunuppu, vajutades surunuppu valgustatud tingmärgi all või muu sellise asjakohase juhisega seadme abil. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2.

väljastpoolt, välja arvatud ainult väljumiseks ette nähtud uste korral, vajutades valgustatud surunuppu, vajutades surunuppu valgustatud tingmärgi all või muu sellise asjakohase juhisega seadme abil.

| 7.6.6.2.2. | Punktis 7.6.6.2.1.1 nimetatud surunuppudele vajutamine ja punktis 7.7.9.1 nimetatud kommunikatsioonivahendite kasutamine juhiga suhtlemiseks võib edastada signaali, mis salvestatakse ja mis avab ukse, kui juht on käivitanud avamisseadmed. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2.

Punktis 7.6.6.2.1.1 nimetatud surunuppudele vajutamine ja punktis 7.7.9.1 nimetatud kommunikatsioonivahendite kasutamine juhiga suhtlemiseks võib edastada signaali, mis salvestatakse ja mis avab ukse, kui juht on käivitanud avamisseadmed.

7.6.6.3.   Isetoimivate teenindususte sulgemine

| 7.6.6.3.1. | Kui mõni isetoimiv teenindusuks on avanenud, peab see teatud aja pärast uuesti automaatselt sulguma. Kui mõni sõitja selle aja jooksul sõidukisse siseneb või väljub, tagatakse ohutusseadme (näiteks põrandakontakti, valguskiir-tõkise või ühesuunalise läbikäiguvärava) abil, et seda ajavahemikku piisavalt pikendatakse. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1.

Kui mõni isetoimiv teenindusuks on avanenud, peab see teatud aja pärast uuesti automaatselt sulguma. Kui mõni sõitja selle aja jooksul sõidukisse siseneb või väljub, tagatakse ohutusseadme (näiteks põrandakontakti, valguskiir-tõkise või ühesuunalise läbikäiguvärava) abil, et seda ajavahemikku piisavalt pikendatakse.

| 7.6.6.3.2. | Kui sõitja siseneb sõidukisse või väljub sellest ukse sulgumise ajal, peab sulgumisprotsess automaatselt katkema ja uks avatud asendisse tagasi pöörduma. Vastassuunalise liikumise käivitamiseks võib kasutada punktis 7.6.6.3.1 nimetatud ohutusseadmeid või mõnd muud seadet. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2.

Kui sõitja siseneb sõidukisse või väljub sellest ukse sulgumise ajal, peab sulgumisprotsess automaatselt katkema ja uks avatud asendisse tagasi pöörduma. Vastassuunalise liikumise käivitamiseks võib kasutada punktis 7.6.6.3.1 nimetatud ohutusseadmeid või mõnd muud seadet.

| 7.6.6.3.3. | Punkti 7.6.6.3.1 kohaselt automaatselt sulgunud ukse peab sõitja saama punkti 7.6.6.2 kohaselt uuesti avada; see ei kehti, kui juht on avamisseadmed välja lülitanud. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3.

Punkti 7.6.6.3.1 kohaselt automaatselt sulgunud ukse peab sõitja saama punkti 7.6.6.2 kohaselt uuesti avada; see ei kehti, kui juht on avamisseadmed välja lülitanud.

| 7.6.6.3.4. | Kui juht lülitab välja isetoimivate teenindususte avamisseadmed, peavad avatud uksed punktide 7.6.6.3.1 ja 7.6.6.3.2 kohaselt uuesti sulguma. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4.

Kui juht lülitab välja isetoimivate teenindususte avamisseadmed, peavad avatud uksed punktide 7.6.6.3.1 ja 7.6.6.3.2 kohaselt uuesti sulguma.

7.6.6.4.   Eriotstarbeliste, näiteks lapsevankriga sõitjate, piiratud liikumisvõimega sõitjate jne teenindamiseks ette nähtud uste automaatse sulgumise takistamine

| 7.6.6.4.1. | Juhil peab olema võimalik uste automaatset sulgumist spetsiaalse juhtimisseadme abil takistada. Ka sõitjad peavad spetsiaalsele surunupule vajutades saama takistada ukse sulgumist. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1.

Juhil peab olema võimalik uste automaatset sulgumist spetsiaalse juhtimisseadme abil takistada. Ka sõitjad peavad spetsiaalsele surunupule vajutades saama takistada ukse sulgumist.

| 7.6.6.4.2. | Ukse automaatse sulgumise takistamisest peab juhile märku andma näiteks visuaalne märgutuli. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2.

Ukse automaatse sulgumise takistamisest peab juhile märku andma näiteks visuaalne märgutuli.

| 7.6.6.4.3. | Juht peab igal juhul saama automaatset sulgumist taaskäivitada. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3.

Juht peab igal juhul saama automaatset sulgumist taaskäivitada.

| 7.6.6.4.4. | Sellele järgnev sulgumine peab toimuma punkti 7.6.6.3 kohaselt. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4.

Sellele järgnev sulgumine peab toimuma punkti 7.6.6.3 kohaselt.

7.6.7.   Avariiustele esitatavad tehnilised nõuded

| 7.6.7.1. | Seisva sõiduki avariiust peab olema võimalik seest ja väljast hõlpsasti avada. See nõue ei välista seda, et ukse võib lukustada ka väljastpoolt, kui selle saab alati seestpoolt avada, kasutades tavapärast avamisseadet. |
| --- | --- |

7.6.7.1.

Seisva sõiduki avariiust peab olema võimalik seest ja väljast hõlpsasti avada. See nõue ei välista seda, et ukse võib lukustada ka väljastpoolt, kui selle saab alati seestpoolt avada, kasutades tavapärast avamisseadet.

| 7.6.7.2. | Avariiuks ei tohi olla mehhaniseeritud, kui seda kasutatakse avariiuksena, välja arvatud juhul, kui uks pärast punktis 7.6.5.1 sätestatud seadme kasutamist ja normaalasendisse tagasipöördumist ei sulgu enne, kui juht kasutab ukse sulgemise seadet. Avariiuks ei tohi olla liuguks, välja arvatud kuni 22 sõitjaga sõidukites. Nende sõidukite puhul võib kasutada avariiuksena liugust, kui on tõestatud, et seda ust saab pärast eeskirja nr 33 kohaselt sooritatud laupkokkupõrke katset avada tööriistade abita. |
| --- | --- |

7.6.7.2.

Avariiuks ei tohi olla mehhaniseeritud, kui seda kasutatakse avariiuksena, välja arvatud juhul, kui uks pärast punktis 7.6.5.1 sätestatud seadme kasutamist ja normaalasendisse tagasipöördumist ei sulgu enne, kui juht kasutab ukse sulgemise seadet. Avariiuks ei tohi olla liuguks, välja arvatud kuni 22 sõitjaga sõidukites. Nende sõidukite puhul võib kasutada avariiuksena liugust, kui on tõestatud, et seda ust saab pärast eeskirja nr 33 kohaselt sooritatud laupkokkupõrke katset avada tööriistade abita.

| 7.6.7.3. | Juhtimisseadmed või mehhanismid avariiuste avamiseks väljastpoolt peavad asuma maapinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksele lähemal kui 500 mm. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik juhtimisseadmed või mehhanismid avariiuste avamiseks seestpoolt olema põrandapinnast või seadmele lähima astme pinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksele lähemal kui 500 mm. See ei kehti juhiruumis olevate seadmete kohta. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Juhtimisseadmed või mehhanismid avariiuste avamiseks väljastpoolt peavad asuma maapinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksele lähemal kui 500 mm. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik juhtimisseadmed või mehhanismid avariiuste avamiseks seestpoolt olema põrandapinnast või seadmele lähima astme pinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksele lähemal kui 500 mm. See ei kehti juhiruumis olevate seadmete kohta.

| 7.6.7.4. | Sõiduki küljele paigutatud hingedel pöörduvatel avariiustel peavad hinged olema ukse eespoolsel äärel ning uks peab avanema väljapoole. Kasutada võib rihmu, kette või muid avanemisnurka piiravaid seadmeid, kui need ei takista ukse avamist ja selle avatuks jäämist vähemalt 100o nurga all. Kui avariiuksele on tagatud vaba juurdepääs, ei nõuta minimaalset 100o avanemisnurka. |
| --- | --- |

7.6.7.4.

Sõiduki küljele paigutatud hingedel pöörduvatel avariiustel peavad hinged olema ukse eespoolsel äärel ning uks peab avanema väljapoole. Kasutada võib rihmu, kette või muid avanemisnurka piiravaid seadmeid, kui need ei takista ukse avamist ja selle avatuks jäämist vähemalt 100o nurga all. Kui avariiuksele on tagatud vaba juurdepääs, ei nõuta minimaalset 100o avanemisnurka.

| 7.6.7.5. | Avariiuksed peavad olema kindlustatud tahtmatu käitamise vastu. See nõue ei kehti avariiukse kohta, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.7.5.

Avariiuksed peavad olema kindlustatud tahtmatu käitamise vastu. See nõue ei kehti avariiukse kohta, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h.

| 7.6.7.6. | Avariiustel peab olema helisignaalseade, mis hoiatab juhti, kui uksed ei ole korralikult suletud. Signaalseadme peab käivitama ukse lukustusriivi või ukse käepideme liikumine, mitte ukse liikumine. |
| --- | --- |

7.6.7.6.

Avariiustel peab olema helisignaalseade, mis hoiatab juhti, kui uksed ei ole korralikult suletud. Signaalseadme peab käivitama ukse lukustusriivi või ukse käepideme liikumine, mitte ukse liikumine.

7.6.8.   Avariiakendele esitatavad tehnilised nõuded

| 7.6.8.1. | Hingedel pöörduvad või väljalükatavad avariiaknad peavad avanema väljapoole. Väljalükatavad aknad ei tohi avamisel sõidukist täielikult eralduda. Väljalükatavate akende süsteem peab olema selline, et nende tahtmatu väljalükkamine on võimatu. |
| --- | --- |

7.6.8.1.

Hingedel pöörduvad või väljalükatavad avariiaknad peavad avanema väljapoole. Väljalükatavad aknad ei tohi avamisel sõidukist täielikult eralduda. Väljalükatavate akende süsteem peab olema selline, et nende tahtmatu väljalükkamine on võimatu.

| 7.6.8.2. | Kõik avariiaknad peavad olema: |
| --- | --- |

7.6.8.2.

Kõik avariiaknad peavad olema:

| 7.6.8.2.1. | sobivaks tunnistatud seadme abil seest- ja väljastpoolt hõlpsasti ning kiiresti avatavad või |
| --- | --- |

7.6.8.2.1.

sobivaks tunnistatud seadme abil seest- ja väljastpoolt hõlpsasti ning kiiresti avatavad või

| 7.6.8.2.2. | valmistatud purunevast kildumatust klaasist. See välistab kihilisest klaasist akende või plastakende kasutamise. Iga avariiakna läheduses peab olema sõidukis viibijatele kergesti kättesaadav seade aknaklaasi purustamiseks. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2.

valmistatud purunevast kildumatust klaasist. See välistab kihilisest klaasist akende või plastakende kasutamise. Iga avariiakna läheduses peab olema sõidukis viibijatele kergesti kättesaadav seade aknaklaasi purustamiseks.

| 7.6.8.3. | Väljastpoolt lukustatavad avariiaknad peavad olema sellise konstruktsiooniga, et neid saab seestpoolt igal ajal avada. |
| --- | --- |

7.6.8.3.

Väljastpoolt lukustatavad avariiaknad peavad olema sellise konstruktsiooniga, et neid saab seestpoolt igal ajal avada.

| 7.6.8.4. | Kui avariiaken on akna ülaserva paigutatud hingedel pöörduv aken, peab sellel olema seade, mis hoiab akna täielikult avatuna. Kõik hingedel pöörduvad avariiaknad peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu nii seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit. |
| --- | --- |

7.6.8.4.

Kui avariiaken on akna ülaserva paigutatud hingedel pöörduv aken, peab sellel olema seade, mis hoiab akna täielikult avatuna. Kõik hingedel pöörduvad avariiaknad peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu nii seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit.

| 7.6.8.5. | Kõrgus akna all olevast põrandapinnast (arvestamata lokaalseid kõrvalekaldeid, näiteks rattakoopad või ülekandemehhanismi korpus) sõiduki küljele paigaldatud avariiakna alumise servani ei tohi hingedel pöörduva avariiakna korral olla üle 1 200 mm ega alla 650 mm ja purustatava klaasiga akna korral alla 500 mm.
  Hingedel pöörduva avariiakna korral võib alumise serva kõrgust vähendada 500 mm-ni, kui aknaaval on kuni kõrguseni 650 mm kaitseseade, mis välistab sõitjate sõidukist väljakukkumise. Kui aknaaval on kaitseseade, ei tohi sellest kõrgemal oleva aknaava mõõt olla väiksem avariiakna miinimumsuurusest. |
| --- | --- |

7.6.8.5.

Kõrgus akna all olevast põrandapinnast (arvestamata lokaalseid kõrvalekaldeid, näiteks rattakoopad või ülekandemehhanismi korpus) sõiduki küljele paigaldatud avariiakna alumise servani ei tohi hingedel pöörduva avariiakna korral olla üle 1 200 mm ega alla 650 mm ja purustatava klaasiga akna korral alla 500 mm.

Hingedel pöörduva avariiakna korral võib alumise serva kõrgust vähendada 500 mm-ni, kui aknaaval on kuni kõrguseni 650 mm kaitseseade, mis välistab sõitjate sõidukist väljakukkumise. Kui aknaaval on kaitseseade, ei tohi sellest kõrgemal oleva aknaava mõõt olla väiksem avariiakna miinimumsuurusest.

| 7.6.8.6. | Hingedel pöörduval avariiaknal, mida juhiistmelt selgesti ei näe, peab olema helisignaalseade, mis hoiatab juhti, kui aken ei ole täielikult suletud. Signaalseadme peab käivitama akna sulguri liikumine, mitte akna liikumine. |
| --- | --- |

7.6.8.6.

Hingedel pöörduval avariiaknal, mida juhiistmelt selgesti ei näe, peab olema helisignaalseade, mis hoiatab juhti, kui aken ei ole täielikult suletud. Signaalseadme peab käivitama akna sulguri liikumine, mitte akna liikumine.

7.6.9.   Avariiluukidele esitatavad tehnilised nõuded

| 7.6.9.1. | Avariiluugid peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu nii seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit. |
| --- | --- |

7.6.9.1.

Avariiluugid peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu nii seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit.

| 7.6.9.2. | Katuses olevad avariiluugid peavad olema väljalükatavad, hingedel pöörduvad või valmistatud hõlpsalt purustatavast kildumatust klaasist. Põrandaluugid peavad olema hingedel pöörduvad või väljalükatavad ning varustatud akustilise signaalseadmega, mis teavitab juhti, kui luuk ei ole kindlalt suletud. Hoiatusseade peab käivituma põrandaluugi lukustusseadme liikumisel, mitte luugi liikumisel. Põrandaluugid peavad olema kaitstud nende tahtmatu kasutamise vastu. See nõue ei kehti põrandaluugi kohta, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.9.2.

Katuses olevad avariiluugid peavad olema väljalükatavad, hingedel pöörduvad või valmistatud hõlpsalt purustatavast kildumatust klaasist. Põrandaluugid peavad olema hingedel pöörduvad või väljalükatavad ning varustatud akustilise signaalseadmega, mis teavitab juhti, kui luuk ei ole kindlalt suletud. Hoiatusseade peab käivituma põrandaluugi lukustusseadme liikumisel, mitte luugi liikumisel. Põrandaluugid peavad olema kaitstud nende tahtmatu kasutamise vastu. See nõue ei kehti põrandaluugi kohta, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h.

| 7.6.9.3. | Väljalükatavad põrandaluugid ei tohi nende kasutamisel sõiduki küljest täielikult eralduda, et luuk ei ohustaks teisi liiklejaid. Väljalükatavate avariiluukide mehhanism peab olema selline, mis takistab nende tahtmatut väljalükkamist. Väljalükatavaid põrandaluuke peab olema võimalik välja lükata ainult sõitjateruumist. |
| --- | --- |

7.6.9.3.

Väljalükatavad põrandaluugid ei tohi nende kasutamisel sõiduki küljest täielikult eralduda, et luuk ei ohustaks teisi liiklejaid. Väljalükatavate avariiluukide mehhanism peab olema selline, mis takistab nende tahtmatut väljalükkamist. Väljalükatavaid põrandaluuke peab olema võimalik välja lükata ainult sõitjateruumist.

| 7.6.9.4. | Hingedel pöörduvad avariiluugid peavad avanema sõiduki suhtes ette- või tahapoole ning avanemisnurk peab olema vähemalt 100o. Hingedel pöörduvad põrandaluugid peavad pöörduma sõitjateruumi sisse. |
| --- | --- |

7.6.9.4.

Hingedel pöörduvad avariiluugid peavad avanema sõiduki suhtes ette- või tahapoole ning avanemisnurk peab olema vähemalt 100o. Hingedel pöörduvad põrandaluugid peavad pöörduma sõitjateruumi sisse.

| 7.6.9.5. | Avariiluugid peavad olema seest- ja väljastpoolt kergesti avatavad või eemaldatavad. See nõue ei välista avariiluugi lukustamise võimalust sissepääsu takistamiseks valveta jäetud sõidukisse, kui avariiluuke saab seestpoolt tavalise avamis- või eemaldamisseadme abil alati avada või eemaldada. Hõlpsalt purustatavast materjalist avariiluugi korral peab selle läheduses asuma sõidukis viibivatele inimestele kergesti kättesaadav seade, millega saab luugi purustada. |
| --- | --- |

7.6.9.5.

Avariiluugid peavad olema seest- ja väljastpoolt kergesti avatavad või eemaldatavad. See nõue ei välista avariiluugi lukustamise võimalust sissepääsu takistamiseks valveta jäetud sõidukisse, kui avariiluuke saab seestpoolt tavalise avamis- või eemaldamisseadme abil alati avada või eemaldada. Hõlpsalt purustatavast materjalist avariiluugi korral peab selle läheduses asuma sõidukis viibivatele inimestele kergesti kättesaadav seade, millega saab luugi purustada.

7.6.10.   Sissetõmbuvale trepile esitatavad tehnilised nõuded

Sissetõmbuv trepp peab vastama järgmistele nõuetele:

| 7.6.10.1. | sissetõmbuva trepi kasutuse võib viia sünkrooni teenindusukse või avariiuksega; |
| --- | --- |

7.6.10.1.

sissetõmbuva trepi kasutuse võib viia sünkrooni teenindusukse või avariiuksega;

| 7.6.10.2. | suletud ukse korral ei tohi sissetõmbuva trepi ükski osa ulatuda sellega külgneva kereosa piirjoonest rohkem kui 10 mm väljapoole; |
| --- | --- |

7.6.10.2.

suletud ukse korral ei tohi sissetõmbuva trepi ükski osa ulatuda sellega külgneva kereosa piirjoonest rohkem kui 10 mm väljapoole;

| 7.6.10.3. | kui uks on avatud ja sissetõmbuv trepp väljalükkunud asendis, peab selle pind vastama käesoleva lisa punkti 7.7.7 nõuetele; |
| --- | --- |

7.6.10.3.

kui uks on avatud ja sissetõmbuv trepp väljalükkunud asendis, peab selle pind vastama käesoleva lisa punkti 7.7.7 nõuetele;

| 7.6.10.4. | elektriliselt juhitava trepiga sõiduk ei tohi omal jõul liikuma hakata, kui trepp on väljalükkunud asendis. Käsitsi juhitava sissetõmbuva trepi korral peab helisignaal andma juhile märku, kui trepp ei ole täielikult sisse tõmbunud; |
| --- | --- |

7.6.10.4.

elektriliselt juhitava trepiga sõiduk ei tohi omal jõul liikuma hakata, kui trepp on väljalükkunud asendis. Käsitsi juhitava sissetõmbuva trepi korral peab helisignaal andma juhile märku, kui trepp ei ole täielikult sisse tõmbunud;

| 7.6.10.5. | kui sõiduk liigub, peab olema välistatud, et elektriliselt juhitav trepp lükkuks välja. Trepi juhtimise seadme rikke korral peab trepp sisse tõmbuma ja jääma sissetõmbunud asendisse. Asjakohase ukse töötamist ei tohi selline rike ega trepi kahjustumine või blokeerumine mõjutada; |
| --- | --- |

7.6.10.5.

kui sõiduk liigub, peab olema välistatud, et elektriliselt juhitav trepp lükkuks välja. Trepi juhtimise seadme rikke korral peab trepp sisse tõmbuma ja jääma sissetõmbunud asendisse. Asjakohase ukse töötamist ei tohi selline rike ega trepi kahjustumine või blokeerumine mõjutada;

| 7.6.10.6. | kui sõitja seisab elektriliselt juhitaval sissetõmbuval trepil, peab olema välistatud, et asjaomast ust saaks sulgeda. Selle nõude täitmist kontrollitakse väikelapse kehakaalule vastava 15 kg raskuskeha asetamisega trepi keskosale. Seda nõuet ei kohaldata juhi otseses vaateväljas olevate uste korral; |
| --- | --- |

7.6.10.6.

kui sõitja seisab elektriliselt juhitaval sissetõmbuval trepil, peab olema välistatud, et asjaomast ust saaks sulgeda. Selle nõude täitmist kontrollitakse väikelapse kehakaalule vastava 15 kg raskuskeha asetamisega trepi keskosale. Seda nõuet ei kohaldata juhi otseses vaateväljas olevate uste korral;

| 7.6.10.7. | sissetõmbuva trepi liikumine ei tohi tekitada kehavigastusi sõitjatele ega peatustes seisvatele inimestele; |
| --- | --- |

7.6.10.7.

sissetõmbuva trepi liikumine ei tohi tekitada kehavigastusi sõitjatele ega peatustes seisvatele inimestele;

| 7.6.10.8. | sissetõmbuva trepi ette ja taha suunatud nurgad peavad olema ümardatud vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt 2,5 mm raadiusega; |
| --- | --- |

7.6.10.8.

sissetõmbuva trepi ette ja taha suunatud nurgad peavad olema ümardatud vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt 2,5 mm raadiusega;

| 7.6.10.9. | kui sõitjateruumi uks on avatud, peab sissetõmbuv trepp seisma kindlalt väljalükatud asendis. Kui ühe astmega trepi keskele asetatakse mass 136 kg või kahe astmega trepi keskele mass 272 kg, ei tohi astme läbipaine olla üheski punktis suurem kui 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.9.

kui sõitjateruumi uks on avatud, peab sissetõmbuv trepp seisma kindlalt väljalükatud asendis. Kui ühe astmega trepi keskele asetatakse mass 136 kg või kahe astmega trepi keskele mass 272 kg, ei tohi astme läbipaine olla üheski punktis suurem kui 10 mm.

7.6.11.   Märgistused

| 7.6.11.1. | Avariiväljapääsud märgistatakse sõiduki sees ja väljas kirjaga “avariiväljapääs”, millele on vajaduse korral lisatud rahvusvaheliselt levinud sümbol. |
| --- | --- |

7.6.11.1.

Avariiväljapääsud märgistatakse sõiduki sees ja väljas kirjaga “avariiväljapääs”, millele on vajaduse korral lisatud rahvusvaheliselt levinud sümbol.

| 7.6.11.2. | Seadmed teenindususte juhtimiseks avarii korral ja kõik avariiväljapääsude juhtimise seadmed tähistatakse nii sõiduki sees kui ka väljas asjakohase sümboli või selgesõnalise tekstiga. |
| --- | --- |

7.6.11.2.

Seadmed teenindususte juhtimiseks avarii korral ja kõik avariiväljapääsude juhtimise seadmed tähistatakse nii sõiduki sees kui ka väljas asjakohase sümboli või selgesõnalise tekstiga.

| 7.6.11.3. | Väljapääsudele või nende lähedale kinnitatakse selged juhised väljapääsude kasutamise kohta avarii korral. |
| --- | --- |

7.6.11.3.

Väljapääsudele või nende lähedale kinnitatakse selged juhised väljapääsude kasutamise kohta avarii korral.

| 7.6.11.4. | Arvestades, kus riigis (riikides) taotleja soovib sõidukit turustada, sätestab tüübikinnitust andev ametiasutus keele, milles esitatakse punktide 7.6.11.1 kuni 7.6.11.3 kohased tekstid, ja teeb seda vajaduse korral koostöös asjaomase riigi (asjaomaste riikide) pädevate ametiasutustega. Kui selle riigi ametiasutus, kus sõiduk peab kasutusloa saama, keelt muudab, ei too see muudatus kaasa uue tüübikinnitusmenetluse korraldamist. |
| --- | --- |

7.6.11.4.

Arvestades, kus riigis (riikides) taotleja soovib sõidukit turustada, sätestab tüübikinnitust andev ametiasutus keele, milles esitatakse punktide 7.6.11.1 kuni 7.6.11.3 kohased tekstid, ja teeb seda vajaduse korral koostöös asjaomase riigi (asjaomaste riikide) pädevate ametiasutustega. Kui selle riigi ametiasutus, kus sõiduk peab kasutusloa saama, keelt muudab, ei too see muudatus kaasa uue tüübikinnitusmenetluse korraldamist.

7.7.   Sisustuselemendid

7.7.1.   Juurdepääs teenindusustele (vaata 4. lisa joonist l)

| 7.7.1.1. | Vabast ruumist, mis ulatub teenindusuksega külgseinast sõiduki sisemusse, peab püstasendis läbi mahtuma 20 mm paksune, 400 mm laiune ja 700 mm kõrgune ristkülikukujuline tahvel, mis asub põrandast 700 mm kõrgusel ning millele on sümmeetriliselt asetatud teine, 550 mm laiune tahvel; teise tahvli kõrgus on selline, nagu asjaomase sõiduki klassile on sätestatud. Kahest tahvlist koosnevat katsekeha liigutatakse ukseavaga paralleelselt algasendist, mille korral sõiduki siseruumile lähim välispind on puutujasihiline ukseava välimise äärega, kohani, kus see puutub esimest astet, seejärel hoitakse seda siseneva isiku tõenäolise liikumissuunaga täisnurga all risti. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

Vabast ruumist, mis ulatub teenindusuksega külgseinast sõiduki sisemusse, peab püstasendis läbi mahtuma 20 mm paksune, 400 mm laiune ja 700 mm kõrgune ristkülikukujuline tahvel, mis asub põrandast 700 mm kõrgusel ning millele on sümmeetriliselt asetatud teine, 550 mm laiune tahvel; teise tahvli kõrgus on selline, nagu asjaomase sõiduki klassile on sätestatud. Kahest tahvlist koosnevat katsekeha liigutatakse ukseavaga paralleelselt algasendist, mille korral sõiduki siseruumile lähim välispind on puutujasihiline ukseava välimise äärega, kohani, kus see puutub esimest astet, seejärel hoitakse seda siseneva isiku tõenäolise liikumissuunaga täisnurga all risti.

| 7.7.1.2. | Ülemise ristkülikukujulise tahvli mõõtmed peavad iga sõidukiklassi ja -kategooria korral vastama allpool esitatud tabelis sätestatud mõõtmetele. Teise võimalusena võib kasutada 500 mm kõrgust trapetsikujulist katsekeha, mis moodustab ülemineku ülemise ja alumise katsekeha laiuse vahel. Sel juhul peab ristkülikukujulise osa ja ülemise trapetsikujulise osa kogukõrgus kõigi rohkem kui 22 sõitjaga sõidukiklasside korral olema 1 100 mm ja kuni 22 sõitjaga sõidukiklasside korral 950 mm.








  Sõiduki klass | Ülemise katsekeha kõrgus (mm)
  (Mõõde “A” joonis 1) | Kogukõrgus | Laius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Alternatiivne trapetsikujuline osa | | |
| A-klass (18) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (19) |
| B-klass (18) | 700 | 950 | 1 400 | |
| I klass | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| II klass | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| III klass | 850 | 1 100 | 1 550 | |

7.7.1.2.

Sõiduki klass

Ülemise katsekeha kõrgus (mm)

(Mõõde “A” joonis 1)

Kogukõrgus

Laius

Alternatiivne trapetsikujuline osa

A-klass (18)

950

950

1 650

550 (19)

B-klass (18)

700

950

1 400

I klass

1 100

1 100

1 800

II klass

950

1 100

1 650

III klass

850

1 100

1 550

| 7.7.1.3. | Kui kahest tahvlist koosneva katsekeha kesktelge on nihutatud ristsuunas algasendist 300 mm võrra ja kahest tahvlist koosnev katsekeha puudutab trepi pinda, tuleb katsekeha jätta sellesse asendisse. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Kui kahest tahvlist koosneva katsekeha kesktelge on nihutatud ristsuunas algasendist 300 mm võrra ja kahest tahvlist koosnev katsekeha puudutab trepi pinda, tuleb katsekeha jätta sellesse asendisse.

| 7.7.1.4. | Seejärel nihutatakse vaba läbipääsu kontrollimiseks kasutatavat silindrilist katsekeha (vt 4. lisa joonist 6), alustades läbikäigust, liikudes sõidukist väljuva sõitja tõenäolises liikumissuunas, kuni selle kesktelg on jõudnud vertikaaltasandini, mis läbib ülemise astme kõige ülemist serva, või kuni ülemise silindri puutujatasand puudutab kahest tahvlist koosnevat katsekeha, sõltuvalt sellest, millise punktini enne jõutakse, ning hoitakse seda selles asendis (vt 4. lisa joonist 2). |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Seejärel nihutatakse vaba läbipääsu kontrollimiseks kasutatavat silindrilist katsekeha (vt 4. lisa joonist 6), alustades läbikäigust, liikudes sõidukist väljuva sõitja tõenäolises liikumissuunas, kuni selle kesktelg on jõudnud vertikaaltasandini, mis läbib ülemise astme kõige ülemist serva, või kuni ülemise silindri puutujatasand puudutab kahest tahvlist koosnevat katsekeha, sõltuvalt sellest, millise punktini enne jõutakse, ning hoitakse seda selles asendis (vt 4. lisa joonist 2).

| 7.7.1.5. | Punktis 7.7.1.4 sätestatud asendis oleva silindrilise katsekeha ja punktis 7.7.1.3 sätestatud asendis oleva kahest tahvlist koosneva katsekeha vahel peab olema vaba ruum, mille kõrgeim ja madalaim piir on esitatud 4. lisa joonisel 2. See vaba ruum peab võimaldama takistamatult läbi pääseda vertikaalsel tahvlil, mille kuju ja mõõtmed on samad mis silindrilisel katsekehal (punkt 7.7.5.1) ja mille keskläbilõige ning paksus ei ületa 20 mm. Liigutades tahvlit sissepääsu kasutava sõitja tõenäolises liikumissuunas, tuleb tahvlit nihutada puutujasihilisest asendist silindrilise katsekeha suhtes, kuni selle väliskülg puutub kokku kahest tahvlist koosneva katsekeha siseküljega, puudutades astme ülaservadega määratud tasandit või tasandeid (vt 4. lisa joonist 2). |
| --- | --- |

7.7.1.5.

Punktis 7.7.1.4 sätestatud asendis oleva silindrilise katsekeha ja punktis 7.7.1.3 sätestatud asendis oleva kahest tahvlist koosneva katsekeha vahel peab olema vaba ruum, mille kõrgeim ja madalaim piir on esitatud 4. lisa joonisel 2. See vaba ruum peab võimaldama takistamatult läbi pääseda vertikaalsel tahvlil, mille kuju ja mõõtmed on samad mis silindrilisel katsekehal (punkt 7.7.5.1) ja mille keskläbilõige ning paksus ei ületa 20 mm. Liigutades tahvlit sissepääsu kasutava sõitja tõenäolises liikumissuunas, tuleb tahvlit nihutada puutujasihilisest asendist silindrilise katsekeha suhtes, kuni selle väliskülg puutub kokku kahest tahvlist koosneva katsekeha siseküljega, puudutades astme ülaservadega määratud tasandit või tasandeid (vt 4. lisa joonist 2).

| 7.7.1.6. | Vaba ruum katsekeha takistamatuks läbipääsuks ei tohi hõlmata ruumi, mis ulatub kuni 300 mm ettepoole ette- või tahapoole suunatud asendiga istme koormamata istmepadjast või kuni 225 mm ettepoole rattakoobastele paigutatud istmest ja kuni istmepadja kõrgeima punktini. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Vaba ruum katsekeha takistamatuks läbipääsuks ei tohi hõlmata ruumi, mis ulatub kuni 300 mm ettepoole ette- või tahapoole suunatud asendiga istme koormamata istmepadjast või kuni 225 mm ettepoole rattakoobastele paigutatud istmest ja kuni istmepadja kõrgeima punktini.

| 7.7.1.7. | Klappistme korral määratakse kõnealune ruum kindlaks istme kasutusasendis. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

Klappistme korral määratakse kõnealune ruum kindlaks istme kasutusasendis.

| 7.7.1.8. | Juurdepääsu teenindusukseni võib takistada meeskonnaliikmete kasutusasendis olev klappiste, kui: |
| --- | --- |

7.7.1.8.

Juurdepääsu teenindusukseni võib takistada meeskonnaliikmete kasutusasendis olev klappiste, kui:

| 7.7.1.8.1. | sõidukis ja teatise vormil (vaata 1. lisa) on selgelt näidatud, et istet tohib kasutada ainult meeskonnaliige; |
| --- | --- |

7.7.1.8.1.

sõidukis ja teatise vormil (vaata 1. lisa) on selgelt näidatud, et istet tohib kasutada ainult meeskonnaliige;

| 7.7.1.8.2. | iste, mida ei kasutata, pöördub automaatselt tagasi, et võimaldada punktide 7.7.1.1 või 7.7.1.2 ja 7.7.1.3, 7.7.1.4 ning 7.7.1.5 nõuete täitmist; |
| --- | --- |

7.7.1.8.2.

iste, mida ei kasutata, pöördub automaatselt tagasi, et võimaldada punktide 7.7.1.1 või 7.7.1.2 ja 7.7.1.3, 7.7.1.4 ning 7.7.1.5 nõuete täitmist;

| 7.7.1.8.3. | uks ei kuulu punktis 7.6.1.4 nimetatud kohustuslike väljapääsude hulka; |
| --- | --- |

7.7.1.8.3.

uks ei kuulu punktis 7.6.1.4 nimetatud kohustuslike väljapääsude hulka;

| 7.7.1.8.4. | kui iste on kasutusasendis või üles pööratud, ei ulatu ükski selle osa ettepoole vertikaaltasandist, mis läbib juhiistme istumiskoha keskpunkti juhiistme kõige tagumise asendi korral ja sõiduki vastasküljele paigaldatud välise tahavaatepeegli keskpunkti. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4.

kui iste on kasutusasendis või üles pööratud, ei ulatu ükski selle osa ettepoole vertikaaltasandist, mis läbib juhiistme istumiskoha keskpunkti juhiistme kõige tagumise asendi korral ja sõiduki vastasküljele paigaldatud välise tahavaatepeegli keskpunkti.

| 7.7.1.9. | Juurdepääsu kuni 22 sõitjaga sõidukite uksele ja sissepääsule peetakse takistamatuks, kui: |
| --- | --- |

7.7.1.9.

Juurdepääsu kuni 22 sõitjaga sõidukite uksele ja sissepääsule peetakse takistamatuks, kui:

| 7.7.1.9.1. | sõiduki pikiteljega paralleelselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt 220 mm vaba ruumi ja igas põrandast või trepiastmest rohkem kui 500 mm kõrgusel asuvas punktis on vaba ruumi vähemalt 550 mm (vt 4. lisa joonist 3); |
| --- | --- |

7.7.1.9.1.

sõiduki pikiteljega paralleelselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt 220 mm vaba ruumi ja igas põrandast või trepiastmest rohkem kui 500 mm kõrgusel asuvas punktis on vaba ruumi vähemalt 550 mm (vt 4. lisa joonist 3);

| 7.7.1.9.2. | sõiduki pikitelje suhtes vertikaalselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt 300 mm vaba ruumi ja igas põrandast või astmest kõrgemal kui 1 200 mm või laele lähemal kui 300 mm asuvas punktis on vaba ruumi vähemalt 550 mm (vt 4. lisa joonist 4). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2.

sõiduki pikitelje suhtes vertikaalselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt 300 mm vaba ruumi ja igas põrandast või astmest kõrgemal kui 1 200 mm või laele lähemal kui 300 mm asuvas punktis on vaba ruumi vähemalt 550 mm (vt 4. lisa joonist 4).

| 7.7.1.10. | Punkti 7.6.3.1 nõuete kohaseid teenindusukse ja avariiukse mõõtmeid ning punktide 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 ning 7.7.8.5 nõudeid ei kohaldata B-klassi sõidukite suhtes, mille täismass ei ületa 3,5 tonni ning milles on kuni 12 istet sõitjatele ja igalt istmelt on takistamatu juurdepääs vähemalt kahele uksele. |
| --- | --- |

7.7.1.10.

Punkti 7.6.3.1 nõuete kohaseid teenindusukse ja avariiukse mõõtmeid ning punktide 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 ning 7.7.8.5 nõudeid ei kohaldata B-klassi sõidukite suhtes, mille täismass ei ületa 3,5 tonni ning milles on kuni 12 istet sõitjatele ja igalt istmelt on takistamatu juurdepääs vähemalt kahele uksele.

| 7.7.1.11. | Põranda suurim kalle läbipääsupiirkonnas võib olla kuni 5 %, kui sõiduk, mille mass vastab sõidukorras sõiduki massile, seisab mõõtmise ajal horisontaalpinnal. Ükski kallutusfunktsioon ei tohi olla rakendatud. |
| --- | --- |

7.7.1.11.

Põranda suurim kalle läbipääsupiirkonnas võib olla kuni 5 %, kui sõiduk, mille mass vastab sõidukorras sõiduki massile, seisab mõõtmise ajal horisontaalpinnal. Ükski kallutusfunktsioon ei tohi olla rakendatud.

7.7.2.   Juurdepääs avariiustele (vaata 4. lisa joonist 5)

Järgmisi nõudeid ei kohaldata juhiuste suhtes, mida kuni 22 sõitjaga sõidukitel kasutatakse avariiustena.

| 7.7.2.1. | Vabast ruumist istmetevahelise käigu ja avariiukse avause vahel peab läbi pääsema 300 mm läbimõõduga ja 700 mm kõrgune vertikaalne silinder, millele on asetatud teine, 500 mm läbimõõduga vertikaalne silinder; moodustunud katsekeha kogukõrgus on 1 400 mm.
  Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 400 millimeetrini, kui see hõlmab kaldkanti, mille kalle ei ületa 30o horisontaaljoone suhtes. |
| --- | --- |

7.7.2.1.

Vabast ruumist istmetevahelise käigu ja avariiukse avause vahel peab läbi pääsema 300 mm läbimõõduga ja 700 mm kõrgune vertikaalne silinder, millele on asetatud teine, 500 mm läbimõõduga vertikaalne silinder; moodustunud katsekeha kogukõrgus on 1 400 mm.

Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 400 millimeetrini, kui see hõlmab kaldkanti, mille kalle ei ületa 30o horisontaaljoone suhtes.

| 7.7.2.2. | Esimese silindri põhi peab jääma teise silindri projektsiooni piiresse. |
| --- | --- |

7.7.2.2.

Esimese silindri põhi peab jääma teise silindri projektsiooni piiresse.

| 7.7.2.3. | Kui läbipääsu ääres paiknevad pikisuunas klappistmed, määratakse vaba ruum silindritega alati nii, et istmed on kasutusasendis. |
| --- | --- |

7.7.2.3.

Kui läbipääsu ääres paiknevad pikisuunas klappistmed, määratakse vaba ruum silindritega alati nii, et istmed on kasutusasendis.

| 7.7.2.4. | Kahe silindri asemel võib kasutada punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha (vaata 4. lisa joonist 6). |
| --- | --- |

7.7.2.4.

Kahe silindri asemel võib kasutada punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha (vaata 4. lisa joonist 6).

7.7.3.   Juurdepääs avariiakendele

| 7.7.3.1. | Katsekeha peab olema võimalik istmetevahelisest käigust iga avariiakna kaudu sõidukist välja viia. |
| --- | --- |

7.7.3.1.

Katsekeha peab olema võimalik istmetevahelisest käigust iga avariiakna kaudu sõidukist välja viia.

| 7.7.3.2. | Katsekeha liikumise suund peab vastama suunale, milles sõidukist lahkuv sõitja tõenäoliselt liiguks. Katsekeha hoitakse selle liikumissuuna suhtes püsti. |
| --- | --- |

7.7.3.2.

Katsekeha liikumise suund peab vastama suunale, milles sõidukist lahkuv sõitja tõenäoliselt liiguks. Katsekeha hoitakse selle liikumissuuna suhtes püsti.

| 7.7.3.3. | Katsekeha peab olema õhuke plaat mõõtmetega 600 × 400 mm, mille nurgad on ümardatud 200 mm raadiusega. Sõiduki tagaseinas olevate avariiakende korral võivad katsekeha mõõtmed olla ka 1 400 mm × 350 mm ning nurkade ümardusraadius 175 mm. |
| --- | --- |

7.7.3.3.

Katsekeha peab olema õhuke plaat mõõtmetega 600 × 400 mm, mille nurgad on ümardatud 200 mm raadiusega. Sõiduki tagaseinas olevate avariiakende korral võivad katsekeha mõõtmed olla ka 1 400 mm × 350 mm ning nurkade ümardusraadius 175 mm.

7.7.4.   Juurdepääs avariiluukidele

7.7.4.1.   Avariiluugid katuses

| 7.7.4.1.1. | Vähemalt üks avariiluuk peab olema paigutatud nii, et neljatahuline tüvipüramiid tahu kaldenurgaga 20o ja kõrgusega 1 600 mm puudutab mõne istme osa või samaväärset toetuspunkti, välja arvatud I klassi sõiduki korral. Püramiidi telg peab olema vertikaalne ja selle väiksem ristlõige peab puudutama avariiluugi väljumisava. Toed võivad olla kokkupandavad või liikuvad, kui neid saab kasutusasendis lukustada. Kontrollimisel võetakse aluseks see asend. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1.

Vähemalt üks avariiluuk peab olema paigutatud nii, et neljatahuline tüvipüramiid tahu kaldenurgaga 20o ja kõrgusega 1 600 mm puudutab mõne istme osa või samaväärset toetuspunkti, välja arvatud I klassi sõiduki korral. Püramiidi telg peab olema vertikaalne ja selle väiksem ristlõige peab puudutama avariiluugi väljumisava. Toed võivad olla kokkupandavad või liikuvad, kui neid saab kasutusasendis lukustada. Kontrollimisel võetakse aluseks see asend.

| 7.7.4.1.2. | Kui katusekonstruktsiooni paksus on üle 150 mm, peab tüvipüramiidi väiksem ristlõige puudutama avariiluugi avause ala katuse välispinna kõrgusel. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2.

Kui katusekonstruktsiooni paksus on üle 150 mm, peab tüvipüramiidi väiksem ristlõige puudutama avariiluugi avause ala katuse välispinna kõrgusel.

7.7.4.2.   Avariiluugid põrandas

Põrandas asuv avariiluuk paigaldatakse nii, et see võimaldaks vahetut ja takistamata väljapääsu sõidukist ning luugi kohal oleva vaba ruumi kõrgus oleks võrdne istmetevahelise käigu kõrgusega. Soojusallikad ja liikuvad detailid peavad luugi ava kõigist osadest olema vähemalt 500 mm kaugusel.

Õhukest plaadikujulist horisontaalasendis katsekeha mõõtmetega 600 mm × 400 mm ja 200 mm raadiusega ümardatud nurkadega peab olema võimalik liigutada sõiduki põrandast 1 m kõrguselt kuni maapinnani.

7.7.5.   Istmetevaheline käik (vaata 4. lisa joonist 6)

| 7.7.5.1. | Sõiduki istmetevaheline käik peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et sealt oleks võimalik takistamatult läbi juhtida kahest samateljelisest silindrist ja nende vahel paiknevast tagurpidi pööratud tüvipüramiidist koosnevat katsekeha, mille mõõtmed on järgmised (millimeetrites): | I klass | II klass | III klass | A-klass | B-klass |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alumise silindri läbimõõt “A” | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| Alumise silindri kõrgus | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| Ülemise silindri läbimõõt “C” | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| Ülemise silindri kõrgus “B” | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 300 |
| Kogukõrgus “H” | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 500 |

7.7.5.1.

I klass

II klass

III klass

A-klass

B-klass

Alumise silindri läbimõõt “A”

450

350

300

350

300

Alumise silindri kõrgus

900

900

900

900

900

Ülemise silindri läbimõõt “C”

550

550

450

550

450

Ülemise silindri kõrgus “B”

500 (20)

500 (20)

500 (20)

500 (20)

300

Kogukõrgus “H”

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 500

| 7.7.5.1.1. | Kui istmest või istmereast eespool ei ole väljapääsu: |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.

Kui istmest või istmereast eespool ei ole väljapääsu:

| 7.7.5.1.1.1. | peab sõidusuunas asuvate istmete puhul olema võimalik punktis 7.7.5.1 määratletud silindrilist katsekeha nihutada vähemalt vertikaalse risttasandini, mis puutub kokku kõige esimese istmerea seljatugede kõige eesmise punktiga, ja seda selles asendis hoida. Sellest tasandist peab saama 4. lisa joonisel 7 kujutatud tasapinnalist katsekeha liigutada nii, et tasandilise katsekeha sõiduki väliskülje poole suunatud külg nihkub silindrilise katsekehaga kokkupuutepunktist 660 mm võrra ettepoole; |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1.

peab sõidusuunas asuvate istmete puhul olema võimalik punktis 7.7.5.1 määratletud silindrilist katsekeha nihutada vähemalt vertikaalse risttasandini, mis puutub kokku kõige esimese istmerea seljatugede kõige eesmise punktiga, ja seda selles asendis hoida. Sellest tasandist peab saama 4. lisa joonisel 7 kujutatud tasapinnalist katsekeha liigutada nii, et tasandilise katsekeha sõiduki väliskülje poole suunatud külg nihkub silindrilise katsekehaga kokkupuutepunktist 660 mm võrra ettepoole;

| 7.7.5.1.1.2. | peab külgsuunas paiknevate istmete puhul ulatuma silindrilise katsekeha esiosa vähemalt risttasandini, mis kattub kõige eesmise istme keskpunkti läbiva vertikaaltasandiga (vt 4. lisa joonist 7); |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2.

peab külgsuunas paiknevate istmete puhul ulatuma silindrilise katsekeha esiosa vähemalt risttasandini, mis kattub kõige eesmise istme keskpunkti läbiva vertikaaltasandiga (vt 4. lisa joonist 7);

| 7.7.5.1.1.3. | peab seljaga sõidu suunas asuvate istmete puhul silindrilise katsekeha esiosa ulatuma vähemalt vertikaalse risttasandini, mis puutub kokku kõige eesmise istmerea või istme istmepadja esiküljega (vt 4. lisa joonist 7). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3.

peab seljaga sõidu suunas asuvate istmete puhul silindrilise katsekeha esiosa ulatuma vähemalt vertikaalse risttasandini, mis puutub kokku kõige eesmise istmerea või istme istmepadja esiküljega (vt 4. lisa joonist 7).

| 7.7.5.2. | I klassi sõidukite puhul võib alumise silindri läbimõõtu 450 mm vähendada läbimõõduni 400 mm istmetevahelise käigu igas osas, mis jääb järgmistest tasanditest tahapoole: |
| --- | --- |

7.7.5.2.

I klassi sõidukite puhul võib alumise silindri läbimõõtu 450 mm vähendada läbimõõduni 400 mm istmetevahelise käigu igas osas, mis jääb järgmistest tasanditest tahapoole:

| 7.7.5.2.1. | vertikaalne risttasand, mis asub tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega sõidukite korral kõige eesmise tagatelje) kesksirgest 1,5 m eespool ja |
| --- | --- |

7.7.5.2.1.

vertikaalne risttasand, mis asub tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega sõidukite korral kõige eesmise tagatelje) kesksirgest 1,5 m eespool ja

| 7.7.5.2.2. | kõige tagumise teenindusukse tagaserva läbiv vertikaalne risttasand. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2.

kõige tagumise teenindusukse tagaserva läbiv vertikaalne risttasand.

| 7.7.5.3. | III klassi sõidukitel võivad ühel või mõlemal pool istmetevahelist käiku paiknevad istmed olla külgsuunas nihutatavad; istmetevahelise käigu laiust võib siis vähendada suuruseni, mis vastab alumise 220 mm läbimõõduga silindri läbimõõdule, kui iga istme juures on istmetevahelises käigus seisvale isikule kergesti kättesaadav seade, mida käsitsedes saab isegi hõivatud istet hõlpsalt ja võimaluse korral automaatselt viia tagasi asendisse, mis vastab minimaalsele laiusele 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.3.

III klassi sõidukitel võivad ühel või mõlemal pool istmetevahelist käiku paiknevad istmed olla külgsuunas nihutatavad; istmetevahelise käigu laiust võib siis vähendada suuruseni, mis vastab alumise 220 mm läbimõõduga silindri läbimõõdule, kui iga istme juures on istmetevahelises käigus seisvale isikule kergesti kättesaadav seade, mida käsitsedes saab isegi hõivatud istet hõlpsalt ja võimaluse korral automaatselt viia tagasi asendisse, mis vastab minimaalsele laiusele 300 mm.

| 7.7.5.4. | Liigendsõidukites peab olema võimalik punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha takistamatult läbi liigendosa juhtida. Liigendosa lõõtsa ja pehme vooderduse muud osad ei tohi vahekäiku ulatuda. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Liigendsõidukites peab olema võimalik punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha takistamatult läbi liigendosa juhtida. Liigendosa lõõtsa ja pehme vooderduse muud osad ei tohi vahekäiku ulatuda.

| 7.7.5.5. | Istmetevahelisse käiku võib paigaldada trepiastmeid. Nende laius ei tohi olla väiksem istmetevahelise käigu laiusest astme ülaosas. |
| --- | --- |

7.7.5.5.

Istmetevahelisse käiku võib paigaldada trepiastmeid. Nende laius ei tohi olla väiksem istmetevahelise käigu laiusest astme ülaosas.

| 7.7.5.6. | Istmetevahelisse käiku ei lubata paigaldada klappistmeid sõitjatele istekohtade loomiseks. |
| --- | --- |

7.7.5.6.

Istmetevahelisse käiku ei lubata paigaldada klappistmeid sõitjatele istekohtade loomiseks.

| 7.7.5.7. | Külgsuunas nihutatavaid istmeid, mis mõnes asendis ulatuvad istmetevahelisse käiku, ei lubata kasutada, välja arvatud III klassi sõidukites ja punktis 7.7.5.3 ette nähtud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

7.7.5.7.

Külgsuunas nihutatavaid istmeid, mis mõnes asendis ulatuvad istmetevahelisse käiku, ei lubata kasutada, välja arvatud III klassi sõidukites ja punktis 7.7.5.3 ette nähtud tingimuste kohaselt.

| 7.7.5.8. | Sõidukitelt, mille suhtes kohaldatakse punkti 7.7.1.9, ei nõuta istmetevahelist käiku, kui järgitakse selles punktis sätestatud mõõtmeid, mis tagavad vajalikud juurdepääsud. |
| --- | --- |

7.7.5.8.

Sõidukitelt, mille suhtes kohaldatakse punkti 7.7.1.9, ei nõuta istmetevahelist käiku, kui järgitakse selles punktis sätestatud mõõtmeid, mis tagavad vajalikud juurdepääsud.

| 7.7.5.9. | Istmetevahelise käigu ja juurdepääsuala põrand peab olema libisemiskindel. |
| --- | --- |

7.7.5.9.

Istmetevahelise käigu ja juurdepääsuala põrand peab olema libisemiskindel.

7.7.6.   Istmetevahelise käigu kalle

Horisontaalpinnal seisva koormata sõiduki (mille kallutussüsteemi pole tööle rakendatud) istmetevahelise käigu kalle ei tohi ületada:

| 7.7.6.1. | I, II ja A-klassi sõidukites 8 % või |
| --- | --- |

7.7.6.1.

I, II ja A-klassi sõidukites 8 % või

| 7.7.6.2. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.7.6.2.

(reserveeritud)

| 7.7.6.3 | III ja B-klassi sõidukites 12,5 % ja |
| --- | --- |

7.7.6.3

III ja B-klassi sõidukites 12,5 % ja

| 7.7.6.4. | sõiduki pikisuunalise sümmeetriateljega risti oleva tasandi kalle 5 %. |
| --- | --- |

7.7.6.4.

sõiduki pikisuunalise sümmeetriateljega risti oleva tasandi kalle 5 %.

7.7.7.   Trepiastmed (vaata 4. lisa joonist 8)

| 7.7.7.1. | Astmete maksimaalsed ja minimaalsed kõrgused ja minimaalne sügavus teenindususte ja avariiuste juures ning sõidukis sees peavad tööle rakendamata kallutussüsteemi korral olema järgmised:







  Klassid | I ja A | II, III ja B |
| --- | --- | --- | --- |
| Esimene aste maapinnast “D” | Maksimaalne kõrgus (mm) | 340 (22) | 380 (22)
   (23)
   (24) |
| | Minimaalne sügavus (mm) | 300 (21) |
| Ülejäänud astmed “E” | Maksimaalne kõrgus (mm) | 250 (25) | 350 (26) |
| | Minimaalne kõrgus (mm) | 120 |
| | Minimaalne sügavus (mm) | 200 |

7.7.7.1.

Klassid

I ja A

II, III ja B

Esimene aste maapinnast “D”

Maksimaalne kõrgus (mm)

340 (22)

380 (22)
   (23)
   (24)

Minimaalne sügavus (mm)

300 (21)

Ülejäänud astmed “E”

Maksimaalne kõrgus (mm)

250 (25)

350 (26)

Minimaalne kõrgus (mm)

120

Minimaalne sügavus (mm)

200

| Märkus: | 1. | Kahe poolega ukse puhul käsitletakse sissekäigu kummagi poole astmeid eraldi. |
| --- | --- | --- |

Märkus:

1.

Kahe poolega ukse puhul käsitletakse sissekäigu kummagi poole astmeid eraldi.

| 2. | 4. lisa joonise 8 mõõde E ei pea olema kõigil astmetel ühesugune. |
| --- | --- |

2.

4. lisa joonise 8 mõõde E ei pea olema kõigil astmetel ühesugune.

| 7.7.7.1.1. | Trepiastmeteks ei peeta üleminekuid süvistatud istmetevahelisest käigust istekohtade alale. Vertikaalne kaugus istmetevahelise käigu pinna ja istekohtade ala põranda vahel võib olla kuni 350 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1.

Trepiastmeteks ei peeta üleminekuid süvistatud istmetevahelisest käigust istekohtade alale. Vertikaalne kaugus istmetevahelise käigu pinna ja istekohtade ala põranda vahel võib olla kuni 350 mm.

| 7.7.7.2. | Punkti 7.7.7 nõuete kohaselt mõõdetakse astme kõrgust selle laiuse keskosast. Lisaks peavad tootjad eriliselt arvesse võtma piiratud liikumisvõimega sõitjate juurdepääsuvõimalusi; eriti astmete kõrgust, mis peab olema võimalikult väike. |
| --- | --- |

7.7.7.2.

Punkti 7.7.7 nõuete kohaselt mõõdetakse astme kõrgust selle laiuse keskosast. Lisaks peavad tootjad eriliselt arvesse võtma piiratud liikumisvõimega sõitjate juurdepääsuvõimalusi; eriti astmete kõrgust, mis peab olema võimalikult väike.

| 7.7.7.3. | Esimese astme kõrgust maapinnast mõõdetakse käesoleva eeskirja punkti 2.18 kohaselt sõidukil, mis seisab tasasel pinnal ja mille mass vastab eeskirja punktis 2.18 defineeritud sõidukorras sõiduki tühimassile; rehvid ja rehvirõhk peavad vastama andmetele, mis tootja on esitanud punktis 2.19 defineeritud täismassi kohta. |
| --- | --- |

7.7.7.3.

Esimese astme kõrgust maapinnast mõõdetakse käesoleva eeskirja punkti 2.18 kohaselt sõidukil, mis seisab tasasel pinnal ja mille mass vastab eeskirja punktis 2.18 defineeritud sõidukorras sõiduki tühimassile; rehvid ja rehvirõhk peavad vastama andmetele, mis tootja on esitanud punktis 2.19 defineeritud täismassi kohta.

| 7.7.7.4. | Kui trepiastmeid on rohkem kui üks, võib iga aste ulatuda kuni 100 mm võrra järgmise astme vertikaalprojektsiooni ala sisse, jättes alumisest astmest vabaks vähemalt 200 mm laiuse pinna (vaata 4. lisa joonist 8); kõik astmeservad peavad olema projekteeritud nii, et komistamisoht on võimalikult väike, ja astmeservad peavad olema kontrastset värvi. |
| --- | --- |

7.7.7.4.

Kui trepiastmeid on rohkem kui üks, võib iga aste ulatuda kuni 100 mm võrra järgmise astme vertikaalprojektsiooni ala sisse, jättes alumisest astmest vabaks vähemalt 200 mm laiuse pinna (vaata 4. lisa joonist 8); kõik astmeservad peavad olema projekteeritud nii, et komistamisoht on võimalikult väike, ja astmeservad peavad olema kontrastset värvi.

| 7.7.7.5. | Iga astme laius ja kuju peab olema selline, et järgmises tabelis kirjeldatud ristküliku saaks astmele asetada nii, et ristküliku pinnast ei jää üle astme serva ulatuma rohkem kui 5 %. Kahe poolega ukseava korral peavad sellele nõudele vastama mõlemad uksepooled.







  Sõitjate arv | > 22 | ≤ 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ala | Esimene aste (mm) | 400 × 300 | 400 × 200 |
| | Teised astmed (mm) | 400 × 200 | 400 × 200 |

7.7.7.5.

Sõitjate arv

> 22

≤ 22

Ala

Esimene aste (mm)

400 × 300

400 × 200

Teised astmed (mm)

400 × 200

400 × 200

| 7.7.7.6. | Astmete pind peab olema libisemiskindel. |
| --- | --- |

7.7.7.6.

Astmete pind peab olema libisemiskindel.

| 7.7.7.7. | Kui koormata, tavalises sõidukorras sõiduk (eelkõige ei tohi olla tööle rakendatud kallutussüsteem) seisab tasasel horisontaalpinnal, ei tohi astme suurim kalle üheski suunas ületada 5 %. |
| --- | --- |

7.7.7.7.

Kui koormata, tavalises sõidukorras sõiduk (eelkõige ei tohi olla tööle rakendatud kallutussüsteem) seisab tasasel horisontaalpinnal, ei tohi astme suurim kalle üheski suunas ületada 5 %.

7.7.8.   Sõitjate istmed ja ruum istuvate sõitjate jaoks

7.7.8.1.   Istme minimaalne laius

| 7.7.8.1.1. | Istmepadja minimaalne laius, mõõde F (vt 4. lisa joonist 9), mõõdetuna selle istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal, peab olema:





  I, II, A-, B-klassi puhul | 200 mm |
| --- | --- | --- |
| III klassi puhul | 225 mm. |

7.7.8.1.1.

I, II, A-, B-klassi puhul

200 mm

III klassi puhul

225 mm.

| 7.7.8.1.2. | Iga istekoha vaba ruumi laius, mõõde G, (vt 4. lisa joonist 9), mõõdetuna selle istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal 270–650 mm kõrgusel koormamata istmepadjast, ei tohi olla väiksem kui:





  üksikistmed: | 250 mm |
| --- | --- | --- |
| istepingid enam kui kahele sõitjale | 225 mm. |

7.7.8.1.2.

üksikistmed:

250 mm

istepingid enam kui kahele sõitjale

225 mm.

| 7.7.8.1.3. | Kuni 2,35 m laiuste sõidukite korral peab iga istekoha vaba ruumi laius, mõõdetuna selle istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal 270–650 mm kõrgusel koormamata istmepadjast, olema vähemalt 200 mm (vt 4. lisa joonist 9A). Kui see nõue on täidetud, ei kohaldata punkti 7.7.8.1.2. nõudeid. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3.

Kuni 2,35 m laiuste sõidukite korral peab iga istekoha vaba ruumi laius, mõõdetuna selle istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal 270–650 mm kõrgusel koormamata istmepadjast, olema vähemalt 200 mm (vt 4. lisa joonist 9A). Kui see nõue on täidetud, ei kohaldata punkti 7.7.8.1.2. nõudeid.

| 7.7.8.1.4. | Kuni 22 sõitjaga sõidukite korral ei hõlma vaba ruum sõiduki seina ääres olevate istmete puhul 20 mm laiust ja 100 mm kõrgust kolmnurkset pinda istme ülemises osas (vt 4. lisa joonist 10). Lisaks arvatakse maha ruum turvavööde ja nende kinnituste ning päikesesirmide tarvis. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4.

Kuni 22 sõitjaga sõidukite korral ei hõlma vaba ruum sõiduki seina ääres olevate istmete puhul 20 mm laiust ja 100 mm kõrgust kolmnurkset pinda istme ülemises osas (vt 4. lisa joonist 10). Lisaks arvatakse maha ruum turvavööde ja nende kinnituste ning päikesesirmide tarvis.

7.7.8.2.   Istmepadja minimaalne sügavus (mõõde K, vaata 4. lisa joonist 11)

Istmepadja minimaalne sügavus peab olema:

| 7.7.8.2.1. | I, A- ja B-klassi sõidukites 350 mm; |
| --- | --- |

7.7.8.2.1.

I, A- ja B-klassi sõidukites 350 mm;

| 7.7.8.2.2. | II ja III klassi sõidukites 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.2.2.

II ja III klassi sõidukites 400 mm.

7.7.8.3.   Istmepadja minimaalne kõrgus (mõõde H, vaata 4. lisa joonist 11)

Koormamata istmepadja kõrgus põrandast mõõdetakse istmepadja esiosa pealispinna horisontaaltasandist põrandani ning see peab olema 400–500 mm; rattakoobaste ja mootoriruumi juures tohib seda mõõdet vähendada 350 millimeetrini.

7.7.8.4.   Istmete vahekaugus (vaata 4. lisa joonist 12)

| 7.7.8.4.1. | Kui istmed on samasuunalised, peab istme seljatoe esikülje ja selle ees oleva istme seljatoe tagakülje vaheline kaugus (mõõde H) mõõdetuna horisontaalselt mis tahes kõrgusel istmepadja ülemise pinna ja põrandast 620 mm kõrgusel asuva punkti vahel, vastama vähemalt järgmistele väärtustele:





  H |
| --- | --- |
| I, A- ja B-klass | 650 mm |
| II ja III klass | 680 mm |

7.7.8.4.1.

H

I, A- ja B-klass

650 mm

II ja III klass

680 mm

| 7.7.8.4.2. | Kõik mõõtmised tehakse istekoha keskjoont läbival vertikaaltasandil ning kokkusurumata istmepadja ja seljatoega. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2.

Kõik mõõtmised tehakse istekoha keskjoont läbival vertikaaltasandil ning kokkusurumata istmepadja ja seljatoega.

| 7.7.8.4.3. | Kui ristisuunas paigutatud istmed asuvad vastamisi, peab nende seljatugede esikülgede vaheline kaugus, mõõdetuna istmepatjade kõrgeimate punktide vahel, olema vähemalt 1 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3.

Kui ristisuunas paigutatud istmed asuvad vastamisi, peab nende seljatugede esikülgede vaheline kaugus, mõõdetuna istmepatjade kõrgeimate punktide vahel, olema vähemalt 1 300 mm.

| 7.7.8.4.4. | Kui istmete seljatoed on allalastavad ja juhiiste reguleeritava asendiga, mõõdetakse vahekaugus nii, et istmete seljatoed ja muud istmeasendid on tootja määratud normaalses kasutusasendis. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4.

Kui istmete seljatoed on allalastavad ja juhiiste reguleeritava asendiga, mõõdetakse vahekaugus nii, et istmete seljatoed ja muud istmeasendid on tootja määratud normaalses kasutusasendis.

| 7.7.8.4.5. | Kui istme seljatoe küljes on lahtikäiv laud, on see mõõtmise ajal kokkupandud asendis. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5.

Kui istme seljatoe küljes on lahtikäiv laud, on see mõõtmise ajal kokkupandud asendis.

| 7.7.8.4.6. | Istmeid, mis on kinnitatud juhikutele või mõne süsteemi abil, mis võimaldab sõiduki siseruumi kujundust hõlpsasti muuta, mõõdetakse istmete tavalises kasutusasendis, mida tootja on tüübikinnituse taotluses kirjeldanud. |
| --- | --- |

7.7.8.4.6.

Istmeid, mis on kinnitatud juhikutele või mõne süsteemi abil, mis võimaldab sõiduki siseruumi kujundust hõlpsasti muuta, mõõdetakse istmete tavalises kasutusasendis, mida tootja on tüübikinnituse taotluses kirjeldanud.

7.7.8.5.   Vaba ruum ühe istuva sõitja kohta (vaata 4. lisa joonist 13)

| 7.7.8.5.1. | Iga reisijaistme ees peab olema minimaalne vaba ruum, nagu on näidatud 4. lisa joonisel 13. Istme ees asuva istme seljatugi või osa, mille kuju umbkaudu vastab tahapoole kallutatud seljatoe kujule, tohib ulatuda sellesse ruumi punkti 7.7.8.4. sätete kohaselt. Ka istme jalad võivad sellesse ruumi ulatuda, kui sõitja jalgadele jääb piisavalt ruumi. Kui istmed asuvad kuni 22 sõitjaga sõidukites juhiistme kõrval, võivad sellesse ruumi ulatuda armatuurlaud, näidikuplokk, tuuleklaas, päikesesirm, turvavööd ja turvavööde kinnituspunktid. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1.

Iga reisijaistme ees peab olema minimaalne vaba ruum, nagu on näidatud 4. lisa joonisel 13. Istme ees asuva istme seljatugi või osa, mille kuju umbkaudu vastab tahapoole kallutatud seljatoe kujule, tohib ulatuda sellesse ruumi punkti 7.7.8.4. sätete kohaselt. Ka istme jalad võivad sellesse ruumi ulatuda, kui sõitja jalgadele jääb piisavalt ruumi. Kui istmed asuvad kuni 22 sõitjaga sõidukites juhiistme kõrval, võivad sellesse ruumi ulatuda armatuurlaud, näidikuplokk, tuuleklaas, päikesesirm, turvavööd ja turvavööde kinnituspunktid.

| 7.7.8.5.2. | Piiratud liikumisvõimega sõitjatele, kes ei kasuta ratastooli, peab bussi sissekäigu lähedal olema A-klassi sõidukites vähemalt üks ning I ja II klassi sõidukites vähemalt kaks näoga või seljaga sõidusuunas ja asjakohaselt tähistatud istet. Piiratud liikumisvõimega sõitja istmel peab olema piisavalt ruumi, sellel peavad olema käepidemed, mis hõlbustavad juurdepääsu istmele ja sealt lahkumist ning istekohal peab olema punkti 7.7.9. kohane märguandevõimalus. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.

Piiratud liikumisvõimega sõitjatele, kes ei kasuta ratastooli, peab bussi sissekäigu lähedal olema A-klassi sõidukites vähemalt üks ning I ja II klassi sõidukites vähemalt kaks näoga või seljaga sõidusuunas ja asjakohaselt tähistatud istet. Piiratud liikumisvõimega sõitja istmel peab olema piisavalt ruumi, sellel peavad olema käepidemed, mis hõlbustavad juurdepääsu istmele ja sealt lahkumist ning istekohal peab olema punkti 7.7.9. kohane märguandevõimalus.

| 7.7.8.5.2.1. | Nende istmete ruum peab moodustama punktis 7.7.8.5.1. sätestatud ruumist vähemalt 110 %. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1.

Nende istmete ruum peab moodustama punktis 7.7.8.5.1. sätestatud ruumist vähemalt 110 %.

7.7.8.6.   Vaba ruum istekohtade kohal

| 7.7.8.6.1. | Istekohtade ja jalaruumi kohale, välja arvatud kuni 22 sõitjaga sõiduki esimese istmerea istmed, peab jääma kokkusurumata istmepadja kõige kõrgemast punktist mõõdetuna vähemalt 900 mm kõrgune vaba ruum, ning jalaruumi põranda keskosast mõõdetuna vähemalt 1 350 mm kõrgune vaba ruum. Kui sõiduki suhtes kohaldatakse punkti 7.7.1.10 nõudeid, võib põrandalt arvestatud kõrgust vähendada 1 200 millimeetrini. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Istekohtade ja jalaruumi kohale, välja arvatud kuni 22 sõitjaga sõiduki esimese istmerea istmed, peab jääma kokkusurumata istmepadja kõige kõrgemast punktist mõõdetuna vähemalt 900 mm kõrgune vaba ruum, ning jalaruumi põranda keskosast mõõdetuna vähemalt 1 350 mm kõrgune vaba ruum. Kui sõiduki suhtes kohaldatakse punkti 7.7.1.10 nõudeid, võib põrandalt arvestatud kõrgust vähendada 1 200 millimeetrini.

| 7.7.8.6.2. | Eelmises punktis kirjeldatud vaba ruumi piiravad või piirab üle määratletud ala: |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.

Eelmises punktis kirjeldatud vaba ruumi piiravad või piirab üle määratletud ala:

| 7.7.8.6.2.1. | pikisuunalised vertikaaltasandid, mis asuvad kummalgi pool 200 mm kaugusel istekoha kesktasandist, ja |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1.

pikisuunalised vertikaaltasandid, mis asuvad kummalgi pool 200 mm kaugusel istekoha kesktasandist, ja

| 7.7.8.6.2.2. | vertikaalne risttasand, mis läbib seljatoe kõige tagumist kõrgemat punkti ning vertikaalne risttasand 280 mm eespool kokkusurumata istmepadja kõige eesmist punkti, mõlemal juhul mõõdetuna istekoha vertikaalsel kesktasandil. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2.

vertikaalne risttasand, mis läbib seljatoe kõige tagumist kõrgemat punkti ning vertikaalne risttasand 280 mm eespool kokkusurumata istmepadja kõige eesmist punkti, mõlemal juhul mõõdetuna istekoha vertikaalsel kesktasandil.

| 7.7.8.6.3. | Punktides 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 sätestatud vabast ruumist võib äärtest maha arvata järgmised alad: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.

Punktides 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 sätestatud vabast ruumist võib äärtest maha arvata järgmised alad:

| 7.7.8.6.3.1. | sõiduki välisseina ääres asuva istme ülaosas ristkülikukujuline 150 mm kõrguse ja 100 mm laiuse ristlõikega ala (vaata 4. lisa joonist 14); |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1.

sõiduki välisseina ääres asuva istme ülaosas ristkülikukujuline 150 mm kõrguse ja 100 mm laiuse ristlõikega ala (vaata 4. lisa joonist 14);

| 7.7.8.6.3.2. | sõiduki välisseina ääres asuva istme ülaosas kolmnurkse ristlõikega ala, mille tipp on põrandast 650 mm kõrgusel ja mille aluse laius on 100 mm (vaata 4. lisa joonist 15); |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2.

sõiduki välisseina ääres asuva istme ülaosas kolmnurkse ristlõikega ala, mille tipp on põrandast 650 mm kõrgusel ja mille aluse laius on 100 mm (vaata 4. lisa joonist 15);

| 7.7.8.6.3.3. | sõiduki välisseina ääres asuva istme juures jalaruumis ala, mille ristlõikepindala on kuni 0,02 m2 (0,03 m2 I klassi madala põrandaga sõidukite korral) ning suurim laius kuni 100 mm (150 mm I klassi madala põrandaga sõidukite korral) (vaata 4. lisa joonist 16). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3.

sõiduki välisseina ääres asuva istme juures jalaruumis ala, mille ristlõikepindala on kuni 0,02 m2 (0,03 m2 I klassi madala põrandaga sõidukite korral) ning suurim laius kuni 100 mm (150 mm I klassi madala põrandaga sõidukite korral) (vaata 4. lisa joonist 16).

| 7.7.8.6.3.4. | Kuni 22 sõitjaga sõidukitel tohib tagumistele nurkadele kõige lähemal asuvate istekohtade vaba ruumi tagumine välisserv olla pealtvaates kuni 150 mm raadiusega ümardatud (vaata 4. lisa joonist 17). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4.

Kuni 22 sõitjaga sõidukitel tohib tagumistele nurkadele kõige lähemal asuvate istekohtade vaba ruumi tagumine välisserv olla pealtvaates kuni 150 mm raadiusega ümardatud (vaata 4. lisa joonist 17).

| 7.7.8.6.4. | Punktides 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ja 7.7.8.6.3 sätestatud vabasse ruumi tohivad ulatuda ka: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.

Punktides 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ja 7.7.8.6.3 sätestatud vabasse ruumi tohivad ulatuda ka:

| 7.7.8.6.4.1. | teise istme seljatugi, tugiraam ja lisadetailid (näiteks klapplaud); |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1.

teise istme seljatugi, tugiraam ja lisadetailid (näiteks klapplaud);

| 7.7.8.6.4.2. | kuni 22 sõitjaga sõidukitel etteulatuv rattakoobas, kui täidetud on üks kahest järgmisest tingimusest: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.

kuni 22 sõitjaga sõidukitel etteulatuv rattakoobas, kui täidetud on üks kahest järgmisest tingimusest:

| 7.7.8.6.4.2.1. | rattakoobas ei ulatu üle istekoha vertikaalse kesktasandi (vaata 4. lisa joonist 18) või |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1.

rattakoobas ei ulatu üle istekoha vertikaalse kesktasandi (vaata 4. lisa joonist 18) või

| 7.7.8.6.4.2.2. | istuva sõitja 300 mm sügavusse jalaruumi lähim serv ei ulatu kokkusurumata istmepadja servale lähemale kui 200 mm ja seljatoe esipinnale lähemale kui 600 mm; need väärtused mõõdetakse istme vertikaalsel kesktasandil (vaata 4. lisa joonist 19). Kahe vastamisi paigutatud istme korral kohaldatakse seda nõuet ainult ühe istme suhtes; istuvate sõitjate jalaruum peab olema vähemalt 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2.

istuva sõitja 300 mm sügavusse jalaruumi lähim serv ei ulatu kokkusurumata istmepadja servale lähemale kui 200 mm ja seljatoe esipinnale lähemale kui 600 mm; need väärtused mõõdetakse istme vertikaalsel kesktasandil (vaata 4. lisa joonist 19). Kahe vastamisi paigutatud istme korral kohaldatakse seda nõuet ainult ühe istme suhtes; istuvate sõitjate jalaruum peab olema vähemalt 400 mm.

| 7.7.8.6.4.3. | Kui kuni 22 sõitjaga sõidukites on istmed juhiistme kõrval, võivad sellesse ruumi ulatuda avatud klappaknad ja nende kinnitused, armatuurlaud või näidikuplokk, tuuleklaas, päikesesirmid, turvavööd ja nende kinnituspunktid ning eesmine laepolster. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3.

Kui kuni 22 sõitjaga sõidukites on istmed juhiistme kõrval, võivad sellesse ruumi ulatuda avatud klappaknad ja nende kinnitused, armatuurlaud või näidikuplokk, tuuleklaas, päikesesirmid, turvavööd ja nende kinnituspunktid ning eesmine laepolster.

7.7.9.   Suhtlemine juhiga

| 7.7.9.1. | I, II ja A-klassi sõidukites peavad olema vahendid, millega sõitjad saavad anda juhile märku sõiduki peatamiseks. Selliste kommunikatsioonivahendite juhtseadmel peavad olema ümbritsevast pinnast kõrgemad erksavärvilised nupud, mis I ja A-klassi sõidukites on põrandast kuni 1 200 mm kõrgusel. Juhtseadmeid peab olema piisaval arvul ja need peavad jaotuma ühtlaselt kogu sõiduki ulatuses. Juhtseadmete kasutamisest peab sõitjale andma märku vähemalt üks valgustatud silt. Sildil võib kuvada sõna “peatus” või muu samalaadse teate ja/või sobiva piktogrammi, mis on valgustatud, kuni teenindusuks (-uksed) avatakse. Liigendsõidukites peavad sellised sildid olema sõiduki igas jäigas osas. Kahekordsetes sõidukites peab silt olema mõlemal korrusel. |
| --- | --- |

7.7.9.1.

I, II ja A-klassi sõidukites peavad olema vahendid, millega sõitjad saavad anda juhile märku sõiduki peatamiseks. Selliste kommunikatsioonivahendite juhtseadmel peavad olema ümbritsevast pinnast kõrgemad erksavärvilised nupud, mis I ja A-klassi sõidukites on põrandast kuni 1 200 mm kõrgusel. Juhtseadmeid peab olema piisaval arvul ja need peavad jaotuma ühtlaselt kogu sõiduki ulatuses. Juhtseadmete kasutamisest peab sõitjale andma märku vähemalt üks valgustatud silt. Sildil võib kuvada sõna “peatus” või muu samalaadse teate ja/või sobiva piktogrammi, mis on valgustatud, kuni teenindusuks (-uksed) avatakse. Liigendsõidukites peavad sellised sildid olema sõiduki igas jäigas osas. Kahekordsetes sõidukites peab silt olema mõlemal korrusel.

7.7.9.2.   Suhtlemine meeskonnaruumiga

Kui sõidukis on meeskonnaruum, millel puudub juurdepääs juhi- või sõitjateruumile, tagatakse suhtlemisvõimalus juhi- ja meeskonnaruumi vahel.

7.7.10.   Kuumade jookide automaadid ja toiduvalmistamisseadmed

| 7.7.10.1. | Kuumade jookide automaadid või toiduvalmistamisseadmed peavad olema paigaldatud või kaitstud nii, et äkilisel pidurdamisel või kurvide läbimisel ei saaks sõitjatele peale loksuda kuumi toite või jooke. |
| --- | --- |

7.7.10.1.

Kuumade jookide automaadid või toiduvalmistamisseadmed peavad olema paigaldatud või kaitstud nii, et äkilisel pidurdamisel või kurvide läbimisel ei saaks sõitjatele peale loksuda kuumi toite või jooke.

| 7.7.10.2. | Sõidukites, milles on kuumade jookide automaadid või toiduvalmistamisseadmed, peavad kõigil sõitjate istmetel olema sobivad seadmed, et soojad toidud või joogid saaks käest asetada. |
| --- | --- |

7.7.10.2.

Sõidukites, milles on kuumade jookide automaadid või toiduvalmistamisseadmed, peavad kõigil sõitjate istmetel olema sobivad seadmed, et soojad toidud või joogid saaks käest asetada.

7.7.11.   Siseruumidesse viivad uksed

Tualettruumi või muudesse siseruumidesse viivad uksed:

| 7.7.11.1. | peavad olema isesulguvad ja neil ei tohi olla ust lahti hoidvaid seadmeid, kui lahtine uks võib avariiolukorras takistada sõitjaid; |
| --- | --- |

7.7.11.1.

peavad olema isesulguvad ja neil ei tohi olla ust lahti hoidvaid seadmeid, kui lahtine uks võib avariiolukorras takistada sõitjaid;

| 7.7.11.2. | ei tohi lahti olles varjata ühtegi käepidet, avamisseadet ega kohustuslikku tähist, mis näitab teenindusukse, avariiukse, avariiväljapääsu, tulekustuti või käsiapteegi asukohta; |
| --- | --- |

7.7.11.2.

ei tohi lahti olles varjata ühtegi käepidet, avamisseadet ega kohustuslikku tähist, mis näitab teenindusukse, avariiukse, avariiväljapääsu, tulekustuti või käsiapteegi asukohta;

| 7.7.11.3. | peavad avariiolukorras olema väljastpoolt avatavad; |
| --- | --- |

7.7.11.3.

peavad avariiolukorras olema väljastpoolt avatavad;

| 7.7.11.4. | tohivad olla väljastpoolt lukustatavad ainult juhul, kui neid saab igal ajal seestpoolt avada. |
| --- | --- |

7.7.11.4.

tohivad olla väljastpoolt lukustatavad ainult juhul, kui neid saab igal ajal seestpoolt avada.

7.8.   Kunstlik valgustus

| 7.8.1. | Elektriline sisevalgustus peab valgustama: |
| --- | --- |

7.8.1.

Elektriline sisevalgustus peab valgustama:

| 7.8.1.1. | sõitjateruume, meeskonnaruume, tualettruume ja liigendsõidukite liigendosi; |
| --- | --- |

7.8.1.1.

sõitjateruume, meeskonnaruume, tualettruume ja liigendsõidukite liigendosi;

| 7.8.1.2. | treppe või astmeid; |
| --- | --- |

7.8.1.2.

treppe või astmeid;

| 7.8.1.3. | juurdepääsusid väljapääsudele ja teenindusukse (-uste) läheduses olevat ala; |
| --- | --- |

7.8.1.3.

juurdepääsusid väljapääsudele ja teenindusukse (-uste) läheduses olevat ala;

| 7.8.1.4. | väljapääsude sõidukis sees olevat märgistust ja nende avamise seadmeid; |
| --- | --- |

7.8.1.4.

väljapääsude sõidukis sees olevat märgistust ja nende avamise seadmeid;

| 7.8.1.5. | alasid, kus on takistusi. |
| --- | --- |

7.8.1.5.

alasid, kus on takistusi.

| 7.8.2. | Sisevalgustuseks peab olema vähemalt kaks vooluringi, et ühe katkemine ei mõjutaks teist. Üks neist vooluringidest võib anda voolu ainult sisse- ja väljapääsude pidevaks valgustamiseks. |
| --- | --- |

7.8.2.

Sisevalgustuseks peab olema vähemalt kaks vooluringi, et ühe katkemine ei mõjutaks teist. Üks neist vooluringidest võib anda voolu ainult sisse- ja väljapääsude pidevaks valgustamiseks.

| 7.8.3. | Kunstlik sisevalgustus ega selle peegeldumine ei tohi juhti häirida. |
| --- | --- |

7.8.3.

Kunstlik sisevalgustus ega selle peegeldumine ei tohi juhti häirida.

7.9.   Liigendsõidukite liigendsektsioon

| 7.9.1. | Sõiduki jäiku osi omavahel ühendav liigendsektsioon peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et võimalik on vähemalt üks pöördliikumine ümber vähemalt ühe horisontaaltelje ja vähemalt üks pöördliikumine ümber vähemalt ühe vertikaaltelje. |
| --- | --- |

7.9.1.

Sõiduki jäiku osi omavahel ühendav liigendsektsioon peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et võimalik on vähemalt üks pöördliikumine ümber vähemalt ühe horisontaaltelje ja vähemalt üks pöördliikumine ümber vähemalt ühe vertikaaltelje.

| 7.9.2. | Kui sõidukorras sõiduki massiga liigendsõiduk seisab tasasel horisontaalsel pinnal, ei tohi sõiduki kummagi jäiga sektsiooni põranda ja pöörduva põrandaplaadi või seda asendava detaili vahel olla katmata pilu, mille laius on suurem kui: |
| --- | --- |

7.9.2.

Kui sõidukorras sõiduki massiga liigendsõiduk seisab tasasel horisontaalsel pinnal, ei tohi sõiduki kummagi jäiga sektsiooni põranda ja pöörduva põrandaplaadi või seda asendava detaili vahel olla katmata pilu, mille laius on suurem kui:

| 7.9.2.1. | 10 mm, kui sõiduki kõik rattad asuvad samal tasandil, või |
| --- | --- |

7.9.2.1.

10 mm, kui sõiduki kõik rattad asuvad samal tasandil, või

| 7.9.2.2. | 20 mm, kui liigendsektsiooni läheduses asuval teljel olevad rattad on pinnal, mis asub 150 mm kõrgemal kui pind, millel on ülejäänud telgede rattad. |
| --- | --- |

7.9.2.2.

20 mm, kui liigendsektsiooni läheduses asuval teljel olevad rattad on pinnal, mis asub 150 mm kõrgemal kui pind, millel on ülejäänud telgede rattad.

| 7.9.3. | Sõiduki jäikade osade põranda ja pöörduva osa põranda kõrguste erinevus ei tohi liitekohal olla suurem kui: |
| --- | --- |

7.9.3.

Sõiduki jäikade osade põranda ja pöörduva osa põranda kõrguste erinevus ei tohi liitekohal olla suurem kui:

| 7.9.3.1. | 20 mm punktis 7.9.2.1 sätestatud tingimuste korral või |
| --- | --- |

7.9.3.1.

20 mm punktis 7.9.2.1 sätestatud tingimuste korral või

| 7.9.3.2. | 30 mm punktis 7.9.2.2 sätestatud tingimuste korral. |
| --- | --- |

7.9.3.2.

30 mm punktis 7.9.2.2 sätestatud tingimuste korral.

| 7.9.4. | Liigendsõidukites tõkestatakse sõitjate juurdepääs liigendsektsiooni piirkonda, kus: |
| --- | --- |

7.9.4.

Liigendsõidukites tõkestatakse sõitjate juurdepääs liigendsektsiooni piirkonda, kus:

| 7.9.4.1. | põrandas on katmata pilu, mis ei vasta punkti 7.9.2 nõuetele; |
| --- | --- |

7.9.4.1.

põrandas on katmata pilu, mis ei vasta punkti 7.9.2 nõuetele;

| 7.9.4.2. | põrand ei kanna sõitjate massi; |
| --- | --- |

7.9.4.2.

põrand ei kanna sõitjate massi;

| 7.9.4.3. | külgseinte liikumine ohustab sõitjaid. |
| --- | --- |

7.9.4.3.

külgseinte liikumine ohustab sõitjaid.

7.10.   Liigendsõidukite suunahoidmine

Otsesõidul peavad sõiduki jäikade osade pikisuunalised kesktasandid kokku langema ja moodustama ühe katkematu tasandi.

7.11.   Käsipuud ja käepidemed

7.11.1.   Üldnõuded

| 7.11.1.1. | Käsipuud ja käepidemed peavad olema piisavalt tugevad. |
| --- | --- |

7.11.1.1.

Käsipuud ja käepidemed peavad olema piisavalt tugevad.

| 7.11.1.2. | Need peavad olema projekteeritud ja paigaldatud nii, et sõitjate vigastamine oleks välistatud. |
| --- | --- |

7.11.1.2.

Need peavad olema projekteeritud ja paigaldatud nii, et sõitjate vigastamine oleks välistatud.

| 7.11.1.3. | Käsipuude ja käepidemete profiil peab olema selline, et sõitjad saavad neist hõlpsalt ja kindlalt kinni haarata. Igal käsipuul peab olema ruumi vähemalt 100 mm, et sellest saaks kinni võtta. Ükski mõõde ei tohi olla väiksem kui 20 mm ja suurem kui 45 mm, välja arvatud ustel ja istmetel ning II, III ja B-klassi sõidukites juurdepääsudes olevate käsipuude puhul. Neil juhtudel võib käsipuude minimaalne mõõde olla 15 mm, kui mõni muu mõõde on vähemalt 25 mm. Käsipuudel ei tohi olla teravaid paindekohti. |
| --- | --- |

7.11.1.3.

Käsipuude ja käepidemete profiil peab olema selline, et sõitjad saavad neist hõlpsalt ja kindlalt kinni haarata. Igal käsipuul peab olema ruumi vähemalt 100 mm, et sellest saaks kinni võtta. Ükski mõõde ei tohi olla väiksem kui 20 mm ja suurem kui 45 mm, välja arvatud ustel ja istmetel ning II, III ja B-klassi sõidukites juurdepääsudes olevate käsipuude puhul. Neil juhtudel võib käsipuude minimaalne mõõde olla 15 mm, kui mõni muu mõõde on vähemalt 25 mm. Käsipuudel ei tohi olla teravaid paindekohti.

| 7.11.1.4. | Käsipuu või käepideme ja sõiduki kere külgneva detaili või sõiduki seina vahele peab jääma vähemalt 40 mm vaba ruumi. Uksele või istme külge kinnitatud või II, III ja B-klassi sõidukites juurdepääsudes olevate käsipuude puhul võib minimaalne vaba ruum olla 35 mm. |
| --- | --- |

7.11.1.4.

Käsipuu või käepideme ja sõiduki kere külgneva detaili või sõiduki seina vahele peab jääma vähemalt 40 mm vaba ruumi. Uksele või istme külge kinnitatud või II, III ja B-klassi sõidukites juurdepääsudes olevate käsipuude puhul võib minimaalne vaba ruum olla 35 mm.

| 7.11.1.5. | Käsipuude, käepidemete või tugipostide pind peab olema kontrastset värvi ja libisemiskindel. |
| --- | --- |

7.11.1.5.

Käsipuude, käepidemete või tugipostide pind peab olema kontrastset värvi ja libisemiskindel.

7.11.2.   Käsipuud ja käepidemed seisjate jaoks

| 7.11.2.1. | Punkti 7.2.2 kohaselt peab seisvate sõitjate jaoks olema igas põranda punktis piisavalt käsipuid ja/või käepidemeid. Kinnihoidmisrihmu võib pidada käepidemeteks, kui need on kinnitatud sobivate vahenditega. See nõue on täidetud, kui 4. lisa joonisel 20 kujutatud katseseadme kõigis võimalikes asukohtades ulatub seadme liikuv käsi vähemalt kahe käsipuu või käepidemeni. Katseseadet võib vabalt pöörata ümber selle vertikaaltelje. |
| --- | --- |

7.11.2.1.

Punkti 7.2.2 kohaselt peab seisvate sõitjate jaoks olema igas põranda punktis piisavalt käsipuid ja/või käepidemeid. Kinnihoidmisrihmu võib pidada käepidemeteks, kui need on kinnitatud sobivate vahenditega. See nõue on täidetud, kui 4. lisa joonisel 20 kujutatud katseseadme kõigis võimalikes asukohtades ulatub seadme liikuv käsi vähemalt kahe käsipuu või käepidemeni. Katseseadet võib vabalt pöörata ümber selle vertikaaltelje.

| 7.11.2.2. | Punktis 7.11.2.1 kirjeldatud katse korraldamisel arvestatakse ainult neid käsipuid ja käepidemeid, mis on põrandast 800 mm kuni 1 900 mm kõrgusel. |
| --- | --- |

7.11.2.2.

Punktis 7.11.2.1 kirjeldatud katse korraldamisel arvestatakse ainult neid käsipuid ja käepidemeid, mis on põrandast 800 mm kuni 1 900 mm kõrgusel.

| 7.11.2.3. | Igas seismiseks kasutatavas kohas peab vähemalt üks kahest nõutavast käsipuust või käepidemest olema põrandapinnast kuni 1 500 mm kõrgusel. See nõue ei kehti ukse juures, kus avatud asendis uks või selle mehhanism sellise käepideme kasutamist takistaks. |
| --- | --- |

7.11.2.3.

Igas seismiseks kasutatavas kohas peab vähemalt üks kahest nõutavast käsipuust või käepidemest olema põrandapinnast kuni 1 500 mm kõrgusel. See nõue ei kehti ukse juures, kus avatud asendis uks või selle mehhanism sellise käepideme kasutamist takistaks.

| 7.11.2.4. | Seisjate alal, mida ei eralda sõiduki külgseintest või tagaseinast istmed, peavad olema käsipuud, mis on seintega paralleelsed ja asuvad põrandast 800 – 1 500 mm kõrgusel. |
| --- | --- |

7.11.2.4.

Seisjate alal, mida ei eralda sõiduki külgseintest või tagaseinast istmed, peavad olema käsipuud, mis on seintega paralleelsed ja asuvad põrandast 800 – 1 500 mm kõrgusel.

7.11.3.   Teenindususte käsipuud ja käepidemed

| 7.11.3.1. | Ukseavade mõlemal küljel peavad olema käsipuud või käepidemed. Kahe poolega ukse korral saab nõude täita, kui ukse keskele paigaldatakse üks tugipost või käsipuu. |
| --- | --- |

7.11.3.1.

Ukseavade mõlemal küljel peavad olema käsipuud või käepidemed. Kahe poolega ukse korral saab nõude täita, kui ukse keskele paigaldatakse üks tugipost või käsipuu.

| 7.11.3.2. | Teenindusuksele tuleb paigutada käsipuud või käepidemed, millest ukse ees või sisenemisastmel seisev sõitja saaks kinni haarata. Kinnihoidmiskohad peavad asuma vertikaalselt 800 – 1 100 mm kõrgusel maapinnast või igast astmest ning horisontaalselt: |
| --- | --- |

7.11.3.2.

Teenindusuksele tuleb paigutada käsipuud või käepidemed, millest ukse ees või sisenemisastmel seisev sõitja saaks kinni haarata. Kinnihoidmiskohad peavad asuma vertikaalselt 800 – 1 100 mm kõrgusel maapinnast või igast astmest ning horisontaalselt:

| 7.11.3.2.1. | maapinnal seisja jaoks esimese trepiastme välisservast kuni 400 mm seespool ja |
| --- | --- |

7.11.3.2.1.

maapinnal seisja jaoks esimese trepiastme välisservast kuni 400 mm seespool ja

| 7.11.3.2.2. | asjakohase astme suhtes sobivas kohas, mis ei ulatuks kõnealuse astme välimisest servast väljapoole ega jääks sellest servast rohkem kui 600 mm sissepoole. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2.

asjakohase astme suhtes sobivas kohas, mis ei ulatuks kõnealuse astme välimisest servast väljapoole ega jääks sellest servast rohkem kui 600 mm sissepoole.

7.11.4.   Eelisõigusistme käsipuud

| 7.11.4.1. | Punktis 7.7.8.5.2. kirjeldatud eelisõigusistmete ning sõitjate sisenemist ja väljumist võimaldava ukse vahele paigaldatakse käsipuu, mis asub põrandast 800–900 mm kõrgusel. Käsipuu võib katkestada, kui see on vajalik juurdepääsuks ratastooli paigutamise kohale, rattakoopa kohal asuvale istmele, trepile, juurdepääsuteele või istmetevahelisele käigule. Käsipuu katkestus ei tohi olla pikem kui 1 050 mm ja vähemal ühel pool katkestust peab paiknema vertikaalne käsipuu. |
| --- | --- |

7.11.4.1.

Punktis 7.7.8.5.2. kirjeldatud eelisõigusistmete ning sõitjate sisenemist ja väljumist võimaldava ukse vahele paigaldatakse käsipuu, mis asub põrandast 800–900 mm kõrgusel. Käsipuu võib katkestada, kui see on vajalik juurdepääsuks ratastooli paigutamise kohale, rattakoopa kohal asuvale istmele, trepile, juurdepääsuteele või istmetevahelisele käigule. Käsipuu katkestus ei tohi olla pikem kui 1 050 mm ja vähemal ühel pool katkestust peab paiknema vertikaalne käsipuu.

7.12.   Trepisüvendite kaitsebarjäär

| 7.12.1. | Kui on oht, et istujad võivad tugeva pidurduse korral paiskuda astmesüvendisse, paigaldatakse kaitsebarjäär. See peab olema vähemalt 800 mm kõrgusel põrandast, millel asuvad sõitjate jalad, ja ulatuma sõiduki külgseinast vähemalt 100 mm üle iga ohustatud istekoha pikisuunalise keskjoone, või kuni kõige sisemise astme esipinnani; sõltuvalt sellest, milline vahemaa on lühem. |
| --- | --- |

7.12.1.

Kui on oht, et istujad võivad tugeva pidurduse korral paiskuda astmesüvendisse, paigaldatakse kaitsebarjäär. See peab olema vähemalt 800 mm kõrgusel põrandast, millel asuvad sõitjate jalad, ja ulatuma sõiduki külgseinast vähemalt 100 mm üle iga ohustatud istekoha pikisuunalise keskjoone, või kuni kõige sisemise astme esipinnani; sõltuvalt sellest, milline vahemaa on lühem.

7.13.   Pagasiriiulid ja sõitjate turvalisus

Sõitjad peavad olema kaitstud esemete eest, mis tugeva pidurdamise või kurvi tõttu võivad pagasiriiulitelt alla kukkuda. Sisseehitatud pagasiriiulid peavad olema projekteeritud nii, et pagas ei kukuks äkkpidurduse korral alla.

7.14.   Põrandaluugid

| 7.14.1. | Põrandaluugid, mis ei ole avariiluugid, paigaldatakse ja kinnitatakse nii, et neid ei saaks ilma tööriistade või võtmeteta liigutada ega avada, ning tõste- või lukustusseadmed võivad ulatuda üle põranda pinna kuni 8 mm. Väljaulatuvate detailide servad peavad olema ümardatud. |
| --- | --- |

7.14.1.

Põrandaluugid, mis ei ole avariiluugid, paigaldatakse ja kinnitatakse nii, et neid ei saaks ilma tööriistade või võtmeteta liigutada ega avada, ning tõste- või lukustusseadmed võivad ulatuda üle põranda pinna kuni 8 mm. Väljaulatuvate detailide servad peavad olema ümardatud.

7.15.   Visuaalne meelelahutus

| 7.15.1. | Sõitjate visuaalse meelelahutuse seadmed, näiteks telerid või videoseadmed, peavad olema väljaspool juhi vaatevälja, kui juht istub normaalses juhtimisasendis. See nõue ei välista siiski monitoride või analoogsete seadmete olemasolu, mis moodustavad osa sõiduki juhtimis- või kontrollseadmetest, näiteks monitorid teenindususte jälgimiseks. |
| --- | --- |

7.15.1.

Sõitjate visuaalse meelelahutuse seadmed, näiteks telerid või videoseadmed, peavad olema väljaspool juhi vaatevälja, kui juht istub normaalses juhtimisasendis. See nõue ei välista siiski monitoride või analoogsete seadmete olemasolu, mis moodustavad osa sõiduki juhtimis- või kontrollseadmetest, näiteks monitorid teenindususte jälgimiseks.

3. LISA

Liide

STAATILISE ÜMBERPAISKUMISPIIRI KONTROLLIMINE ARVUTUSTE TEEL

| 1. | Sõiduki vastavust 3. lisa punkti 7.4 nõudele võib kontrollida arvutusmeetodiga, mille on heaks kiitnud katseid korraldav tehniline teenistus. |
| --- | --- |

1.

Sõiduki vastavust 3. lisa punkti 7.4 nõudele võib kontrollida arvutusmeetodiga, mille on heaks kiitnud katseid korraldav tehniline teenistus.

| 2. | Katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus võib nõuda sõiduki osade katsetamist, et kontrollida arvutuste aluseks võetavate väärtuste õigsust. |
| --- | --- |

2.

Katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus võib nõuda sõiduki osade katsetamist, et kontrollida arvutuste aluseks võetavate väärtuste õigsust.

| 3. | Ettevalmistus arvutusteks |
| --- | --- |

3.

Ettevalmistus arvutusteks

| 3.1. | Sõidukit kujutatakse kui ruumilist süsteemi. |
| --- | --- |

3.1.

Sõidukit kujutatakse kui ruumilist süsteemi.

| 3.2. | Sõiduki kere raskuspunkti asendi ja sõiduki veermiku ning rehvide erinevate vedrustuskonstantide tõttu ei tõuse teljed ühel sõidukipoolel külgkiirenduse tõttu üldiselt korraga. Seepärast arvutatakse kere külgkalle iga telje kohal eelduse kohaselt, et teise telje (teiste telgede) rattad jäävad aluspinnale. |
| --- | --- |

3.2.

Sõiduki kere raskuspunkti asendi ja sõiduki veermiku ning rehvide erinevate vedrustuskonstantide tõttu ei tõuse teljed ühel sõidukipoolel külgkiirenduse tõttu üldiselt korraga. Seepärast arvutatakse kere külgkalle iga telje kohal eelduse kohaselt, et teise telje (teiste telgede) rattad jäävad aluspinnale.

| 3.3. | Arvutuse lihtsustamiseks eeldatakse, et vedrustamata masside raskuskese paikneb sõiduki pikiteljel, mis läbib rattatelgede keskpunkte. Momendi rakenduspunkti vähese nihkumise telje läbipainde tõttu võib jätta arvestamata. Õhkvedrustuse reguleerimist ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

3.3.

Arvutuse lihtsustamiseks eeldatakse, et vedrustamata masside raskuskese paikneb sõiduki pikiteljel, mis läbib rattatelgede keskpunkte. Momendi rakenduspunkti vähese nihkumise telje läbipainde tõttu võib jätta arvestamata. Õhkvedrustuse reguleerimist ei võeta arvesse.

| 3.4. | Arvesse võetakse vähemalt järgmisi näitajaid:
  sõiduki andmed, nagu teljevahe, veerepinna laius ja vedrustatud või vedrustamata massid, sõiduki raskuskeskme asend, sõiduki vedrustuse sisse- ja väljavedrustus ning vedrukonstandid; arvesse võetakse ka mittelineaarsust, rehvide horisontaal- ja vertikaalsuunalist jäikust, kere väändumist ning telgede momendi rakenduspunkti asukohta. |
| --- | --- |

3.4.

Arvesse võetakse vähemalt järgmisi näitajaid:

sõiduki andmed, nagu teljevahe, veerepinna laius ja vedrustatud või vedrustamata massid, sõiduki raskuskeskme asend, sõiduki vedrustuse sisse- ja väljavedrustus ning vedrukonstandid; arvesse võetakse ka mittelineaarsust, rehvide horisontaal- ja vertikaalsuunalist jäikust, kere väändumist ning telgede momendi rakenduspunkti asukohta.

| 4. | Arvutusliku meetodi paikapidavus |
| --- | --- |

4.

Arvutusliku meetodi paikapidavus

| 4.1. | Arvutusliku meetodi paikapidavust tõestatakse nii, et see rahuldab tehnilist teenistust, näiteks samalaadse sõidukiga tehtud võrreldavate katsete põhjal. |
| --- | --- |

4.1.

Arvutusliku meetodi paikapidavust tõestatakse nii, et see rahuldab tehnilist teenistust, näiteks samalaadse sõidukiga tehtud võrreldavate katsete põhjal.

4. LISA

SELGITAVAD JOONISED

Joonis 1

JUURDEPÄÄS TEENINDUSUKSELE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.1)

Image

alternatiivid

I, II ja III klass: A = 1 100 mm

A- ja B-klass: A = 950 mm

| Sõitjate arv | ≤ | 22 (27) | > 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Klassid | A | B | I | II | III |
| Mõõde A (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Kaheosalise katsekeha kogukõrgus | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Sõitjate arv

≤

22 (27)

> 22

Klassid

A

B

I

II

III

Mõõde A (mm)

950

700

1 100

950

850

Kaheosalise katsekeha kogukõrgus

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

Joonis 2

JUURDEPÄÄS TEENINDUSUKSELE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.1.4)

Image

Joonis 3

UKSENI VIIVA VABA JUURDEPÄÄSU MÄÄRAMINE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.1.9.1)

Image

Joonis 4

UKSENI VIIVA VABA JUURDEPÄÄSU MÄÄRAMINE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.1.9.2)

Image

Joonis 5

JUURDEPÄÄS AVARIIUSTELE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.2)

Image

Joonis 6

ISTMETEVAHELINE KÄIK

(vaata 3. lisa punkti 7.7.5)

Image

| Klassid | A | B | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõtmed (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (28) | 300 | 500 (28) | 500 (28) | 500 (28) |
| H | 1 900 (28) | 1 500 | 1 900 (28) | 1 900 (28) | 1 900 (28) |

Klassid

A

B

I

II

III

Mõõtmed (mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (28)

300

500 (28)

500 (28)

500 (28)

H

1 900 (28)

1 500

1 900 (28)

1 900 (28)

1 900 (28)

Joonis 7

ISTMETEVAHELISE KÄIGU PIIRAMINE EESTPOOLT

(vaata 3. lisa punkti 7.7.5.1.1.1)

Image

Joonis 8

ASTMED SÕITJATE JAOKS

(vaata 3. lisa punkti 7.7.7)

Image

Kõrgus maapinnast koormata sõiduki korral

| Klassid | I ja A | II, III ja B |
| --- | --- | --- |
| Esimene aste maapinnast “D” | Maksimaalne kõrgus (mm) | 340 (30) | 380 (30)
   (31)
   (34) |
| Minimaalne sügavus (mm) | 300 (29) |
| Ülejäänud astmed “E” | Maksimaalne kõrgus (mm) | 250 (32) | 350 (33) |
| Minimaalne kõrgus (mm) | 120 |
| Minimaalne sügavus (mm) | 200 |

Klassid

I ja A

II, III ja B

Esimene aste maapinnast “D”

Maksimaalne kõrgus (mm)

340 (30)

380 (30)
   (31)
   (34)

Minimaalne sügavus (mm)

300 (29)

Ülejäänud astmed “E”

Maksimaalne kõrgus (mm)

250 (32)

350 (33)

Minimaalne kõrgus (mm)

120

Minimaalne sügavus (mm)

200

| Märkus: | 1. | Kahe poolega ukse korral käsitletakse sissekäigu kummagi poole astmeid eraldi. |
| --- | --- | --- |

Märkus:

1.

Kahe poolega ukse korral käsitletakse sissekäigu kummagi poole astmeid eraldi.

| 2. | Mõõde E ei pea olema kõigi astmete puhul sama. |
| --- | --- |

2.

Mõõde E ei pea olema kõigi astmete puhul sama.

Joonis 9

ISTEKOHTADE MÕÕTMED

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1)

Image

| | G (mm) minimaalne |
| --- | --- |
| F (mm) min | Istepingid | Üksikistmed |
| 200 (35) | 225 | 250 |

G (mm) minimaalne

F (mm) min

Istepingid

Üksikistmed

200 (35)

225

250

Joonis 9A

ISTEKOHTADE MÕÕTMED

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.3)

Image

| | G (mm) min |
| --- | --- |
| F (mm) min | Istepingid | Üksikistmed |
| 200 | 200 | 200 |

G (mm) min

F (mm) min

Istepingid

Üksikistmed

200

200

200

Joonis 10

LUBATUD KITSENEMINE ÕLGADE KÕRGUSEL

Õlgade kõrgusele jääva minimaalse vaba ruumi ristlõige sõiduki seina ääres asuval istekohal

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.4)

Image

| G = | 225 mm, kui tegemist on istepingiga |
| --- | --- |
| G = | 250 mm, kui tegemist on üksikistmega |
| G = | 200 mm, kui tegemist on sõidukiga, mis on kitsam kui 2,35 m |

G =

225 mm, kui tegemist on istepingiga

G =

250 mm, kui tegemist on üksikistmega

G =

200 mm, kui tegemist on sõidukiga, mis on kitsam kui 2,35 m

Joonis 11

ISTMEPADJA SÜGAVUS JA KÕRGUS

(vaata 3. lisa punkte 7.7.8.2 ja 7.7.8.3)

Image

| H = | 400 või 500 mm (36) |
| --- | --- |
| K = | 350 mm min (37) |

H =

400 või 500 mm (36)

K =

350 mm min (37)

Joonis 12

ISTMETE VAHEKAUGUS

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.4)

Image

| | H |
| --- | --- |
| I, A- ja B-klass | 650 mm |
| II ja III klass | 680 mm |

H

I, A- ja B-klass

650 mm

II ja III klass

680 mm

Joonis 13

VABA RUUM ISTUVALE SÕITJALE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.5)

Image

Joonis 14

LUBATUD ULATUVUS ISTME KOHAL ASUVASSE RUUMI

Sõiduki seina ääres asuva istme kohale jääva minimaalse vaba ruumi ristlõige

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.1)

Image

Joonis 15

LUBATUD ULATUVUS ISTME KOHAL ASUVASSE RUUMI

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.2)

Image

Joonis 16

LUBATUD ULATUVUS SÕITJAT ÜMBRITSEVA RUUMI ALUMISSE OSSA

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.3)

Image

| (*) | 150 mm madala põrandaga I klassi sõidukite korral |
| --- | --- |

(*)

150 mm madala põrandaga I klassi sõidukite korral

| (**) | 0,03 m2 madala põrandaga I klassi sõidukite korral |
| --- | --- |

(**)

0,03 m2 madala põrandaga I klassi sõidukite korral

Joonis 17

LUBATUD ULATUVUS TAGUMISTE NURGAKOHTADE RUUMI

Istme ala kujutis (mõlemad äärmised tagaistmed)

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.4)

Image

Joonis 18

KÜLJEISTME VERTIKAALSET KESKJOONT MITTEÜLETAVA RATTAKOOPA LUBATUD EENDUMINE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.4.2.1)

Image

Joonis 19

KÜLJEISTME VERTIKAALSET KESKJOONT ÜLETAVA RATTAKOOPA LUBATUD EENDUMINE

(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.4.2.2)

Image

Joonis 20

KÄEPIDEMETE ASUKOHA MÄÄRAMISE KATSESEADE

(vaata 3. lisa punkti 7.11.2.1)

Image

Joonis 21

TÜÜPRATASTOOL

(vaata 8. lisa punkti 3.6.4)

Image

Kogupikkus, l: 1 200 mm

Kogulaius, b: 700 mm

Kogukõrgus, h: 1 090 mm

Märkus:

Ratastoolis istuja lisab kogupikkusele 50 mm; ratastooli ja istuja kogukõrgus on 1 350 mm põrandast.

Joonis 22

VÄHIM VABA RUUM RATASTOOLI KASUTAJALE RATASTOOLIALAL

(vaata 8. lisa punkti 3.6.1)

Image

Joonis 23

(vaata 8. lisa punkti 3.4)

Joonis 23A

RATASTOOLI KASUTAJAT TÄHISTAV PIKTOGRAMM

Image

Joonis 23B

PIKTOGRAMM, MIS TÄHISTAB PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA SÕITJAID, KES EI KASUTA RATASTOOLI

Image

5. LISA

PEALISEHITUSE TUGEVUS

(vaata 3. lisa punkti 7.3)

1.   REGULEERIMISALA

Lisa kohaldatakse kõigi ühekorruseliste II ja III klassi sõidukite suhtes.

2.   MÕISTED

Lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | jääkruum – ruum, mis peab kerekonstruktsiooni käesolevas lisas sätestatud katsetest ühe ajal ja pärast seda jääma sõitjateruumis vabaks; |
| --- | --- |

2.1.

jääkruum – ruum, mis peab kerekonstruktsiooni käesolevas lisas sätestatud katsetest ühe ajal ja pärast seda jääma sõitjateruumis vabaks;

| 2.2. | pealisehitus – sõiduki konstruktsiooni osa või osad, mis tagab või tagavad sõiduki tugevuse selle ümberpaiskumisel; |
| --- | --- |

2.2.

pealisehitus – sõiduki konstruktsiooni osa või osad, mis tagab või tagavad sõiduki tugevuse selle ümberpaiskumisel;

| 2.3. | kere sektsioon – kere osa, millel on kummalgi küljel vähemalt kaks ühesugust tugiposti, mis moodustavad sõiduki konstruktsiooni osa või osad; |
| --- | --- |

2.3.

kere sektsioon – kere osa, millel on kummalgi küljel vähemalt kaks ühesugust tugiposti, mis moodustavad sõiduki konstruktsiooni osa või osad;

| 2.4. | üldenergia – energia, mille eeldatavalt neelab sõiduki konstruktsioon. Selle saab kindlaks määrata käesoleva lisa kohaselt. |
| --- | --- |

2.4.

üldenergia – energia, mille eeldatavalt neelab sõiduki konstruktsioon. Selle saab kindlaks määrata käesoleva lisa kohaselt.

3.   ÜLDISED TEHNILISED ANDMED JA NÕUDED

Kui pealisehitus on saanud eeskirja nr 66 kohaselt tüübikinnituse, peetakse seda vastavaks allpool esitatud üldistele tehnilistele andmetele ja nõuetele.

| 3.1. | Sõiduki pealisehitus peab olema piisavalt tugev, et punktis 4 sätestatud katsete ajal ja järel või arvutuste kohaselt: |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki pealisehitus peab olema piisavalt tugev, et punktis 4 sätestatud katsete ajal ja järel või arvutuste kohaselt:

| 3.1.1. | ei tungiks ükski sõiduki asukohta muutnud osa punktis 5 nimetatud jääkruumi ja |
| --- | --- |

3.1.1.

ei tungiks ükski sõiduki asukohta muutnud osa punktis 5 nimetatud jääkruumi ja

| 3.1.2. | ei ulatuks jääkruumi ükski osa väljapoole deformeeritud konstruktsiooni. |
| --- | --- |

3.1.2.

ei ulatuks jääkruumi ükski osa väljapoole deformeeritud konstruktsiooni.

| 3.2. | Punkti 3.1 nõuded kehtivad sõiduki, selle kõikide konstruktsiooniosade, kandurite ja vooderduste/paneelide ning kõigi väljaulatuvate jäikade osade (näiteks pagasiriiulid, ventilatsiooniseadmed jne) kohta. Punkti 3.1 ei kohaldata vahe- ja eraldusseinte, rõngakujuliste või muude kandurite, mis tugevdavad sõiduki pealisehitust, ning sisseehitatud seadmete, nagu baarid, kööginišid või tualettruumid, puhul. |
| --- | --- |

3.2.

Punkti 3.1 nõuded kehtivad sõiduki, selle kõikide konstruktsiooniosade, kandurite ja vooderduste/paneelide ning kõigi väljaulatuvate jäikade osade (näiteks pagasiriiulid, ventilatsiooniseadmed jne) kohta. Punkti 3.1 ei kohaldata vahe- ja eraldusseinte, rõngakujuliste või muude kandurite, mis tugevdavad sõiduki pealisehitust, ning sisseehitatud seadmete, nagu baarid, kööginišid või tualettruumid, puhul.

| 3.3. | Punkti 3.1 nõuetele peab vastama liigendsõiduki iga osa. |
| --- | --- |

3.3.

Punkti 3.1 nõuetele peab vastama liigendsõiduki iga osa.

4.   KATSETE METOODIKA

| 4.1. | Iga sõidukitüüpi kontrollitakse, kasutades selleks tootja äranägemisel üht järgmistest meetoditest või muud meetodit, mis pädev asutus on heaks kiitnud: |
| --- | --- |

4.1.

Iga sõidukitüüpi kontrollitakse, kasutades selleks tootja äranägemisel üht järgmistest meetoditest või muud meetodit, mis pädev asutus on heaks kiitnud:

| 4.1.1. | 1. liites kirjeldatud komplektse sõiduki ümberpaiskumiskatse; |
| --- | --- |

4.1.1.

1. liites kirjeldatud komplektse sõiduki ümberpaiskumiskatse;

| 4.1.2. | 2. liites kirjeldatud ümberpaiskumiskatse komplektse sõiduki kere sektsiooni või sektsioonidega; |
| --- | --- |

4.1.2.

2. liites kirjeldatud ümberpaiskumiskatse komplektse sõiduki kere sektsiooni või sektsioonidega;

| 4.1.3. | 3. liites kirjeldatud pendellöökkatse kere sektsiooni või sektsioonidega või |
| --- | --- |

4.1.3.

3. liites kirjeldatud pendellöökkatse kere sektsiooni või sektsioonidega või

| 4.1.4. | 4. liites kirjeldatud pealisehituse tugevuse arvutuslik kontrollimine. |
| --- | --- |

4.1.4.

4. liites kirjeldatud pealisehituse tugevuse arvutuslik kontrollimine.

| 4.2. | Kui punktides 4.1.2, 4.1.3 või 4.1.4 kirjeldatud meetoditega ei suudeta arvesse võtta olulisi erinevusi sõiduki erinevate osade vahel, näiteks katusel paikneva kliimaseadme puhul, esitatakse tehnilisele teenistusele andmed täiendava katsemetoodika või arvutuste kohta. Kui selline lisainfo puudub, võib nõuda, et sõiduk läbiks punktis 4.1.1 sätestatud katsed. |
| --- | --- |

4.2.

Kui punktides 4.1.2, 4.1.3 või 4.1.4 kirjeldatud meetoditega ei suudeta arvesse võtta olulisi erinevusi sõiduki erinevate osade vahel, näiteks katusel paikneva kliimaseadme puhul, esitatakse tehnilisele teenistusele andmed täiendava katsemetoodika või arvutuste kohta. Kui selline lisainfo puudub, võib nõuda, et sõiduk läbiks punktis 4.1.1 sätestatud katsed.

5.   JÄÄKRUUM

| 5.1. | Punkti 2.1 kohaldamisel tähendab jääkruum sõitjateruumi osa, mis moodustub, kui joonisel 1(a) kujutatud vertikaalset risttasandit liigutatakse sirgjooneliselt nii, et joonisel 1(a) kujutatud R-punkt viiakse alates tagumise välimise istme R-punktist läbi kõigi vahepealsete välimiste istmete R-punktide kuni esimese välimise reisijaistme R-punktini. |
| --- | --- |

5.1.

Punkti 2.1 kohaldamisel tähendab jääkruum sõitjateruumi osa, mis moodustub, kui joonisel 1(a) kujutatud vertikaalset risttasandit liigutatakse sirgjooneliselt nii, et joonisel 1(a) kujutatud R-punkt viiakse alates tagumise välimise istme R-punktist läbi kõigi vahepealsete välimiste istmete R-punktide kuni esimese välimise reisijaistme R-punktini.

| 5.2. | Joonisel 1(b) kujutatud R-punkt asub eeldatavalt 500 mm kõrgusel põrandapinnast, 300 mm kaugusel sõiduki seina sisepinnast ja 100 mm seljatoest eespool, sõiduki välisseina ääres asuvate istmete keskteljel. |
| --- | --- |

5.2.

Joonisel 1(b) kujutatud R-punkt asub eeldatavalt 500 mm kõrgusel põrandapinnast, 300 mm kaugusel sõiduki seina sisepinnast ja 100 mm seljatoest eespool, sõiduki välisseina ääres asuvate istmete keskteljel.

6.   KATSETULEMUSTE TÕLGENDAMINE

| 6.1. | Kere sektsioonide kontrollimisel on katsete korraldamise eest vastutava tehnilise teenistuse ülesandeks tagada, et sõiduk vastab 3. liite 2. alamliites sätestatud nõuetele, kaasa arvatud nõuded peamiste energiat neelavate sõiduki pealisehituse osade jaotuse kohta. |
| --- | --- |

6.1.

Kere sektsioonide kontrollimisel on katsete korraldamise eest vastutava tehnilise teenistuse ülesandeks tagada, et sõiduk vastab 3. liite 2. alamliites sätestatud nõuetele, kaasa arvatud nõuded peamiste energiat neelavate sõiduki pealisehituse osade jaotuse kohta.

Joonis 1

JÄÄKRUUM

(kõik mõõtmed millimeetrites)

| 1(a) | Ristlõige |
| --- | --- |

1(a)

Ristlõige

Image

Märkus: vaata punkti 5.1 nõuet.

| 1(b) | Pikilõige |
| --- | --- |

1(b)

Pikilõige

Sõiduki lõige A-A sõiduki seespoolsete istmete kesktelge läbival vertikaaltasandil.

Image

Märkus: vaata punkti 5.2 nõuet.

5. LISA

1. liide

KOMPLEKTSE SÕIDUKI ÜMBERPAISKUMISKATSE

| 1. | Katsetingimused |
| --- | --- |

1.

Katsetingimused

| 1.1. | Sõiduk ei pea olema lõplikult viimistletud, kuid peab esindama toodetavaid sõidukeid tootja nimetatud sõidukorras sõiduki tühimassi, raskuskeskme ja massijaotuse poolest. |
| --- | --- |

1.1.

Sõiduk ei pea olema lõplikult viimistletud, kuid peab esindama toodetavaid sõidukeid tootja nimetatud sõidukorras sõiduki tühimassi, raskuskeskme ja massijaotuse poolest.

| 1.2. | Kui juhi ja sõitjate istmete seljatoed on reguleeritavad, peavad need olema kõige püstisemas asendis. Reguleeritava istmekõrguse korral seatakse see kõige ülemisse asendisse. |
| --- | --- |

1.2.

Kui juhi ja sõitjate istmete seljatoed on reguleeritavad, peavad need olema kõige püstisemas asendis. Reguleeritava istmekõrguse korral seatakse see kõige ülemisse asendisse.

| 1.3. | Kõik sõiduki uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud ja riivistatud, kuid mitte lukustatud. Aknad ja klaasitud vahe- või eraldusseinad võivad taotleja äranägemisel olla klaasitud või klaasimata. Kui need on klaasimata, peab sõiduki vastavatesse kohtadesse paigutama samaväärsed raskused. |
| --- | --- |

1.3.

Kõik sõiduki uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud ja riivistatud, kuid mitte lukustatud. Aknad ja klaasitud vahe- või eraldusseinad võivad taotleja äranägemisel olla klaasitud või klaasimata. Kui need on klaasimata, peab sõiduki vastavatesse kohtadesse paigutama samaväärsed raskused.

| 1.4. | Rehvides peab olema selline rõhk, nagu tootja on ette näinud; õhkvedrustuse korral peab olema tagatud õhkvedrude õhuvarustus. Automaatne kõrguse regulaator seatakse kõrgusele, mis tootja on ette näinud, ning sõiduk peab seisma tasasel horisontaalsel pinnal. Amortisaatorid peavad töötama normaalselt. |
| --- | --- |

1.4.

Rehvides peab olema selline rõhk, nagu tootja on ette näinud; õhkvedrustuse korral peab olema tagatud õhkvedrude õhuvarustus. Automaatne kõrguse regulaator seatakse kõrgusele, mis tootja on ette näinud, ning sõiduk peab seisma tasasel horisontaalsel pinnal. Amortisaatorid peavad töötama normaalselt.

| 1.5. | Kütuse, akuhappe ja muud kergsüttivad, plahvatusohtlikud või söövitavad ained võib asendada muude ainetega, kui punkti 1.1 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

1.5.

Kütuse, akuhappe ja muud kergsüttivad, plahvatusohtlikud või söövitavad ained võib asendada muude ainetega, kui punkti 1.1 tingimused on täidetud.

| 1.6. | Kokkupõrkepind peab olema betoonist või muust jäigast materjalist. |
| --- | --- |

1.6.

Kokkupõrkepind peab olema betoonist või muust jäigast materjalist.

| 2. | Katse käik (vaata joonist 1) |
| --- | --- |

2.

Katse käik (vaata joonist 1)

| 2.1. | Sõiduk asetatakse platvormile nii, et see paiskuks ümber ühele küljele. Selle külje määrab kindlaks tootja. |
| --- | --- |

2.1.

Sõiduk asetatakse platvormile nii, et see paiskuks ümber ühele küljele. Selle külje määrab kindlaks tootja.

| 2.2. | Sõiduki asend platvormil peab olema selline, et platvormi horisontaalasendi korral: |
| --- | --- |

2.2.

Sõiduki asend platvormil peab olema selline, et platvormi horisontaalasendi korral:

| 2.2.1. | on pöörlemistelg paralleelne sõiduki pikiteljega; |
| --- | --- |

2.2.1.

on pöörlemistelg paralleelne sõiduki pikiteljega;

| 2.2.2. | asub pöörlemistelg 0–200 mm kaugusel kahe kõrgusetaseme vahelisest vertikaalastmest. |
| --- | --- |

2.2.2.

asub pöörlemistelg 0–200 mm kaugusel kahe kõrgusetaseme vahelisest vertikaalastmest.

| 2.2.3. | asub pöörlemistelg 0–100 mm kaugusel kõige laiemal teljel asuva rehvi küljest; |
| --- | --- |

2.2.3.

asub pöörlemistelg 0–100 mm kaugusel kõige laiemal teljel asuva rehvi küljest;

| 2.2.4. | asub pöörlemistelg 0–100 mm kaugusel allpool horisontaalset lähtepinda, millele rehvid toetuvad; |
| --- | --- |

2.2.4.

asub pöörlemistelg 0–100 mm kaugusel allpool horisontaalset lähtepinda, millele rehvid toetuvad;

| 2.2.5. | kõrguste vahe horisontaalse lähtepinna ja madalamal asuva horisontaalse põrkepinna vahel ei tohi olla väiksem kui 800 mm. |
| --- | --- |

2.2.5.

kõrguste vahe horisontaalse lähtepinna ja madalamal asuva horisontaalse põrkepinna vahel ei tohi olla väiksem kui 800 mm.

| 2.3. | Sõiduki liikumise takistamiseks pikitelje suunas võetakse asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

2.3.

Sõiduki liikumise takistamiseks pikitelje suunas võetakse asjakohaseid meetmeid.

| 2.4. | Katseseadmel peavad olema külgseinad, et välistada rehvide libisemise võimalus ümberpaiskumise suunas. |
| --- | --- |

2.4.

Katseseadmel peavad olema külgseinad, et välistada rehvide libisemise võimalus ümberpaiskumise suunas.

| 2.5. | Katseseade peab tagama sõiduki telgede üheaegse üleskerkimise. |
| --- | --- |

2.5.

Katseseade peab tagama sõiduki telgede üheaegse üleskerkimise.

| 2.6. | Sõidukit kallutatakse õõtsutamata ja ilma dünaamiliste mõjutusteta kuni ümberpaiskumiseni. Nurkkiirus ei tohi ületada 5 kraadi sekundis (0,087 rad/s). |
| --- | --- |

2.6.

Sõidukit kallutatakse õõtsutamata ja ilma dünaamiliste mõjutusteta kuni ümberpaiskumiseni. Nurkkiirus ei tohi ületada 5 kraadi sekundis (0,087 rad/s).

| 2.7. | Käesoleva lisa punkti 3.1 nõude täitmist kontrollitakse kiirpildistamise, deformeeruvate šabloonide või muude sobivate vahenditega. Seda kontrollitakse vähemalt kahes kohas: sõitjateruumi ees- ja tagaosas; täpse asukoha määrab tehniline teenistus. Šabloonid kinnitatakse konstruktsiooni osadele, mis oluliselt ei deformeeru. |
| --- | --- |

2.7.

Käesoleva lisa punkti 3.1 nõude täitmist kontrollitakse kiirpildistamise, deformeeruvate šabloonide või muude sobivate vahenditega. Seda kontrollitakse vähemalt kahes kohas: sõitjateruumi ees- ja tagaosas; täpse asukoha määrab tehniline teenistus. Šabloonid kinnitatakse konstruktsiooni osadele, mis oluliselt ei deformeeru.

Joonis 1

Image

5. LISA

2. liide

Kere sektsiooni ümberpaiskumiskatse

1.   Katsetingimused

| 1.1. | Kasutatakse koormata sõiduki kere sektsiooni. |
| --- | --- |

1.1.

Kasutatakse koormata sõiduki kere sektsiooni.

| 1.2 | Kere sektsiooni mõõtmed, pöörlemistelg ja raskuskeskme asend vertikaal- ning külgsuunas peavad vastama komplektse tüüpsõiduki omale. |
| --- | --- |

1.2

Kere sektsiooni mõõtmed, pöörlemistelg ja raskuskeskme asend vertikaal- ning külgsuunas peavad vastama komplektse tüüpsõiduki omale.

| 1.3. | Tootja määrab kindlaks keresektsiooni massi, mis väljendatakse protsendina sõidukorras sõiduki massist. |
| --- | --- |

1.3.

Tootja määrab kindlaks keresektsiooni massi, mis väljendatakse protsendina sõidukorras sõiduki massist.

| 1.4. | Tootja määrab kindlaks, kui palju energiat protsentides väljendatuna neelab kere sektsioon üldenergiast, mille neelaks komplektne sõiduk. |
| --- | --- |

1.4.

Tootja määrab kindlaks, kui palju energiat protsentides väljendatuna neelab kere sektsioon üldenergiast, mille neelaks komplektne sõiduk.

| 1.5. | Punktis 1.4 mainitud üldenergia protsent ei tohi olla väiksem sõidukorras sõiduki massi protsendist, mida mainitakse punktis 1.3. |
| --- | --- |

1.5.

Punktis 1.4 mainitud üldenergia protsent ei tohi olla väiksem sõidukorras sõiduki massi protsendist, mida mainitakse punktis 1.3.

| 1.6. | Kohaldatakse 1. liite punktis 1.6 ja 3. liite punktides 2.1–2.6 sätestatud katsetingimusi. |
| --- | --- |

1.6.

Kohaldatakse 1. liite punktis 1.6 ja 3. liite punktides 2.1–2.6 sätestatud katsetingimusi.

2.   Katse käik

| 2.1. | Rakendatakse sama katsemeetodit, mida on kirjeldatud 1. liites, välja arvatud see, et komplektse sõiduki asemel kasutatakse eespool kirjeldatud kere sektsiooni. |
| --- | --- |

2.1.

Rakendatakse sama katsemeetodit, mida on kirjeldatud 1. liites, välja arvatud see, et komplektse sõiduki asemel kasutatakse eespool kirjeldatud kere sektsiooni.

5. LISA

3. liide

KERESEKTSIOONI KATSETAMINE, PENDELLÖÖKKATSE

1.   ENERGIATASE JA LÖÖGI SUUND

| 1.1. | Konkreetsele keresektsioonile edasi antav energia on tootja määratud nende energiate summa, mida arvestatakse sektsiooni iga ristsuunalise tugikaare kohta. |
| --- | --- |

1.1.

Konkreetsele keresektsioonile edasi antav energia on tootja määratud nende energiate summa, mida arvestatakse sektsiooni iga ristsuunalise tugikaare kohta.

| 1.2. | Käesoleva liite 1. alamliites sätestatud energia suunatakse pendli abil keresektsioonile nii, et löögi hetkel moodustaks pendli liikumine keresektsiooni vertikaalse pikisuunalise kesktasandiga nurga 25o (+0o; –5o). Sellesse vahemikku jääva täpse nurga määrab kindlaks sõiduki tootja. |
| --- | --- |

1.2.

Käesoleva liite 1. alamliites sätestatud energia suunatakse pendli abil keresektsioonile nii, et löögi hetkel moodustaks pendli liikumine keresektsiooni vertikaalse pikisuunalise kesktasandiga nurga 25o (+0o; –5o). Sellesse vahemikku jääva täpse nurga määrab kindlaks sõiduki tootja.

2.   KATSETINGIMUSED

| 2.1. | Selleks et katseid korraldav tehniline teenistus veenduks käesoleva lisa punktis 3.1 nimetatud nõude täitmises, tehakse piisav arv katseid. |
| --- | --- |

2.1.

Selleks et katseid korraldav tehniline teenistus veenduks käesoleva lisa punktis 3.1 nimetatud nõude täitmises, tehakse piisav arv katseid.

| 2.2. | Katseks kasutatakse tavalise konstruktsiooni sektsioone, mis on paigaldatud tugipostide vahele õiges suhtes põranda, abiraami, külgseinte ja laega. Pagasiriiulite, ventilatsioonitorude ja muude sisustuselementide olemasolu korral võetakse arvesse ka nende sektsioonid. |
| --- | --- |

2.2.

Katseks kasutatakse tavalise konstruktsiooni sektsioone, mis on paigaldatud tugipostide vahele õiges suhtes põranda, abiraami, külgseinte ja laega. Pagasiriiulite, ventilatsioonitorude ja muude sisustuselementide olemasolu korral võetakse arvesse ka nende sektsioonid.

| 2.3. | Kõik keresektsiooni uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud ja riivistatud, kuid mitte lukustatud. Aknad ja klaasitud vahe- või eraldusseinad võivad taotleja valikul olla klaasitud või klaasimata. |
| --- | --- |

2.3.

Kõik keresektsiooni uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud ja riivistatud, kuid mitte lukustatud. Aknad ja klaasitud vahe- või eraldusseinad võivad taotleja valikul olla klaasitud või klaasimata.

| 2.4. | Tootja valikul võib keresektsioon hõlmata ka istmeid, mis on keresektsiooni suhtes tavalises asendis. Paigaldatakse kandurite ja liidetavate osade vahelised tavalised kinnitus- ning ühendusdetailid. Kui istmete seljatoed on reguleeritavad, peavad need olema võimalikult püstises asendis; reguleeritava kõrgusega istmed peavad olema nende kõige ülemises asendis. |
| --- | --- |

2.4.

Tootja valikul võib keresektsioon hõlmata ka istmeid, mis on keresektsiooni suhtes tavalises asendis. Paigaldatakse kandurite ja liidetavate osade vahelised tavalised kinnitus- ning ühendusdetailid. Kui istmete seljatoed on reguleeritavad, peavad need olema võimalikult püstises asendis; reguleeritava kõrgusega istmed peavad olema nende kõige ülemises asendis.

| 2.5. | Keresektsiooni pendlilöögi saava külje määrab tootja. Kui katseid tehakse rohkem kui ühe keresektsiooniga, peab katsed korraldama alati ühel ja samal küljel. |
| --- | --- |

2.5.

Keresektsiooni pendlilöögi saava külje määrab tootja. Kui katseid tehakse rohkem kui ühe keresektsiooniga, peab katsed korraldama alati ühel ja samal küljel.

| 2.6. | Käesoleva lisa punkti 3.1 nõuete täitmist kontrollitakse kiirpildistamise, deformeeruvate šabloonide või muude sobivate vahenditega. Šabloonid kinnitatakse konstruktsiooni osale, mis oluliselt ei deformeeru. |
| --- | --- |

2.6.

Käesoleva lisa punkti 3.1 nõuete täitmist kontrollitakse kiirpildistamise, deformeeruvate šabloonide või muude sobivate vahenditega. Šabloonid kinnitatakse konstruktsiooni osale, mis oluliselt ei deformeeru.

| 2.7. | Katsealune keresektsioon kinnitatakse ristkandurite või neid asendavate detailide abil tugevalt ja kindlalt katsetusseadmele nii, et katsetusseade ja selle kinnitusdetailid ei neelaks pendlilöögi ajal olulist osa energiast. |
| --- | --- |

2.7.

Katsealune keresektsioon kinnitatakse ristkandurite või neid asendavate detailide abil tugevalt ja kindlalt katsetusseadmele nii, et katsetusseade ja selle kinnitusdetailid ei neelaks pendlilöögi ajal olulist osa energiast.

| 2.8. | Pendli langemiskõrgus valitakse nii, et pendel annaks keresektsioonile löögi kiirusel 3–8 m/s. |
| --- | --- |

2.8.

Pendli langemiskõrgus valitakse nii, et pendel annaks keresektsioonile löögi kiirusel 3–8 m/s.

3.   PENDLI KIRJELDUS

| 3.1. | Pendli löögipind peab olema terasest või 20 mm ± 5 mm paksusest vineerist ja pendli mass peab olema ühtlaselt jaotatud. Löögipind peab olema ristkülikukujuline ja tasane, vähemalt katsealuse keresektsiooni laiune ja vähemalt 800 mm kõrgune. Selle nurgad peavad olema ümardatud vähemalt 15 mm raadiusega. |
| --- | --- |

3.1.

Pendli löögipind peab olema terasest või 20 mm ± 5 mm paksusest vineerist ja pendli mass peab olema ühtlaselt jaotatud. Löögipind peab olema ristkülikukujuline ja tasane, vähemalt katsealuse keresektsiooni laiune ja vähemalt 800 mm kõrgune. Selle nurgad peavad olema ümardatud vähemalt 15 mm raadiusega.

| 3.2. | Pendli keha kinnitatakse jäigalt kahele jäigale haarale. Pendlihaarade telje kaugus pendli keha geomeetrilisest keskpunktist ei tohi olla väiksem kui 3 500 mm. |
| --- | --- |

3.2.

Pendli keha kinnitatakse jäigalt kahele jäigale haarale. Pendlihaarade telje kaugus pendli keha geomeetrilisest keskpunktist ei tohi olla väiksem kui 3 500 mm.

1. alamliide

ÜLDENERGIA (E*) ARVUTAMINE

Image

Eeldused:

| 1. | kere ristlõige on täisnurkse kujuga; |
| --- | --- |

1.

kere ristlõige on täisnurkse kujuga;

| 2. | vedrustussüsteem on jäigalt fikseeritud; |
| --- | --- |

2.

vedrustussüsteem on jäigalt fikseeritud;

| 3. | kere sektsiooni liikumine hõlmab ainult pöördumist ümber punkti “A”. |
| --- | --- |

3.

kere sektsiooni liikumine hõlmab ainult pöördumist ümber punkti “A”.

Üldenergia (E*) arvutamine

Kui raskuskeskme (h) liikumine allapoole on määratletud graafilisel meetodil, võib energia E* väärtuse arvutada valemiga:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Teise võimalusena võib E* arvutada järgmisevalemiga:

Formula

(Nm), kus:

| M = | sõidukorras sõiduki mass (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | sõiduki kogulaius (m) |
| Hs = | koormata sõiduki raskuskeskme kõrgus (m) |
| H = | sõiduki kõrgus (m) |

M =

sõidukorras sõiduki mass (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

sõiduki kogulaius (m)

Hs =

koormata sõiduki raskuskeskme kõrgus (m)

H =

sõiduki kõrgus (m)

2. alamliide

PEALISEHITUSE OLULISEMATE ENERGIAT NEELAVATE OSADE JAOTUSE NÕUDED

| 1. | Tehakse piisav arv katseid, et tehnilisele teenistusele oleks rahuldavalt tõestatud käesoleva lisa punkti 3.1 nõuete täitmine. See ei tähenda tingimata, et nõutakse rohkem kui üht katset. |
| --- | --- |

1.

Tehakse piisav arv katseid, et tehnilisele teenistusele oleks rahuldavalt tõestatud käesoleva lisa punkti 3.1 nõuete täitmine. See ei tähenda tingimata, et nõutakse rohkem kui üht katset.

| 2. | Kere ühe sektsiooni katsetulemuste põhjal võib teha arvutusi, mille alusel saab näidata, et nõuetele vastab ka kere teine sektsioon, mis ei ole küll eelmisega identne, kuid sarnaneb sellega konstruktsiooni poolest. |
| --- | --- |

2.

Kere ühe sektsiooni katsetulemuste põhjal võib teha arvutusi, mille alusel saab näidata, et nõuetele vastab ka kere teine sektsioon, mis ei ole küll eelmisega identne, kuid sarnaneb sellega konstruktsiooni poolest.

| 3. | Tootja määrab, millised pealisehituse tugipostid on mõeldud tugevuse suurendamiseks ja kui suurt osa energiast (Ei) peab iga tugipost neelama. Tootja andmed peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:







  (1) | | kus m on määratud tugipostide koguarv. |
| --- | --- | --- | --- |
| (2)(a) | | kus n on sõiduki raskuskeskmest eespool asuvate määratud tugipostide arv; |
| (b) | | kus p on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate määratud tugipostide arv. |
| (3) | LF ≥ 0,4lf | |
| (4) | LR ≥ 0,4lr | |
| (5) | | see kehtib ainult juhul, kui dmax on suurem kui 0,8 x suurim lubatud deformatsioon, ulatumata jääkruumi. |
| | kus: | |
| | Ei | on määratud energia hulk, mille võib neelata pealisehituse tugipost i; |
| EiF | on määratud energia hulk, mille võib neelata sõiduki raskuskeskmest eespool asuv tugipost i; |
| EiR | on määratud energia hulk, mille võib neelata sõiduki raskuskeskmest tagapool asuv pealisehituse tugipost i; |
| E* | on üldenergia, mille neelab kogu sõiduki konstruktsioon; |
| dmax | on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni suurim deformatsioon pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia neelamist, mõõdetuna löögi suunas; |
| dmin | on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni minimaalne deformatsioon pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia neelamist, mõõdetuna löögi suunas ja samas punktis kui dmax. |

3.

Tootja määrab, millised pealisehituse tugipostid on mõeldud tugevuse suurendamiseks ja kui suurt osa energiast (Ei) peab iga tugipost neelama. Tootja andmed peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:

(1)

Formula

kus m on määratud tugipostide koguarv.

(2)(a)

Formula

kus n on sõiduki raskuskeskmest eespool asuvate määratud tugipostide arv;

(b)

Formula

kus p on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate määratud tugipostide arv.

(3)

LF ≥ 0,4lf

(4)

LR ≥ 0,4lr

(5)

Formula

see kehtib ainult juhul, kui dmax on suurem kui 0,8 x suurim lubatud deformatsioon, ulatumata jääkruumi.

kus:

Ei

on määratud energia hulk, mille võib neelata pealisehituse tugipost i;

EiF

on määratud energia hulk, mille võib neelata sõiduki raskuskeskmest eespool asuv tugipost i;

EiR

on määratud energia hulk, mille võib neelata sõiduki raskuskeskmest tagapool asuv pealisehituse tugipost i;

E*

on üldenergia, mille neelab kogu sõiduki konstruktsioon;

dmax

on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni suurim deformatsioon pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia neelamist, mõõdetuna löögi suunas;

dmin

on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni minimaalne deformatsioon pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia neelamist, mõõdetuna löögi suunas ja samas punktis kui dmax.

| = | sõiduki raskuskeskmest eespool asuvate määratud tugipostide kaalutud keskmine kaugus; |
| --- | --- |
| = | sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate määratud tugipostide kaalutud keskmine kaugus. |

Formula

sõiduki raskuskeskmest eespool asuvate määratud tugipostide kaalutud keskmine kaugus;

Formula

sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate määratud tugipostide kaalutud keskmine kaugus.

| | kus: | |
| --- | --- | --- |
| | lif | on sõiduki raskuskeskmest eespool asuva tugiposti i kaugus sõiduki raskuskeskmest; |
| lir | on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuva tugiposti i kaugus sõiduki raskuskeskmest; |
| lf | on sõiduki esiosa kaugus sõiduki raskuskeskmest, |
| lf | on sõiduki tagaosa kaugus sõiduki raskuskeskmest. |

kus:

lif

on sõiduki raskuskeskmest eespool asuva tugiposti i kaugus sõiduki raskuskeskmest;

lir

on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuva tugiposti i kaugus sõiduki raskuskeskmest;

lf

on sõiduki esiosa kaugus sõiduki raskuskeskmest,

lf

on sõiduki tagaosa kaugus sõiduki raskuskeskmest.

Image

5. LISA

4. alamliide

PEALISEHITUSE TUGEVUSE ARVUTUSLIK KONTROLL

| 1. | Pealisehituse või pealisehituse sektsioonide vastavust käesoleva lisa punkti 3.1 nõuetele võib näidata katsete eest vastutava tehnilise teenistuse heakskiidetud arvutusmeetodi abil. |
| --- | --- |

1.

Pealisehituse või pealisehituse sektsioonide vastavust käesoleva lisa punkti 3.1 nõuetele võib näidata katsete eest vastutava tehnilise teenistuse heakskiidetud arvutusmeetodi abil.

| 2. | Kui konstruktsiooni deformeerimisel ületatakse tõenäoliselt kasutatud materjalide elastsuspiir, peab arvutustes simuleerima konstruktsiooni käitumist suurte plastsete deformatsioonide korral. |
| --- | --- |

2.

Kui konstruktsiooni deformeerimisel ületatakse tõenäoliselt kasutatud materjalide elastsuspiir, peab arvutustes simuleerima konstruktsiooni käitumist suurte plastsete deformatsioonide korral.

| 3. | Arvutuste aluseks võetavate väärtuste õigsuse kontrollimiseks võib katsete eest vastutav tehniline teenistus nõuda katsete tegemist konstruktsiooni liitekohtade või osadega. |
| --- | --- |

3.

Arvutuste aluseks võetavate väärtuste õigsuse kontrollimiseks võib katsete eest vastutav tehniline teenistus nõuda katsete tegemist konstruktsiooni liitekohtade või osadega.

4.   ETTEVALMISTUSED ARVUTUSTEKS

| 4.1. | Arvutamist saab alustada alles siis, kui konstruktsiooni on analüüsitud ja see on matemaatiliselt modelleeritud. Nii määratakse kindlaks eraldi raamiosad, mida arvestatakse, ning määratletakse punktid, kus võib toimuda plastne deformatsioon. Esitatakse ka raamiosade mõõtmed ja kasutatud materjalide omadused. Jõu (pöördemomendi) ja plastse piirkonna deformatsioonikäitumise määramiseks tehakse liigendkohtade füüsikalised katsed, sest need andmed on arvutuste tegemisel hädavajalikud. Määratakse deformatsioonikiirus ja sellele vastav dünaamiline elastsuspiir. Kui arvutuslik meetod ei võimalda näidata, millal toimub oluline purunemine, määratakse see kindlaks katsetega, eraldi analüüsiga või asjakohaste dünaamiliste kontrollidega. Esitatakse ka andmed koormuse jaotuse kohta sõiduki pikkuse ulatuses. |
| --- | --- |

4.1.

Arvutamist saab alustada alles siis, kui konstruktsiooni on analüüsitud ja see on matemaatiliselt modelleeritud. Nii määratakse kindlaks eraldi raamiosad, mida arvestatakse, ning määratletakse punktid, kus võib toimuda plastne deformatsioon. Esitatakse ka raamiosade mõõtmed ja kasutatud materjalide omadused. Jõu (pöördemomendi) ja plastse piirkonna deformatsioonikäitumise määramiseks tehakse liigendkohtade füüsikalised katsed, sest need andmed on arvutuste tegemisel hädavajalikud. Määratakse deformatsioonikiirus ja sellele vastav dünaamiline elastsuspiir. Kui arvutuslik meetod ei võimalda näidata, millal toimub oluline purunemine, määratakse see kindlaks katsetega, eraldi analüüsiga või asjakohaste dünaamiliste kontrollidega. Esitatakse ka andmed koormuse jaotuse kohta sõiduki pikkuse ulatuses.

| 4.2. | Arvutusmeetod peab arvestama kuni materjali elastsuspiirini tekkivaid deformatsioone ja seejärel määrama plastsete deformatsioonide tekkekohad ja plastsete deformatsioonide edasise kujunemise, välja arvatud juhul, kui plastsete deformatsioonide asukoht ja järgnevus on teada varasemate kogemuste põhjal. Meetod peab võtma arvesse konstruktsiooni geomeetria muudatusi vähemalt piirini, mil deformatsioonid ületavad lubatu. Arvutused peavad matkima 1. liites kirjeldatud kerekonstruktsiooni ümberpaiskumiskatse löögienergiat ja suunda. Arvutusmeetodi õigsust tuleb tõestada võrdluse teel füüsikaliste katsete tulemustega; need katsed ei pea tingimata olema tehtud seoses parajasti tüübikinnituseks esitatud sõidukiga. |
| --- | --- |

4.2.

Arvutusmeetod peab arvestama kuni materjali elastsuspiirini tekkivaid deformatsioone ja seejärel määrama plastsete deformatsioonide tekkekohad ja plastsete deformatsioonide edasise kujunemise, välja arvatud juhul, kui plastsete deformatsioonide asukoht ja järgnevus on teada varasemate kogemuste põhjal. Meetod peab võtma arvesse konstruktsiooni geomeetria muudatusi vähemalt piirini, mil deformatsioonid ületavad lubatu. Arvutused peavad matkima 1. liites kirjeldatud kerekonstruktsiooni ümberpaiskumiskatse löögienergiat ja suunda. Arvutusmeetodi õigsust tuleb tõestada võrdluse teel füüsikaliste katsete tulemustega; need katsed ei pea tingimata olema tehtud seoses parajasti tüübikinnituseks esitatud sõidukiga.

5.   PEALISEHITUSE SEKTSIOONI KATSED

Kui arvutusmeetodit kasutatakse komplektse pealisehituse sektsiooni korral, kohaldatakse eespool nimetatud komplektse sõiduki puhul kehtivaid tingimusi.

6. LISA

MEHHANISEERITUD USTE SULGEMISJÕUDUDE MÕÕTMISE JUHISED

(vaata 3. lisa punkti 7.6.5.6.1.1)

1.   ÜLDIST

Mehhaniseeritud ukse sulgumine on dünaamiline protsess. Kui liikuv uks põrkub takistusega, tekib dünaamiline reaktsioonijõud, mis (ajaliselt) sõltub mitmest tegurist (näiteks ukse mass, kiirendus, mõõtmed).

2.   MÕISTED

| 2.1. | Sulgemisjõud F(t) on ajafunktsioon, mida mõõdetakse ukse sulgumisservadest (vaata punkti 3.2 allpool). |
| --- | --- |

2.1.

Sulgemisjõud F(t) on ajafunktsioon, mida mõõdetakse ukse sulgumisservadest (vaata punkti 3.2 allpool).

| 2.2. | Tippväärtus FS on sulgemisjõu suurim väärtus. |
| --- | --- |

2.2.

Tippväärtus FS on sulgemisjõu suurim väärtus.

| 2.3. | Kasulik jõud FE on sulgemisjõu keskmine väärtus, mis on seotud impulsi kestusega: |
| --- | --- |

2.3.

Kasulik jõud FE on sulgemisjõu keskmine väärtus, mis on seotud impulsi kestusega:

Formula

| 2.4. | Impulsi kestus T on ajavahemik t1 ja t2 vahel:
  T = t2 – t1

  kus:






  t1= | on hetk, mil sulgemisjõud ületab 50 N. |
| --- | --- | --- |
| t2= | on väljalülitushetk, mil sulgemisjõud langeb alla 50 N. |

2.4.

Impulsi kestus T on ajavahemik t1 ja t2 vahel:

T = t2 – t1

kus:

t1=

on hetk, mil sulgemisjõud ületab 50 N.

t2=

on väljalülitushetk, mil sulgemisjõud langeb alla 50 N.

| 2.5. | Eespool esitatud parameetrite suhe on (näitena) kujutatud joonisel 1.
  Joonis 1 |
| --- | --- |

2.5.

Eespool esitatud parameetrite suhe on (näitena) kujutatud joonisel 1.

Joonis 1

Image

| 2.6. | Kinnikiilumisjõud Fc on samas mõõtepunktis korduvalt mõõdetud kasulike jõudude aritmeetiline keskmine: |
| --- | --- |

2.6.

Kinnikiilumisjõud Fc on samas mõõtepunktis korduvalt mõõdetud kasulike jõudude aritmeetiline keskmine:

Formula

3.   MÕÕTMISED

| 3.1. | Mõõtmistingimused: |
| --- | --- |

3.1.

Mõõtmistingimused:

| 3.1.1. | Temperatuurivahemik: 10–30 oC |
| --- | --- |

3.1.1.

Temperatuurivahemik: 10–30 oC

| 3.1.2. | Sõiduk peab asuma horisontaalpinnal. |
| --- | --- |

3.1.2.

Sõiduk peab asuma horisontaalpinnal.

| 3.2. | Mõõtepunktid: |
| --- | --- |

3.2.

Mõõtepunktid:

| 3.2.1. | ukse peamistel sulgumisservadel: | üks ukse keskel; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

ukse peamistel sulgumisservadel:

üks ukse keskel;

| | üks 150 mm kõrgusel ukse alumisest servast. |
| --- | --- |

üks 150 mm kõrgusel ukse alumisest servast.

| 3.2.2. | kui uksel on avamiseks kinnikiilumiskaitse:
  ukse teisejärgulistel sulgumisservadel kõige suurema kinnikiilumisohuga punktis. |
| --- | --- |

3.2.2.

kui uksel on avamiseks kinnikiilumiskaitse:

ukse teisejärgulistel sulgumisservadel kõige suurema kinnikiilumisohuga punktis.

| 3.3. | kinnikiilumisjõu määramiseks punkti 2.6 kohaselt tehakse igas mõõtepunktis vähemalt kolm mõõtmist. |
| --- | --- |

3.3.

kinnikiilumisjõu määramiseks punkti 2.6 kohaselt tehakse igas mõõtepunktis vähemalt kolm mõõtmist.

| 3.4. | Sulgemisjõu signaali kujutatakse madalpääsufiltri abil piirsagedusega 100 Hz. Nii algushetk kui ka väljalülitushetk on impulsi kestuse piiramiseks 50 N juures. |
| --- | --- |

3.4.

Sulgemisjõu signaali kujutatakse madalpääsufiltri abil piirsagedusega 100 Hz. Nii algushetk kui ka väljalülitushetk on impulsi kestuse piiramiseks 50 N juures.

| 3.5. | Saadud väärtus ei tohi nimiväärtusest erineda rohkem kui + 3 %. |
| --- | --- |

3.5.

Saadud väärtus ei tohi nimiväärtusest erineda rohkem kui + 3 %.

4.   MÕÕTESEADE

| 4.1. | Mõõteseade koosneb kahest osast: käepidemest ja mõõtvast osast, mis on koormusandur (vt joonis 2). |
| --- | --- |

4.1.

Mõõteseade koosneb kahest osast: käepidemest ja mõõtvast osast, mis on koormusandur (vt joonis 2).

| 4.2. | Koormusanduri tehniline kirjeldus. |
| --- | --- |

4.2.

Koormusanduri tehniline kirjeldus.

| 4.2.1. | Koormusandur koosneb kahest omavahel nihutatavast osast välisläbimõõduga 100 mm ja laiusega 115 mm. Koormusanduri sees on kahe korpuseosa vahele paigutatud survevedru nii, et asjakohase jõu rakendamisel surutakse mõõteelement kokku. |
| --- | --- |

4.2.1.

Koormusandur koosneb kahest omavahel nihutatavast osast välisläbimõõduga 100 mm ja laiusega 115 mm. Koormusanduri sees on kahe korpuseosa vahele paigutatud survevedru nii, et asjakohase jõu rakendamisel surutakse mõõteelement kokku.

| 4.2.2. | Koormusanduri jäikus peab olema 10 + 0,2 N/mm. Suurim sissevetrumine peab piirduma väärtusega 30 mm, nii et suurimaks mõõdetavaks jõuks oleks 300 N. |
| --- | --- |

4.2.2.

Koormusanduri jäikus peab olema 10 + 0,2 N/mm. Suurim sissevetrumine peab piirduma väärtusega 30 mm, nii et suurimaks mõõdetavaks jõuks oleks 300 N.

Joonis 2

Image

7. LISA

ERINÕUDED KUNI 22 SÕITJAGA SÕIDUKITELE

1.1.   Väljapääsude minimaalsed mõõtmed

Eri liiki väljapääsude minimaalsed mõõtmed on järgmised.

| Ava | Mõõtmed | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Teenindusuks | Sisenemis-kõrgus:
  Klass
  A – 1 650 mm
  B – 1 500 mm | Teenindusukse sisenemiskõrgust mõõdetakse vertikaaltasandil ukseava keskpunkti horisontaalprojektsiooni ja alumise astme pealispinna vahel. |
| Ava kõrgus | Teenindusukse ava kõrgus peab olema piisav 3. lisa punktis 7.7.1.1 viidatud kaheosalise katsekeha takistamatuks läbiviimiseks. Ülemised nurgad võivad olla ümardatud kuni 150 mm raadiusega. |
| Laius
  Üksikuks: 650 mm
  Kahe poolega uks: 1 200 mm | Kui teenindusukse ava kõrgus on 1 400 – 1 500 mm, peab B-klassi sõidukite üksikukse ava minimaalne laius olema 750 mm. Kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, võib kõigil sõidukitel vähendada teenindususte laiust 100 mm võrra ning eenduvate rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu 250 mm võrra. |
| Avariiuks | Kõrgus: 1 250 mm
  Laius: 550 mm | Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada kuni 300 millimeetrini, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava madalaimast punktist on laius vähemalt 550 mm. Ülemisi nurki võib ümardada raadiusega kuni 150 mm. |
| Avariiaken | Ava pindala: 4 000 cm2 | Tüübikinnituste korral, mis antakse aasta jooksul pärast käesoleva eeskirja jõustumist, on avariiakna pindala puhul lubatud hälve 5 %. Sellele alale peab olema võimalik paigutada ristkülik mõõtmetega 500 mm × 700 mm. |

Ava

Mõõtmed

Märkused

Teenindusuks

Sisenemis-kõrgus:

Klass

A – 1 650 mm

B – 1 500 mm

Teenindusukse sisenemiskõrgust mõõdetakse vertikaaltasandil ukseava keskpunkti horisontaalprojektsiooni ja alumise astme pealispinna vahel.

Ava kõrgus

Teenindusukse ava kõrgus peab olema piisav 3. lisa punktis 7.7.1.1 viidatud kaheosalise katsekeha takistamatuks läbiviimiseks. Ülemised nurgad võivad olla ümardatud kuni 150 mm raadiusega.

Laius

Üksikuks: 650 mm

Kahe poolega uks: 1 200 mm

Kui teenindusukse ava kõrgus on 1 400 – 1 500 mm, peab B-klassi sõidukite üksikukse ava minimaalne laius olema 750 mm. Kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, võib kõigil sõidukitel vähendada teenindususte laiust 100 mm võrra ning eenduvate rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu 250 mm võrra.

Avariiuks

Kõrgus: 1 250 mm

Laius: 550 mm

Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada kuni 300 millimeetrini, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava madalaimast punktist on laius vähemalt 550 mm. Ülemisi nurki võib ümardada raadiusega kuni 150 mm.

Avariiaken

Ava pindala: 4 000 cm2

Tüübikinnituste korral, mis antakse aasta jooksul pärast käesoleva eeskirja jõustumist, on avariiakna pindala puhul lubatud hälve 5 %. Sellele alale peab olema võimalik paigutada ristkülik mõõtmetega 500 mm × 700 mm.

| 1.1.1. | Sõiduk, mille puhul kohaldatakse 3. lisa punkti 7.7.1.9, peab vastama 3. lisa punktis 7.6.3.1 või käesoleva lisa punktis 1.1 avariiakendele ja avariiluukidele esitatud nõuetele ning teenindusustele ja avariiustele esitatud järgmistele miinimumnõuetele:






  Ava | Mõõtmed | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teenindusuks | Ava kõrgus: 1 100 mm | Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda raadiusega kuni 150 mm. |
| Laius:
  Üksikuks: – 650 mm
  Kahe poolega uks: – 1 200 mm | Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda raadiusega kuni 150 mm. Laiust võib 100 mm võrra vähendada, kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, ja 250 mm võrra, kui seda on vaja eenduvate rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu. |
| Avariiuks | Kõrgus: – 1 100 mm
  Laius: – 550 mm | Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada 300 mm-ni, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava madalaimast punktist on laius vähemalt 550 mm. Ülemisi nurki võib ümardada raadiusega kuni 150 mm. |

1.1.1.

Ava

Mõõtmed

Märkused

Teenindusuks

Ava kõrgus: 1 100 mm

Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda raadiusega kuni 150 mm.

Laius:

Üksikuks: – 650 mm

Kahe poolega uks: – 1 200 mm

Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda raadiusega kuni 150 mm. Laiust võib 100 mm võrra vähendada, kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, ja 250 mm võrra, kui seda on vaja eenduvate rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu.

Avariiuks

Kõrgus: – 1 100 mm

Laius: – 550 mm

Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada 300 mm-ni, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava madalaimast punktist on laius vähemalt 550 mm. Ülemisi nurki võib ümardada raadiusega kuni 150 mm.

1.2.   Väljapääsude paigutus

| 1.2.1. | Teenindusuks (-uksed) peab (peavad) asuma sõiduki teeservale lähemal oleval küljel, olenevalt sõidukit registreerivas riigis kehtivast liiklussuunast, või sõiduki tagaseinas. |
| --- | --- |

1.2.1.

Teenindusuks (-uksed) peab (peavad) asuma sõiduki teeservale lähemal oleval küljel, olenevalt sõidukit registreerivas riigis kehtivast liiklussuunast, või sõiduki tagaseinas.

| 1.2.2. | Väljapääsud peavad olema paigutatud nii, et sõiduki kummalgi küljel on vähemalt üks väljapääs. |
| --- | --- |

1.2.2.

Väljapääsud peavad olema paigutatud nii, et sõiduki kummalgi küljel on vähemalt üks väljapääs.

| 1.2.3. | Nii sõitjateruumi eesmises kui ka tagumises pooles peab olema vähemalt üks väljapääs. |
| --- | --- |

1.2.3.

Nii sõitjateruumi eesmises kui ka tagumises pooles peab olema vähemalt üks väljapääs.

| 1.2.4. | Vähemalt üks väljapääs peab asuma sõiduki taga- või esiküljel, välja arvatud juhul, kui sõidukis on avariiluuk. |
| --- | --- |

1.2.4.

Vähemalt üks väljapääs peab asuma sõiduki taga- või esiküljel, välja arvatud juhul, kui sõidukis on avariiluuk.

8. LISA

NÕUDED PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA SÕITJATE JUURDEPÄÄSU HÕLBUSTAVATELE TEHNILISTELE SEADMETELE

1.   ÜLDOSA

Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis võimaldavad hõlpsamat juurdepääsu piiratud liikumisvõimega sõitjatele ja ratastooli kasutavatele inimestele.

2.   REGULEERIMISALA

Käesolevaid nõudeid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis võimaldavad piiratud liikumisvõimega sõitjate jaoks hõlpsamat juurdepääsu.

3.   NÕUDED

3.1.   Astmed

I ja A-klassi sõidukite vähemalt ühe teenindusukse esimene aste ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 250 mm ning II, III ja B-klassi sõidukite puhul kõrgemal kui 320 mm.

Alternatiivina ei tohi I ja A-klassi sõidukite kahe ukseava, ühe sisse- ja ühe väljapääsu juures olla esimene aste maapinnast kõrgemal kui 270 mm.

Kasutada võib kallutussüsteemi ja/või sissetõmbuvat astet.

I ja A-klassi sõiduki puhul ei tohi ükski teine aste nimetatud ukse (uste) juures, juurdepääsuteel ega istmetevahelises käigus olla kõrgem kui 200 mm; II, III ja B-klassi sõidukite puhul ei tohi aste olla kõrgem kui 250 mm.

Üleminek süvistatud istmetevahelisest käigust istme juurde ei ole aste.

3.2.   Eelisõigusistmed ja piiratud liikumisvõimega sõitjatele mõeldud ruum

| 3.2.1. | Sõidukis peab sisenemiseks ja väljumiseks sobiva(te) teenindusukse (-uste) lähedal olema teatav arv piiratud liikumisvõimega sõitjatele määratud ette- või tahapoole suunatud eelisõigusistmeid. I klassi sõidukites peab olema vähemalt neli, II ning III klassi sõidukites vähemalt kaks ja A- ning B-klassi sõidukis üks eelisõigusiste. Eelisõigusistmena ei saa vaadelda istet, mida on võimalik üles tõusta, kui seda ei kasutata. Nimetatud nõudele vastavate sõidukite suhtes ei kohaldata 3. lisa punkti 7.7.8.5.2 sätteid. |
| --- | --- |

3.2.1.

Sõidukis peab sisenemiseks ja väljumiseks sobiva(te) teenindusukse (-uste) lähedal olema teatav arv piiratud liikumisvõimega sõitjatele määratud ette- või tahapoole suunatud eelisõigusistmeid. I klassi sõidukites peab olema vähemalt neli, II ning III klassi sõidukites vähemalt kaks ja A- ning B-klassi sõidukis üks eelisõigusiste. Eelisõigusistmena ei saa vaadelda istet, mida on võimalik üles tõusta, kui seda ei kasutata. Nimetatud nõudele vastavate sõidukite suhtes ei kohaldata 3. lisa punkti 7.7.8.5.2 sätteid.

| 3.2.2. | Vähemalt ühe eelisõigusistme all või kõrval peab olema piisavalt ruumi pimeda juhtkoerale. |
| --- | --- |

3.2.2.

Vähemalt ühe eelisõigusistme all või kõrval peab olema piisavalt ruumi pimeda juhtkoerale.

| 3.2.3. | Istmetel peavad istekoha ja istmetevahelise käigu vahel olema käetoed, mida saab kergesti üles lükata, et võimaldada vaba juurdepääsu istmele.
  Käsipuud ja käetoed peavad olema paigaldatud eelisõigusistmete lähedale nii, et sõitjad saaksid neist kergesti kinni haarata. |
| --- | --- |

3.2.3.

Istmetel peavad istekoha ja istmetevahelise käigu vahel olema käetoed, mida saab kergesti üles lükata, et võimaldada vaba juurdepääsu istmele.

Käsipuud ja käetoed peavad olema paigaldatud eelisõigusistmete lähedale nii, et sõitjad saaksid neist kergesti kinni haarata.

| 3.2.4. | Eelisõigusistme istmepadja laiuseks peab olema istekoha keskkohta läbivast verikaaltasandist vähemalt 220 mm kummalegi poole, istepingi puhul aga iga istekoha keskkohast 220 mm mõlemale poole. |
| --- | --- |

3.2.4.

Eelisõigusistme istmepadja laiuseks peab olema istekoha keskkohta läbivast verikaaltasandist vähemalt 220 mm kummalegi poole, istepingi puhul aga iga istekoha keskkohast 220 mm mõlemale poole.

| 3.2.5. | Koormamata istmepadja kõrgus põrandast peab olema selline, et istmepadja eesmise pealispinnaga kokku puutuva horisontaaltasandi kõrgus põrandast on 400 kuni 500 mm. |
| --- | --- |

3.2.5.

Koormamata istmepadja kõrgus põrandast peab olema selline, et istmepadja eesmise pealispinnaga kokku puutuva horisontaaltasandi kõrgus põrandast on 400 kuni 500 mm.

| 3.2.6. | Eelisõigusistmete juures peab olema jalaruum istmepadja esiserva läbivast vertikaaltasandist ettepoole. Jalaruumi suurim kalle ei tohi üheski suunas ületada 8 %. |
| --- | --- |

3.2.6.

Eelisõigusistmete juures peab olema jalaruum istmepadja esiserva läbivast vertikaaltasandist ettepoole. Jalaruumi suurim kalle ei tohi üheski suunas ületada 8 %.

| 3.2.7. | Iga eelisõigusistme istekoha kohal peab I ja A-klassi sõidukites olema vähemalt 1 300 mm ja II klassi sõidukites 900 mm vaba ruumi, mõõdetuna koormamata istmepadja kõige kõrgemast punktist. Selline ruum peab jääma vabaks kogu istme vertikaalprojektsiooni ja sinna juurde kuuluva jalaruumi ulatuses. Seljatugi või muu ese võib sellesse ruumi ulatuda, kui 230 mm ulatuses jääb istmepadja ette vertikaalne vaba ruum. Kui eelisõigusiste on paigutatud nii, et selle vastas on rohkem kui 1 200 mm kõrgune vahesein, peab selleni olema 300 mm vaba ruumi. |
| --- | --- |

3.2.7.

Iga eelisõigusistme istekoha kohal peab I ja A-klassi sõidukites olema vähemalt 1 300 mm ja II klassi sõidukites 900 mm vaba ruumi, mõõdetuna koormamata istmepadja kõige kõrgemast punktist. Selline ruum peab jääma vabaks kogu istme vertikaalprojektsiooni ja sinna juurde kuuluva jalaruumi ulatuses. Seljatugi või muu ese võib sellesse ruumi ulatuda, kui 230 mm ulatuses jääb istmepadja ette vertikaalne vaba ruum. Kui eelisõigusiste on paigutatud nii, et selle vastas on rohkem kui 1 200 mm kõrgune vahesein, peab selleni olema 300 mm vaba ruumi.

3.3.   Kommunikatsioonivahendid

| 3.3.1. | Eelisõigusistme lähedusse ja ratastooli paigutamise alale tuleb põrandast 700 mm kuni 1 200 mm kõrgusele paigaldada kommunikatsioonivahendid. |
| --- | --- |

3.3.1.

Eelisõigusistme lähedusse ja ratastooli paigutamise alale tuleb põrandast 700 mm kuni 1 200 mm kõrgusele paigaldada kommunikatsioonivahendid.

| 3.3.2. | Kui istmed puuduvad, peavad kommunikatsioonivahendid olema madala põrandaga alal paigaldatud 800 kuni 1 500 mm kõrgusele. |
| --- | --- |

3.3.2.

Kui istmed puuduvad, peavad kommunikatsioonivahendid olema madala põrandaga alal paigaldatud 800 kuni 1 500 mm kõrgusele.

| 3.3.3. | Kõiki sisemisi kommunikatsioonivahendeid peab olema võimalik kasutada käelaba abil. Juhtseadmed peavad olema erksat värvi või erksates värvides. |
| --- | --- |

3.3.3.

Kõiki sisemisi kommunikatsioonivahendeid peab olema võimalik kasutada käelaba abil. Juhtseadmed peavad olema erksat värvi või erksates värvides.

| 3.3.4. | Kui sõidukil on kaldtee või tõsteseade, paigaldatakse sõidukist väljapoole ukse kõrvale kuni 1 300 mm kõrgusele maapinnast kommunikatsioonivahend juhile märguandmiseks. |
| --- | --- |

3.3.4.

Kui sõidukil on kaldtee või tõsteseade, paigaldatakse sõidukist väljapoole ukse kõrvale kuni 1 300 mm kõrgusele maapinnast kommunikatsioonivahend juhile märguandmiseks.

3.4.   Piktogrammid

| 3.4.1. | Ratastoolikohtade ja/või eelisõigusistmetega sõidukitel peavad olema 4. lisa joonise 23A kohased väljastpoolt nähtavad piktogrammid nii sõiduki esiosas kui ka vastavate teenindususte lähedal. Sobivad piktogrammid tuleb paigaldada ka sõiduki sisse ratastoolikoha ja/või eelisõigusistme lähedusse. |
| --- | --- |

3.4.1.

Ratastoolikohtade ja/või eelisõigusistmetega sõidukitel peavad olema 4. lisa joonise 23A kohased väljastpoolt nähtavad piktogrammid nii sõiduki esiosas kui ka vastavate teenindususte lähedal. Sobivad piktogrammid tuleb paigaldada ka sõiduki sisse ratastoolikoha ja/või eelisõigusistme lähedusse.

3.5.   Põranda kalle

Istmetevahelise käigu, juurdepääsuteede või põrandaalade kalle eelisõigusistme või ratastooli paigutuskoha ja vähemalt ühe sissepääsu ning ühe väljapääsu või kombineeritud sisse- ja väljapääsu vahel ei tohi olla suurem kui 8 %. Kaldega alad peavad olema kaetud libisemiskindla põrandakattega.

3.6.   Ratastoolide paigutus

| 3.6.1. | Sõitjateruumi igale ratastoolikohale peab olema ette nähtud vähemalt 750 mm laiune ja 1 300 mm pikkune ala. Selle pikitasand peab olema paralleelne sõiduki pikitasandiga ja ratastooli paigutuskoha põrandakate peab olema libisemiskindel.
  Kui ratastool paigutatakse näoga sõidusuunas, võivad selle ees asuvate istmete seljatoed ulatuda ratastooli paigutuskohta, kui 4. lisa joonisel 22 näidatud ruum jääb vabaks. |
| --- | --- |

3.6.1.

Sõitjateruumi igale ratastoolikohale peab olema ette nähtud vähemalt 750 mm laiune ja 1 300 mm pikkune ala. Selle pikitasand peab olema paralleelne sõiduki pikitasandiga ja ratastooli paigutuskoha põrandakate peab olema libisemiskindel.

Kui ratastool paigutatakse näoga sõidusuunas, võivad selle ees asuvate istmete seljatoed ulatuda ratastooli paigutuskohta, kui 4. lisa joonisel 22 näidatud ruum jääb vabaks.

| 3.6.2. | Ratastooli kasutajatele peab sõidukisse sisenemiseks olema vähemalt üks uks. Ratastooli kasutaja peab juurde pääsema I klassi sõidukite vähemalt ühele teenindusuksele. Ratastooli kasutamist võimaldaval uksel peab olema käesoleva lisa punkti 3.11.2 sätete kohane sisenemist hõlbustav seade (kallutussüsteem); see peab vastama käesoleva lisa punkti 3.11.3 (tõsteseade) või punkti 3.11.4 (kaldtee) sätetele. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ratastooli kasutajatele peab sõidukisse sisenemiseks olema vähemalt üks uks. Ratastooli kasutaja peab juurde pääsema I klassi sõidukite vähemalt ühele teenindusuksele. Ratastooli kasutamist võimaldaval uksel peab olema käesoleva lisa punkti 3.11.2 sätete kohane sisenemist hõlbustav seade (kallutussüsteem); see peab vastama käesoleva lisa punkti 3.11.3 (tõsteseade) või punkti 3.11.4 (kaldtee) sätetele.

| 3.6.3. | Ratastooli kasutajate uks, mis ei ole teenindusuks, peab olema vähemalt 1 400 mm kõrgune. Ratastooli kasutamist võimaldavad uksed peavad olema vähemalt 900 mm laiused; käepidemete kõrgusel võib see laius olla 100 mm võrra väiksem. |
| --- | --- |

3.6.3.

Ratastooli kasutajate uks, mis ei ole teenindusuks, peab olema vähemalt 1 400 mm kõrgune. Ratastooli kasutamist võimaldavad uksed peavad olema vähemalt 900 mm laiused; käepidemete kõrgusel võib see laius olla 100 mm võrra väiksem.

| 3.6.4. | Tingliku ratastooliga, mille mõõtmed on näidatud 4. lisa joonisel 21, peab saama väljastpoolt sõidukit liikuda ratastooli paigutuskohani (-kohtadeni) vähemalt ühe ratastooli kasutamist võimaldava ukse kaudu. |
| --- | --- |

3.6.4.

Tingliku ratastooliga, mille mõõtmed on näidatud 4. lisa joonisel 21, peab saama väljastpoolt sõidukit liikuda ratastooli paigutuskohani (-kohtadeni) vähemalt ühe ratastooli kasutamist võimaldava ukse kaudu.

3.7.   Istmed ratastoolide paigutuskohas

| 3.7.1. | Ratastooli paigutuskohta võib paigaldada klappistmeid. Ülespööratud asendis ei tohi need siiski ratastooli paigutuskohta ulatuda. |
| --- | --- |

3.7.1.

Ratastooli paigutuskohta võib paigaldada klappistmeid. Ülespööratud asendis ei tohi need siiski ratastooli paigutuskohta ulatuda.

| 3.7.2. | Sõidukis võivad ratastooli paigutuskohas olla eemaldatavad istmed, kui juht või meeskonnaliige saab neid kergesti eemaldada. |
| --- | --- |

3.7.2.

Sõidukis võivad ratastooli paigutuskohas olla eemaldatavad istmed, kui juht või meeskonnaliige saab neid kergesti eemaldada.

| 3.7.3. | Kui istme jalaruum või kasutusasendis klappistme osa ulatub ratastooli paigutuskohta, tuleb istmele või selle kõrvale paigutada tekst
  “Palun loovutada see koht ratastooli kasutajale”. |
| --- | --- |

3.7.3.

Kui istme jalaruum või kasutusasendis klappistme osa ulatub ratastooli paigutuskohta, tuleb istmele või selle kõrvale paigutada tekst

“Palun loovutada see koht ratastooli kasutajale”.

3.8.   Ratastoolide stabiilsus

| 3.8.1. | Ratastooli turvasüsteem. Alternatiivina punktide 3.8.1.1 kuni 3.8.1.2.3 nõuetele võib turvasüsteem vastata punktides 3.8.2 kuni 3.8.2.11 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

3.8.1.

Ratastooli turvasüsteem. Alternatiivina punktide 3.8.1.1 kuni 3.8.1.2.3 nõuetele võib turvasüsteem vastata punktides 3.8.2 kuni 3.8.2.11 sätestatud nõuetele.

| 3.8.1.1. | Sõidukites, kus ei ole reisijaistmete turvasüsteemi, varustatakse ratastooli paigutuskoht turvasüsteemiga, et tagada ratastooli stabiilsus.
  Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | iga ratastooli puhul tuleb turvasüsteemile rakendada jõudu 250 daN ± 20 daN; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1.

Sõidukites, kus ei ole reisijaistmete turvasüsteemi, varustatakse ratastooli paigutuskoht turvasüsteemiga, et tagada ratastooli stabiilsus.

Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele:

a)

iga ratastooli puhul tuleb turvasüsteemile rakendada jõudu 250 daN ± 20 daN;

| b) | jõud peab mõjuma horisontaaltasandil sõiduki esiosa suunas, kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud sõiduki põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki horisontaaltasandi suhtes 45o ± 10o nurga all ja sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

b)

jõud peab mõjuma horisontaaltasandil sõiduki esiosa suunas, kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud sõiduki põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki horisontaaltasandi suhtes 45o ± 10o nurga all ja sõiduki esiosa suunas;

| c) | jõud peab mõjuma vähemalt 1,5 sekundit; |
| --- | --- |

c)

jõud peab mõjuma vähemalt 1,5 sekundit;

| d) | turvasüsteem peab katsele vastu pidama. Turvasüsteemi osalist või täielikku purunemist ja jäävdeformatsiooni ei peeta katse ebaõnnestumiseks, kui süsteem pidas määratud aja jooksul sätestatud koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada. |
| --- | --- |

d)

turvasüsteem peab katsele vastu pidama. Turvasüsteemi osalist või täielikku purunemist ja jäävdeformatsiooni ei peeta katse ebaõnnestumiseks, kui süsteem pidas määratud aja jooksul sätestatud koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada.

| 3.8.1.2. | Kui reisijaistmel peab olema turvasüsteem, tuleb iga ratastoolikoht varustada turvasüsteemiga, mis kaitseb nii ratastooli kui ka selle kasutajat.
  Turvasüsteem ja selle kinnitused peavad vastu pidama samasugustele jõududele nagu ülejäänud reisijaistmed ja turvasüsteemid.
  Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele:






  a) | allpool nimetatud jõud peavad mõjuma sõiduki esi- ja tagaosa suunas, nii eraldi kui ka turvasüsteemile; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.

Kui reisijaistmel peab olema turvasüsteem, tuleb iga ratastoolikoht varustada turvasüsteemiga, mis kaitseb nii ratastooli kui ka selle kasutajat.

Turvasüsteem ja selle kinnitused peavad vastu pidama samasugustele jõududele nagu ülejäänud reisijaistmed ja turvasüsteemid.

Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele:

a)

allpool nimetatud jõud peavad mõjuma sõiduki esi- ja tagaosa suunas, nii eraldi kui ka turvasüsteemile;

| b) | jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit; |
| --- | --- |

b)

jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit;

| c) | turvasüsteem peab katsele vastu pidama. Turvasüsteemi osalist või täielikku purunemist ja jäävdeformatsiooni ei peeta katse ebaõnnestumiseks, kui süsteem pidas määratud aja jooksul sätestatud koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada. |
| --- | --- |

c)

turvasüsteem peab katsele vastu pidama. Turvasüsteemi osalist või täielikku purunemist ja jäävdeformatsiooni ei peeta katse ebaõnnestumiseks, kui süsteem pidas määratud aja jooksul sätestatud koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada.

| 3.8.1.2.1. | Ratastooli ja selle kasutaja eraldi turvasüsteemile näoga sõidu suunas mõjuv jõud |
| --- | --- |

3.8.1.2.1.

Ratastooli ja selle kasutaja eraldi turvasüsteemile näoga sõidu suunas mõjuv jõud

| 3.8.1.2.1.1. | M2-kategooria puhul:






  a) | vöörihma korral 1 110 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli kasutaja turvasüsteemile horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas, kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki horisontaaltasandi suhtes 45o ± 10o nurga all sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1.

M2-kategooria puhul:

a)

vöörihma korral 1 110 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli kasutaja turvasüsteemile horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas, kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki horisontaaltasandi suhtes 45o ± 10o nurga all sõiduki esiosa suunas;

| b) | sõiduki horisontaaltasandil ning rihma vööosale suunaga ettepoole 675 daN ± 20 daN ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 675 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

b)

sõiduki horisontaaltasandil ning rihma vööosale suunaga ettepoole 675 daN ± 20 daN ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 675 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas;

| c) | ratastooli turvasüsteemile 1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

c)

ratastooli turvasüsteemile 1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;

| d) | jõud peavad mõjuma korraga. |
| --- | --- |

d)

jõud peavad mõjuma korraga.

| 3.8.1.2.1.2. | M3-kategooria puhul:






  a) | vöörihma korral 740 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli kasutaja turvasüsteemile horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas, kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki horisontaaltasandi suhtes 45o ± 10o nurga all sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2.

M3-kategooria puhul:

a)

vöörihma korral 740 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli kasutaja turvasüsteemile horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas, kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki horisontaaltasandi suhtes 45o ± 10o nurga all sõiduki esiosa suunas;

| b) | vöörihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

b)

vöörihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas;

| c) | ratastooli turvasüsteemile 1 130 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

c)

ratastooli turvasüsteemile 1 130 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;

| d) | jõud peavad mõjuma korraga. |
| --- | --- |

d)

jõud peavad mõjuma korraga.

| 3.8.1.2.2. | Ratastooli ja selle kasutaja kombineeritud turvasüsteemile näoga sõidu suunas mõjuv jõud |
| --- | --- |

3.8.1.2.2.

Ratastooli ja selle kasutaja kombineeritud turvasüsteemile näoga sõidu suunas mõjuv jõud

| 3.8.1.2.2.1. | M2-kategooria puhul:






  a) | vöörihma korral 1 110 daN ± 20 daN ratastooli kasutaja turvasüsteemile 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1.

M2-kategooria puhul:

a)

vöörihma korral 1 110 daN ± 20 daN ratastooli kasutaja turvasüsteemile 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;

| b) | vöörihmale 675 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 675 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

b)

vöörihmale 675 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 675 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas;

| c) | ratastooli turvasüsteemile 1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

c)

ratastooli turvasüsteemile 1 715 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;

| d) | jõud peavad mõjuma korraga. |
| --- | --- |

d)

jõud peavad mõjuma korraga.

| 3.8.1.2.2.2. | M3-kategooria puhul:






  a) | sülerihma korral ratastooli kasutaja hoidesüsteemile 740 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2.

M3-kategooria puhul:

a)

sülerihma korral ratastooli kasutaja hoidesüsteemile 740 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;

| b) | vöörihmale 450 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

b)

vöörihmale 450 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas;

| c) | 1 130 daN ± 20 daN ratastooli turvasüsteemile 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas; |
| --- | --- |

c)

1 130 daN ± 20 daN ratastooli turvasüsteemile 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;

| d) | jõud peavad mõjuma korraga. |
| --- | --- |

d)

jõud peavad mõjuma korraga.

| 3.8.1.2.3. | Seljaga sõidu suunas:






  a) | ratastooli turvasüsteemile 810 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki tagaosa suunas. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3.

Seljaga sõidu suunas:

a)

ratastooli turvasüsteemile 810 daN ± 20 daN 45o ± 10o nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki tagaosa suunas.

| 3.8.2. | Ratastooli alternatiivne turvasüsteem: |
| --- | --- |

3.8.2.

Ratastooli alternatiivne turvasüsteem:

| 3.8.2.1. | ratastooli paigutuskoht varustatakse ratastooli turvasüsteemiga, mida sobib üldiselt kasutada ratastoolide korral ja mis võimaldab kinnitada ratastooli koos näoga sõiduki esiosa poole oleva kasutajaga; |
| --- | --- |

3.8.2.1.

ratastooli paigutuskoht varustatakse ratastooli turvasüsteemiga, mida sobib üldiselt kasutada ratastoolide korral ja mis võimaldab kinnitada ratastooli koos näoga sõiduki esiosa poole oleva kasutajaga;

| 3.8.2.2. | ratastooli paigutuskoht varustatakse ratastooli kasutaja turvasüsteemiga, millel on vähemalt kaks kinnituspunkti ja üks vöörihm, mis toimib samalaadselt kui eeskirja nr 16 nõuete kohased turvavööd; |
| --- | --- |

3.8.2.2.

ratastooli paigutuskoht varustatakse ratastooli kasutaja turvasüsteemiga, millel on vähemalt kaks kinnituspunkti ja üks vöörihm, mis toimib samalaadselt kui eeskirja nr 16 nõuete kohased turvavööd;

| 3.8.2.3. | ratastooli paigutuskoha turvasüsteemi peab saama avarii korral kergesti avada. |
| --- | --- |

3.8.2.3.

ratastooli paigutuskoha turvasüsteemi peab saama avarii korral kergesti avada.

| 3.8.2.4. | Ratastooli kõik turvasüsteemid peavad: |
| --- | --- |

3.8.2.4.

Ratastooli kõik turvasüsteemid peavad:

| 3.8.2.4.1. | vastama punktis 3.8.2.8 kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema kindlalt kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge, mis vastavad punktis 3.8.2.6 kirjeldatud staatiliste katsete nõuetele, või |
| --- | --- |

3.8.2.4.1.

vastama punktis 3.8.2.8 kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema kindlalt kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge, mis vastavad punktis 3.8.2.6 kirjeldatud staatiliste katsete nõuetele, või

| 3.8.2.4.2. | olema kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge nii, et turvaseadme ja kinnituskohtade kombinatsioon vastab punkti 3.8.2.8 nõuetele. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2.

olema kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge nii, et turvaseadme ja kinnituskohtade kombinatsioon vastab punkti 3.8.2.8 nõuetele.

| 3.8.2.5. | Ratastooli kasutaja kõik turvasüsteemid peavad: |
| --- | --- |

3.8.2.5.

Ratastooli kasutaja kõik turvasüsteemid peavad:

| 3.8.2.5.1. | vastama punktis 3.8.2.9 kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema kindlalt kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge, mis vastavad punktis 3.8.2.6 kirjeldatud staatiliste katsete nõuetele, või |
| --- | --- |

3.8.2.5.1.

vastama punktis 3.8.2.9 kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema kindlalt kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge, mis vastavad punktis 3.8.2.6 kirjeldatud staatiliste katsete nõuetele, või

| 3.8.2.5.2. | olema sõiduki kinnituskohtade külge kinnitatud nii, et turvaseadme ja kinnituspunktide kombinatsioon vastab punkti 3.8.2.9 nõuetele, kui kinnituspunktide paigutus vastab punkti 3.8.2.6.7 nõuetele. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2.

olema sõiduki kinnituskohtade külge kinnitatud nii, et turvaseadme ja kinnituspunktide kombinatsioon vastab punkti 3.8.2.9 nõuetele, kui kinnituspunktide paigutus vastab punkti 3.8.2.6.7 nõuetele.

| 3.8.2.6. | nii ratastooli turvasüsteemide kui ka ratastooli kasutaja turvasüsteemide kinnituspunkte kontrollitakse staatilise katsega, mis vastab järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

3.8.2.6.

nii ratastooli turvasüsteemide kui ka ratastooli kasutaja turvasüsteemide kinnituspunkte kontrollitakse staatilise katsega, mis vastab järgmistele nõuetele:

| 3.8.2.6.1. | punktis 3.8.2.7 määratletud jõud rakendatakse seadme abil, mis jäljendab ratastooli turvasüsteemi geomeetriat; |
| --- | --- |

3.8.2.6.1.

punktis 3.8.2.7 määratletud jõud rakendatakse seadme abil, mis jäljendab ratastooli turvasüsteemi geomeetriat;

| 3.8.2.6.2. | punktis 3.8.2.7.3 määratletud jõud rakendatakse ratastooli kasutaja turvasüsteemi geomeetriat jäljendava seadme abil ja eeskirja nr 14 punktis 6.3.4 määratletud tõmbeseadme abil. |
| --- | --- |

3.8.2.6.2.

punktis 3.8.2.7.3 määratletud jõud rakendatakse ratastooli kasutaja turvasüsteemi geomeetriat jäljendava seadme abil ja eeskirja nr 14 punktis 6.3.4 määratletud tõmbeseadme abil.

| 3.8.2.6.3. | punktides 3.8.2.6.1 ja 3.8.2.6.2 nimetatud jõud tuleb rakendada korraga sõiduki esiosa suunas ja 10o ± 5o nurga all horisontaaltasandi kohal; |
| --- | --- |

3.8.2.6.3.

punktides 3.8.2.6.1 ja 3.8.2.6.2 nimetatud jõud tuleb rakendada korraga sõiduki esiosa suunas ja 10o ± 5o nurga all horisontaaltasandi kohal;

| 3.8.2.6.4. | punktis 3.8.2.6.1 nimetatud jõud tuleb rakendada sõiduki tagaosa suunas ja 10o ± 5o nurga all horisontaaltasandi kohal; |
| --- | --- |

3.8.2.6.4.

punktis 3.8.2.6.1 nimetatud jõud tuleb rakendada sõiduki tagaosa suunas ja 10o ± 5o nurga all horisontaaltasandi kohal;

| 3.8.2.6.5. | jõud peavad võimalikult kiiresti mõjuma piki ratastooli paigutuskoha vertikaalset kesktelge; |
| --- | --- |

3.8.2.6.5.

jõud peavad võimalikult kiiresti mõjuma piki ratastooli paigutuskoha vertikaalset kesktelge;

| 3.8.2.6.6. | jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit; |
| --- | --- |

3.8.2.6.6.

jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit;

| 3.8.2.6.7. | katse korraldatakse sõiduki konstruktsiooni tüüpsektsiooniga, millele on paigaldatud sõiduki seadmed, mis võivad tõenäoliselt konstruktsiooni tugevust või jäikust suurendada. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7.

katse korraldatakse sõiduki konstruktsiooni tüüpsektsiooniga, millele on paigaldatud sõiduki seadmed, mis võivad tõenäoliselt konstruktsiooni tugevust või jäikust suurendada.

| 3.8.2.7. | Punktis 3.8.2.6 määratletud jõud on: |
| --- | --- |

3.8.2.7.

Punktis 3.8.2.6 määratletud jõud on:

| 3.8.2.7.1. | ratastooli turvasüsteemi kinnituspunktide korral M2-kategooria sõidukis: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.

ratastooli turvasüsteemi kinnituspunktide korral M2-kategooria sõidukis:

| 3.8.2.7.1.1. | 1 110 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil sõiduki esiosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes, ja |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1.

1 110 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil sõiduki esiosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes, ja

| 3.8.2.7.1.2. | 550 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil sõiduki tagaosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes; |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2.

550 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil sõiduki tagaosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes;

| 3.8.2.7.2. | Ratastooli turvasüsteemi kinnituskohtade korral M3-kategooria sõidukis: |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.

Ratastooli turvasüsteemi kinnituskohtade korral M3-kategooria sõidukis:

| 3.8.2.7.2.1. | 740 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil esiosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes, ja |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1.

740 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil esiosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes, ja

| 3.8.2.7.2.2. | 370 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil tagaosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes. |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2.

370 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil tagaosa suunas vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes.

| 3.8.2.7.3. | Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktide korral peavad jõud olema eeskirja nr 14 punkti 6.4 nõuete kohased. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3.

Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktide korral peavad jõud olema eeskirja nr 14 punkti 6.4 nõuete kohased.

| 3.8.2.8. | Ratastooli turvasüsteemile tehakse dünaamiline katse järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |

3.8.2.8.

Ratastooli turvasüsteemile tehakse dünaamiline katse järgmistel tingimustel:

| 3.8.2.8.1. | 85 kg raskuse tüüpratastooli katsevankrit pidurdatakse kiiruselt 48 km/h kuni 50 km/h seismajäämiseni; sealjuures rakendatakse järgmiste aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi: |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.

85 kg raskuse tüüpratastooli katsevankrit pidurdatakse kiiruselt 48 km/h kuni 50 km/h seismajäämiseni; sealjuures rakendatakse järgmiste aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi:

| 3.8.2.8.1.1. | rohkem kui 20 g sõiduki esiosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,015 sekundi jooksul; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1.

rohkem kui 20 g sõiduki esiosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,015 sekundi jooksul;

| 3.8.2.8.1.2. | rohkem kui 15 g sõiduki esiosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,04 sekundi jooksul; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2.

rohkem kui 15 g sõiduki esiosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,04 sekundi jooksul;

| 3.8.2.8.1.3. | kauem kui 0,075 sekundi jooksul; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3.

kauem kui 0,075 sekundi jooksul;

| 3.8.2.8.1.4. | kuni 28 g ja kuni 0,08 sekundit; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4.

kuni 28 g ja kuni 0,08 sekundit;

| 3.8.2.8.1.5. | kuni 0,12 sekundit ning |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5.

kuni 0,12 sekundit ning

| 3.8.2.8.2. | 85 kg massiga tüüpratastooli katsevankrit pidurdatakse kiiruselt 48 km/h kuni 50 km/h seiskumiseni, sealjuures rakendatakse järgmiste aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi: |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.

85 kg massiga tüüpratastooli katsevankrit pidurdatakse kiiruselt 48 km/h kuni 50 km/h seiskumiseni, sealjuures rakendatakse järgmiste aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi:

| 3.8.2.8.2.1. | rohkem kui 5 g sõiduki tagaosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,015 sekundi jooksul; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1.

rohkem kui 5 g sõiduki tagaosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,015 sekundi jooksul;

| 3.8.2.8.2.2. | kuni 8 g sõiduki tagaosa suunas kuni 0,02 sekundi jooksul; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2.

kuni 8 g sõiduki tagaosa suunas kuni 0,02 sekundi jooksul;

| 3.8.2.8.3. | punkti 3.8.2.8.2 nõuete kohast katset ei tehta, kui sõiduki esi- ja tagaosa suunas kasutatakse sama turvasüsteemi või on tehtud samaväärne katse; |
| --- | --- |

3.8.2.8.3.

punkti 3.8.2.8.2 nõuete kohast katset ei tehta, kui sõiduki esi- ja tagaosa suunas kasutatakse sama turvasüsteemi või on tehtud samaväärne katse;

| 3.8.2.8.4. | eespool kirjeldatud katseks kinnitatakse ratastooli turvasüsteem: |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.

eespool kirjeldatud katseks kinnitatakse ratastooli turvasüsteem:

| 3.8.2.8.4.1. | katseseadmel asuvate kinnituspunktide külge, mis vastavad selle sõiduki kinnituspunktidele, mille külge turvasüsteem kinnitatakse, või |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1.

katseseadmel asuvate kinnituspunktide külge, mis vastavad selle sõiduki kinnituspunktidele, mille külge turvasüsteem kinnitatakse, või

| 3.8.2.8.4.2. | punkti 3.8.2.6.7 kohaselt paigutatud kinnituskohtade külge, mis moodustavad osa selle sõiduki tüüpsektsioonist, mille jaoks turvasüsteem on määratud. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2.

punkti 3.8.2.6.7 kohaselt paigutatud kinnituskohtade külge, mis moodustavad osa selle sõiduki tüüpsektsioonist, mille jaoks turvasüsteem on määratud.

| 3.8.2.9. | Ratastooli kasutaja turvasüsteem peab vastama eeskirja nr 16 punktis 7.7.4 kirjeldatud nõuetele või läbima punktis 3.8.2.8.1 kirjeldatud katsega samaväärse katse. Eeskirja nr 16 alusel sobivaks tunnistatud turvavööd peetakse nõuetele vastavaks. |
| --- | --- |

3.8.2.9.

Ratastooli kasutaja turvasüsteem peab vastama eeskirja nr 16 punktis 7.7.4 kirjeldatud nõuetele või läbima punktis 3.8.2.8.1 kirjeldatud katsega samaväärse katse. Eeskirja nr 16 alusel sobivaks tunnistatud turvavööd peetakse nõuetele vastavaks.

| 3.8.2.10. | Punktide 3.8.2.6, 3.8.2.8 või 3.8.2.9 kohaseid katseid peetakse ebaõnnestunuks, kui ei ole täidetud järgmised tingimused: |
| --- | --- |

3.8.2.10.

Punktide 3.8.2.6, 3.8.2.8 või 3.8.2.9 kohaseid katseid peetakse ebaõnnestunuks, kui ei ole täidetud järgmised tingimused:

| 3.8.2.10.1. | süsteemi üheski osas ei tohi olla riket ja süsteemi ükski osa ei tohi katsetamise käigus kinnitusest või sõiduki küljest lahti tulla; |
| --- | --- |

3.8.2.10.1.

süsteemi üheski osas ei tohi olla riket ja süsteemi ükski osa ei tohi katsetamise käigus kinnitusest või sõiduki küljest lahti tulla;

| 3.8.2.10.2. | pärast katsete lõpetamist peavad olema töökorras ratastooli ja ratastooli kasutaja vabastamist võimaldavad süsteemid; |
| --- | --- |

3.8.2.10.2.

pärast katsete lõpetamist peavad olema töökorras ratastooli ja ratastooli kasutaja vabastamist võimaldavad süsteemid;

| 3.8.2.10.3. | punkti 3.8.2.8 kohase katse käigus ei tohi ratastool sõiduki pikitasandi suunas liikuda rohkem kui 200 mm; |
| --- | --- |

3.8.2.10.3.

punkti 3.8.2.8 kohase katse käigus ei tohi ratastool sõiduki pikitasandi suunas liikuda rohkem kui 200 mm;

| 3.8.2.10.4. | süsteemi osad ei tohi katse lõppedes olla deformeerunud sellises ulatuses, et need võivad teravate servade või muude esileulatuvate osade tõttu tekitada vigastusi. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4.

süsteemi osad ei tohi katse lõppedes olla deformeerunud sellises ulatuses, et need võivad teravate servade või muude esileulatuvate osade tõttu tekitada vigastusi.

| 3.8.2.11. | Turvasüsteemi kasutusjuhend peab asuma selle läheduses ja olema selgelt nähtav. |
| --- | --- |

3.8.2.11.

Turvasüsteemi kasutusjuhend peab asuma selle läheduses ja olema selgelt nähtav.

| 3.8.3. | Alternatiivina punkti 3.8.1.1 sätetele võib ratastooli paigalduskohas olla ratastooli kasutaja transportimise ajal turvavööga kinnitamata, kui ratastool on suunaga sõiduki tagaosa poole ja toetub vastu tuge või seljatuge järgmiste nõuete kohaselt:






  a) | üks ratastooli paigutuskoha pikisuunaline külg ühtib sõiduki külje või seinaga; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

Alternatiivina punkti 3.8.1.1 sätetele võib ratastooli paigalduskohas olla ratastooli kasutaja transportimise ajal turvavööga kinnitamata, kui ratastool on suunaga sõiduki tagaosa poole ja toetub vastu tuge või seljatuge järgmiste nõuete kohaselt:

a)

üks ratastooli paigutuskoha pikisuunaline külg ühtib sõiduki külje või seinaga;

| b) | ratastooli paigutuskoha ees on sõiduki pikiteljega ristisuunas tugi või seljatugi; |
| --- | --- |

b)

ratastooli paigutuskoha ees on sõiduki pikiteljega ristisuunas tugi või seljatugi;

| c) | ratastooli rattad või tagakülg toetuvad toele või seljatoele ning välistatud on ratastooli ümberminek; |
| --- | --- |

c)

ratastooli rattad või tagakülg toetuvad toele või seljatoele ning välistatud on ratastooli ümberminek;

| d) | ratastooli paigalduskoha ees paikneva istmerea tugi või seljatugi peab iga ratastooli kohta taluma jõudu 250 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma sõiduki horisontaalpinnas toe või seljatoe keskosas sõiduki esiosa suunas. Jõudu tuleb rakendada vähemalt 1,5 sekundit; |
| --- | --- |

d)

ratastooli paigalduskoha ees paikneva istmerea tugi või seljatugi peab iga ratastooli kohta taluma jõudu 250 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma sõiduki horisontaalpinnas toe või seljatoe keskosas sõiduki esiosa suunas. Jõudu tuleb rakendada vähemalt 1,5 sekundit;

| e) | sõiduki küljele või seinale paigaldatakse käsipuu või käepide nii, et ratastoolisõitja saab sellest hõlpsalt kinni haarata; |
| --- | --- |

e)

sõiduki küljele või seinale paigaldatakse käsipuu või käepide nii, et ratastoolisõitja saab sellest hõlpsalt kinni haarata;

| f) | ratastooli paigutuskoha vastasküljele kinnitatakse kokkupööratav käsipuu või samaväärne seade, mis takistab ratastooli libisemist külgsuunas ja millest ratastoolisõitja saab hõlpsalt kinni haarata; |
| --- | --- |

f)

ratastooli paigutuskoha vastasküljele kinnitatakse kokkupööratav käsipuu või samaväärne seade, mis takistab ratastooli libisemist külgsuunas ja millest ratastoolisõitja saab hõlpsalt kinni haarata;

| g) | ratastooli paigutuskoha põrand peab olema libisemiskindla kattega; |
| --- | --- |

g)

ratastooli paigutuskoha põrand peab olema libisemiskindla kattega;

| h) | ratastooli paigutuskoha lähedal peab olema silt järgmise tekstiga:
  “See koht on reserveeritud ratastooli kasutajatele. Ratastool tuleb paigutada seljaga sõidu suunas toe või seljatoe vastu, rakendades pidureid”. |
| --- | --- |

h)

ratastooli paigutuskoha lähedal peab olema silt järgmise tekstiga:

“See koht on reserveeritud ratastooli kasutajatele. Ratastool tuleb paigutada seljaga sõidu suunas toe või seljatoe vastu, rakendades pidureid”.

3.9.   Ukse avamise seadmed

| 3.9.1. | Sõidukis või sõidukist väljaspool uste kõrval olevad avamisseadmed, millele on viidatud punktis 3.6, ei tohi asuda maapinnast või põrandast kõrgemal kui 1 300 mm. |
| --- | --- |

3.9.1.

Sõidukis või sõidukist väljaspool uste kõrval olevad avamisseadmed, millele on viidatud punktis 3.6, ei tohi asuda maapinnast või põrandast kõrgemal kui 1 300 mm.

3.10.   Valgustus

| 3.10.1. | Piiratud liikumisvõimega inimeste turvaliseks sisenemiseks ja väljumiseks peab olema sõidukis ja sellest vahetult väljaspool piisav valgustus. Juhi nägemist mõjutada võiv valgustus lülitatakse sisse ainult sõiduki seisu ajaks. |
| --- | --- |

3.10.1.

Piiratud liikumisvõimega inimeste turvaliseks sisenemiseks ja väljumiseks peab olema sõidukis ja sellest vahetult väljaspool piisav valgustus. Juhi nägemist mõjutada võiv valgustus lülitatakse sisse ainult sõiduki seisu ajaks.

3.11.   Sisenemist hõlbustavad seadmed

3.11.1.   Üldnõuded

| 3.11.1.1. | Sisenemist hõlbustavate seadmete juhtseadmed peavad olema selgelt tähistatud. Kui sisenemist hõlbustavad seadmed on väljapööratud või allalastud asendis, peab juhti sellest märgutule abil teavitama. |
| --- | --- |

3.11.1.1.

Sisenemist hõlbustavate seadmete juhtseadmed peavad olema selgelt tähistatud. Kui sisenemist hõlbustavad seadmed on väljapööratud või allalastud asendis, peab juhti sellest märgutule abil teavitama.

| 3.11.1.2. | Ohutusseadme rikke korral peavad tõsteseadmed, kaldteed ja kallutussüsteem olema välja lülitatud, välja arvatud juhul, kui neid saab ohutult käsitsi kasutada. Avariijuhtimisseadme tüüp ja asukoht peab olema selgelt tähistatud. Elektrisüsteemi rikke korral peab olema võimalik käitada tõsteseadmeid ja kaldteid käsitsi. |
| --- | --- |

3.11.1.2.

Ohutusseadme rikke korral peavad tõsteseadmed, kaldteed ja kallutussüsteem olema välja lülitatud, välja arvatud juhul, kui neid saab ohutult käsitsi kasutada. Avariijuhtimisseadme tüüp ja asukoht peab olema selgelt tähistatud. Elektrisüsteemi rikke korral peab olema võimalik käitada tõsteseadmeid ja kaldteid käsitsi.

| 3.11.1.3. | Sisenemist hõlbustav seade võib takistada juurdepääsu ühele teenindus- või avariiuksele, kui nii sõidukis kui ka sellest väljaspool on täidetud kaks järgmist tingimust: |
| --- | --- |

3.11.1.3.

Sisenemist hõlbustav seade võib takistada juurdepääsu ühele teenindus- või avariiuksele, kui nii sõidukis kui ka sellest väljaspool on täidetud kaks järgmist tingimust:

| 3.11.1.3.1. | sisenemist hõlbustav seade ei blokeeri ukse käepidet või muud ukse avamise seadet. |
| --- | --- |

3.11.1.3.1.

sisenemist hõlbustav seade ei blokeeri ukse käepidet või muud ukse avamise seadet.

| 3.11.1.3.2. | sisenemist hõlbustavat seadet saab avarii korral kergesti teisaldada, et võimaldada juurdepääsu uksele. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2.

sisenemist hõlbustavat seadet saab avarii korral kergesti teisaldada, et võimaldada juurdepääsu uksele.

3.11.2.   Kallutussüsteem

| 3.11.2.1. | Kallutussüsteemi kasutamiseks peab olema lüliti. |
| --- | --- |

3.11.2.1.

Kallutussüsteemi kasutamiseks peab olema lüliti.

| 3.11.2.2. | Juhtseade, mis võimaldab sõiduki kere üht osa või kogu keret teepinna suhtes langetada või tõsta, peab olema selgelt tähistatud ja juhi järelevalve all. |
| --- | --- |

3.11.2.2.

Juhtseade, mis võimaldab sõiduki kere üht osa või kogu keret teepinna suhtes langetada või tõsta, peab olema selgelt tähistatud ja juhi järelevalve all.

| 3.11.2.3. | Langetus- või tõstmisprotsessi peab saama peatada ja viivitamata vastupidiseks muuta nii kabiinis istuva juhi käeulatuses asuva juhtseadme kui ka kallutussüsteemi muude juhtseadmete läheduses asuva seadme abil. |
| --- | --- |

3.11.2.3.

Langetus- või tõstmisprotsessi peab saama peatada ja viivitamata vastupidiseks muuta nii kabiinis istuva juhi käeulatuses asuva juhtseadme kui ka kallutussüsteemi muude juhtseadmete läheduses asuva seadme abil.

| 3.11.2.4. | Sõidukile paigaldatud kallutussüsteem ei tohi võimaldada:
  suuremat sõidukiirust kui 5 km/h, kui sõiduk on langetatud allapoole normaalset sõiduasendit, või
  sõiduki tõstmist või langetamist, kui teenindusust ei ole mingil põhjusel võimalik kasutada. |
| --- | --- |

3.11.2.4.

Sõidukile paigaldatud kallutussüsteem ei tohi võimaldada:

suuremat sõidukiirust kui 5 km/h, kui sõiduk on langetatud allapoole normaalset sõiduasendit, või

sõiduki tõstmist või langetamist, kui teenindusust ei ole mingil põhjusel võimalik kasutada.

3.11.3.   Tõsteseade

3.11.3.1.   Üldsätted

| 3.11.3.1.1. | Tõsteseadmeid peab olema võimalik käsitseda ainult siis, kui sõiduk seisab. Platvormi tõstmisel või enne selle langetamist peab automaatselt rakenduma seade, mis takistab ratastooli allaveeremist. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1.

Tõsteseadmeid peab olema võimalik käsitseda ainult siis, kui sõiduk seisab. Platvormi tõstmisel või enne selle langetamist peab automaatselt rakenduma seade, mis takistab ratastooli allaveeremist.

| 3.11.3.1.2. | Tõsteseadme platvormi laius peab olema vähemalt 800 mm ja pikkus vähemalt 1 200 mm ning see peab töötama vähemalt 300 kg raskusega. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2.

Tõsteseadme platvormi laius peab olema vähemalt 800 mm ja pikkus vähemalt 1 200 mm ning see peab töötama vähemalt 300 kg raskusega.

3.11.3.2.   Mehhaniseeritud tõsteseadmetele esitatavad tehnilised lisanõuded

| 3.11.3.2.1. | Juhtseadme vabastamisel peab see automaatselt tagasi pöörduma väljalülitatud asendisse. Tõsteseadme liikumine peab kohe peatuma ja liikumist peab olema võimalik jätkata ühes või teises suunas. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1.

Juhtseadme vabastamisel peab see automaatselt tagasi pöörduma väljalülitatud asendisse. Tõsteseadme liikumine peab kohe peatuma ja liikumist peab olema võimalik jätkata ühes või teises suunas.

| 3.11.3.2.2. | Aladel, mida seadet juhtival isikul ei ole võimalik näha ja kus liikuv tõsteseade võib esemeid purustada või muljuda, peavad paiknema ohutusseadmed (nt liikumissuunda muutev seade). |
| --- | --- |

3.11.3.2.2.

Aladel, mida seadet juhtival isikul ei ole võimalik näha ja kus liikuv tõsteseade võib esemeid purustada või muljuda, peavad paiknema ohutusseadmed (nt liikumissuunda muutev seade).

| 3.11.3.2.3. | Ühe nimetatud ohutusseadme rakendumisel tuleb tõsteseadme liikumine kohe peatada ja alustada liikumist vastupidises suunas. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3.

Ühe nimetatud ohutusseadme rakendumisel tuleb tõsteseadme liikumine kohe peatada ja alustada liikumist vastupidises suunas.

3.11.3.3.   Mehhaniseeritud tõsteseadmete käsitsemine

| 3.11.3.3.1. | Kui tõsteseade asub teenindusukse juures, mis on otseselt juhi vaateväljas, võib tõsteseadet käsitseda juht oma kohalt. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1.

Kui tõsteseade asub teenindusukse juures, mis on otseselt juhi vaateväljas, võib tõsteseadet käsitseda juht oma kohalt.

| 3.11.3.3.2. | Kõigil muudel juhtudel peab juhtimisseade asuma tõsteseadme juures. Juhtimisseadet peab saama rakendada ja välja lülitada ainult oma kohal istuv juht. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2.

Kõigil muudel juhtudel peab juhtimisseade asuma tõsteseadme juures. Juhtimisseadet peab saama rakendada ja välja lülitada ainult oma kohal istuv juht.

3.11.3.4.   Manuaalne tõsteseade

| 3.11.3.4.1. | Tõsteseadet peab saama käsitseda tõsteseadme lähedal asuvate juhtseadmete abil. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1.

Tõsteseadet peab saama käsitseda tõsteseadme lähedal asuvate juhtseadmete abil.

| 3.11.3.4.2. | Tõsteseadme juhtimine ei tohi nõuda liigselt jõudu. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2.

Tõsteseadme juhtimine ei tohi nõuda liigselt jõudu.

3.11.4.   Kaldtee

3.11.4.1.   Üldsätted

| 3.11.4.1.1. | Kaldteed peab olema võimalik kasutada ainult siis, kui sõiduk seisab. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1.

Kaldteed peab olema võimalik kasutada ainult siis, kui sõiduk seisab.

| 3.11.4.1.2. | Kaldtee välisservad peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud. Välisnurkade ümardusraadius peab olema vähemalt 5 mm. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2.

Kaldtee välisservad peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud. Välisnurkade ümardusraadius peab olema vähemalt 5 mm.

| 3.11.4.1.3. | Kaldtee peab olema vähemalt 800 mm lai. Kaldtee kalle ei tohi ületada 12 %, kui see on välja pööratud 150 mm kõrgusele äärekivile. Selle nõude täitmiseks võib kasutada kallutussüsteemi. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3.

Kaldtee peab olema vähemalt 800 mm lai. Kaldtee kalle ei tohi ületada 12 %, kui see on välja pööratud 150 mm kõrgusele äärekivile. Selle nõude täitmiseks võib kasutada kallutussüsteemi.

| 3.11.4.1.4. | Kasutusvalmis kaldteel, mis on pikem kui 1 200 mm, peab olema ratastooli külgsuunalist mahaveeremist takistav seade. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4.

Kasutusvalmis kaldteel, mis on pikem kui 1 200 mm, peab olema ratastooli külgsuunalist mahaveeremist takistav seade.

| 3.11.4.1.5. | Kaldteed peab saama turvaliselt kasutada 300 kg raskusega. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5.

Kaldteed peab saama turvaliselt kasutada 300 kg raskusega.

3.11.4.2.   Käitamisviisid

| 3.11.4.2.1. | Kaldteed võib välja lükata ja sisse tõmmata käsitsi või elektrilise juhtimisseadme abil. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1.

Kaldteed võib välja lükata ja sisse tõmmata käsitsi või elektrilise juhtimisseadme abil.

3.11.4.3.   Mehhaniseeritud kaldteedele esitatavad tehnilised lisanõuded

| 3.11.4.3.1. | Kaldtee sissetõmbamisest ja väljalükkamisest teavitatakse kollaste vilkurite ja helisignaali abil; kaldtee välisservadel peavad olema selgesti nähtavad tagasipeegeldavad punased ja valged hoiatusmärgistused. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1.

Kaldtee sissetõmbamisest ja väljalükkamisest teavitatakse kollaste vilkurite ja helisignaali abil; kaldtee välisservadel peavad olema selgesti nähtavad tagasipeegeldavad punased ja valged hoiatusmärgistused.

| 3.11.4.3.2. | Kaldtee horisontaalsuunalist liikumist peab takistama ohutusseade. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2.

Kaldtee horisontaalsuunalist liikumist peab takistama ohutusseade.

| 3.11.4.3.3. | Kui rakendub mõni ohutusseade, peab kaldtee liikumine kohe peatuma. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3.

Kui rakendub mõni ohutusseade, peab kaldtee liikumine kohe peatuma.

| 3.11.4.3.4. | Kaldtee horisontaalne liikumine peab lõppema, kui see on koormatud 15 kg massiga. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4.

Kaldtee horisontaalne liikumine peab lõppema, kui see on koormatud 15 kg massiga.

3.11.4.4.   Mehhaniseeritud kaldteede käsitsemine

| 3.11.4.4.1. | Kui kaldtee asub teenindusukse juures, mis on otseselt juhi vaateväljas, võib kaldtee seadme tööle rakendada oma kohal istuv juht. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1.

Kui kaldtee asub teenindusukse juures, mis on otseselt juhi vaateväljas, võib kaldtee seadme tööle rakendada oma kohal istuv juht.

| 3.11.4.4.2. | Muudel juhtudel peab juhtseade asuma kaldtee juures. Ainult oma kohal istuv juht saab juhtseadet rakendada ja välja lülitada. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2.

Muudel juhtudel peab juhtseade asuma kaldtee juures. Ainult oma kohal istuv juht saab juhtseadet rakendada ja välja lülitada.

3.11.4.5.   Manuaalsete kaldteede käsitsemine

| 3.11.4.5.1. | Kaldtee käsitsemine ei tohi nõuda liigselt jõudu. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1.

Kaldtee käsitsemine ei tohi nõuda liigselt jõudu.

9. LISA

NÕUDED KAHEKORRUSELISTELE SÕIDUKITELE

Lisas sätestatakse kahekorruselistele sõidukitele esitatavad erinõuded, mis erinevad 3. lisas nimetatud põhinõuetest. Allpool toodud punktid või alapunktid asendavad 3. lisa samade numbritega punkte või alapunkte. Kui allpool ei ole märgitud teisiti, kohaldatakse kahekorruseliste sõidukite suhtes kõiki teisi 3. lisa nõudeid. Allpool esitatud punktide numeratsioon on kooskõlas 3. lisa numeratsiooniga.

| 7.4.2.1. | Kõigile ülemise korruse reisijaistmetele asetatakse koormused Q (nagu on määratletud 11. lisa punktis 7.4.3.3.1). Kui sõiduki kasutamise ajal võib mõni meeskonnaliige seista, paigutatakse meeskonnaliiget esindava 75 kg massi raskusjõu kese ülemise korruse istmetevahelisse käiku 875 mm kõrgusele. Pakiruumides ei tohi olla pagasit. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Kõigile ülemise korruse reisijaistmetele asetatakse koormused Q (nagu on määratletud 11. lisa punktis 7.4.3.3.1). Kui sõiduki kasutamise ajal võib mõni meeskonnaliige seista, paigutatakse meeskonnaliiget esindava 75 kg massi raskusjõu kese ülemise korruse istmetevahelisse käiku 875 mm kõrgusele. Pakiruumides ei tohi olla pagasit.

7.5.4.   Tulekustutid ja käsiapteek

| 7.5.4.1. | Sõidukisse paigutatakse kaks tulekustutit, millest üks on juhiistme lähedal ja teine ülemisel korrusel. Selleks tuleb eraldada vähemalt 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Sõidukisse paigutatakse kaks tulekustutit, millest üks on juhiistme lähedal ja teine ülemisel korrusel. Selleks tuleb eraldada vähemalt 15 dm3.

7.6.   Väljapääsud

7.6.1.   Väljapääsude arv

| 7.6.1.1. | Iga kahekorruselise sõiduki alumisel korrusel peab olema kaks ust (vaata punkt 7.6.2.2). Teenindususte vähim nõutav arv on:








  Sõitjate arv | Teenindususte arv kahekorruselistel sõidukitel |
| --- | --- | --- |
| | I ja A-klass | II klass | III ja B-klass |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Iga kahekorruselise sõiduki alumisel korrusel peab olema kaks ust (vaata punkt 7.6.2.2). Teenindususte vähim nõutav arv on:

Sõitjate arv

Teenindususte arv kahekorruselistel sõidukitel

I ja A-klass

II klass

III ja B-klass

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4. | Avariiväljapääsude minimaalne arv kokku leitakse järgmise tabeli alusel, kusjuures väljapääsude arv on sätestatud iga korruse ja ruumi kohta eraldi. Tualettruume ja kööke ei arvestata avariiväljapääsude arvu sätestamisel eraldi ruumidena. Avariiluuke võib arvestada ainult ühe avariiväljapääsuna.






  Sõitjate ja meeskonnaliikmete arv, mida iga ruum või korrus peab mahutama | Avariiväljapääsude minimaalne koguarv |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Avariiväljapääsude minimaalne arv kokku leitakse järgmise tabeli alusel, kusjuures väljapääsude arv on sätestatud iga korruse ja ruumi kohta eraldi. Tualettruume ja kööke ei arvestata avariiväljapääsude arvu sätestamisel eraldi ruumidena. Avariiluuke võib arvestada ainult ühe avariiväljapääsuna.

Sõitjate ja meeskonnaliikmete arv, mida iga ruum või korrus peab mahutama

Avariiväljapääsude minimaalne koguarv

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

| 7.6.1.11. | II ja III klassi sõidukitel peavad lisaks avariiustele ja avariiakendele olema ülemise korruse lakke paigaldatud avariiluugid. Avariiluuke võib paigaldada ka I klassi sõidukitele. Sel juhul peab avariiluukide vähim arv olema:






  Sõitjate koguarv ülemisel korrusel (Aa) | Luukide arv |
| --- | --- | --- |
| Kuni 50 | l |
| Enam kui 50 | 2 |

7.6.1.11.

II ja III klassi sõidukitel peavad lisaks avariiustele ja avariiakendele olema ülemise korruse lakke paigaldatud avariiluugid. Avariiluuke võib paigaldada ka I klassi sõidukitele. Sel juhul peab avariiluukide vähim arv olema:

Sõitjate koguarv ülemisel korrusel (Aa)

Luukide arv

Kuni 50

l

Enam kui 50

2

| 7.6.1.12. | Kõiki ühendustreppe peetakse ülemise korruse väljapääsudeks. |
| --- | --- |

7.6.1.12.

Kõiki ühendustreppe peetakse ülemise korruse väljapääsudeks.

| 7.6.1.13. | Kõik alumisel korrusel olevad isikud peavad saama avarii korral sõidukist lahkuda ülemisele korrusele minemata. |
| --- | --- |

7.6.1.13.

Kõik alumisel korrusel olevad isikud peavad saama avarii korral sõidukist lahkuda ülemisele korrusele minemata.

| 7.6.1.14. | Ülemise korruse istmetevaheline käik peab olema ühendatud teenindusukse juurde viiva juurdepääsuteega või alumise korruse istmetevahelise käiguga ühe või mitme ühendustrepi abil, mis ei tohi asuda teenindusuksest kaugemal kui 3 m:






  a) | I ja II klassi sõidukitel peab olema kaks treppi või vähemalt üks trepp ja üks pooltrepp, kui ülemisel korrusel veetakse rohkem kui 50 sõitjat; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14.

Ülemise korruse istmetevaheline käik peab olema ühendatud teenindusukse juurde viiva juurdepääsuteega või alumise korruse istmetevahelise käiguga ühe või mitme ühendustrepi abil, mis ei tohi asuda teenindusuksest kaugemal kui 3 m:

a)

I ja II klassi sõidukitel peab olema kaks treppi või vähemalt üks trepp ja üks pooltrepp, kui ülemisel korrusel veetakse rohkem kui 50 sõitjat;

| b) | III klassi sõidukitel peab olema kaks treppi või vähemalt üks trepp ja üks pooltrepp, kui ülemisel korrusel veetakse rohkem kui 30 sõitjat. |
| --- | --- |

b)

III klassi sõidukitel peab olema kaks treppi või vähemalt üks trepp ja üks pooltrepp, kui ülemisel korrusel veetakse rohkem kui 30 sõitjat.

7.6.2.   Väljapääsude paigutus

| 7.6.2.2. | Punktis 7.6.1.1 nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et nende keskpunkte läbivate risttasandite vahemaa on vähemalt 25 % sõiduki kogupikkusest või 40 % alumise korruse sõitjateruumi kogupikkusest. Seda nõuet ei kohaldata, kui uksed asuvad sõiduki eri külgedel. Kui üks neist ustest on kahe poolega uks, tuleb mõõta üksteisest kõige kaugemal asuvate uste vahelist kaugust. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Punktis 7.6.1.1 nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et nende keskpunkte läbivate risttasandite vahemaa on vähemalt 25 % sõiduki kogupikkusest või 40 % alumise korruse sõitjateruumi kogupikkusest. Seda nõuet ei kohaldata, kui uksed asuvad sõiduki eri külgedel. Kui üks neist ustest on kahe poolega uks, tuleb mõõta üksteisest kõige kaugemal asuvate uste vahelist kaugust.

| 7.6.2.3. | Mõlema korruse väljapääsud paigutatakse nii, et nende arv sõiduki mõlemal küljel on enam-vähem võrdne. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Mõlema korruse väljapääsud paigutatakse nii, et nende arv sõiduki mõlemal küljel on enam-vähem võrdne.

| 7.6.2.4. | Ülemisel korrusel peab vähemalt üks avariiväljapääs asuma sõiduki taga- või esiküljel. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Ülemisel korrusel peab vähemalt üks avariiväljapääs asuma sõiduki taga- või esiküljel.

7.6.4.   Teenindusustele esitatavad tehnilised nõuded

| 7.6.4.6. | Ebapiisava nähtavuse korral peavad sõidukis olema optilised või muud seadmed, mille abil juht saab oma kohalt kindlaks teha, et väljaspool sõidukit mõne teenindusukse vahetus läheduses ei oleks sõitjaid. I klassi sõidukite korral kehtib see nõue ka sõidukis sees teenindusukse lähedal ja iga ülemisele korrusele viiva ühendustrepi vahetus läheduses olevate alade suhtes. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Ebapiisava nähtavuse korral peavad sõidukis olema optilised või muud seadmed, mille abil juht saab oma kohalt kindlaks teha, et väljaspool sõidukit mõne teenindusukse vahetus läheduses ei oleks sõitjaid. I klassi sõidukite korral kehtib see nõue ka sõidukis sees teenindusukse lähedal ja iga ülemisele korrusele viiva ühendustrepi vahetus läheduses olevate alade suhtes.

7.6.7.   Avariiustele esitatavad tehnilised nõuded

| 7.6.7.3. | Alumise korruse avariiuste väljastpoolt avamise juhtseadmed või mehhanismid peavad asuma maapinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. I, II ja III klassi sõidukitel peavad avariiuste seestpoolt avamise juhtseadmed või mehhanismid asuma põrandapinnast või seadmele lähima astme pinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. See ei kehti juhiruumis asuvate seadmete kohta. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Alumise korruse avariiuste väljastpoolt avamise juhtseadmed või mehhanismid peavad asuma maapinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. I, II ja III klassi sõidukitel peavad avariiuste seestpoolt avamise juhtseadmed või mehhanismid asuma põrandapinnast või seadmele lähima astme pinnast 1 000 kuni 1 500 mm kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. See ei kehti juhiruumis asuvate seadmete kohta.

7.7.5.   Istmetevahelised käigud (vaata joonist 1)

| 7.7.5.1. | Sõiduki istmetevaheline käik projekteeritakse ja ehitatakse nii, et sealt on võimalik takistamata läbi juhtida katsekeha, mis koosneb kahest samateljelisest silindrist ja nende vahel paiknevast tagurpidi pööratud tüvipüramiidist; katsekeha mõõtmed (millimeetrites) on järgmised: | I klass (38) | II klass (38) | III klass (38) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ülemine/alumine korrus: | ÜK | AK | ÜK | AK | ÜK | AK |
| Alumise silindri läbimõõt | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Alumise silindri kõrgus | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) |
| Ülemise silindri läbimõõt | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Ülemise silindri kõrgus | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Kogukõrgus | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) |

7.7.5.1.

Sõiduki istmetevaheline käik projekteeritakse ja ehitatakse nii, et sealt on võimalik takistamata läbi juhtida katsekeha, mis koosneb kahest samateljelisest silindrist ja nende vahel paiknevast tagurpidi pööratud tüvipüramiidist; katsekeha mõõtmed (millimeetrites) on järgmised:

I klass (38)

II klass (38)

III klass (38)

Ülemine/alumine korrus:

ÜK

AK

ÜK

AK

ÜK

AK

Alumise silindri läbimõõt

450

450

350

350

300

300

Alumise silindri kõrgus

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

Ülemise silindri läbimõõt

550

550

550

550

450

450

Ülemise silindri kõrgus

500

500

500

500

500

500

Kogukõrgus

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

Katsekeha võib puutuda ja kõrvale nihutada seisvate sõitjate kinnihoidmisrihmasid, kui need on paigaldatud. Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 300 millimeetrini, kui sellel on kaldkant, mille kalle on kuni 30 kraadi horisontaalpinna suhtes (joonis 1).

| 7.7.5.4. | Liigendbussides peab olema võimalik viia punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha takistamata läbi liigendosa igal korrusel, kus sõitjatel on võimalik sõiduki ühest osast teise minna. Sõiduki selle sektsiooni lõõtsa ja polstri osad ei tohi vahekäiku ulatuda. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Liigendbussides peab olema võimalik viia punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha takistamata läbi liigendosa igal korrusel, kus sõitjatel on võimalik sõiduki ühest osast teise minna. Sõiduki selle sektsiooni lõõtsa ja polstri osad ei tohi vahekäiku ulatuda.

| 7.7.5.10. | Punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha kogukõrgust võib vähendada:






  a) | 1 800 millimeetrilt 1 680 millimeetrini alumise korruse istmetevahelises käigus tagatelje (mitme tagateljega sõiduki korral neist kõige eesmise tagatelje) keskjoonest 1 500 mm eespool paikneva vertikaalse risttasandi taga; |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10.

Punktis 7.7.5.1 kirjeldatud katsekeha kogukõrgust võib vähendada:

a)

1 800 millimeetrilt 1 680 millimeetrini alumise korruse istmetevahelises käigus tagatelje (mitme tagateljega sõiduki korral neist kõige eesmise tagatelje) keskjoonest 1 500 mm eespool paikneva vertikaalse risttasandi taga;

| b) | esiteljest eespool asuva teenindusukse korral 1 800 millimeetrilt 1 770 millimeetrini istmetevahelises käigus, mis jääb esitelje keskjoonest 800 mm ees- ja tagapool asuva kahe vertikaalse risttasandi vahele. |
| --- | --- |

b)

esiteljest eespool asuva teenindusukse korral 1 800 millimeetrilt 1 770 millimeetrini istmetevahelises käigus, mis jääb esitelje keskjoonest 800 mm ees- ja tagapool asuva kahe vertikaalse risttasandi vahele.

7.7.7.   Astmed

| 7.7.7.1. | Joonealune märkus (1): alumise korruse avariiukse puhul maksimaalselt 850 mm ja ülemisel korrusel oleva avariiukse puhul maksimaalselt 1 500 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.

Joonealune märkus (1): alumise korruse avariiukse puhul maksimaalselt 850 mm ja ülemisel korrusel oleva avariiukse puhul maksimaalselt 1 500 mm.

| 7.7.8.6. | Vaba ruumi kõrgus istekohtade kohal |
| --- | --- |

7.7.8.6.

Vaba ruumi kõrgus istekohtade kohal

| 7.7.8.6.1. | Istekoha kohal peab olema vähemalt 900 mm kõrgune vaba ruum, mida mõõdetakse koormamata istmepadja kõige kõrgemast punktist. See ruum peab jääma vabaks kogu istme ja juurdekuuluva jalaruumi vertikaalprojektsiooni ulatuses. Ülemisel korrusel võib vaba ruumi kõrgust vähendada kuni 850 millimeetrini. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Istekoha kohal peab olema vähemalt 900 mm kõrgune vaba ruum, mida mõõdetakse koormamata istmepadja kõige kõrgemast punktist. See ruum peab jääma vabaks kogu istme ja juurdekuuluva jalaruumi vertikaalprojektsiooni ulatuses. Ülemisel korrusel võib vaba ruumi kõrgust vähendada kuni 850 millimeetrini.

7.7.12.   Ühendustrepp (vaata 4. lisa joonist 1)

| 7.7.12.1. | Ühendustrepp peab olema projekteeritud vähemalt nii lai, et sealt saab takistamata läbi juhtida 4. lisa joonisel 1 kirjeldatud katsekeha, mis peab läbi mahtuma üksikust uksest. Katsekeha peab saama liigutada alumise korruse istmetevahelisest käigust treppi kasutava isiku tõenäolises liikumissuunas kuni viimase astmeni. |
| --- | --- |

7.7.12.1.

Ühendustrepp peab olema projekteeritud vähemalt nii lai, et sealt saab takistamata läbi juhtida 4. lisa joonisel 1 kirjeldatud katsekeha, mis peab läbi mahtuma üksikust uksest. Katsekeha peab saama liigutada alumise korruse istmetevahelisest käigust treppi kasutava isiku tõenäolises liikumissuunas kuni viimase astmeni.

| 7.7.12.2. | Ühendustrepid peavad olema projekteeritud nii, et edasisuunas sõitva sõiduki tugeva pidurdamise korral ei teki sõitja allakukkumise ohtu.
  See nõue on täidetud, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest: |
| --- | --- |

7.7.12.2.

Ühendustrepid peavad olema projekteeritud nii, et edasisuunas sõitva sõiduki tugeva pidurdamise korral ei teki sõitja allakukkumise ohtu.

See nõue on täidetud, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:

| 7.7.12.2.1. | trepi üheski osas ei lasku astmed ettepoole; |
| --- | --- |

7.7.12.2.1.

trepi üheski osas ei lasku astmed ettepoole;

| 7.7.12.2.2. | trepil on käsipuud või muud samalaadsed barjäärid; |
| --- | --- |

7.7.12.2.2.

trepil on käsipuud või muud samalaadsed barjäärid;

| 7.7.12.2.3. | trepi ülaosas on isetoimiv seade, mis takistab trepi kasutamist sõiduki liikumise ajal; seadet peab saama avarii korral kergesti avada. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3.

trepi ülaosas on isetoimiv seade, mis takistab trepi kasutamist sõiduki liikumise ajal; seadet peab saama avarii korral kergesti avada.

| 7.7.12.3. | Punkti 7.7.5.1 kohase silindri abil tuleb kontrollida, et istmetevahelisest käigust (ülemisel ja alumisel korrusel) pääseb trepile vabalt juurde. |
| --- | --- |

7.7.12.3.

Punkti 7.7.5.1 kohase silindri abil tuleb kontrollida, et istmetevahelisest käigust (ülemisel ja alumisel korrusel) pääseb trepile vabalt juurde.

7.11.   Käsipuud ja käepidemed

7.11.5.   Ühendustreppide käsipuud ja käepidemed

| 7.11.5.1. | Kõigil ühendustreppidel peavad kummalgi küljel olema sobivad käsipuud või käepidemed. Need peavad asuma astmete servast 800 kuni 1 100 mm kõrgusel. |
| --- | --- |

7.11.5.1.

Kõigil ühendustreppidel peavad kummalgi küljel olema sobivad käsipuud või käepidemed. Need peavad asuma astmete servast 800 kuni 1 100 mm kõrgusel.

| 7.11.5.2. | Käsipuud ja/või käepidemed paigaldatakse nii, et ülemisel või alumisel korrusel ühendustrepi kõrval või astmetel seisvate sõitjate jaoks oleks ette nähtud kinnihoidmiskohad. Kinnihoidmiskohad peavad olema paigutatud vertikaalselt 800 kuni 1 100 mm kõrgusele alumisest korrusest ja astmetest; |
| --- | --- |

7.11.5.2.

Käsipuud ja/või käepidemed paigaldatakse nii, et ülemisel või alumisel korrusel ühendustrepi kõrval või astmetel seisvate sõitjate jaoks oleks ette nähtud kinnihoidmiskohad. Kinnihoidmiskohad peavad olema paigutatud vertikaalselt 800 kuni 1 100 mm kõrgusele alumisest korrusest ja astmetest;

| 7.11.5.2.1. | alumisel korrusel seisva isiku suhtes sobivas asendis esimese astme välisservast kuni 400 mm seespool; |
| --- | --- |

7.11.5.2.1.

alumisel korrusel seisva isiku suhtes sobivas asendis esimese astme välisservast kuni 400 mm seespool;

| 7.11.5.2.2. | astme suhtes sobivas asendis; need ei ulatu väljapoole astme välimisest servast, vaid paiknevad kuni 600 mm servast seespool. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2.

astme suhtes sobivas asendis; need ei ulatu väljapoole astme välimisest servast, vaid paiknevad kuni 600 mm servast seespool.

7.12.   Trepisüvendite ja kaitsmata istmete barjäär

| 7.12.2. | Kahekordse sõiduki ülemise korruse trepisüvend peab olema kaitstud barjääriga, mis on põrandast mõõdetuna vähemalt 800 mm kõrge. Barjääri alumine serv võib olla põrandast kuni 100 mm kõrgusel. |
| --- | --- |

7.12.2.

Kahekordse sõiduki ülemise korruse trepisüvend peab olema kaitstud barjääriga, mis on põrandast mõõdetuna vähemalt 800 mm kõrge. Barjääri alumine serv võib olla põrandast kuni 100 mm kõrgusel.

| 7.12.3. | Ülemise korruse eesmiste istmete ja tuuleklaasi vahel peab olema polsterdatud kaitsebarjäär. Selle ülaserv peab olema vertikaalne ja asuma põrandast, millele toetuvad sõitja jalad, 800 kuni 900 mm kõrgusel. |
| --- | --- |

7.12.3.

Ülemise korruse eesmiste istmete ja tuuleklaasi vahel peab olema polsterdatud kaitsebarjäär. Selle ülaserv peab olema vertikaalne ja asuma põrandast, millele toetuvad sõitja jalad, 800 kuni 900 mm kõrgusel.

| 7.12.4. | Trepi kõigi astmelaudade esikülg peab olema kinni. |
| --- | --- |

7.12.4.

Trepi kõigi astmelaudade esikülg peab olema kinni.

9. LISA

Liide

Joonis 1

ISTMETEVAHELISED KÄIGUD

(vaata 9. lisa punkti 7.7.5)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (39) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I klass | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| II klass | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| III klass | 450 | 300 (220, kui istmeid saab nihutada külgsuunas) | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (39)

F (mm)

I klass

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

II klass

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

III klass

450

300 (220, kui istmeid saab nihutada külgsuunas)

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

10. LISA

ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE TÜÜBIKINNITUS JA SELLISE SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS, MILLE KERELE ON ANTUD ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE TÜÜBIKINNITUS

1.   ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE TÜÜBIKINNITUS

| 1.1. | Sõiduki kerele iseseisva tehnilise üksusena tüübikinnituse saamiseks käesoleva eeskirja alusel peab tootja tõestama tüübikinnitust andvale asutusele, et ta on täitnud kõik enda kehtestatud nõuded. Eeskirja ülejäänud nõudeid täidetakse ja seda tõendatakse punkti 2 kohaselt. |
| --- | --- |

1.1.

Sõiduki kerele iseseisva tehnilise üksusena tüübikinnituse saamiseks käesoleva eeskirja alusel peab tootja tõestama tüübikinnitust andvale asutusele, et ta on täitnud kõik enda kehtestatud nõuded. Eeskirja ülejäänud nõudeid täidetakse ja seda tõendatakse punkti 2 kohaselt.

| 1.2. | Tüübikinnituse võib anda tingimusel, et valmis sõiduki puhul täidetakse teatavaid nõudeid (näiteks sobiva runga andmed, kasutus- või paigalduspiirangud); need tingimused märgitakse tüübikinnituse tunnistusele. |
| --- | --- |

1.2.

Tüübikinnituse võib anda tingimusel, et valmis sõiduki puhul täidetakse teatavaid nõudeid (näiteks sobiva runga andmed, kasutus- või paigalduspiirangud); need tingimused märgitakse tüübikinnituse tunnistusele.

| 1.3. | Sõiduki kere ostjale või sõiduki järgmise valmistamisetapi korraldajale tuleb kõik sellised tingimused kohases vormis teatavaks teha. |
| --- | --- |

1.3.

Sõiduki kere ostjale või sõiduki järgmise valmistamisetapi korraldajale tuleb kõik sellised tingimused kohases vormis teatavaks teha.

2.   SELLISE SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS, MILLE KERELE ON ANTUD ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE TÜÜBIKINNITUS

| 2.1. | Selleks et sõiduk, mille kerele on antud iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus, saaks käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse, peab tootja tõendama tüübikinnitusi andvale asutusele, et täidetud on käesoleva eeskirja need nõuded, mida mittekomplektse sõiduki varasemaid tüübikinnitusi arvesse võttes ei ole punkti 1 kohaselt täidetud ega tõendatud. |
| --- | --- |

2.1.

Selleks et sõiduk, mille kerele on antud iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus, saaks käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse, peab tootja tõendama tüübikinnitusi andvale asutusele, et täidetud on käesoleva eeskirja need nõuded, mida mittekomplektse sõiduki varasemaid tüübikinnitusi arvesse võttes ei ole punkti 1 kohaselt täidetud ega tõendatud.

| 2.2. | Kõik punktis 1.2 nimetatud tingimused peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

2.2.

Kõik punktis 1.2 nimetatud tingimused peavad olema täidetud.

11. LISA

MASSID JA MÕÕTMED

| 1. | Käesolevat lisa kohaldatakse M2- ja M3-kategooria mootorsõidukite masside ja mõõtmete puhul sõidukile tüübikinnituse andmiseks seoses nimetatud sõidukite üldehitusega. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat lisa kohaldatakse M2- ja M3-kategooria mootorsõidukite masside ja mõõtmete puhul sõidukile tüübikinnituse andmiseks seoses nimetatud sõidukite üldehitusega.

2.   MÕISTED

Lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

2.1.

(reserveeritud)

| 2.2. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

2.2.

(reserveeritud)

| 2.3. | Mitmikteljed – teljed moodustavad osa kandevankrist. Kaheteljelist gruppi nimetatakse tandemtelgedeks, kolmeteljelist gruppi kolmeteljeliseks kandevankriks. Kokkuleppeliselt nimetatakse üksikut telge üheteljeliseks grupiks. |
| --- | --- |

2.3.

Mitmikteljed – teljed moodustavad osa kandevankrist. Kaheteljelist gruppi nimetatakse tandemtelgedeks, kolmeteljelist gruppi kolmeteljeliseks kandevankriks. Kokkuleppeliselt nimetatakse üksikut telge üheteljeliseks grupiks.

| 2.4. | Sõiduki mõõtmed – sõiduki konstruktsioonilised gabariitmõõtmed, mille on esitanud tootja. |
| --- | --- |

2.4.

Sõiduki mõõtmed – sõiduki konstruktsioonilised gabariitmõõtmed, mille on esitanud tootja.

| 2.4.1. | Sõiduki pikkus – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse nr 6.1 kohaselt.
  Sõiduki pikkuse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:






  — | klaasipuhastid ja klaasipesurid, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

Sõiduki pikkus – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse nr 6.1 kohaselt.

Sõiduki pikkuse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:

—

klaasipuhastid ja klaasipesurid,

| — | eesmised või tagumised tunnussildid, |
| --- | --- |

—

eesmised või tagumised tunnussildid,

| — | tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed, |
| --- | --- |

—

tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed,

| — | tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed, |
| --- | --- |

—

tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed,

| — | valgustusseadmed, |
| --- | --- |

—

valgustusseadmed,

| — | peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed, |
| --- | --- |

—

peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed,

| — | jälgimisseadmed, |
| --- | --- |

—

jälgimisseadmed,

| — | õhuvõtturi torustik, |
| --- | --- |

—

õhuvõtturi torustik,

| — | vahetatavate osade kinnitusvasted, |
| --- | --- |

—

vahetatavate osade kinnitusvasted,

| — | sisenemisastmed ja käepidemed, |
| --- | --- |

—

sisenemisastmed ja käepidemed,

| — | puhvrid ja muud samalaadsed seadmed, |
| --- | --- |

—

puhvrid ja muud samalaadsed seadmed,

| — | töökorras tõstmisplatvormid, kaldteed ja muud samalaadsed seadmed, mis ei ole suuremad kui 300 mm ega suurenda sõiduki kandevõimet, |
| --- | --- |

—

töökorras tõstmisplatvormid, kaldteed ja muud samalaadsed seadmed, mis ei ole suuremad kui 300 mm ega suurenda sõiduki kandevõimet,

| — | mootorsõidukite haakeseadmed, |
| --- | --- |

—

mootorsõidukite haakeseadmed,

| — | elektrisõidukite varrasvooluvõtturid, |
| --- | --- |

—

elektrisõidukite varrasvooluvõtturid,

| — | välised päikesesirmid. |
| --- | --- |

—

välised päikesesirmid.

| 2.4.2. | Sõiduki laius – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse nr 6.2 kohaselt
  Sõiduki laiuse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:






  — | tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Sõiduki laius – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse nr 6.2 kohaselt

Sõiduki laiuse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:

—

tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed,

| — | tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed, |
| --- | --- |

—

tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed,

| — | rehvide purunemise kontrollseadmed, |
| --- | --- |

—

rehvide purunemise kontrollseadmed,

| — | porikaitsesüsteemi väljaulatuvad painduvad osad, |
| --- | --- |

—

porikaitsesüsteemi väljaulatuvad painduvad osad,

| — | valgustusseadmed, |
| --- | --- |

—

valgustusseadmed,

| — | sõidukorras sisenemisastmed, tõstmisplatvormid ja muud samalaadsed seadmed; need ei tohi sõiduki külggabariidist ulatuda kaugemale kui 10 mm ja astmete nurgad peavad olema ette- või tahapoole ümardatud vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt 2,5 mm raadiusega, |
| --- | --- |

—

sõidukorras sisenemisastmed, tõstmisplatvormid ja muud samalaadsed seadmed; need ei tohi sõiduki külggabariidist ulatuda kaugemale kui 10 mm ja astmete nurgad peavad olema ette- või tahapoole ümardatud vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt 2,5 mm raadiusega,

| — | peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed, |
| --- | --- |

—

peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed,

| — | rehvirõhu näidikud, |
| --- | --- |

—

rehvirõhu näidikud,

| — | kokkupandavad astmed, |
| --- | --- |

—

kokkupandavad astmed,

| — | rehvikülgede läbipaine vahetult maaga kokkupuutumise punkti kohal, |
| --- | --- |

—

rehvikülgede läbipaine vahetult maaga kokkupuutumise punkti kohal,

| — | jälgimisseadmed, |
| --- | --- |

—

jälgimisseadmed,

| — | busside sissetõmmatavad külgjuhtimisseadmed, mida kasutatakse isejuhtimissüsteemides, kui need ei ole sisse tõmmatud. |
| --- | --- |

—

busside sissetõmmatavad külgjuhtimisseadmed, mida kasutatakse isejuhtimissüsteemides, kui need ei ole sisse tõmmatud.

| 2.4.3. | Sõiduki kõrgus – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse nr 6.3 kohaselt.
  Sõiduki kõrguse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:






  — | antennid, |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Sõiduki kõrgus – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse nr 6.3 kohaselt.

Sõiduki kõrguse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:

—

antennid,

| — | püstasendis pantograafid või varrasvooluvõtturid. |
| --- | --- |

—

püstasendis pantograafid või varrasvooluvõtturid.

Teljetõsteseadmetega sõidukite korral tuleb arvestada nende seadmete mõju.

| 2.5. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

2.5.

(reserveeritud)

| 2.6. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

2.6.

(reserveeritud)

| 2.7. | Suurim tehniliselt lubatud teljekoormus (m) – telje kaudu teepinnale langev sõiduki ja telje konstruktsioonil põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus, mille on sätestanud sõiduki tootja. |
| --- | --- |

2.7.

Suurim tehniliselt lubatud teljekoormus (m) – telje kaudu teepinnale langev sõiduki ja telje konstruktsioonil põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus, mille on sätestanud sõiduki tootja.

| 2.8. | Suurim tehniliselt lubatud mitmikteljekoormus (μ) – mitmiktelgede kaudu teepinnale langev sõiduki ja telgede konstruktsioonil põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus, mille on sätestanud sõiduki tootja. |
| --- | --- |

2.8.

Suurim tehniliselt lubatud mitmikteljekoormus (μ) – mitmiktelgede kaudu teepinnale langev sõiduki ja telgede konstruktsioonil põhinev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus, mille on sätestanud sõiduki tootja.

| 2.9. | Pukseeritav mass – pukseeritava(te) sõiduki(te) teljelt (telgedelt) teepinnale kanduv kogukoormus. |
| --- | --- |

2.9.

Pukseeritav mass – pukseeritava(te) sõiduki(te) teljelt (telgedelt) teepinnale kanduv kogukoormus.

| 2.10. | Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass (TM) – tootja sätestatud suurim lubatud pukseeritav mass. |
| --- | --- |

2.10.

Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass (TM) – tootja sätestatud suurim lubatud pukseeritav mass.

| 2.11. | Mootorsõiduki haakepunktile mõjuv täismass – mootorsõiduki ja/või haakeseadme konstruktsioonil põhinev tootja sätestatud mass, mis vastab haakepunktile mõjuvale suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele. Definitsiooni järgi ei kuulu nimetatud massi hulka mootorsõiduki haakeseadme mass. |
| --- | --- |

2.11.

Mootorsõiduki haakepunktile mõjuv täismass – mootorsõiduki ja/või haakeseadme konstruktsioonil põhinev tootja sätestatud mass, mis vastab haakepunktile mõjuvale suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele. Definitsiooni järgi ei kuulu nimetatud massi hulka mootorsõiduki haakeseadme mass.

| 2.12. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

2.12.

(reserveeritud)

| 2.13. | Autorongi täismass (MC) – mootorsõidukist ja haagis(t)est koosneva autorongi kogumass, mille sätestab tootja. |
| --- | --- |

2.13.

Autorongi täismass (MC) – mootorsõidukist ja haagis(t)est koosneva autorongi kogumass, mille sätestab tootja.

| 2.14. | Teljetõsteseade – alaliselt sõidukile paigaldatud seade, mis sõiduki koormatusest sõltuvalt vähendab või suurendab teljekoormust:






  a) | kas rattaid maapinnalt lahti kergitades või neid maapinnale langetades |
| --- | --- | --- |

2.14.

Teljetõsteseade – alaliselt sõidukile paigaldatud seade, mis sõiduki koormatusest sõltuvalt vähendab või suurendab teljekoormust:

a)

kas rattaid maapinnalt lahti kergitades või neid maapinnale langetades

| b) | või rattaid maapinnalt lahti kergitamata (nt õhkvedrustuse või muude süsteemide abil), |
| --- | --- |

b)

või rattaid maapinnalt lahti kergitamata (nt õhkvedrustuse või muude süsteemide abil),

et vähendada rehvide kulumist mittetäielikult koormatud sõiduki korral ja/või kergendada mootorsõiduki või autorongi paigaltvõttu libedal pinnasel, suurendades veotelje koormust.

| 3. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

3.

(reserveeritud)

| 4. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

4.

(reserveeritud)

| 5. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

5.

(reserveeritud)

| 6. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

6.

(reserveeritud)

7.   NÕUDED

7.1.   Sõidukorras sõiduki tühimassi ja selle telgede vahel jaotumise mõõtmine

Sõidukorras sõiduki tühimassi ja selle jaotumist telgede vahel mõõdetakse käesoleva eeskirja punkti 3.4 kohaselt esitatud seisvatel sõidukitel, mille rattad on otsesõidusuunas. Kui mõõdetud massid ei erine tootja nimetatud sama tüübi tehnilise konfiguratsiooni massist rohkem kui 3 % või kuni 3 500 kg raskuste M2-kategooria sõidukite korral rohkem kui 5 %, kasutatakse allpool kirjeldatud nõuetele vastavuse tagamiseks tootja nimetatud sõidukorras sõidukite tühimassi ja massijaotust telgede vahel. Vastasel juhul kasutatakse mõõtmisel saadud masse ja tehniline teenistus võib vajaduse korral teha täiendavaid mõõtmisi muudel kui käesoleva eeskirja punkti 3.4 kohaselt esitatud sõidukitel.

| 7.2. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.2.

(reserveeritud)

| 7.3. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.3.

(reserveeritud)

7.4.   Massijaotuse arvutamine

7.4.1.   Arvutamise kord

| 7.4.1.1. | Allpool kirjeldatud massijaotuse arvutusteks peab tootja esitama katsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele andmed (tabelina või muul sobival kujul), mis võimaldavad vastava tüübi iga tehnilise konfiguratsiooni puhul kindlaks määrata sõiduki täismassi, suurima tehniliselt lubatud telje- ja mitmikteljekoormuse, suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi ja autorongi täismassi. |
| --- | --- |

7.4.1.1.

Allpool kirjeldatud massijaotuse arvutusteks peab tootja esitama katsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele andmed (tabelina või muul sobival kujul), mis võimaldavad vastava tüübi iga tehnilise konfiguratsiooni puhul kindlaks määrata sõiduki täismassi, suurima tehniliselt lubatud telje- ja mitmikteljekoormuse, suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi ja autorongi täismassi.

| 7.4.1.2. | Veendumaks, et sama tüübi iga tehniline konfiguratsioon vastab järgmistele nõuetele, tehakse asjakohased arvutused. Arvutuste tegemisel võib piirduda halvimate juhtudega. |
| --- | --- |

7.4.1.2.

Veendumaks, et sama tüübi iga tehniline konfiguratsioon vastab järgmistele nõuetele, tehakse asjakohased arvutused. Arvutuste tegemisel võib piirduda halvimate juhtudega.

| 7.4.1.3. | Järgmistes nõuetes kasutatakse parameetreid M, mi, μj TM, ja MC, mis peavad olema punkti 7.4 nõuetega kooskõlas:






  M = | sõiduki täismass; |
| --- | --- | --- |
| mi = | suurim tehniliselt lubatud teljekoormus, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni; |
| μj = | suurim tehniliselt lubatud üksiktelje või mitmiktelje koormus, kus j tähistab üksik- ja mitmiktelgede arvu ühest kuni sõiduki üksik- ja mitmiktelgede koguarvuni; |
| TM = | suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ja |
| MC = | autorongi täismass. |

7.4.1.3.

Järgmistes nõuetes kasutatakse parameetreid M, mi, μj TM, ja MC, mis peavad olema punkti 7.4 nõuetega kooskõlas:

M =

sõiduki täismass;

mi =

suurim tehniliselt lubatud teljekoormus, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni;

μj =

suurim tehniliselt lubatud üksiktelje või mitmiktelje koormus, kus j tähistab üksik- ja mitmiktelgede arvu ühest kuni sõiduki üksik- ja mitmiktelgede koguarvuni;

TM =

suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ja

MC =

autorongi täismass.

| 7.4.1.4. | Üksiktelgede korral, kus i tähistab üksiktelge ja j mitmiktelgesid, on definitsiooni järgi mi = μj. |
| --- | --- |

7.4.1.4.

Üksiktelgede korral, kus i tähistab üksiktelge ja j mitmiktelgesid, on definitsiooni järgi mi = μj.

| 7.4.1.5. | Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb arvutused teha nii, nagu telgede vedrustust tavaliselt koormatakse. Kui sõidukil on ülestõstetavad teljed, tuleb arvutused teha langetatud telgedega. |
| --- | --- |

7.4.1.5.

Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb arvutused teha nii, nagu telgede vedrustust tavaliselt koormatakse. Kui sõidukil on ülestõstetavad teljed, tuleb arvutused teha langetatud telgedega.

| 7.4.1.6. | Mitmiktelgede korral peab tootja näitama telgedevahelise massijaotuse seaduspärasust mitmiktelgedele langeva üldmassi korral (esitades näiteks arvutusvalemi või jaotumist näitavad joonised). |
| --- | --- |

7.4.1.6.

Mitmiktelgede korral peab tootja näitama telgedevahelise massijaotuse seaduspärasust mitmiktelgedele langeva üldmassi korral (esitades näiteks arvutusvalemi või jaotumist näitavad joonised).

| 7.4.1.7. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

(reserveeritud)

| 7.4.2. | (reserveeritud – vaata punkte 7.4.3.1 ja 7.4.4) |
| --- | --- |

7.4.2.

(reserveeritud – vaata punkte 7.4.3.1 ja 7.4.4)

| 7.4.2.1. | Masside summa mi ei tohi olla väiksem kui mass M. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Masside summa mi ei tohi olla väiksem kui mass M.

| 7.4.2.2. | Ühegi mitmiktelje j korral ei tohi telgedele langevate masside mi summa olla väiksem kui mass μj. Lisaks ei tohi ühegi üksiku telje mass mi olla väiksem kui massijaotusseaduse järgi sellele teljele i langeva mitmiktelje massi μj osa. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Ühegi mitmiktelje j korral ei tohi telgedele langevate masside mi summa olla väiksem kui mass μj. Lisaks ei tohi ühegi üksiku telje mass mi olla väiksem kui massijaotusseaduse järgi sellele teljele i langeva mitmiktelje massi μj osa.

| 7.4.2.3. | Masside summa μj ei tohi olla väiksem kui mass M. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Masside summa μj ei tohi olla väiksem kui mass M.

| 7.4.2.4. | Sõidukorras sõiduki mass, millele on liidetud 75 kilogrammile vastav mass korrutatuna sõitjate arvuga ja suurim tehniliselt lubatud vertikaalkoormus haakepunktile, ei tohi ületada massi M. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Sõidukorras sõiduki mass, millele on liidetud 75 kilogrammile vastav mass korrutatuna sõitjate arvuga ja suurim tehniliselt lubatud vertikaalkoormus haakepunktile, ei tohi ületada massi M.

| 7.4.2.5. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.4.2.5.

(reserveeritud)

| 7.4.2.6. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.4.2.6.

(reserveeritud)

| 7.4.2.7. | MC ei tohi olla suurem kui M + TM. |
| --- | --- |

7.4.2.7.

MC ei tohi olla suurem kui M + TM.

7.4.3.   Bussidele esitatavad nõuded

| 7.4.3.1. | Kohaldatakse punktides 7.4.2.1 kuni 7.4.2.3 ja 7.4.2.7 esitatud nõudeid. |
| --- | --- |

7.4.3.1.

Kohaldatakse punktides 7.4.2.1 kuni 7.4.2.3 ja 7.4.2.7 esitatud nõudeid.

| 7.4.3.2. | Sõidukorras sõiduki mass, millele on liidetud punkti 7.4.3.3.1 tabelis määratletud mass Q korrutatuna istuvate ja seisvate sõitjate üldarvuga, suurim tehniliselt lubatud vertikaalkoormus haakepunktile ja punktis 7.4.3.3.1 sätestatud massid WP, B ja BX, ei tohi ületada massi M. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Sõidukorras sõiduki mass, millele on liidetud punkti 7.4.3.3.1 tabelis määratletud mass Q korrutatuna istuvate ja seisvate sõitjate üldarvuga, suurim tehniliselt lubatud vertikaalkoormus haakepunktile ja punktis 7.4.3.3.1 sätestatud massid WP, B ja BX, ei tohi ületada massi M.

| 7.4.3.3. | Kui sõidukorras sõiduk on koormatud punkti 7.4.3.3.1 kohaselt, ei tohi ühelegi teljele langev mass ületada teljele mõjuvat teljekoormust mi ning ühelegi üksik- või mitmikteljele langev koormus ei tohi ületada sellele teljegrupile mõjuvat koormust μj. Lisaks peab (peavad) veoteljele mõjuv raskus või veotelgedele mõjuvad koormused moodustama vähemalt 25 % massist M. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Kui sõidukorras sõiduk on koormatud punkti 7.4.3.3.1 kohaselt, ei tohi ühelegi teljele langev mass ületada teljele mõjuvat teljekoormust mi ning ühelegi üksik- või mitmikteljele langev koormus ei tohi ületada sellele teljegrupile mõjuvat koormust μj. Lisaks peab (peavad) veoteljele mõjuv raskus või veotelgedele mõjuvad koormused moodustama vähemalt 25 % massist M.

| 7.4.3.3.1. | Sõidukorras sõiduk on koormatud: teatava arvu P istuvate sõitjatega, kelle kaal on Q; teatava arvu SP seisvate sõitjatega, kelle kaal Q on ühtlaselt jaotatud seisvate sõitjate alale S1; vajaduse korral massiga WP, mis on ühtlaselt jaotatud ratastoolide alale; massiga B (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiruumis; ja massiga BX (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiveoks kohandatud katusealal, kus:
  P on istekohtade arv;
  S1 on seisvate sõitjate ala. III või B-klassi sõidukite puhul S1 = 0;
  SP, mille on sätestanud tootja, ei tohi ületada väärtust S1/SSp, kus SSp on ühe seisva sõitja kokkuleppeline ruum, mida on täpsustatud allpool esitatud tabelis;
  WP (kg), on ratastoolikohtade arv, mis on korrutatud ratastooli ja selle kasutaja raskusega 250 kg;
  B (kg), mille on sätestanud tootja, peab olema määratud numbriliselt ja olema mitte väiksem kui 100 × V. See hõlmab pakiruume või riiuleid, mida võib kinnitada sõidukist väljapoole;
  V on pakiruumide ruumala kuupmeetrites. Kui tüübikinnitust antakse I või A-klassi sõidukile, tuleb sellest maha arvata ainult väljastpoolt juurdepääsetavate pakiruumide maht;
  BX, mille on sätestanud tootja, peab olema vähemalt 75 kg/m2.
  Kahekordsed sõidukid ei ole ette nähtud pagasi vedamiseks katusel ning seega on BX kahekordsete sõidukite puhul null.
  Q ja SSp väärtused on esitatud järgmises tabelis:







  Sõiduki klass | Ühe sõitja kaal Q (kg) | SSp (m2/sõitja kohta) tavaliselt ühe sõitja jaoks ette nähtud ala |
| --- | --- | --- | --- |
| I ja A-klass | 68 | 0,125 |
| II klass | 71 (40) | 0,15 |
| III ja B-klass | 71 (40) | Puudub |

7.4.3.3.1.

Sõidukorras sõiduk on koormatud: teatava arvu P istuvate sõitjatega, kelle kaal on Q; teatava arvu SP seisvate sõitjatega, kelle kaal Q on ühtlaselt jaotatud seisvate sõitjate alale S1; vajaduse korral massiga WP, mis on ühtlaselt jaotatud ratastoolide alale; massiga B (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiruumis; ja massiga BX (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiveoks kohandatud katusealal, kus:

P on istekohtade arv;

S1 on seisvate sõitjate ala. III või B-klassi sõidukite puhul S1 = 0;

SP, mille on sätestanud tootja, ei tohi ületada väärtust S1/SSp, kus SSp on ühe seisva sõitja kokkuleppeline ruum, mida on täpsustatud allpool esitatud tabelis;

WP (kg), on ratastoolikohtade arv, mis on korrutatud ratastooli ja selle kasutaja raskusega 250 kg;

B (kg), mille on sätestanud tootja, peab olema määratud numbriliselt ja olema mitte väiksem kui 100 × V. See hõlmab pakiruume või riiuleid, mida võib kinnitada sõidukist väljapoole;

V on pakiruumide ruumala kuupmeetrites. Kui tüübikinnitust antakse I või A-klassi sõidukile, tuleb sellest maha arvata ainult väljastpoolt juurdepääsetavate pakiruumide maht;

BX, mille on sätestanud tootja, peab olema vähemalt 75 kg/m2.

Kahekordsed sõidukid ei ole ette nähtud pagasi vedamiseks katusel ning seega on BX kahekordsete sõidukite puhul null.

Q ja SSp väärtused on esitatud järgmises tabelis:

Sõiduki klass

Ühe sõitja kaal Q (kg)

SSp (m2/sõitja kohta) tavaliselt ühe sõitja jaoks ette nähtud ala

I ja A-klass

68

0,125

II klass

71 (40)

0,15

III ja B-klass

71 (40)

Puudub

| 7.4.3.3.2. | Kui istekohtade arvu sõidukis saab muuta, seisukohtadele on eraldatud ala (S1) ja/või sõidukis on olemas ratastoolikohtade ala, tuleb punktide 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 nõudeid kohaldada kõigi järgmiste tingimuste suhtes: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.

Kui istekohtade arvu sõidukis saab muuta, seisukohtadele on eraldatud ala (S1) ja/või sõidukis on olemas ratastoolikohtade ala, tuleb punktide 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 nõudeid kohaldada kõigi järgmiste tingimuste suhtes:

| 7.4.3.3.2.1. | hõivatakse kõik istekohad, seejärel ülejäänud pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle), kui ruumi veel üle jääb, siis ratastoolikohtade ala; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1.

hõivatakse kõik istekohad, seejärel ülejäänud pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle), kui ruumi veel üle jääb, siis ratastoolikohtade ala;

| 7.4.3.3.2.2. | hõivatakse kõik seisukohad (kuni tootja määratud piirini), seejärel ülejäänud pind istuvatele sõitjatele, ja kui ruumi veel üle jääb, siis ratastoolikohtade ala; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2.

hõivatakse kõik seisukohad (kuni tootja määratud piirini), seejärel ülejäänud pind istuvatele sõitjatele, ja kui ruumi veel üle jääb, siis ratastoolikohtade ala;

| 7.4.3.3.2.3. | hõivatakse kõik ratastoolikohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle) ja seejärel ülejäänud pind istekohtadele. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3.

hõivatakse kõik ratastoolikohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja määratud piirini või alla selle) ja seejärel ülejäänud pind istekohtadele.

| 7.4.3.4. | Kui sõiduk on sõidukorras või koormatud punkti 7.4.3.3.1 kohaselt, siis ei tohi esiteljele või eesmisele mitmikteljele langev koormus olla väiksem kui järgmises tabelis esitatud protsent sõidukorras sõiduki massist või suurimast tehniliselt lubatud täismassist M:










  I ja A-klass | II klass | III ja B-klass |
| --- | --- | --- | --- |
| Jäik | Liigendiga | Jäik | Liigendiga | Jäik | Liigendiga |
| 20 | 20 | 25 (41) | 20 | 25 (41) | 20 |

7.4.3.4.

Kui sõiduk on sõidukorras või koormatud punkti 7.4.3.3.1 kohaselt, siis ei tohi esiteljele või eesmisele mitmikteljele langev koormus olla väiksem kui järgmises tabelis esitatud protsent sõidukorras sõiduki massist või suurimast tehniliselt lubatud täismassist M:

I ja A-klass

II klass

III ja B-klass

Jäik

Liigendiga

Jäik

Liigendiga

Jäik

Liigendiga

20

20

25 (41)

20

25 (41)

20

| 7.4.3.5. | Kui sõidukile antakse tüübikinnitus rohkem kui ühes klassis, siis kehtivad punktid 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 iga klassi puhul. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Kui sõidukile antakse tüübikinnitus rohkem kui ühes klassis, siis kehtivad punktid 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 iga klassi puhul.

| 7.4.4. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.4.4.

(reserveeritud)

| 7.5. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.5.

(reserveeritud)

7.6.   Manööverdamisvõime/juhitavus

| 7.6.1. | Mootorsõiduk peab olema juhitav/manööverdatav ühes või teises suunas 360o täisringjoonelisel alal, mida piiritlevad kaks kontsentrilist ringjoont, mida sõiduki ükski välimine punkt (välja arvatud väljaulatuvad osad, mida sõiduki laiust määrates ei arvestata) ei tohi ületada; välimise ringjoone raadius on 12,50 m ja sisemise ringjoone raadius on 5,30 m. Nõuet kohaldatakse ka teljetõsteseadmetega mootorsõidukite puhul, kui telg (teljed) on ülestõstetud asendis või koormatav(ad) telg (teljed) on koormamata asendis.
  Ülalnimetatud nõuetele vastavust kontrollitakse järgmiselt: |
| --- | --- |

7.6.1.

Mootorsõiduk peab olema juhitav/manööverdatav ühes või teises suunas 360o täisringjoonelisel alal, mida piiritlevad kaks kontsentrilist ringjoont, mida sõiduki ükski välimine punkt (välja arvatud väljaulatuvad osad, mida sõiduki laiust määrates ei arvestata) ei tohi ületada; välimise ringjoone raadius on 12,50 m ja sisemise ringjoone raadius on 5,30 m. Nõuet kohaldatakse ka teljetõsteseadmetega mootorsõidukite puhul, kui telg (teljed) on ülestõstetud asendis või koormatav(ad) telg (teljed) on koormamata asendis.

Ülalnimetatud nõuetele vastavust kontrollitakse järgmiselt:

7.6.1.1.   Mootorsõidukid

Sõiduki kõige välimist eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda (vaata joonist A).

| 7.6.1.2. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.6.1.2.

(reserveeritud)

| 7.6.2. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.6.2.

(reserveeritud)

7.6.3.   M2- või M3-kategooria sõidukitele esitatavad täiendavad nõuded

Vastavust käesoleva punkti nõuetele võib kontrollida kahel meetodil – 7.6.3.1 (A) või 7.6.3.1 (B).

Kuni 9. märtsini 2005 võivad Ühendkuningriik ja Portugal oma territooriumil keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest või keelata sõiduki müügi, registreerimise, kasutamise või kasutusloa andmise, kui sõiduki manööverdamisvõime/juhitavus ei vasta punktis 7.6.3.1 (B) kirjeldatud nõuetele.

V.a eelnimetatud riigid, tuginevad lepinguosalised tüübikinnituse andmisel punktile 7.6.3.1 (A).

| 7.6.3.1. (A) | Maapinnale tõmmatakse seisva sõiduki ringist väljapoole suunatud külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks joon. Liigendsõiduki korral peavad selle kaks jäika osa olema joondatud nimetatud tasandil. Kui sõiduk liigub sirgjooneliselt kursilt punktis 7.6.1 kirjeldatud ringi, ei tohi sõiduki ükski osa liikuda sellest vertikaaltasapinnast väljapoole rohkem kui 0,60 m (vaata jooniseid B ja C). |
| --- | --- |

7.6.3.1. (A)

Maapinnale tõmmatakse seisva sõiduki ringist väljapoole suunatud külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks joon. Liigendsõiduki korral peavad selle kaks jäika osa olema joondatud nimetatud tasandil. Kui sõiduk liigub sirgjooneliselt kursilt punktis 7.6.1 kirjeldatud ringi, ei tohi sõiduki ükski osa liikuda sellest vertikaaltasapinnast väljapoole rohkem kui 0,60 m (vaata jooniseid B ja C).

Joonis A

Image

Joonis B

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maksimaalselt 0,6 m

Joonis C

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maksimaalselt 0,6 m

| 7.6.3.1. (B) | Kui sõiduk seisab paigal ning selle rattad on suunatud nii, et sõiduki liikumahakkamise korral moodustab sõiduki kõige eesmine välimine punkt ringi raadiusega 12,50 m, tuleb maapinnale tõmmata joon sõiduki ringist väljapoole jääva külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks. M2- või M3-kategooria liigendsõiduki korral peavad selle kaks jäika osa olema joondatud nimetatud tasandil.
  Kui kuni 12 m pikkune jäik sõiduk liigub 12,50 m raadiusega ringi järgides ettepoole pöörates ühele või teisele poole, ei tohi sõiduki ükski osa ületada vertikaalset tasandit rohkem kui 0,80 m (vaata joonist B); pikema kui 12 m jäiga sõiduki või M2- või M3-kategooria liigendsõiduki korral ei tohi sõiduki ükski osa ületada vertikaalset tasandit rohkem kui 1,20 m (vaata joonist C).
  Teljetõsteseadmetega sõidukite puhul kohaldatakse seda nõuet ka telje (telgede) ülestõstetud asendi korral (punkti 2.14 tähenduses). |
| --- | --- |

7.6.3.1. (B)

Kui sõiduk seisab paigal ning selle rattad on suunatud nii, et sõiduki liikumahakkamise korral moodustab sõiduki kõige eesmine välimine punkt ringi raadiusega 12,50 m, tuleb maapinnale tõmmata joon sõiduki ringist väljapoole jääva külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks. M2- või M3-kategooria liigendsõiduki korral peavad selle kaks jäika osa olema joondatud nimetatud tasandil.

Kui kuni 12 m pikkune jäik sõiduk liigub 12,50 m raadiusega ringi järgides ettepoole pöörates ühele või teisele poole, ei tohi sõiduki ükski osa ületada vertikaalset tasandit rohkem kui 0,80 m (vaata joonist B); pikema kui 12 m jäiga sõiduki või M2- või M3-kategooria liigendsõiduki korral ei tohi sõiduki ükski osa ületada vertikaalset tasandit rohkem kui 1,20 m (vaata joonist C).

Teljetõsteseadmetega sõidukite puhul kohaldatakse seda nõuet ka telje (telgede) ülestõstetud asendi korral (punkti 2.14 tähenduses).

Joonis A

Image

Joonis B

Image

Joonis C

Image

| 7.6.4. | Vastavust punktides 7.6.1–7.6.3 kirjeldatud nõuetele võib tootja nõudmisel kontrollida ka asjakohase arvutuse või geomeetrilise demonstratsiooni teel. |
| --- | --- |

7.6.4.

Vastavust punktides 7.6.1–7.6.3 kirjeldatud nõuetele võib tootja nõudmisel kontrollida ka asjakohase arvutuse või geomeetrilise demonstratsiooni teel.

| 7.6.5. | Mittekomplektsete sõidukite puhul peab tootja esitama suurimad lubatud mõõtmed, mille suhtes sõidukit punktide 7.6.1–7.6.3 põhjal kontrollitakse. |
| --- | --- |

7.6.5.

Mittekomplektsete sõidukite puhul peab tootja esitama suurimad lubatud mõõtmed, mille suhtes sõidukit punktide 7.6.1–7.6.3 põhjal kontrollitakse.

| 7.7. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.7.

(reserveeritud)

| 7.8. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.8.

(reserveeritud)

| 7.9. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.9.

(reserveeritud)

| 7.10. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.10.

(reserveeritud)

| 7.11. | (reserveeritud) |
| --- | --- |

7.11.

(reserveeritud)

---

(1)  1 Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni (terviktekst) (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. lisas.

1

1

(2)  i) 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Holland, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, 9 Hispaania, 10 Serbia ja Montenegro, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 Norra, 17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 Iirimaa, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 28 Valgevene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja Hertsegoviina, 32 Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35 (vaba), 36 Leedu, 37 Türgi, 38 (vaba), 39 Aserbaidžaan, 40 endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 Euroopa Ühendus (kinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades oma asjakohast ECE-sümbolit), 43 Jaapan, 44 (vaba), 45 Austraalia, 46 Ukraina, 47 Lõuna-Aafrika, 48 Uus-Meremaa, 49 Küpros ja 50 Malta. Järgmised numbrid määratakse teistele riikidele kokkuleppega (milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavale või sellel kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist) liitumise või selle ratifitseerimise kronoloogilises järjestuses. Määratud numbrid edastab lepinguosalistele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

2

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole asjakohased teatises kirjeldatud sõiduki, osa või iseseisva tehnilise üksuse tüüpide kirjeldamisel, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga “?” (nt ABC??123??).

3

(4)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni tervikteksti (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. lisas.

4

(5)  Võimaluse korral nimetada euronormile vastav tähis, vastasel juhul märkida:

5

| a) | materjali kirjeldus, |
| --- | --- |

a)

materjali kirjeldus,

| b) | voolavuspiir, |
| --- | --- |

b)

voolavuspiir,

| c) | tõmbetugevuspiir, |
| --- | --- |

c)

tõmbetugevuspiir,

| d) | pikenemine (protsentides), |
| --- | --- |

d)

pikenemine (protsentides),

| e) | Brinelli kõvadus. |
| --- | --- |

e)

Brinelli kõvadus.

(6)  Eestjuhitav sõiduk – konfiguratsioon, mille korral üle poole mootori pikkusest on esiklaasi alumise serva eespoolseimast punktist tagapool ja rooliratta rumm asub sõiduki pikkuse eesmises veerandis.

6

(7)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei tõmmata midagi maha).

7

(8)  Kui üks versioon on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, esitatakse mõlema mass ja mõõtmed.

8

(9)  ISO-standard 612-1978, tingimus nr 6.4.

9

(10)  11. lisa, punkt 2.4.1.

10

(11)  11. lisa, punkt 4.2.

11

(12)  11. lisa, punkt 2.4.3.

12

(13)  ISO-standard 612-1978, tingimus nr 6.6.

13

(14)  ISO-standard 612-1978, tingimus nr 6.7.

14

(15)  Juhi kaaluks ja vajaduse korral meeskonnaliikme kaaluks arvestatakse 75 kg (selle moodustavad inimese kaal 68 kg ja pagasi kaal 7 kg vastavalt ISO-standardile 2416: 1992), kütusepaak on täidetud 90 % ulatuses ja muud vedelikke sisaldavad süsteemid (v.a kasutatud vee süsteemid) 100 % ulatuses tootja sätestatud mahust.

15

(16)  Haagise või poolhaagise korral, mille puhul haakeseadmele või sadulale langeb märkimisväärne vertikaalkoormus, lisatakse tehniliselt lubatud täismassile nimetatud koormus jagatuna maa raskuskiirendusega.

16

(17)  See number on esitatud näidiseks.

17

(18)  Kuni 22 sõitjaga sõidukite puhul võib alumine tahvel olla ülemise tahvli suhtes nihutatud, kui see on paigutatud samas suunas.

18

(19)  Ülemise tahvli laius võib ülaosas olla kuni 400 mm, kui see hõlmab ka kaldkanti, mille kalle ei ületa 30o horisontaaljoone suhtes.

19

o

(20)  Ülemise silindri kõrgust ja koos sellega kogukõrgust võib vähendada 100 mm võrra istmetevahelise käigu iga osa puhul, mis jääb järgmistest tasanditest tahapoole:

20

| a) | risttasand tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega sõidukite korral kõige eesmise tagatelje) kesksirgest 1,5 m eespool ja |
| --- | --- |

a)

risttasand tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega sõidukite korral kõige eesmise tagatelje) kesksirgest 1,5 m eespool ja

| b) | vertikaalne risttasand, mis läbib teenindusukse tagumist serva või kui tegemist on enam kui ühe teenindusuksega, kõige tagumise teenindusukse tagumist serva. |
| --- | --- |

b)

vertikaalne risttasand, mis läbib teenindusukse tagumist serva või kui tegemist on enam kui ühe teenindusuksega, kõige tagumise teenindusukse tagumist serva.

Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 300 millimeetrini, kui see hõlmab kaldkanti, mille kalle ei ületa 30o horisontaaljoone suhtes.

o

Katsekeha võib kokku puutuda kinnihoidmisrihmadega, kui need on paigaldatud, või muude elastsete esemetega, näiteks turvavööde osad, ja neid kõrvale nihutada.

(21)  kuni 22 sõitjaga sõidukites 230 mm

21

(22)  avariiukse juures 700 mm

22

kahekordse sõiduki ülemise korruse avariiukse juures 1 500 mm.

(23)  ainult mehaanilise vedrustusega sõidukites 430 mm

23

(24)  vähemalt ühe teenindusukse juures; teiste teenindususte juures 400 mm

24

(25)  astmed kõige tagumisest teljest tagapool asuva ukse juures: 300 mm

25

(26)  kuni 22 sõitjaga sõidukite istmetevahelises käigus 250 mm

26

(27)  Vaata joonealust märkust 3. lisa punktis 7.7.1.2.

27

(28)  Vaata märkust (“*”) 3. lisa punktis 7.7.5.1.

28

(29)  230 mm kuni 22 sõitjaga sõidukitel

29

(30)  700 mm, kui tegemist on avariiuksega

30

1 500 mm, kui tegemist on kahekordse sõiduki teise korruse avariiuksega

(31)  430 mm, kui tegemist on sõidukiga, mille vedrustus on ainult mehaaniline

31

(32)  300 mm, kui tegemist on astmetega kõige tagumisest teljest tahapoole jääva ukse juures.

32

(33)  Vähemalt ühe teenindusukse juures; 400 mm kõigi teiste teenindususte puhul.

33

(34)  250 mm kuni 22 sõitjaga sõiduki istmetevahelises käigus

34

(35)  225, kui tegemist on III klassiga.

35

(36)  350 mm rattakoopa ja mootoriruumi juures

36

(37)  400 mm II ja III klassi sõidukites

37

(38)  Sulgudes esitatud mõõtmed kehtivad ainult alumise korruse kõige tagumise osa ja esitelje lähedal oleva osa kohta (vaata punkt 7.7.5.10).

38

(39)  Sulgudes esitatud mõõtmed kehtivad ainult ülemise korruse ja/või alumise korruse kõige tagumise osa ja/või alumise korruse esitelje lähedal oleva osa puhul (vt punkti 7.7.5.10).

39

(40)  Hõlmab 3 kg käsipagasit.

40

(41)  II ja III klassi kahe juhtteljega kolmeteljeliste sõidukite puhul vähendatakse seda arvu 20 protsendini.

41

---

| 11.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/203

---

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 114 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad järgmiste elementide tüübikinnitust:

varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodul;

tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurool;

varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 373, 27. detsember 2006
  )

Määruse nr 114 tekst asendatakse järgmisega:

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 114 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad järgmiste elementide tüübikinnitust:

I.   varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodul;

II.   tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurool;

III.   varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem)

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiste varuosadena müüdavate seadmete suhtes:

| 1.1. | varuturvapadjasüsteemide turvapadjamoodulid, mis on mõeldud paigaldamiseks mootorsõidukitele; |
| --- | --- |

1.1.

varuturvapadjasüsteemide turvapadjamoodulid, mis on mõeldud paigaldamiseks mootorsõidukitele;

| 1.2. | kategooriatesse M1 ja N1 kuuluvatele sõidukitele mõeldud varuroolid, mis on varustatud tüübikinnitusega turvapadjamooduliga ja mõeldud paigaldamiseks mootorsõidukitele täiendava turvasüsteemina lisaks turvavöödele ja muudele turvasüsteemidele, st süsteemina, mis paneb tugeva kokkupõrke korral automaatselt tööle elastse konstruktsiooni, mille otstarve on vähendada sõidukis viibijate vigastuste raskust; |
| --- | --- |

1.2.

kategooriatesse M1 ja N1 kuuluvatele sõidukitele mõeldud varuroolid, mis on varustatud tüübikinnitusega turvapadjamooduliga ja mõeldud paigaldamiseks mootorsõidukitele täiendava turvasüsteemina lisaks turvavöödele ja muudele turvasüsteemidele, st süsteemina, mis paneb tugeva kokkupõrke korral automaatselt tööle elastse konstruktsiooni, mille otstarve on vähendada sõidukis viibijate vigastuste raskust;

| 1.3. | varuturvapadjasüsteemid, välja arvatud need, mis on paigaldatud roolile ja varustatud tüübikinnituse saanud turvapadjamoodulitega, täiendava turvasüsteemina lisaks turvavöödele ja muudele turvasüsteemidele M1- ja N1-kategooriasse kuuluvates sõidukites, st süsteemina, mis paneb tugeva kokkupõrke korral automaatselt tööle elastse konstruktsiooni, mille otstarve on vähendada sõidukis viibijate vigastuste raskust. |
| --- | --- |

1.3.

varuturvapadjasüsteemid, välja arvatud need, mis on paigaldatud roolile ja varustatud tüübikinnituse saanud turvapadjamoodulitega, täiendava turvasüsteemina lisaks turvavöödele ja muudele turvasüsteemidele M1- ja N1-kategooriasse kuuluvates sõidukites, st süsteemina, mis paneb tugeva kokkupõrke korral automaatselt tööle elastse konstruktsiooni, mille otstarve on vähendada sõidukis viibijate vigastuste raskust.

2.   MÕISTED

| 2.1. | Turvapadjasüsteem – komponentide kogum, mis täidab sõiduki(te)le paigaldatuna kõiki valmistaja poolt ette nähtud funktsioone. See süsteem koosneb vähemalt vallandusseadmest, mis paneb tööle ühe või mitu turvapadjamoodulit, ja elektrijuhtmestikust, kui see on olemas. |
| --- | --- |

2.1.

Turvapadjasüsteem – komponentide kogum, mis täidab sõiduki(te)le paigaldatuna kõiki valmistaja poolt ette nähtud funktsioone. See süsteem koosneb vähemalt vallandusseadmest, mis paneb tööle ühe või mitu turvapadjamoodulit, ja elektrijuhtmestikust, kui see on olemas.

| 2.2. | Turvapadi – elastsest materjalist moodustatud suletud ruum, mis saab inflaatorist gaasi ja kaitseb sõitjat kokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.2.

Turvapadi – elastsest materjalist moodustatud suletud ruum, mis saab inflaatorist gaasi ja kaitseb sõitjat kokkupõrke korral.

| 2.3. | Turvapadjamoodul – väikseim alakoost, mis koosneb selle töölepanekuks mõeldud energiaallikast ja avanevast turvapadjast. |
| --- | --- |

2.3.

Turvapadjamoodul – väikseim alakoost, mis koosneb selle töölepanekuks mõeldud energiaallikast ja avanevast turvapadjast.

| 2.4. | Varurool (mis on varustatud turvapadjamooduliga) – varuosana müüdav rool, mis on mõeldud mootorsõiduki konstruktsiooni muutmiseks ja mille funktsionaalsed mõõtmed, vorm ja/või materjal võivad erineda sõiduki valmistaja paigaldatud originaalrooli omadest. |
| --- | --- |

2.4.

Varurool (mis on varustatud turvapadjamooduliga) – varuosana müüdav rool, mis on mõeldud mootorsõiduki konstruktsiooni muutmiseks ja mille funktsionaalsed mõõtmed, vorm ja/või materjal võivad erineda sõiduki valmistaja paigaldatud originaalrooli omadest.

| 2.5. | Varuturvapadjasüsteem – varuosana müüdav turvapadjasüsteem, mis on mõeldud mootorsõiduki konstruktsiooni muutmiseks ja mille funktsionaalsed mõõtmed, vorm, materjalid ja/või tööpõhimõte võivad erineda sõiduki valmistaja poolt kõnealusele sõidukile paigaldatud originaalturvapadjasüsteemi omadest. |
| --- | --- |

2.5.

Varuturvapadjasüsteem – varuosana müüdav turvapadjasüsteem, mis on mõeldud mootorsõiduki konstruktsiooni muutmiseks ja mille funktsionaalsed mõõtmed, vorm, materjalid ja/või tööpõhimõte võivad erineda sõiduki valmistaja poolt kõnealusele sõidukile paigaldatud originaalturvapadjasüsteemi omadest.

| 2.6. | Varuturvapadjasüsteemide turvapadjamoodulite kategooriad |
| --- | --- |

2.6.

Varuturvapadjasüsteemide turvapadjamoodulite kategooriad

| 2.6.1. | A-kategooria: seade, mis on ette nähtud sõidukijuhi kaitsmiseks laupkokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.6.1.

A-kategooria: seade, mis on ette nähtud sõidukijuhi kaitsmiseks laupkokkupõrke korral.

| 2.6.2. | B-kategooria: seade, mis on ette nähtud esiistmel viibija(te) (v.a juhi) kaitsmiseks laupkokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.6.2.

B-kategooria: seade, mis on ette nähtud esiistmel viibija(te) (v.a juhi) kaitsmiseks laupkokkupõrke korral.

| 2.6.3. | C-kategooria: seade, mis on ette nähtud muudel istmetel peale esiistmete viibijate kaitsmiseks laupkokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.6.3.

C-kategooria: seade, mis on ette nähtud muudel istmetel peale esiistmete viibijate kaitsmiseks laupkokkupõrke korral.

| 2.6.4. | D-kategooria: seade, mis on ette nähtud esiistmel viibija(te) kaitsmiseks külgkokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.6.4.

D-kategooria: seade, mis on ette nähtud esiistmel viibija(te) kaitsmiseks külgkokkupõrke korral.

| 2.7. | Avanemishetk – hetk, mil turvapadja avanemist põhjustava kokkupõrke korral pöördumatult käivituvad komponendid, mis kutsuvad esile kõnealuse avanemise. |
| --- | --- |

2.7.

Avanemishetk – hetk, mil turvapadja avanemist põhjustava kokkupõrke korral pöördumatult käivituvad komponendid, mis kutsuvad esile kõnealuse avanemise.

| 2.8. | Juhtseadis või vallandusseade – alakoost, mis koosneb kõigist kokkupõrke tuvastamist võimaldavatest ja avanemist esilekutsuvatest komponentidest. |
| --- | --- |

2.8.

Juhtseadis või vallandusseade – alakoost, mis koosneb kõigist kokkupõrke tuvastamist võimaldavatest ja avanemist esilekutsuvatest komponentidest.

| 2.9. | Elektrijuhtmestik – kõik elektrijuhtmed ja -ühendused, mis seovad tervikliku turvapadjasüsteemi mitmesuguseid osi üksteisega ja võimalik, et ka sõidukiga. |
| --- | --- |

2.9.

Elektrijuhtmestik – kõik elektrijuhtmed ja -ühendused, mis seovad tervikliku turvapadjasüsteemi mitmesuguseid osi üksteisega ja võimalik, et ka sõidukiga.

| 2.10. | Tühimass – töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kuid koos kütuse, jahutusvedeliku, määrdeõli, tööriistade ja varurattaga (kui need kuuluvad valmistaja kaasa antava standardvarustuse hulka). |
| --- | --- |

2.10.

Tühimass – töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kuid koos kütuse, jahutusvedeliku, määrdeõli, tööriistade ja varurattaga (kui need kuuluvad valmistaja kaasa antava standardvarustuse hulka).

| 2.11. | Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamooduli tüüp – turvapadjamoodulid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | turvapadjamooduli kategooria; |
| --- | --- | --- |

2.11.

Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamooduli tüüp – turvapadjamoodulid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

turvapadjamooduli kategooria;

| b) | turvapadja geomeetria; |
| --- | --- |

b)

turvapadja geomeetria;

| c) | turvapadja materjal; |
| --- | --- |

c)

turvapadja materjal;

| d) | õhuavad või samaväärsed seadised; |
| --- | --- |

d)

õhuavad või samaväärsed seadised;

| e) | gaasigeneraator; |
| --- | --- |

e)

gaasigeneraator;

| f) | ümbriku põhimõte; |
| --- | --- |

f)

ümbriku põhimõte;

| g) | katte materjal, struktuur ja mõõtmed; |
| --- | --- |

g)

katte materjal, struktuur ja mõõtmed;

| h) | propellendi koostis; |
| --- | --- |

h)

propellendi koostis;

| i) | mooduli kinnitusmeetod. |
| --- | --- |

i)

mooduli kinnitusmeetod.

| 2.12. | Turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüüp – varuosadena müüdavad roolid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | turvapadja olemasolu; |
| --- | --- | --- |

2.12.

Turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüüp – varuosadena müüdavad roolid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

turvapadja olemasolu;

| b) | rooli mõõtmed ja läbimõõt; |
| --- | --- |

b)

rooli mõõtmed ja läbimõõt;

| c) | vorm, niivõrd kui see mõjutab ohutus- ja tugevusnäitajaid; |
| --- | --- |

c)

vorm, niivõrd kui see mõjutab ohutus- ja tugevusnäitajaid;

| d) | materjal; |
| --- | --- |

d)

materjal;

| e) | varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübi määratlus vastavalt punktile 2.11. |
| --- | --- |

e)

varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübi määratlus vastavalt punktile 2.11.

| 2.13. | Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüüp – varuturvapadjasüsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  a) | turvapadjamooduli kategooria, |
| --- | --- | --- |

2.13.

Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüüp – varuturvapadjasüsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

a)

turvapadjamooduli kategooria,

| b) | turvapadja geomeetria; |
| --- | --- |

b)

turvapadja geomeetria;

| c) | turvapadja materjal; |
| --- | --- |

c)

turvapadja materjal;

| d) | õhuavad või samaväärsed seadised; |
| --- | --- |

d)

õhuavad või samaväärsed seadised;

| e) | gaasigeneraator; |
| --- | --- |

e)

gaasigeneraator;

| f) | ümbriku põhimõte; |
| --- | --- |

f)

ümbriku põhimõte;

| g) | katte materjal, struktuur ja mõõtmed; |
| --- | --- |

g)

katte materjal, struktuur ja mõõtmed;

| h) | propellendi koostis; |
| --- | --- |

h)

propellendi koostis;

| i) | mooduli kinnitusmeetod. |
| --- | --- |

i)

mooduli kinnitusmeetod.

| 2.14. | Sõidukitüüp – kategooria mootorsõidukeid, mis ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest, niivõrd kui need mõjutavad käesolevas eeskirjas ette nähtud löökkatse tulemusi:






  a) | sõiduki konstruktsioon, mõõtmed, kereversioon ja materjalid; |
| --- | --- | --- |

2.14.

Sõidukitüüp – kategooria mootorsõidukeid, mis ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest, niivõrd kui need mõjutavad käesolevas eeskirjas ette nähtud löökkatse tulemusi:

a)

sõiduki konstruktsioon, mõõtmed, kereversioon ja materjalid;

| b) | tühimass vastavalt punkti 2.10 määratlusele; |
| --- | --- |

b)

tühimass vastavalt punkti 2.10 määratlusele;

| c) | roolimehhanism, iste ja turvavöösüsteem ning muud turvasüsteemid; |
| --- | --- |

c)

roolimehhanism, iste ja turvavöösüsteem ning muud turvasüsteemid;

| d) | mootori asukoht ja paigutus; |
| --- | --- |

d)

mootori asukoht ja paigutus;

| e) | sõiduki osad ja lisavarustuse hulka kuuluvad paigaldised või sisustusdetailid, mis mõjutavad turvapadja tööd. |
| --- | --- |

e)

sõiduki osad ja lisavarustuse hulka kuuluvad paigaldised või sisustusdetailid, mis mõjutavad turvapadja tööd.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübikinnituse taotlemine

| 3.1.1. | Turvapadjamooduli tüübikinnituse taotluse esitab turvapadjamooduli kaubamärgi valdaja, komponendi valmistaja või nende nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.1.

Turvapadjamooduli tüübikinnituse taotluse esitab turvapadjamooduli kaubamärgi valdaja, komponendi valmistaja või nende nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.1.2. | Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamoodulite iga kategooria taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.1.2.

Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamoodulite iga kategooria taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.1.2.1. | tehniline kirjeldus koos paigaldusjuhistega, milles on märgitud sõidukitüüp (-tüübid), millele turvapadjamoodul on ette nähtud; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

tehniline kirjeldus koos paigaldusjuhistega, milles on märgitud sõidukitüüp (-tüübid), millele turvapadjamoodul on ette nähtud;

| 3.1.2.2. | piisavalt üksikasjalikud joonised, mis võimaldavad kindlaks teha punktis 4.1.4 nõutud tüübikinnitusmärgi jaoks mõeldud asukohad; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

piisavalt üksikasjalikud joonised, mis võimaldavad kindlaks teha punktis 4.1.4 nõutud tüübikinnitusmärgi jaoks mõeldud asukohad;

| 3.1.2.3. | katsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse piisav arv turvapadjamooduleid, et kontrollida nende vastavust käesoleva eeskirja asjaomastele punktidele 5 ja 6. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

katsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse piisav arv turvapadjamooduleid, et kontrollida nende vastavust käesoleva eeskirja asjaomastele punktidele 5 ja 6.

3.2.   Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüübikinnituse taotlus

| 3.2.1. | Turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüübikinnituse taotluse esitab varurooli kaubamärgi valdaja, valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.2.1.

Turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüübikinnituse taotluse esitab varurooli kaubamärgi valdaja, valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2.2. | Turvapadjamooduliga varustatud varurooli iga tüübi taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.2.2.

Turvapadjamooduliga varustatud varurooli iga tüübi taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.2.2.1. | tehniline kirjeldus, sealhulgas paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

tehniline kirjeldus, sealhulgas paigaldusjuhised;

| 3.2.2.2. | piisavalt üksikasjalikud joonised; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

piisavalt üksikasjalikud joonised;

| 3.2.2.3. | joonised, mis näitavad turvapadjamooduli(te) ja selle (nende) lisatarviku(te) asukohta roolil; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

joonised, mis näitavad turvapadjamooduli(te) ja selle (nende) lisatarviku(te) asukohta roolil;

| 3.2.2.4. | punktis 4.2.4 nõutud tüübikinnitusmärgi jaoks mõeldud asukoht; |
| --- | --- |

3.2.2.4.

punktis 4.2.4 nõutud tüübikinnitusmärgi jaoks mõeldud asukoht;

| 3.2.2.5. | tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse piisav arv turvapadjamoodulitega varustatud varuroole ja sõidukeid, mis esindavad varurooli tüübikinnitusega seotud sõidukitüüpe, et kontrollida vastavust käesoleva eeskirja asjaomastele punktidele 5 ja 6. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse piisav arv turvapadjamoodulitega varustatud varuroole ja sõidukeid, mis esindavad varurooli tüübikinnitusega seotud sõidukitüüpe, et kontrollida vastavust käesoleva eeskirja asjaomastele punktidele 5 ja 6.

3.3.   Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüübikinnituse taotlemine

| 3.3.1. | Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüübikinnituse taotluse esitab varuturvapadjasüsteemi kaubamärgi valdaja, valmistaja või nende nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.3.1.

Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüübikinnituse taotluse esitab varuturvapadjasüsteemi kaubamärgi valdaja, valmistaja või nende nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.3.2. | Varuturvapadjasüsteemi iga tüübi taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.3.2.

Varuturvapadjasüsteemi iga tüübi taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.3.2.1. | tehniline kirjeldus, sealhulgas paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

tehniline kirjeldus, sealhulgas paigaldusjuhised;

| 3.3.2.2. | piisavalt üksikasjalikud joonised; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

piisavalt üksikasjalikud joonised;

| 3.3.2.3. | joonised, mis näitavad turvapadjasüsteemi(de) ja selle (nende) lisatarviku(te) asukohta sõidukis; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

joonised, mis näitavad turvapadjasüsteemi(de) ja selle (nende) lisatarviku(te) asukohta sõidukis;

| 3.3.2.4. | punktis 4.3.4 nõutud tüübikinnitusmärgi jaoks mõeldud asukoht; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

punktis 4.3.4 nõutud tüübikinnitusmärgi jaoks mõeldud asukoht;

| 3.3.2.5. | tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse piisav arv varuturvapadjasüsteeme ja sõidukeid, mis esindavad varusüsteemi tüübikinnitusega seotud sõidukitüüpe, et kontrollida vastavust käesoleva eeskirja asjaomastele punktidele 5 ja 6. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse piisav arv varuturvapadjasüsteeme ja sõidukeid, mis esindavad varusüsteemi tüübikinnitusega seotud sõidukitüüpe, et kontrollida vastavust käesoleva eeskirja asjaomastele punktidele 5 ja 6.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübikinnitus

| 4.1.1. | Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud turvapadjamooduli näidised vastavad asjaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse varuturvapadjasüsteemi seda tüüpi turvapadjamoodulile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.1.

Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud turvapadjamooduli näidised vastavad asjaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse varuturvapadjasüsteemi seda tüüpi turvapadjamoodulile tüübikinnitus.

| 4.1.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit varuturvapadjasüsteemile mõeldud teist tüüpi turvapadjamoodulile. |
| --- | --- |

4.1.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit varuturvapadjasüsteemile mõeldud teist tüüpi turvapadjamoodulile.

| 4.1.3. | Teatis varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübile kinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.1.3.

Teatis varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübile kinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.1.4. | Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamoodulite näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: |
| --- | --- |

4.1.4.

Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamoodulite näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 4.1.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1); |
| --- | --- |

4.1.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1);

| 4.1.4.2. | tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

4.1.4.2.

tüübikinnitusnumber;

| 4.1.4.3. | täiendav sümbol, mis näitab turvapadjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6). |
| --- | --- |

4.1.4.3.

täiendav sümbol, mis näitab turvapadjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6).

| 4.1.5. | Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud. |
| --- | --- |

4.1.5.

Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud.

| 4.1.6. | Käesoleva eeskirja 4. lisas on esitatud eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja täiendava sümboli näidis. |
| --- | --- |

4.1.6.

Käesoleva eeskirja 4. lisas on esitatud eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja täiendava sümboli näidis.

4.2.   Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüübikinnitus

| 4.2.1. | Kui tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüüp, mis on esitatud tüübikinnituse saamiseks, vastab asjaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse kõnealusele tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varuroolile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.2.1.

Kui tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüüp, mis on esitatud tüübikinnituse saamiseks, vastab asjaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse kõnealusele tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varuroolile tüübikinnitus.

| 4.2.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi varuroolile. |
| --- | --- |

4.2.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi varuroolile.

| 4.2.3. | Teatis varurooli tüübile kinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või varurooli tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.2.3.

Teatis varurooli tüübile kinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või varurooli tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.2.4. | Varuturvapadjasüsteemiga rooli ja rooliratta (adapterid) näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: |
| --- | --- |

4.2.4.

Varuturvapadjasüsteemiga rooli ja rooliratta (adapterid) näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 4.2.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); |
| --- | --- |

4.2.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2);

| 4.2.4.2. | tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

4.2.4.2.

tüübikinnitusnumber;

| 4.2.4.3. | täiendav sümbol, mis näitab turvapadjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6). |
| --- | --- |

4.2.4.3.

täiendav sümbol, mis näitab turvapadjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6).

| 4.2.5. | Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud. |
| --- | --- |

4.2.5.

Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud.

| 4.2.6. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse varurooli ja rooliratta (adapteri) külge. Kui varurool ja rooliratas on ühes tükis, piisab ühest tüübikinnitusmärgist ja ühest märgist valmistaja kaubanime ja kaubamärgiga. |
| --- | --- |

4.2.6.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse varurooli ja rooliratta (adapteri) külge. Kui varurool ja rooliratas on ühes tükis, piisab ühest tüübikinnitusmärgist ja ühest märgist valmistaja kaubanime ja kaubamärgiga.

| 4.2.7. | Käesoleva eeskirja 5. lisas on esitatud eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja täiendava sümboli näidis. |
| --- | --- |

4.2.7.

Käesoleva eeskirja 5. lisas on esitatud eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja täiendava sümboli näidis.

4.3.   Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüübikinnitus

| 4.3.1. | Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) vastab asjaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse seda tüüpi varuturvapadjasüsteemile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.3.1.

Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) vastab asjaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse seda tüüpi varuturvapadjasüsteemile tüübikinnitus.

| 4.3.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi varuturvapadjasüsteemile. |
| --- | --- |

4.3.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi varuturvapadjasüsteemile.

| 4.3.3. | Teatis varuturvapadjasüsteemi tüübile kinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või varuturvapadjasüsteemi tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.3.

Teatis varuturvapadjasüsteemi tüübile kinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või varuturvapadjasüsteemi tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.3.4. | Varuturvapadjasüsteemi näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: |
| --- | --- |

4.3.4.

Varuturvapadjasüsteemi näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 4.3.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); |
| --- | --- |

4.3.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2);

| 4.3.4.2. | tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

4.3.4.2.

tüübikinnitusnumber;

| 4.3.4.3. | täiendav sümbol, mis näitab turvapadjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6). |
| --- | --- |

4.3.4.3.

täiendav sümbol, mis näitab turvapadjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6).

| 4.3.5. | Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud. |
| --- | --- |

4.3.5.

Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud.

| 4.3.6. | Käesoleva eeskirja 6. lisas on esitatud eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja täiendava sümboli näidis. |
| --- | --- |

4.3.6.

Käesoleva eeskirja 6. lisas on esitatud eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja täiendava sümboli näidis.

5.   NÕUDED

| 5.1. | Üldnõuded tüübikinnituse andmiseks varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodulile, tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varuroolile või muule varuturvapadjasüsteemile (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem). |
| --- | --- |

5.1.

Üldnõuded tüübikinnituse andmiseks varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodulile, tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varuroolile või muule varuturvapadjasüsteemile (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem).

| 5.1.1. | Enne tüübikinnituse andmist vastavalt punktidele 4.1, 4.2 ja/või 4.3 peab pädev asutus veenduma piisavate meetmete olemasolus järgmise tagamiseks: |
| --- | --- |

5.1.1.

Enne tüübikinnituse andmist vastavalt punktidele 4.1, 4.2 ja/või 4.3 peab pädev asutus veenduma piisavate meetmete olemasolus järgmise tagamiseks:

| 5.1.1.1. | süsteemi paigaldamine, hooldus, remont ja lahtimonteerimine väljaõppinud tehnikute poolt üksnes vastavalt juhendile, mille koostab tüübikinnituse taotleja; |
| --- | --- |

5.1.1.1.

süsteemi paigaldamine, hooldus, remont ja lahtimonteerimine väljaõppinud tehnikute poolt üksnes vastavalt juhendile, mille koostab tüübikinnituse taotleja;

| 5.1.1.2. | osa või terve süsteemi väljavahetamine pärast garanteeritud tööea lõppu; |
| --- | --- |

5.1.1.2.

osa või terve süsteemi väljavahetamine pärast garanteeritud tööea lõppu;

| 5.1.1.3. | märgistused ja teated päästetöötajatele, märgistused ja teave laste turvasüsteemide kasutamise kohta. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

märgistused ja teated päästetöötajatele, märgistused ja teave laste turvasüsteemide kasutamise kohta.

| 5.1.2. | Magnetväljade mõju ei tohi häirida turvapadjasüsteemi tööd. |
| --- | --- |

5.1.2.

Magnetväljade mõju ei tohi häirida turvapadjasüsteemi tööd.

| 5.1.3. | Terviklik süsteem sisaldab seadet, mis alarmeerib kasutajat, kui turvapadjasüsteem ei ole ettenähtud töökorras. |
| --- | --- |

5.1.3.

Terviklik süsteem sisaldab seadet, mis alarmeerib kasutajat, kui turvapadjasüsteem ei ole ettenähtud töökorras.

| 5.1.4. | A-kategooria turvapadjasüsteemi turvapadjamoodulite konstruktsioon peab olema selline, et nende katsetamisel vastavalt punkti 5.2.2.7 nõuetele (staatilise avanemise katse) võib turvapadja pärast täielikku avanemist käsitsi kõrvale lükata. |
| --- | --- |

5.1.4.

A-kategooria turvapadjasüsteemi turvapadjamoodulite konstruktsioon peab olema selline, et nende katsetamisel vastavalt punkti 5.2.2.7 nõuetele (staatilise avanemise katse) võib turvapadja pärast täielikku avanemist käsitsi kõrvale lükata.

| 5.1.5. | Mürgisus ja põletus
  Esitatakse sertifikaat, mis tõendab, et turvapadja avanemisel vabanevate gaaside ja tahkete osakeste laad, kontsentratsioon ja temperatuur ei tekita sõidukis viibijatele tõsiseid vigastusi. Tüübikinnituse andmise eest vastutavad ametiasutused jätavad endale õiguse kontrollida deklaratsiooni täpsust. |
| --- | --- |

5.1.5.

Esitatakse sertifikaat, mis tõendab, et turvapadja avanemisel vabanevate gaaside ja tahkete osakeste laad, kontsentratsioon ja temperatuur ei tekita sõidukis viibijatele tõsiseid vigastusi. Tüübikinnituse andmise eest vastutavad ametiasutused jätavad endale õiguse kontrollida deklaratsiooni täpsust.

5.2.   Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli kinnitamise nõuded

| 5.2.1. | Turvapadjamoodulite tööohutuse tagamiseks peab iga turvapadjamoodul vastama rahvusvahelisele standardile ISO 12097-2 “MAANTEESÕIDUKID – TURVAPADJAKOMPONENTIDE KATSETAMINE – 2. OSA: Turvapadjamoodulite katsetamine”, versioon: 1996-08-00.
  Külgmiste turvapadjasüsteemidega varustatud esiistmete jaoks mõeldud turvapadjamoodulid peavad võimaluse korral vastama eespool nimetatud ISO standardi nõuetele (näiteks katsed vastavalt punktile 5.2.2).
  Mooduli valmistaja kinnitab, et eespool nimetatud katsed on läbi viidud positiivsete katsetulemustega. Tüübikinnituse andmise eest vastutav ametiasutus jätab endale õiguse kontrollida kahtluse korral antud deklaratsiooni õigsust. |
| --- | --- |

5.2.1.

Turvapadjamoodulite tööohutuse tagamiseks peab iga turvapadjamoodul vastama rahvusvahelisele standardile ISO 12097-2 “MAANTEESÕIDUKID – TURVAPADJAKOMPONENTIDE KATSETAMINE – 2. OSA: Turvapadjamoodulite katsetamine”, versioon: 1996-08-00.

Külgmiste turvapadjasüsteemidega varustatud esiistmete jaoks mõeldud turvapadjamoodulid peavad võimaluse korral vastama eespool nimetatud ISO standardi nõuetele (näiteks katsed vastavalt punktile 5.2.2).

Mooduli valmistaja kinnitab, et eespool nimetatud katsed on läbi viidud positiivsete katsetulemustega. Tüübikinnituse andmise eest vastutav ametiasutus jätab endale õiguse kontrollida kahtluse korral antud deklaratsiooni õigsust.

| 5.2.2. | Punkti 5.2.1 asemel on lubatud vähendatud katseprogramm, mis sisaldab vähemalt järgmisi katseelemente: |
| --- | --- |

5.2.2.

Punkti 5.2.1 asemel on lubatud vähendatud katseprogramm, mis sisaldab vähemalt järgmisi katseelemente:

| 5.2.2.1. | kukkumiskatse; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

kukkumiskatse;

| 5.2.2.2. | mehaaniline kokkupõrkekatse; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

mehaaniline kokkupõrkekatse;

| 5.2.2.3. | samaaegne vibratsiooni- ja temperatuurikatse; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

samaaegne vibratsiooni- ja temperatuurikatse;

| 5.2.2.4. | tsükliline soojusniiskuse katse; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

tsükliline soojusniiskuse katse;

| 5.2.2.5. | päikesekiirguse simulatsioonkatse; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

päikesekiirguse simulatsioonkatse;

| 5.2.2.6. | temperatuurišoki katse; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

temperatuurišoki katse;

| 5.2.2.7. | staatiline avanemiskatse. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

staatiline avanemiskatse.

5.3.   Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli kinnitamise nõuded

| 5.3.1. | Enne tüübikinnituse andmist vastavalt punktile 4.2 peab pädev asutus veenduma piisavate meetmete olemasolus järgmiste protseduuride läbiviimiseks: |
| --- | --- |

5.3.1.

Enne tüübikinnituse andmist vastavalt punktile 4.2 peab pädev asutus veenduma piisavate meetmete olemasolus järgmiste protseduuride läbiviimiseks:

| 5.3.1.1. | varurooli punktis 6.2.1.1 kirjeldatud kuumakindluskatse (kõik osad peale turvapadjamooduli), et tagada kõigi materjalide sidusus; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

varurooli punktis 6.2.1.1 kirjeldatud kuumakindluskatse (kõik osad peale turvapadjamooduli), et tagada kõigi materjalide sidusus;

| 5.3.1.2. | punktis 6.2.1.2 kirjeldatud paindekatse rooliratta minimaalse deformatsiooni tagamiseks; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

punktis 6.2.1.2 kirjeldatud paindekatse rooliratta minimaalse deformatsiooni tagamiseks;

| 5.3.1.3. | punktis 6.2.1.3 kirjeldatud pöördemomendikatse piisava jäikuse tagamiseks, kui varuroolile avaldub rooliratta suhtes tangentsiaalne koormus; |
| --- | --- |

5.3.1.3.

punktis 6.2.1.3 kirjeldatud pöördemomendikatse piisava jäikuse tagamiseks, kui varuroolile avaldub rooliratta suhtes tangentsiaalne koormus;

| 5.3.1.4. | punktis 6.2.1.4 kirjeldatud väsimuskatse piisava tööea tagamiseks. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

punktis 6.2.1.4 kirjeldatud väsimuskatse piisava tööea tagamiseks.

| 5.3.2. | Varurooli puhul tuleb garanteerida, et kasulik läbimõõt ei oleks oluliselt väiksem kui sõiduki valmistaja paigaldatud rooli kasulik läbimõõt. See nõue loetakse täidetuks, kui varurooli kasulik läbimõõt ei ole väiksem kui sõiduki valmistaja kasutatud rooli 0,9kordne kasulik läbimõõt. |
| --- | --- |

5.3.2.

Varurooli puhul tuleb garanteerida, et kasulik läbimõõt ei oleks oluliselt väiksem kui sõiduki valmistaja paigaldatud rooli kasulik läbimõõt. See nõue loetakse täidetuks, kui varurooli kasulik läbimõõt ei ole väiksem kui sõiduki valmistaja kasutatud rooli 0,9kordne kasulik läbimõõt.

| 5.3.3. | Varurooli suurus ja kinnitus roolisamba külge peab jääma sõiduki valmistaja määratud mõõtmete ja lubatud hälvete piiridesse. Vastasel korral demonstreerib varuosa valmistaja tehnilisele teenistusele mis tahes muu valitud kinnitusmeetodi nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

5.3.3.

Varurooli suurus ja kinnitus roolisamba külge peab jääma sõiduki valmistaja määratud mõõtmete ja lubatud hälvete piiridesse. Vastasel korral demonstreerib varuosa valmistaja tehnilisele teenistusele mis tahes muu valitud kinnitusmeetodi nõuetekohast toimimist.

| 5.3.4. | Varurool peab võimaldama juhil jälgida kõiki tähtsaid instrumente ja näidikuid, nagu:






  a) | kiirusmõõdik ja |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Varurool peab võimaldama juhil jälgida kõiki tähtsaid instrumente ja näidikuid, nagu:

a)

kiirusmõõdik ja

| b) | järgmised märgutuled:






  — | suunatuli, |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised märgutuled:

—

suunatuli,

| — | kaugtuled, |
| --- | --- |

—

kaugtuled,

| — | tagumine udutuli, |
| --- | --- |

—

tagumine udutuli,

| — | ohutuli, |
| --- | --- |

—

ohutuli,

| — | automaatne blokeerumisvastane süsteem, |
| --- | --- |

—

automaatne blokeerumisvastane süsteem,

| — | pidurisüsteemi rikked, |
| --- | --- |

—

pidurisüsteemi rikked,

| — | turvapadja töötamise näidik. |
| --- | --- |

—

turvapadja töötamise näidik.

Katsed viiakse läbi punktis 6.2.2. sätestatud ettekirjutuse kohaselt.

| 5.3.5. | Tüübikinnitusega turvapadjamoodulitega varustatud varuroolid peavad olema sellised, et nende sõidukile paigaldamise korral vastaks kõnealune sõiduk eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuetele.
  Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli vastavuse kontrollimisel käesoleva eeskirja nõuetele võetakse kahtluse korral arvesse kõik tüübikinnituse taotleja esitatud andmed ja katsetulemused ning tehniline teenistus võib neid arvesse võtta tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel. |
| --- | --- |

5.3.5.

Tüübikinnitusega turvapadjamoodulitega varustatud varuroolid peavad olema sellised, et nende sõidukile paigaldamise korral vastaks kõnealune sõiduk eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuetele.

Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli vastavuse kontrollimisel käesoleva eeskirja nõuetele võetakse kahtluse korral arvesse kõik tüübikinnituse taotleja esitatud andmed ja katsetulemused ning tehniline teenistus võib neid arvesse võtta tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel.

5.4.   Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) kinnitamise nõuded

| 5.4.1. | Varuturvapadjasüsteemidel peab olema tüübikinnitusega turvapadjamoodul või selle katse eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb tõestada, et kasutatud süsteem vastab punktides 5.1. ja 5.2. ette nähtud nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.1.

Varuturvapadjasüsteemidel peab olema tüübikinnitusega turvapadjamoodul või selle katse eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb tõestada, et kasutatud süsteem vastab punktides 5.1. ja 5.2. ette nähtud nõuetele.

| 5.4.2. | Varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) peab olema selline, et selle paigaldamisel sõidukile vastab sõiduk allnimetatud kategooriatesse kuuluvate turvapadjasüsteemide puhul järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

5.4.2.

Varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) peab olema selline, et selle paigaldamisel sõidukile vastab sõiduk allnimetatud kategooriatesse kuuluvate turvapadjasüsteemide puhul järgmistele nõuetele:

| 5.4.2.1. | B-kategooria: eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; |
| --- | --- |

5.4.2.1.

B-kategooria: eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded;

| 5.4.2.2. | C-kategooria: eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; lisaks kasutatakse turvapadjasüsteemi töö kontrollimiseks mõõteriistadega varustatud mannekeene; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

C-kategooria: eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; lisaks kasutatakse turvapadjasüsteemi töö kontrollimiseks mõõteriistadega varustatud mannekeene;

| 5.4.2.3. | D-kategooria: eeskirja nr 95 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; sel juhul kasutatakse katse sooritamiseks külgkokkupõrke mannekeeni. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

D-kategooria: eeskirja nr 95 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; sel juhul kasutatakse katse sooritamiseks külgkokkupõrke mannekeeni.

6.   KATSED

6.1.   Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli katsed

Katsed viiakse läbi vastavalt standardile ISO 12097, 2. osa, versioon 1996-08-00.

6.2.   Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli katsed

| 6.2.1. | Tugevuskatsed |
| --- | --- |

6.2.1.

Tugevuskatsed

6.2.1.1.   Kuumakindluskatse

Varurooli (välja arvatud turvapadjamoodul) hoitakse ühe tsüklina järgmisel temperatuuril:

| — | 16 tundi temperatuuril |
| --- | --- |

—

16 tundi temperatuuril

– 15 oC ± 2 oC

| — | 30 minutit temperatuuril |
| --- | --- |

—

30 minutit temperatuuril

+ 22 oC ± 2 oC

| — | 3 tundi temperatuuril |
| --- | --- |

—

3 tundi temperatuuril

+ 80 oC ± 2 oC

| — | 30 minutit temperatuuril |
| --- | --- |

—

30 minutit temperatuuril

– 22 oC ± 2 oC

Katse tulemusena ei tohi tekkida püsivat deformatsiooni üle ettenähtud lubatud hälvete, pragusid ega purunemist.

6.2.1.2.   Paindekatse

Varurooli hoitakse 16 tundi temperatuuril vähemalt –15 oC ± 2 oC. Seejärel paigaldatakse varurooli ratas jäiga telje otsa ning roolirattale rakendatakse rooliratta tasapinna suhtes risti suunatud staatilist koormust 70 daN ± 0,5 daN. Katsekoormus tuleb rakendada roolirattale ja kahe kodara vahele, mis moodustavad suurima nurga.

Selle katse tagajärjel ei tohi varurooli rattale jääda püsivat deformatsiooni, mis oleks suurem kui 8 % rooliratta läbimõõdust. Ei tohi olla märke pragudest ega murdudest, mis mõjutavad rooli tööohutust.

6.2.1.3.   Pöördemomendikatse

Varurooli ratas paigaldatakse jäiga telje otsa ning sellele rakendatakse tangentsiaalselt staatilist katsekoormust 70 daN ± 0,5 daN. Selle katse tulemusena tekkiv jäävdeformatsioon ei tohi olla pöörlemissuunas rohkem kui üks kraad. Katse tagajärjel ei tohi tekkida mingeid märke pragudest ega murdudest, mis võivad mõjutada rooliratta tööohutust. Seejärel rakendatakse roolirattale tangentsiaalkoormust, mis vastab pöördemomendile 22 daNm ± 0,5 daNm. See ei tohi mõjutada rooli tööohutust, isegi kui jäävdeformatsioon pöörlemissuunas on suurem kui üks kraad.

6.2.1.4.   Väsimuskatse

Varurool paigaldatakse ratastpidi katsestendile, nagu on näidatud 7. lisas väsimuskatse stendi näidist kujutaval joonisel, ning sellega viiakse läbi ligikaudse sinusoidse vastupidavuskoormuse tsükkelkatse pöördemomendiga 14 daNm ± 0,5 daNm ja sagedusel 1,5 Hz ± 0,25 Hz.

Varurool peab vastu pidama vähemalt 1 × 105 koormustsüklile, ilmutamata mingeid märke pragunemisest või murdumisest, mis võib mõjutada tööohutust.

6.2.2.   Paigaldusnõuete katsed ja näidikulaua nähtavus juhile

| 6.2.2.1. | Juht peab nägema:






  a) | kiirusmõõdikut; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1.

Juht peab nägema:

a)

kiirusmõõdikut;

| b) | järgmisi märgutulesid:






  — | suunatuli, |
| --- | --- | --- |

b)

järgmisi märgutulesid:

—

suunatuli,

| — | kaugtuled, |
| --- | --- |

—

kaugtuled,

| — | tagumine udutuli, |
| --- | --- |

—

tagumine udutuli,

| — | ohutuli, |
| --- | --- |

—

ohutuli,

| — | automaatne blokeerumisvastane süsteem, |
| --- | --- |

—

automaatne blokeerumisvastane süsteem,

| — | pidurisüsteemi rikked, |
| --- | --- |

—

pidurisüsteemi rikked,

| — | turvapadja töötamise näidik. |
| --- | --- |

—

turvapadja töötamise näidik.

Nähtavust hinnatakse varurooliga varustatud katsetatava sõiduki näidikulauast tehtud fotode võrdleva hindamise teel. H-punktid mõõdetakse pärast seda, kui sõiduk on joondatud kolmemõõtmelisel mõõteseadmel.

Sõiduki ja koordinaadistiku suhe pannakse paika kere võrdluspunktide abil.

Kui R-punkti koordinaadid pole teada, kasutatakse H-punkti kindlaksmääramiseks 50protsentiilist mannekeeni. Juhiiste reguleeritakse järgmiselt:

| (a) | iste pikisuunaliselt reguleeritud seadme kõige tagumisse asendisse; |
| --- | --- |

(a)

iste pikisuunaliselt reguleeritud seadme kõige tagumisse asendisse;

| (b) | seljatoe kalle vastab mannekeeni selja kaldenurgale 25o; |
| --- | --- |

(b)

seljatoe kalle vastab mannekeeni selja kaldenurgale 25o;

| (c) | muud reguleerseadised keskmises asendis. |
| --- | --- |

(c)

muud reguleerseadised keskmises asendis.

Kahesilmanägemise simuleerimiseks kasutatakse 35 mm kaamerat, mis on horisontaaltasapinna suhtes 15o nurga all kaldu, ning kummastki silmapunktist tehakse fotod.

Silmapunktide paigutus R- või H-punkti suhtes koordinaatteljestikul vastavalt standardile ISO 4130 (mõõtmed millimeetrites).

| x | y | z | | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | —32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

x

y

z

x

y

z

0

—32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

Kaamera jaoks määratakse silmapunktide asukoht kujutustasapinnast (üldjuhul filmi tasapind) 35 mm ettepoole ja optikasüsteemi keskjoonele.

6.2.2.2.   Juhtelementide töö

Kontrollitakse, kas järgitud on allpool esitatud väikseimat ja suurimat vahemaad juhtelementide (näiteks suunatuli ja esitule vilkur) ja rooliratta vahel. Nõnda tagatakse juhtelementide rahuldav töö ja varurooli rahuldav käsitsemine:

| a) | mõõt “a” minimaalselt 30 mm piiranguga viitab juhtelemendile, mis asub varuroolile kõige lähemal. See tähistab lühimat vahemaad juhtelemendi ja näidikulaua vastas oleva rooliratta tagumise tasapinna vahel; |
| --- | --- |

a)

mõõt “a” minimaalselt 30 mm piiranguga viitab juhtelemendile, mis asub varuroolile kõige lähemal. See tähistab lühimat vahemaad juhtelemendi ja näidikulaua vastas oleva rooliratta tagumise tasapinna vahel;

| b) | mõõt “b” maksimumväärtuse piiranguga 130 mm tähistab vahemaad suunatule lüliti keskjoonest rooliratta juhipoolse eesmise tasapinnani. |
| --- | --- |

b)

mõõt “b” maksimumväärtuse piiranguga 130 mm tähistab vahemaad suunatule lüliti keskjoonest rooliratta juhipoolse eesmise tasapinnani.

6.2.2.3.   Paigalduse testimine

Kontrollimisel võetakse arvesse paigaldustingimusi, varurooli läbimõõtu võrreldes sõiduki valmistaja originaalversiooniga, suunatule lüliti ümberpaigutamist, helisignaalseadme ja turvapadja märgutule toimimist. Samuti kontrollitakse andureid (kui need on olemas), mis jälgivad juhiistet või kaassõitja istet (istmeid) ja edastavad avanemisoleku andmeid turvapadja juhtseadmele.

6.2.2.4.   Adapterite testimine

Koostemõõtmeid (nt roolisamba hambumus) võrreldakse profiiliprojektori abil valmistaja esitatud mõõtmetega.

Varuadapterite tugevust kontrollitakse kinnitusmutri/-kruvi pingutamisega, rakendades kaks korda kõrgemat pöördemomenti, kui sõiduki valmistaja poolt ette nähtud, kuid mitte üle 85 Nm.

Viiakse läbi piisav kontroll veendumaks, et adapterid sõidukitüüpidele, millel on rooli sisse integreeritud varguskaitsesüsteem, vastavad tugevuse, mõõtmete ning materjalide ja tööpõhimõtte osas vastavatele funktsioonidele sõiduki valmistaja valmistatud roolis, või viiakse läbi varguskaitsesüsteemi katse vastavalt eeskirjale nr 18, et tõestada varuroolisüsteemi vastavust eespool nimetatud eeskirjale.

| 6.2.3. | Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli(de)ga seotud sõidukite laupkokkupõrke katse(d).
  Tüübikinnitusega turvapadjamoodulitega varustatud varuroolid peavad olema sellised, et sõiduk, millele need on paigaldatud, vastaks eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuetele.
  Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli vastavuse kontrollimisel käesoleva eeskirja nõuetele võetakse kahtluse korral arvesse kõik tüübikinnituse taotleja poolt esitatud andmed ja katsetulemused ning tehniline teenistus võib neid arvesse võtta tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel. |
| --- | --- |

6.2.3.

Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli(de)ga seotud sõidukite laupkokkupõrke katse(d).

Tüübikinnitusega turvapadjamoodulitega varustatud varuroolid peavad olema sellised, et sõiduk, millele need on paigaldatud, vastaks eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuetele.

Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli vastavuse kontrollimisel käesoleva eeskirja nõuetele võetakse kahtluse korral arvesse kõik tüübikinnituse taotleja poolt esitatud andmed ja katsetulemused ning tehniline teenistus võib neid arvesse võtta tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel.

6.3.   Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) katsed

6.3.1.   Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli katsed

Varuturvapadjasüsteemil peab olema tüübikinnitusega turvapadjamoodul või varuturvapadjasüsteemi valmistaja peab selle katse eest vastutavale tehnilisele teenistusele tõestama, et süsteem vastab punktides 5.1. ja 5.2. ette nähtud nõuetele.

| 6.3.2. | Varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) peab olema selline, et selle paigaldamisel sõidukisse vastab sõiduk järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

6.3.2.

Varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) peab olema selline, et selle paigaldamisel sõidukisse vastab sõiduk järgmistele nõuetele:

| 6.3.2.1. | B-kategooriasse kuuluva turvapadjasüsteemi puhul eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; |
| --- | --- |

6.3.2.1.

B-kategooriasse kuuluva turvapadjasüsteemi puhul eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded;

| 6.3.2.2. | C-kategooriasse kuuluva turvapadjasüsteemi puhul eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; lisaks kasutatakse turvapadjasüsteemi töö kontrollimiseks mõõteriistadega varustatud mannekeene; |
| --- | --- |

6.3.2.2.

C-kategooriasse kuuluva turvapadjasüsteemi puhul eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; lisaks kasutatakse turvapadjasüsteemi töö kontrollimiseks mõõteriistadega varustatud mannekeene;

| 6.3.2.3. | D-kategooriasse kuuluva turvapadjasüsteemi puhul eeskirja nr 95 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; sel juhul kasutatakse katse sooritamiseks külgkokkupõrke mannekeeni. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

D-kategooriasse kuuluva turvapadjasüsteemi puhul eeskirja nr 95 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. ja 5.2.1.5. nõuded; sel juhul kasutatakse katse sooritamiseks külgkokkupõrke mannekeeni.

7.   KASUTUSJUHEND

| 7.1. | Varuturvapadjasüsteemide valmistaja lisab kasutusjuhendisse võimalikud soovitused ja ettevaatusabinõud, mida tuleb järgida süsteemi või selle osade kasutamise, hoolduse või hävitamise ajal. |
| --- | --- |

7.1.

Varuturvapadjasüsteemide valmistaja lisab kasutusjuhendisse võimalikud soovitused ja ettevaatusabinõud, mida tuleb järgida süsteemi või selle osade kasutamise, hoolduse või hävitamise ajal.

| 7.1.1. | Eelkõige: |
| --- | --- |

7.1.1.

Eelkõige:

| 7.1.1.1. | kui süsteemil on seireseade, mille otstarve on teavitada kasutajat selle töökorrast, märgitakse selgelt ära, kuidas süsteemi edastatud teateid tõlgendada. Ära märgitakse meetmed, mis tuleb võtta rikkest hoiatava teate saamisel, ning võimalike riskide kirjeldus, mis kaasnevad sõiduki kasutamisega sellises seisukorras; |
| --- | --- |

7.1.1.1.

kui süsteemil on seireseade, mille otstarve on teavitada kasutajat selle töökorrast, märgitakse selgelt ära, kuidas süsteemi edastatud teateid tõlgendada. Ära märgitakse meetmed, mis tuleb võtta rikkest hoiatava teate saamisel, ning võimalike riskide kirjeldus, mis kaasnevad sõiduki kasutamisega sellises seisukorras;

| 7.1.1.2. | märgitakse, kas hooldus- või remonditöid peavad tegema üksnes spetsiaalse väljaõppega töötajad ja kas süsteemi lahtimonteerimisega kaasnevad mingid riskid; |
| --- | --- |

7.1.1.2.

märgitakse, kas hooldus- või remonditöid peavad tegema üksnes spetsiaalse väljaõppega töötajad ja kas süsteemi lahtimonteerimisega kaasnevad mingid riskid;

| 7.1.1.3. | selgitatakse, kuidas avanemise korral tegutseda. Eelkõige antakse andmed ettevaatusabinõude kohta, mida tuleb rakendada seoses avanemisel gaasilisel, vedelal või tahkel kujul tekkivate saadustega. Samuti, kui mõni süsteemi komponentidest kujutab endast avanemise tagajärjel ohtu (näiteks ohtlik konarlikkus või teravad servad, temperatuur, korrosioon jne), tuleb neid ohte ja nende vältimise viise kirjeldada; |
| --- | --- |

7.1.1.3.

selgitatakse, kuidas avanemise korral tegutseda. Eelkõige antakse andmed ettevaatusabinõude kohta, mida tuleb rakendada seoses avanemisel gaasilisel, vedelal või tahkel kujul tekkivate saadustega. Samuti, kui mõni süsteemi komponentidest kujutab endast avanemise tagajärjel ohtu (näiteks ohtlik konarlikkus või teravad servad, temperatuur, korrosioon jne), tuleb neid ohte ja nende vältimise viise kirjeldada;

| 7.1.1.4. | kui varuturvapadjasüsteemi(de) utiliseerimine võib kaasa tuua olukordi, mis ohustavad otseselt inimesi või keskkonda, esitatakse asjakohane menetlus nende vältimiseks. See võib seisneda turvapadja tahtliku avamise meetodis, kui selle avatud olek ei tekita ohtlikku olukorda, kohustuses tagastada süsteem või selle osa tootjale või valmistajale või mõnes muus asjakohases meetmes. |
| --- | --- |

7.1.1.4.

kui varuturvapadjasüsteemi(de) utiliseerimine võib kaasa tuua olukordi, mis ohustavad otseselt inimesi või keskkonda, esitatakse asjakohane menetlus nende vältimiseks. See võib seisneda turvapadja tahtliku avamise meetodis, kui selle avatud olek ei tekita ohtlikku olukorda, kohustuses tagastada süsteem või selle osa tootjale või valmistajale või mõnes muus asjakohases meetmes.

| 7.2. | Varuturvapadjasüsteemil peavad olema sildid ja teave laste turvasüsteemide kasutamise kohta vastavalt eeskirjale nr 94.
  A-, B-, C- või D-kategooriasse kuuluvate turvapadjamoodulitega turvapadjasüsteemidel peab olema kiri “AIRBAG” (turvapadi), mis paikneb varurooli ratta siseküljel või turvapadjamooduli kattel; see kiri peab olema püsivalt kinnitatud ja kergesti nähtav.
  Peale selle peab kaassõitja istmel kasutamiseks mõeldud eestpoolt kaitsva turvapadjasüsteemi turvapadjamooduli katte nähtavale pinnale olema püsivalt kinnitatud järgmine silt (esitatud on minimaalne tekst).
  See silt peab olema selle riigi keel(t)es, kus seadet müüakse.
  Sildi minimaalne suurus: 60 × 120 mm |
| --- | --- |

7.2.

Varuturvapadjasüsteemil peavad olema sildid ja teave laste turvasüsteemide kasutamise kohta vastavalt eeskirjale nr 94.

A-, B-, C- või D-kategooriasse kuuluvate turvapadjamoodulitega turvapadjasüsteemidel peab olema kiri “AIRBAG” (turvapadi), mis paikneb varurooli ratta siseküljel või turvapadjamooduli kattel; see kiri peab olema püsivalt kinnitatud ja kergesti nähtav.

Peale selle peab kaassõitja istmel kasutamiseks mõeldud eestpoolt kaitsva turvapadjasüsteemi turvapadjamooduli katte nähtavale pinnale olema püsivalt kinnitatud järgmine silt (esitatud on minimaalne tekst).

See silt peab olema selle riigi keel(t)es, kus seadet müüakse.

Sildi minimaalne suurus: 60 × 120 mm

Image

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmismenetluste vastavus on kooskõlas kokkuleppe 2. lisas sätestatud korraga (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), kusjuures arvestatakse järgmisi nõudeid.

| 8.1. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisrajatises rakendatavaid vastavuskontrollimeetodeid. Kõnealuse kontrolli tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel. Kui ühe kõnealuse kontrollimise käigus registreeritakse negatiivsed tulemused, võib nende sagedust suurendada. |
| --- | --- |

8.1.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisrajatises rakendatavaid vastavuskontrollimeetodeid. Kõnealuse kontrolli tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel. Kui ühe kõnealuse kontrollimise käigus registreeritakse negatiivsed tulemused, võib nende sagedust suurendada.

8.2.   Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli tootmise nõuetele vastavus

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud turvapadjamoodulid peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid punktides 5.1. ja 5.2. sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

8.3.   Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli tootmise nõuetele vastavus

Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varuroolid, mis on saanud käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse, peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid punktides 5.1. ja 5.3. sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

8.4.   Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tootmise nõuetele vastavus

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varuturvapadjasüsteemid (välja arvatud roolidele paigaldatud süsteemid) peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid punktides 5.1. ja 5.4. sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

9.   KARISTUSED TOOTMISE MITTEVASTAVUSE KORRAL

Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamoodulile, tüübikinnitusega turvapadjaga varustatud varuroolile või varuturvapadjasüsteemile (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

10.   VARUTURVAPADJASÜSTEEMILE MÕELDUD TURVAPADJAMOODULI TÜÜBI VÕI TÜÜBIKINNITUSEGA TURVAPADJAMOODULIGA VARUSTATUD VARUROOLI TÜÜBI VÕI VARUTURVAPADJASÜSTEEMI (VÄLJA ARVATUD ROOLILE PAIGALDATUD SÜSTEEM) TÜÜBI MUUDATUSED

| 10.1. | Igast eespool nimetatud süsteemi tüübi muudatusest tuleb teatada tüübi kinnitanud ametiasutusele. Sellisel juhul võib ametiasutus: |
| --- | --- |

10.1.

Igast eespool nimetatud süsteemi tüübi muudatusest tuleb teatada tüübi kinnitanud ametiasutusele. Sellisel juhul võib ametiasutus:

| 10.1.1. | otsustada, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat kõrvaltoimet ja et moodul või süsteem või varurool vastab igal juhul nõuetele; |
| --- | --- |

10.1.1.

otsustada, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat kõrvaltoimet ja et moodul või süsteem või varurool vastab igal juhul nõuetele;

| 10.1.2. | nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katseprotokolli. |
| --- | --- |

10.1.2.

nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katseprotokolli.

| 10.2. | Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade selle andmisest keeldumise kohta, milles on loetletud muudatused, edastatakse teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktides 4.1–4.3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

10.2.

Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade selle andmisest keeldumise kohta, milles on loetletud muudatused, edastatakse teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktides 4.1–4.3 sätestatud korras.

| 10.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi käesoleva eeskirja 1., 2. ja 3. lisas toodud näidistele vastaval teatise vormil. |
| --- | --- |

10.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi käesoleva eeskirja 1., 2. ja 3. lisas toodud näidistele vastaval teatise vormil.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamooduli, turvapadjaga varustatud varurooli või varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Selle teate saanud tüübikinnitusasutus teatab tootmise lõpetamisest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1., 2. ja 3. lisas toodud näidistele vastavat vormi.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEGEMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

1. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat A4 (210 × 297 mm))

Image

2. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat A4 (210 x 297 mm))

Image

3. lisa

TEATIS

(maksimaalne formaat A4 (210 x 297 mm))

Image

4. LISA

VARUTURVAPADJASÜSTEEMI TURVAPADJAMOODULI TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDIS

Image

a = vähemalt 5 mm

Käesoleva tüübikinnitusmärgiga turvapadjamoodul on A-kategooria turvapadjamoodul, mis on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E2) ja mille tüübikinnitusnumber on 002439. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja originaalversioonile.

Märkus

Tüübikinnitusnumber ja täiendavad sümbolid peavad olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest üles- või allapoole või vasakule või paremale.

Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähe ühel ja samal küljel ja suunatud samas suunas. Täiendavad sümbolid peavad paiknema diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. Selleks et vältida segiminekut muude märkidega, tuleb tüübikinnitusnumbris vältida Rooma numbrite kasutamist.

5. LISA

TÜÜBIKINNITUSEGA TURVAPADJAMOODULIGA VARUSTATUD VARUROOLI TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDIS

Image

a = vähemalt 5 mm

Käesoleva tüübikinnitusmärgiga varurool on A-kategooria turvapadjamooduliga rool, mis on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E2) ja mille tüübikinnitusnumber on 002439. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja originaalversioonile.

Märkus

Tüübikinnitusnumber ja täiendavad sümbolid peavad olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest üles- või allapoole või vasakule või paremale.

Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähe ühel ja samal küljel ja suunatud samas suunas. Täiendavad sümbolid peavad paiknema diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. Selleks et vältida segiminekut muude märkidega, tuleb tüübikinnitusnumbris vältida Rooma numbrite kasutamist.

6. LISA

VARUTURVAPADJASÜSTEEMI (VÄLJA ARVATUD ROOLILE PAIGALDATUD SÜSTEEM) TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDIS

Image

a = vähemalt 8 mm

Käesoleva tüübikinnitusmärgiga varuturvapadjasüsteem on B-kategooria turvapadjasüsteem, mis on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E2) ja mille tüübikinnitusnumber on 002439. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja originaalversioonile.

Märkus

Tüübikinnitusnumber ja täiendavad sümbolid peavad olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest üles- või allapoole või vasakule või paremale.

Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähe ühel ja samal küljel ja suunatud samas suunas. Täiendavad sümbolid peavad paiknema diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. Selleks et vältida segiminekut muude märkidega, tuleb tüübikinnitusnumbris vältida Rooma numbrite kasutamist.

7. LISA

VÄSIMUSKATSE STEND

Image

8. LISA

ISTEKOHTADE H-PUNKTI JA KERE TEGELIKU KALDENURGA KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD MOOTORSÕIDUKITES

1.   EESMÄRK

Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust kasutatakse H-punkti ja kere tegeliku kaldenurga kindlaksmääramiseks ühe või mitme istekoha puhul mootorsõidukis ning mõõteandmete vastavuse kontrollimiseks sõiduki valmistaja esitatud tehnilistele andmetele (3).

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | Võrdlusandmed – üks või mitu järgmistest istekoha omadustest: |
| --- | --- |

2.1.

Võrdlusandmed – üks või mitu järgmistest istekoha omadustest:

| 2.1.1. | H-punkt ja R-punkt ning nendevaheline suhe; |
| --- | --- |

2.1.1.

H-punkt ja R-punkt ning nendevaheline suhe;

| 2.1.2. | kere tegelik ja projektijärgne kaldenurk ning nende suhe. |
| --- | --- |

2.1.2.

kere tegelik ja projektijärgne kaldenurk ning nende suhe.

| 2.2. | kolmemõõtmeline H-punkti aparaat (3-DH-aparaat) – seade, mida kasutatakse H-punktide ja kere tegelike kaldenurkade määramiseks. Nimetatud aparaati on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites. |
| --- | --- |

2.2.

kolmemõõtmeline H-punkti aparaat (3-DH-aparaat) – seade, mida kasutatakse H-punktide ja kere tegelike kaldenurkade määramiseks. Nimetatud aparaati on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites.

| 2.3. | H-punkt – kere ja reie pöördetsenter 3-DH-aparaadil, mis on paigaldatud sõidukiistmele vastavalt punktile 4, vt allpool. H-punkt asub aparaadi telgjoone keskpunktis. Telgjoon paikneb H-punkti kontrollnuppude vahel, mis asuvad 3-DH-aparaadi kummalgi küljel. Teoreetiliselt vastab H-punkt R-punktile (tolerantsid on toodud punktis 3.2.2.). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 kirjeldatud menetlusele kindlaks määratud, loetakse H-punkt istmepolstri konstruktsiooni suhtes fikseerituks ning liikuvaks koos sellega, kui istet reguleeritakse. |
| --- | --- |

2.3.

H-punkt – kere ja reie pöördetsenter 3-DH-aparaadil, mis on paigaldatud sõidukiistmele vastavalt punktile 4, vt allpool. H-punkt asub aparaadi telgjoone keskpunktis. Telgjoon paikneb H-punkti kontrollnuppude vahel, mis asuvad 3-DH-aparaadi kummalgi küljel. Teoreetiliselt vastab H-punkt R-punktile (tolerantsid on toodud punktis 3.2.2.). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 kirjeldatud menetlusele kindlaks määratud, loetakse H-punkt istmepolstri konstruktsiooni suhtes fikseerituks ning liikuvaks koos sellega, kui istet reguleeritakse.

| 2.4. | R-punkt ehk istme võrdluspunkt – arvutuslik punkt, mis on sõiduki valmistaja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise taustsüsteemi abil kindlaks määratud. |
| --- | --- |

2.4.

R-punkt ehk istme võrdluspunkt – arvutuslik punkt, mis on sõiduki valmistaja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise taustsüsteemi abil kindlaks määratud.

| 2.5. | Kerejoon – 3-DH-aparaadi mõõtepea telgjoon, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis. |
| --- | --- |

2.5.

Kerejoon – 3-DH-aparaadi mõõtepea telgjoon, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis.

| 2.6. | Kere tegelik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja kerejoone vahel, kasutades 3-DH-aparaadi selja kaldenurga mõõturit. Kere tegelik kaldenurk vastab teoreetiliselt kere arvutuslikule kaldenurgale (tolerantsid on esitatud punktis 3.2.2.). |
| --- | --- |

2.6.

Kere tegelik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja kerejoone vahel, kasutades 3-DH-aparaadi selja kaldenurga mõõturit. Kere tegelik kaldenurk vastab teoreetiliselt kere arvutuslikule kaldenurgale (tolerantsid on esitatud punktis 3.2.2.).

| 2.7. | Kere arvutuslik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti kulgeva vertikaaljoone ja kerejoone vahel asendis, mis vastab valmistaja määratud projektijärgsele seljatoeasendile,. |
| --- | --- |

2.7.

Kere arvutuslik kaldenurk – nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti kulgeva vertikaaljoone ja kerejoone vahel asendis, mis vastab valmistaja määratud projektijärgsele seljatoeasendile,.

| 2.8. | Sõitja sümmeetriatasand (C/LO) – 3-DH-aparaadi kesktasand iga istekoha korral, kuhu aparaat on paigutatud; seda tasandit kujutab H-punkti koordinaat Y-teljel. Ühekohalistel istmetel langeb istme sümmeetriatasand kokku sõitja sümmeetriatasandiga. Muudel istmetel määrab sõitja sümmeetriatasandi valmistaja. |
| --- | --- |

2.8.

Sõitja sümmeetriatasand (C/LO) – 3-DH-aparaadi kesktasand iga istekoha korral, kuhu aparaat on paigutatud; seda tasandit kujutab H-punkti koordinaat Y-teljel. Ühekohalistel istmetel langeb istme sümmeetriatasand kokku sõitja sümmeetriatasandiga. Muudel istmetel määrab sõitja sümmeetriatasandi valmistaja.

| 2.9. | Kolmemõõtmeline taustsüsteem – süsteem, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites. |
| --- | --- |

2.9.

Kolmemõõtmeline taustsüsteem – süsteem, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites.

| 2.10. | Koordinaatmärgid – füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel vastavalt valmistaja poolt ette nähtule. |
| --- | --- |

2.10.

Koordinaatmärgid – füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel vastavalt valmistaja poolt ette nähtule.

| 2.11. | Sõiduki mõõteasend – sõiduki asend, mis on määratletud koordinaatmärkide koordinaatidega kolmemõõtmelises taustsüsteemis. |
| --- | --- |

2.11.

Sõiduki mõõteasend – sõiduki asend, mis on määratletud koordinaatmärkide koordinaatidega kolmemõõtmelises taustsüsteemis.

3.   NÕUDED

3.1.   Andmete esitamine

Iga istekoha kohta, mille suhtes on vaja võrdlusandmeid, et tõendada vastavust käesoleva eeskirja sätetega, tuleb esitada kas kõik järgmised andmed või asjakohane valik neist andmetest käesoleva lisa 3. liites esitatud vormis:

| 3.1.1. | R-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes; |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes;

| 3.1.2. | kere arvutuslik kaldenurk; |
| --- | --- |

3.1.2.

kere arvutuslik kaldenurk;

| 3.1.3. | kõik näidud, mis on vajalikud istme reguleerimiseks mõõteasendisse (kui see on reguleeritav), mis on sätestatud punktis 4.3. |
| --- | --- |

3.1.3.

kõik näidud, mis on vajalikud istme reguleerimiseks mõõteasendisse (kui see on reguleeritav), mis on sätestatud punktis 4.3.

3.2.   Mõõteandmete ja arvutuslike näitajate suhe

| 3.2.1. | H-punkti koordinaate ja kere tegeliku kaldenurga suurust, mis on saadud punktis 4 sätestatud menetluse tulemusel, võrreldakse vastavalt R-punkti koordinaatidega ja sõiduki valmistaja määratud kere arvutusliku kaldenurgaga. |
| --- | --- |

3.2.1.

H-punkti koordinaate ja kere tegeliku kaldenurga suurust, mis on saadud punktis 4 sätestatud menetluse tulemusel, võrreldakse vastavalt R-punkti koordinaatidega ja sõiduki valmistaja määratud kere arvutusliku kaldenurgaga.

| 3.2.2. | R- ja H-punktide suhtelisi asukohti ning kere arvutusliku ja tegeliku kaldenurga suhet võib antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratuna oma koordinaatidega, asetseb 50 mm küljepikkusega horisontaalsete ja vertikaalsete külgedega ruudu piirides, mille diagonaalid ristuvad R-punktis, ja kui kere tegeliku kaldenurga erinevus arvutuslikust kaldenurgast jääb 5o piiridesse. |
| --- | --- |

3.2.2.

R- ja H-punktide suhtelisi asukohti ning kere arvutusliku ja tegeliku kaldenurga suhet võib antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratuna oma koordinaatidega, asetseb 50 mm küljepikkusega horisontaalsete ja vertikaalsete külgedega ruudu piirides, mille diagonaalid ristuvad R-punktis, ja kui kere tegeliku kaldenurga erinevus arvutuslikust kaldenurgast jääb 5o piiridesse.

| 3.2.3. | Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse käesoleva eeskirja sätetele vastavuse tõendamisel R-punkti ja kere arvutuslikku kaldenurka. |
| --- | --- |

3.2.3.

Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse käesoleva eeskirja sätetele vastavuse tõendamisel R-punkti ja kere arvutuslikku kaldenurka.

| 3.2.4. | Kui H-punkt või kere tegelik kaldenurk ei vasta punkti 3.2.2. nõuetele, määratakse H-punkt ja kere tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui kahe nimetatud toimingu tulemused kolmest vastavad nõuetele, kohaldatakse punktis 3.2.3. nimetatud tingimusi. |
| --- | --- |

3.2.4.

Kui H-punkt või kere tegelik kaldenurk ei vasta punkti 3.2.2. nõuetele, määratakse H-punkt ja kere tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui kahe nimetatud toimingu tulemused kolmest vastavad nõuetele, kohaldatakse punktis 3.2.3. nimetatud tingimusi.

| 3.2.5. | Kui vähemalt kahe eespool toodud punktis 3.2.4. kirjeldatud toimingu tulemused kolmest ei vasta punkti 3.2.2. nõuetele või kui tõendamine pole võimalik, sest sõiduki valmistaja ei ole esitanud teavet R-punkti asukoha või kere arvutusliku kaldenurga kohta, kasutatakse kolme mõõdetud punkti pinnakeset või kolme mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse kohaldatavaiks kõigil juhtudel, kui käesolevas eeskirjas viidatakse R-punktile või kere arvutuslikule kaldenurgale. |
| --- | --- |

3.2.5.

Kui vähemalt kahe eespool toodud punktis 3.2.4. kirjeldatud toimingu tulemused kolmest ei vasta punkti 3.2.2. nõuetele või kui tõendamine pole võimalik, sest sõiduki valmistaja ei ole esitanud teavet R-punkti asukoha või kere arvutusliku kaldenurga kohta, kasutatakse kolme mõõdetud punkti pinnakeset või kolme mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse kohaldatavaiks kõigil juhtudel, kui käesolevas eeskirjas viidatakse R-punktile või kere arvutuslikule kaldenurgale.

4.   H-PUNKTI JA KERE TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD

| 4.1. | Sõiduk viiakse eelnevalt valmistaja äranägemisel temperatuurile 20 ± 10 oC tagamaks, et istme materjal saavutab toatemperatuuri. Kui kontrollitaval istmel ei ole kunagi varem istutud, peab sellel kaks korda kestusega üks minut istuma 70–80 kg kaaluv inimene või asetatakse sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Valmistaja nõudel jäävad kõik istme osad koormamata vähemalt 30 minutiks enne 3-DH-aparaadi paigaldamist. |
| --- | --- |

4.1.

Sõiduk viiakse eelnevalt valmistaja äranägemisel temperatuurile 20 ± 10 oC tagamaks, et istme materjal saavutab toatemperatuuri. Kui kontrollitaval istmel ei ole kunagi varem istutud, peab sellel kaks korda kestusega üks minut istuma 70–80 kg kaaluv inimene või asetatakse sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Valmistaja nõudel jäävad kõik istme osad koormamata vähemalt 30 minutiks enne 3-DH-aparaadi paigaldamist.

| 4.2. | Sõiduk peab olema mõõteasendis, nii nagu on määratletud punktis 2.11. |
| --- | --- |

4.2.

Sõiduk peab olema mõõteasendis, nii nagu on määratletud punktis 2.11.

| 4.3. | Kui iste on reguleeritav, reguleeritakse see esmalt kõige tagumisse tavalisse sõiduasendisse vastavalt sõiduki valmistaja määratule, arvestades ainult istme pikisuunalist reguleerimist ja mitte istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavutamiseks. Kui istmel on ka muid reguleerimisviise, nt vertikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi suhtes jne, reguleeritakse need seejärel sõiduki valmistaja määratud asendisse. Vedrustusega istmetel fikseeritakse vertikaalsuunas reguleeritud asend jäigalt vastavalt valmistaja määratud tavalisele sõiduasendile. |
| --- | --- |

4.3.

Kui iste on reguleeritav, reguleeritakse see esmalt kõige tagumisse tavalisse sõiduasendisse vastavalt sõiduki valmistaja määratule, arvestades ainult istme pikisuunalist reguleerimist ja mitte istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavutamiseks. Kui istmel on ka muid reguleerimisviise, nt vertikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi suhtes jne, reguleeritakse need seejärel sõiduki valmistaja määratud asendisse. Vedrustusega istmetel fikseeritakse vertikaalsuunas reguleeritud asend jäigalt vastavalt valmistaja määratud tavalisele sõiduasendile.

| 4.4. | Istme ala, mis puutub kokku 3-DH-aparaadiga, peab olema kaetud piisava suuruse ja sobiva koega musliin-puuvillriidega sile puuvillriie, millel on 18,9 niiti cm kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m2, või samaväärsete omadustega riide või lausmaterjaliga. Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit, peab põrand, kuhu iste asetatakse, olema samasuguste põhiomadustega (4) kui sõiduki põrand, kus istet kavatsetakse kasutada. |
| --- | --- |

4.4.

Istme ala, mis puutub kokku 3-DH-aparaadiga, peab olema kaetud piisava suuruse ja sobiva koega musliin-puuvillriidega sile puuvillriie, millel on 18,9 niiti cm kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m2, või samaväärsete omadustega riide või lausmaterjaliga. Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit, peab põrand, kuhu iste asetatakse, olema samasuguste põhiomadustega (4) kui sõiduki põrand, kus istet kavatsetakse kasutada.

| 4.5. | 3-DH-aparaadi istme- ja seljaosa asetatakse nii, et sõitja sümmeetriatasand (C/LO) langeb kokku 3-DH-aparaadi sümmeetriatasandiga. Valmistaja nõudel võib 3-DH-aparaati nihutada C/LO-tasandi suhtes sissepoole, kui 3-DH-aparaat paikneb nii kaugel küljel, et istme serv takistab 3-DH-aparaadi loodimist. |
| --- | --- |

4.5.

3-DH-aparaadi istme- ja seljaosa asetatakse nii, et sõitja sümmeetriatasand (C/LO) langeb kokku 3-DH-aparaadi sümmeetriatasandiga. Valmistaja nõudel võib 3-DH-aparaati nihutada C/LO-tasandi suhtes sissepoole, kui 3-DH-aparaat paikneb nii kaugel küljel, et istme serv takistab 3-DH-aparaadi loodimist.

| 4.6. | Jalalaba- ja sääreosa kinnitatakse istmikuosale kas eraldi või kasutades T-profiili ja sääreosa. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon peab olema maapinnaga paralleelne ja risti istme piki-sümmeetriatasandiga. |
| --- | --- |

4.6.

Jalalaba- ja sääreosa kinnitatakse istmikuosale kas eraldi või kasutades T-profiili ja sääreosa. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon peab olema maapinnaga paralleelne ja risti istme piki-sümmeetriatasandiga.

| 4.7. | 3-DH-aparaadi jalalaba- ja sääreosa reguleeritakse järgmiselt. |
| --- | --- |

4.7.

3-DH-aparaadi jalalaba- ja sääreosa reguleeritakse järgmiselt.

4.7.1.   Ettenähtud istekoht: juhiiste ja välimine eesmine kaassõitjaiste

| 4.7.1.1. | Nii jalalaba- kui ka sääreosa liigutatakse ettepoole niiviisi, et jalad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak jalalaba peab võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-DH-aparaadi sümmeetriatasapinnast vasakul kui parem jalalaba sellest paremal. 3-DH-aparaadi ristkaldelood seatakse horisontaalseks, reguleerides vajaduse korral uuesti istmikuosa või seades jalalaba- ja sääreosi tahapoole. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon tuleb hoida istme piki-sümmeetriatasandiga risti. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Nii jalalaba- kui ka sääreosa liigutatakse ettepoole niiviisi, et jalad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak jalalaba peab võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-DH-aparaadi sümmeetriatasapinnast vasakul kui parem jalalaba sellest paremal. 3-DH-aparaadi ristkaldelood seatakse horisontaalseks, reguleerides vajaduse korral uuesti istmikuosa või seades jalalaba- ja sääreosi tahapoole. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev joon tuleb hoida istme piki-sümmeetriatasandiga risti.

| 4.7.1.2. | Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut jalalaba ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut jalalaba, kuni see on toetatud asendis. Kontrollnuppude joondatust tuleb hoida endisena. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut jalalaba ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut jalalaba, kuni see on toetatud asendis. Kontrollnuppude joondatust tuleb hoida endisena.

4.7.2.   Ettenähtud istekoht: välimine tagaiste

Tagaistmete või lisaistmete korral asetatakse jalad valmistaja poolt ette nähtud asendisse. Kui jalalabad on sel juhul erinevail põrandatasapindadel, kasutatakse jalga, mis puudutab esimesena esiistet, etalonina, ja teine jalalaba asetatakse nii, et seadme istmikuosa ristkaldelood näitab horisontaalasendit.

| 4.8. | Rakendatakse sääre- ja reieraskused ning 3-DH-aparaat looditakse. |
| --- | --- |

4.8.

Rakendatakse sääre- ja reieraskused ning 3-DH-aparaat looditakse.

| 4.9. | Seljapaneel kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-DH-aparaat tõmmatakse T-profiili kasutades istme seljatoest eemale. 3-DH-aparaat asetatakse uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest. |
| --- | --- |

4.9.

Seljapaneel kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-DH-aparaat tõmmatakse T-profiili kasutades istme seljatoest eemale. 3-DH-aparaat asetatakse uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest.

| 4.9.1. | Kui 3-DH-aparaat kipub tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust: 3-DH-aparaadil lastakse tahapoole libiseda, kuni T-profiilile ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istmikuosa läheb vastu istme seljatuge. Vajaduse korral asetatakse sääreosa uuesti. |
| --- | --- |

4.9.1.

Kui 3-DH-aparaat kipub tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust: 3-DH-aparaadil lastakse tahapoole libiseda, kuni T-profiilile ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istmikuosa läheb vastu istme seljatuge. Vajaduse korral asetatakse sääreosa uuesti.

| 4.9.2. | Kui 3-DH-aparaat ei kipu tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust: 3-DH-aparaati libistatakse tahapoole, rakendades T-profiilile horisontaalset tahapoole suunatud jõudu, kuni istmikuosa puudutab seljatuge (vt käesoleva lisa 1. liite joonist 2). |
| --- | --- |

4.9.2.

Kui 3-DH-aparaat ei kipu tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust: 3-DH-aparaati libistatakse tahapoole, rakendades T-profiilile horisontaalset tahapoole suunatud jõudu, kuni istmikuosa puudutab seljatuge (vt käesoleva lisa 1. liite joonist 2).

| 4.10. | 3-DH-aparaadi selja- ja istmikuosale rakendatakse 100 ± 10 N suurust jõudu puusa nurgamõõturi ja T-profiili korpuse lõikepunktis. Jõu rakendussuunda hoitakse sellise joone suunalisena, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti vahetult reieprofiili korpusest ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite joonist 2). Seejärel viiakse seljapaneel ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. Kogu ülejäänud menetluse ajal tuleb olla ettevaatlik, et vältida 3-DH-aparaadi libisemist ettepoole. |
| --- | --- |

4.10.

3-DH-aparaadi selja- ja istmikuosale rakendatakse 100 ± 10 N suurust jõudu puusa nurgamõõturi ja T-profiili korpuse lõikepunktis. Jõu rakendussuunda hoitakse sellise joone suunalisena, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti vahetult reieprofiili korpusest ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite joonist 2). Seejärel viiakse seljapaneel ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. Kogu ülejäänud menetluse ajal tuleb olla ettevaatlik, et vältida 3-DH-aparaadi libisemist ettepoole.

| 4.11. | Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istmikuraskus ja seejärel ükshaaval kaheksa kereraskust. 3-DH-aparaat hoitakse loodis. |
| --- | --- |

4.11.

Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istmikuraskus ja seejärel ükshaaval kaheksa kereraskust. 3-DH-aparaat hoitakse loodis.

| 4.12. | Istme seljatoe survest vabastamiseks kallutatakse seljapaneel ettepoole. 3-DH-aparaati õõtsutatakse kolm korda 10o kaarega küljelt küljele (5o vertikaalsest sümmeetriatasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-DH-aparaadi ja istme vahel.
  Õõtsutamise ajal võib 3-DH-aparaadi T-profiil ettenähtud horisontaal- ja vertikaaljoontest kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-profiili paigal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal piisavat külgsuunalist koormust. T-profiili paigalhoidmisel ja 3-DH-aparaadi õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakendu vertikaalset või ette-/tahasuunalist välist koormust.
  3-DH-aparaadi labajalgu ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui labajalgade asend muutub, tuleb need hetkel sellesse asendisse jätta.
  Seljapaneel viiakse ettevaatlikult tagasi istme seljatoele ja kontrollitakse kahe vesiloodiga loodisolekut. Kui jalad on 3-DH-aparaadi õõtsutamisel ükskõik mil viisil liikunud, tuleb need järgmisel viisil uuesti kohale asetada.
  Kumbki labajalg tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et see ei pääse rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad jalalabad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad jalad on taas alumises asendis, peab kand puudutama selleks ette nähtud konstruktsiooni.
  Vesiloodiga kontrollitakse külgsuunalist loodisolekut; vajaduse korral rakendatakse seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3-DH-aparaadi istmikuosa loodimiseks istmel. |
| --- | --- |

4.12.

Istme seljatoe survest vabastamiseks kallutatakse seljapaneel ettepoole. 3-DH-aparaati õõtsutatakse kolm korda 10o kaarega küljelt küljele (5o vertikaalsest sümmeetriatasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-DH-aparaadi ja istme vahel.

Õõtsutamise ajal võib 3-DH-aparaadi T-profiil ettenähtud horisontaal- ja vertikaaljoontest kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-profiili paigal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal piisavat külgsuunalist koormust. T-profiili paigalhoidmisel ja 3-DH-aparaadi õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakendu vertikaalset või ette-/tahasuunalist välist koormust.

3-DH-aparaadi labajalgu ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui labajalgade asend muutub, tuleb need hetkel sellesse asendisse jätta.

Seljapaneel viiakse ettevaatlikult tagasi istme seljatoele ja kontrollitakse kahe vesiloodiga loodisolekut. Kui jalad on 3-DH-aparaadi õõtsutamisel ükskõik mil viisil liikunud, tuleb need järgmisel viisil uuesti kohale asetada.

Kumbki labajalg tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et see ei pääse rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad jalalabad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad jalad on taas alumises asendis, peab kand puudutama selleks ette nähtud konstruktsiooni.

Vesiloodiga kontrollitakse külgsuunalist loodisolekut; vajaduse korral rakendatakse seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3-DH-aparaadi istmikuosa loodimiseks istmel.

| 4.13. | Hoides T-profiili kinni, et hoida ära 3-DH-aparaadi ettepoole libisemine istmepadjal, toimitakse edasi järgmiselt:






  a) | seljapaneel viiakse tagasi istme seljatoele; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Hoides T-profiili kinni, et hoida ära 3-DH-aparaadi ettepoole libisemine istmepadjal, toimitakse edasi järgmiselt:

a)

seljapaneel viiakse tagasi istme seljatoele;

| b) | kordamööda rakendatakse ja vabastatakse selja nurkprofiilile ligikaudu kerele asetatud raskuste keskme kõrgusel horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust, kuni puusa nurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3-DH-aparaadile ei rakenduks välist ülalt-alla- või külgsuunalist koormust. Kui 3-DH-aparaati on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljapaneeli ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 kirjeldatud menetlust. |
| --- | --- |

b)

kordamööda rakendatakse ja vabastatakse selja nurkprofiilile ligikaudu kerele asetatud raskuste keskme kõrgusel horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust, kuni puusa nurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3-DH-aparaadile ei rakenduks välist ülalt-alla- või külgsuunalist koormust. Kui 3-DH-aparaati on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljapaneeli ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 kirjeldatud menetlust.

| 4.14. | Tehakse kõik järgmised mõõtmised: |
| --- | --- |

4.14.

Tehakse kõik järgmised mõõtmised:

| 4.14.1. | mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes; |
| --- | --- |

4.14.1.

mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes;

| 4.14.2. | kere tegelik kaldenurk loetakse 3-DH-aparaadi selja kaldenurgamõõturilt, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis. |
| --- | --- |

4.14.2.

kere tegelik kaldenurk loetakse 3-DH-aparaadi selja kaldenurgamõõturilt, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis.

| 4.15. | Kui soovitakse 3-DH-aparaadi paigaldust korrata, peab iste enne seda olema koormamata vähemalt 30 minutit. 3-DH-aparaati ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse sooritamiseks. |
| --- | --- |

4.15.

Kui soovitakse 3-DH-aparaadi paigaldust korrata, peab iste enne seda olema koormamata vähemalt 30 minutit. 3-DH-aparaati ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse sooritamiseks.

| 4.16. | Kui sama istmerea istmeid võib käsitleda sarnastena (nt pikk iste, identsed istmed vmt), määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks kere tegelik kaldenurk. Sellisel juhul asetatakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud 3-DH-aparaat kogu rea suhtes representatiivsele kohale. See koht on: |
| --- | --- |

4.16.

Kui sama istmerea istmeid võib käsitleda sarnastena (nt pikk iste, identsed istmed vmt), määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks kere tegelik kaldenurk. Sellisel juhul asetatakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud 3-DH-aparaat kogu rea suhtes representatiivsele kohale. See koht on:

| 4.16.1. | esimeses reas juhiiste; |
| --- | --- |

4.16.1.

esimeses reas juhiiste;

| 4.16.2. | tagumises reas/tagumistes ridades välimine iste. |
| --- | --- |

4.16.2.

tagumises reas/tagumistes ridades välimine iste.

8. LISA

1. liide

KOLMEMÕÕTMELISE H-PUNKTI APARAADI KIRJELDUS (5)

(3-DH-aparaat)

1.   Seljapaneel ja istmikuosa

Seljapaneel ja istmikuosa on valmistatud tugevdatud plastist ja metallist; need jäljendavad inimese keret ja reisi ning on H-punktis mehaaniliselt liigendina ühendatud. Mõõtepeale, mis on liigendina paigaldatud H-punkti, kinnitatakse kere tegeliku kaldenurga mõõtmiseks nurgamõõtur. Istmikuosa külge kinnitatud reguleeritava reieprofiiliga määratakse reite sümmeetriajoon ja seda kasutatakse puusa nurgamõõturi nulljoonena.

2.   Kere ja jalaosad

Sääreosad on istmikuosaga ühendatud põlvi ühendava T-profiili kohal, mis on reguleeritava reieprofiili laienduseks külgsuunas. Sääreosadele on põlvede nurga mõõtmiseks kinnitatud nurgamõõturid. Kinga- ja jalalabaosad kalibreeritakse jalalaba nurga mõõtmiseks. Seade orienteeritakse ruumis kahe vesiloodi abil. Kereosa raskused asetatakse vastavatesse raskuskeskmetesse, nii et istmele avaldub 76 kg kaaluvale mehele vastav koormus. Tuleb veenduda, et 3-DH-aparaadi kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdeta.

Image

Image

8. LISA

2. liide

KOLMEMÕÕTMELINE TAUSTSÜSTEEM

| 1. | Kolmemõõtmeline taustsüsteem on piiritletud sõidukivalmistaja kehtestatud kolme ortogonaalse tasandiga (vt joonis) (6). |
| --- | --- |

1.

Kolmemõõtmeline taustsüsteem on piiritletud sõidukivalmistaja kehtestatud kolme ortogonaalse tasandiga (vt joonis) (6).

| 2. | Sõiduki mõõteasend määratakse sõiduki paigaldamisega toetuspinnale, nii et koordinaatmärkide asukohad vastavad valmistaja ette nähtud väärtustele. |
| --- | --- |

2.

Sõiduki mõõteasend määratakse sõiduki paigaldamisega toetuspinnale, nii et koordinaatmärkide asukohad vastavad valmistaja ette nähtud väärtustele.

| 3. | R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõidukivalmistaja määratud koordinaatmärkide suhtes. |
| --- | --- |

3.

R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõidukivalmistaja määratud koordinaatmärkide suhtes.

Image

8. LISA

3. Liide

ISTEKOHTADEGA SEONDUVAD VÕRDLUSANDMED

1.   Võrdlusandmete kodeerimine

Iga istekoha võrdlusandmed on loetletud järjest. Istekohti tähistatakse kahekohalise koodiga. Esimene koht on araabia numbrites ning tähistab istmerida, lugedes sõiduki esiosast tagaosa suunas. Teisel kohal on suurtäht, mis tähistab istekoha paigutust reas, vaadatuna sõiduki ettepoole liikumise suunas; kasutatakse järgmisi tähti:

| | L = vasakul, |
| --- | --- |

L = vasakul,

| | C = keskel, |
| --- | --- |

C = keskel,

| | R = paremal. |
| --- | --- |

R = paremal.

2.   Sõiduki mõõteasendi kirjeldus

| 2.1. | Koordinaatmärkide asukohad
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Koordinaatmärkide asukohad

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Võrdlusandmete loend

| 3.1. | Ettenähtud istekoht: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Ettenähtud istekoht: ..............................

| 3.1.1. | R-punkti koordinaadid
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punkti koordinaadid

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Kere arvutuslik kaldenurk: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kere arvutuslik kaldenurk: ..............................

| 3.1.3. | Istme reguleerimisandmed (7)

  horisontaalsuunaline: ..............................
  vertikaalsuunaline: ..............................
  kaldenurga suhtes: ..............................
  kere kaldenurga suhtes: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Istme reguleerimisandmed (7)

horisontaalsuunaline: ..............................

vertikaalsuunaline: ..............................

kaldenurga suhtes: ..............................

kere kaldenurga suhtes: ..............................

Märkus. Täiendavate istekohtade võrdlusandmed loetletakse punktides 3.2, 3.3 jne.

---

(1)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades oma ECE sümbolit), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika ja 48 – Uus-Meremaa. Edasised numbrid antakse muudele riikidele kronoloogilises järjekorras, kui nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel antud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppeosalistele nendele riikidele antud numbritest.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Muudel istmetel kui esiistmed, kus H-punkti ei saa kindlaks määrata kolmemõõtmelise H-punkti aparaadi või meetodi abil, võib pädeva asutuse äranägemisel aluseks võtta valmistaja ette nähtud R-punkti.

3

(4)  Kaldenurk, kõrgusevahe istme paigaldamisel, pinnatekstuur jne.

4

(5)  3-DH-aparaadi konstruktsiooni üksikasjade kohta teabe saamiseks pöörduda Society of Automobile Engineers (SAE) poole aadressil 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

5

Society of Automobile Engineers

Aparaat vastab ISO standardis 6549-1980 kirjeldatule.

(6)  Taustsüsteem vastab ISO standardile 4130, 1978.

6

(7)  Mittevajalik maha tõmmata.

7

---