# Den Europæiske Unions L 121/11.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 121 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang11. maj 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 121

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang11. maj 2007

---

| Indhold | | | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne | 1 |

Indhold

Side

*

Meddelelse til læserne

1

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til regulativ nr. 17 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser vedrørende godkendelsen af køretøjer for så vidt angår sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter (EUT L 373 af 27.12.2006) | 3 |
| | * | Berigtigelse til regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog (EUT L 373 af 27.12.2006) | 42 |
| | * | Berigtigelse til regulativ nr. 107 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af køjetøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår deres generelle konstruktion (EUT L 373 af 27.12.2006) | 100 |
| | * | Berigtigelse til regulativ nr. 114 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelsen af: I. Et airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer, II. Et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type, III. Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat (EUT L 373 af 27.12.2006) | 203 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til regulativ nr. 17 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser vedrørende godkendelsen af køretøjer for så vidt angår sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter (EUT L 373 af 27.12.2006)

(EUT L 373 af 27.12.2006)

3

*

Berigtigelse til regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog (EUT L 373 af 27.12.2006)

(EUT L 373 af 27.12.2006)

42

*

Berigtigelse til regulativ nr. 107 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af køjetøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår deres generelle konstruktion (EUT L 373 af 27.12.2006)

2

3

(EUT L 373 af 27.12.2006)

100

*

Berigtigelse til regulativ nr. 114 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelsen af: I. Et airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer, II. Et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type, III. Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat (EUT L 373 af 27.12.2006)

(EUT L 373 af 27.12.2006)

203

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/1

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Berigtigelser

| 11.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/3

---

Berigtigelse til regulativ nr. 17 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser vedrørende godkendelsen af køretøjer for så vidt angår sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 373 af 27. december 2006
  )

Regulativ nr. 17 læses således:

Regulativ nr. 17 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser vedrørende godkendelsen af køretøjer for så vidt angår sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter

Revision 4

Omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 07 med ikrafttrædelsesdato den 6. august 1998

Supplement 1 til ændringsserie 07 med ikrafttrædelsesdato den 17. november 1999

Supplement 2 til ændringsserie med ikrafttrædelsesdato den 13. januar 2000

Korrigendum 1 til ændringsserie 06 i henhold til »Depositary Notification C.N.655.1999.TREATIES-1« af 19. juli 1999

Korrigendum 1 til ændringsserie 07 i henhold til »Depositary Notification C.N.425.2000.TREATIES-1« af 27. juni 2000

Korrigendum 1 til supplement til ændringsserie 07 i henhold til »Depositary Notification C.N.814.2001.TREATIES-1« af 23. august 2001

Korrigendum 1 til revision 4 af regulativet i henhold til »Depositary Notification C.N. 165.2004. TREATIES-1« af 4. marts 2004

Korrigendum 2 til revision 4 af regulativet i henhold til »Depositary Notification C.N. 1035.2004. TREATIES-1« af 4. oktober 2004.

1.   OMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på sædernes styrke, sædeforankringer og nakkestøtter for køretøjer af klasse M1 og N og sædernes styrke, sædeforankringer og nakkestøtter for køretøjer af klasse M2 og M3, som ikke er omfattet af regulativ nr. 80, ændringsserie 01 (1)
   (2).

Det finder desuden anvendelse på ryglænets bagside (2) og for anordninger, som skal beskytte personer i køretøjet mod den fare, der opstår som følge af bagageforskydning ved frontalkollisioner for køretøjer af klasse M1.

Det finder ikke anvendelse på klapsæder, sæder som vender sidelæns eller bagud, eller nakkestøtter monteret på sådanne sæder.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved

| 2.1. | »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår styrken af sæderne og sædeforankringerne, udformningen af ryglænets bageste del og nakkestøtternes egenskaber |
| --- | --- |

2.1.

»godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår styrken af sæderne og sædeforankringerne, udformningen af ryglænets bageste del og nakkestøtternes egenskaber

| 2.2. | »køretøjstype«: en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom: |
| --- | --- |

2.2.

»køretøjstype«: en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

| 2.2.1. | sædernes opbygning, form, mål, materialer og masse, som dog kan være forskellige med hensyn til betræk og farve; forskelle på ikke over 5 % af massen af den godkendte sædetype anses for at være uden betydning |
| --- | --- |

2.2.1.

sædernes opbygning, form, mål, materialer og masse, som dog kan være forskellige med hensyn til betræk og farve; forskelle på ikke over 5 % af massen af den godkendte sædetype anses for at være uden betydning

| 2.2.2. | type og mål af systemer til justering, forskydning og spærring af ryglæn, sæder og dele heraf |
| --- | --- |

2.2.2.

type og mål af systemer til justering, forskydning og spærring af ryglæn, sæder og dele heraf

| 2.2.3. | sædeforankringernes type og mål |
| --- | --- |

2.2.3.

sædeforankringernes type og mål

| 2.2.4. | nakkestøtternes mål, ramme, materialer og polstring, idet farve og betræk kan afvige |
| --- | --- |

2.2.4.

nakkestøtternes mål, ramme, materialer og polstring, idet farve og betræk kan afvige

| 2.2.5. | type og mål på nakkestøtternes fastgøringer, og, for separate nakkestøtter, egenskaberne af den del af køretøjet, hvorpå nakkestøtten er fastgjort |
| --- | --- |

2.2.5.

type og mål på nakkestøtternes fastgøringer, og, for separate nakkestøtter, egenskaberne af den del af køretøjet, hvorpå nakkestøtten er fastgjort

| 2.3. | »sæde«: en konstruktion, der — uanset om den er en integrerende del af køretøjets konstruktion eller ej — er forsynet med betræk og beregnet til at tjene som siddeplads for en voksen person. Udtrykket dækker både et enkelt sæde og en del af et bænkesæde med plads til én person |
| --- | --- |

2.3.

»sæde«: en konstruktion, der — uanset om den er en integrerende del af køretøjets konstruktion eller ej — er forsynet med betræk og beregnet til at tjene som siddeplads for en voksen person. Udtrykket dækker både et enkelt sæde og en del af et bænkesæde med plads til én person

| 2.4. | »bænk«: en konstruktion forsynet med betræk og beregnet til at tjene som siddeplads for mere end én voksen person |
| --- | --- |

2.4.

»bænk«: en konstruktion forsynet med betræk og beregnet til at tjene som siddeplads for mere end én voksen person

| 2.5. | »forankring«: det system, hvormed sædet er fastgjort til køretøjets konstruktion, herunder de berørte dele af køretøjets konstruktion |
| --- | --- |

2.5.

»forankring«: det system, hvormed sædet er fastgjort til køretøjets konstruktion, herunder de berørte dele af køretøjets konstruktion

| 2.6. | »indstillingsanordning«: en anordning, hvormed sædet eller dele heraf kan indstilles, således at det tilpasses kropsbygningen af den person, der bruger det. Denne anordning kan navnlig give mulighed for: |
| --- | --- |

2.6.

»indstillingsanordning«: en anordning, hvormed sædet eller dele heraf kan indstilles, således at det tilpasses kropsbygningen af den person, der bruger det. Denne anordning kan navnlig give mulighed for:

| 2.6.1. | længdeindstilling |
| --- | --- |

2.6.1.

længdeindstilling

| 2.6.2. | højdeindstilling |
| --- | --- |

2.6.2.

højdeindstilling

| 2.6.3. | vinkelindstilling |
| --- | --- |

2.6.3.

vinkelindstilling

| 2.7. | »forskydningsanordning«: en anordning, hvormed sædet eller dele deraf kan forskydes og/eller drejes uden faste mellemstillinger, med det formål at lette passagerernes adgang til området bag det pågældende sæde |
| --- | --- |

2.7.

»forskydningsanordning«: en anordning, hvormed sædet eller dele deraf kan forskydes og/eller drejes uden faste mellemstillinger, med det formål at lette passagerernes adgang til området bag det pågældende sæde

| 2.8. | »spærreanordning«: en anordning, der sikrer, at sædet og dets dele fastholdes i brugsstillingen |
| --- | --- |

2.8.

»spærreanordning«: en anordning, der sikrer, at sædet og dets dele fastholdes i brugsstillingen

| 2.9. | »klapsæde«: ekstra sæde, der er til lejlighedsvis brug og normalt sammenklappet |
| --- | --- |

2.9.

»klapsæde«: ekstra sæde, der er til lejlighedsvis brug og normalt sammenklappet

| 2.10. | »tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

2.10.

»tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen

| 2.11. | »langsgående plan«: et plan, der er parallelt med køretøjets langsgående midterplan |
| --- | --- |

2.11.

»langsgående plan«: et plan, der er parallelt med køretøjets langsgående midterplan

| 2.12. | »nakkestøtte«: en anordning, hvis formål er at begrænse voksne personers bagudrettede forskydning af hovedet i forhold til kroppen for at nedsætte risikoen for skade på halshvirvlerne i tilfælde af et uheld |
| --- | --- |

2.12.

»nakkestøtte«: en anordning, hvis formål er at begrænse voksne personers bagudrettede forskydning af hovedet i forhold til kroppen for at nedsætte risikoen for skade på halshvirvlerne i tilfælde af et uheld

| 2.12.1. | »indbygget nakkestøtte«: en nakkestøtte, der udgøres af den øverste del af sædets ryglæn. Nakkestøtter, der svarer til definitionerne i punkt 2.12.2 og 2.12.3 nedenfor, men som ikke kan aftages af sædet eller af køretøjets konstruktion uden brug af værktøj eller uden hel eller delvis aftagning af sædets beklædning, svarer til denne definition |
| --- | --- |

2.12.1.

»indbygget nakkestøtte«: en nakkestøtte, der udgøres af den øverste del af sædets ryglæn. Nakkestøtter, der svarer til definitionerne i punkt 2.12.2 og 2.12.3 nedenfor, men som ikke kan aftages af sædet eller af køretøjets konstruktion uden brug af værktøj eller uden hel eller delvis aftagning af sædets beklædning, svarer til denne definition

| 2.12.2. | »aftagelig nakkestøtte«: en nakkestøtte bestående af en komponent, der kan adskilles fra sædet og er konstrueret til indføring og tvangslåsning i ryglænets stel |
| --- | --- |

2.12.2.

»aftagelig nakkestøtte«: en nakkestøtte bestående af en komponent, der kan adskilles fra sædet og er konstrueret til indføring og tvangslåsning i ryglænets stel

| 2.12.3. | »Separat nakkestøtte«: en nakkestøtte, der er separat i forhold til sædet og konstrueret til indføring og/eller tvangslåsning i køretøjets konstruktion |
| --- | --- |

2.12.3.

»Separat nakkestøtte«: en nakkestøtte, der er separat i forhold til sædet og konstrueret til indføring og/eller tvangslåsning i køretøjets konstruktion

| 2.13. | »R-punkt«: siddepladsens referencepunkt som defineret i dette regulativs bilag 3 |
| --- | --- |

2.13.

»R-punkt«: siddepladsens referencepunkt som defineret i dette regulativs bilag 3

| 2.14. | »referencelinje«: linjen på den dukke, som er gengivet i figur 1 i tillæg 1 til dette regulativs bilag 3 |
| --- | --- |

2.14.

»referencelinje«: linjen på den dukke, som er gengivet i figur 1 i tillæg 1 til dette regulativs bilag 3

| 2.15. | »opdelingsanordning«: dele eller anordninger, der som supplement til ryglænene skal beskytte personerne i køretøjet mod bagageforskydning; f.eks. kan en opdelingsanordning bestå af et trådnet eller trådvæv, som er placeret over ryglænenes niveau, når disse er rejst eller lagt ned. Nakkestøtter monteret som standardudstyr i køretøjer, der er udstyret med sådanne dele eller anordninger, betragtes som en del af opdelingsanordningen. Dog betragtes et sæde udstyret med nakkestøtte ikke i sig selv som en opdelingsanordning. |
| --- | --- |

2.15.

»opdelingsanordning«: dele eller anordninger, der som supplement til ryglænene skal beskytte personerne i køretøjet mod bagageforskydning; f.eks. kan en opdelingsanordning bestå af et trådnet eller trådvæv, som er placeret over ryglænenes niveau, når disse er rejst eller lagt ned. Nakkestøtter monteret som standardudstyr i køretøjer, der er udstyret med sådanne dele eller anordninger, betragtes som en del af opdelingsanordningen. Dog betragtes et sæde udstyret med nakkestøtte ikke i sig selv som en opdelingsanordning.

3.   ANSØGNING OM TYPEGODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om typegodkendelse af en køretøjstype indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om typegodkendelse af en køretøjstype indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | Den skal vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.2.

Den skal vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

| 3.2.1. | en detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til sædernes udformning, deres forankringer samt justerings-, forskydnings- og låsesystemer |
| --- | --- |

3.2.1.

en detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til sædernes udformning, deres forankringer samt justerings-, forskydnings- og låsesystemer

| 3.2.1.1. | en detaljeret beskrivelse og/eller tegninger af opdelingsanordningen, hvis en sådan findes |
| --- | --- |

3.2.1.1.

en detaljeret beskrivelse og/eller tegninger af opdelingsanordningen, hvis en sådan findes

| 3.2.2. | tegninger af sæderne i passende målestok og tilstrækkelig detaljeringsgrad, af sædeforankringerne i køretøjet og af sædernes justerings-, forskydnings- og låsesystemer |
| --- | --- |

3.2.2.

tegninger af sæderne i passende målestok og tilstrækkelig detaljeringsgrad, af sædeforankringerne i køretøjet og af sædernes justerings-, forskydnings- og låsesystemer

| 3.2.3. | for så vidt angår et sæde med aftagelig nakkestøtte: |
| --- | --- |

3.2.3.

for så vidt angår et sæde med aftagelig nakkestøtte:

| 3.2.3.1. | en detaljeret beskrivelse af nakkestøtten med angivelse af polstringsmaterialets egenskaber |
| --- | --- |

3.2.3.1.

en detaljeret beskrivelse af nakkestøtten med angivelse af polstringsmaterialets egenskaber

| 3.2.3.2. | en detaljeret beskrivelse af nakkestøttens placering og den type af støtte samt beslag, der anvendes til montering af nakkestøtten på sædet |
| --- | --- |

3.2.3.2.

en detaljeret beskrivelse af nakkestøttens placering og den type af støtte samt beslag, der anvendes til montering af nakkestøtten på sædet

| 3.2.4. | for separate nakkestøtter: |
| --- | --- |

3.2.4.

for separate nakkestøtter:

| 3.2.4.1. | en detaljeret beskrivelse af nakkestøtten med angivelse af polstringsmaterialets egenskaber |
| --- | --- |

3.2.4.1.

en detaljeret beskrivelse af nakkestøtten med angivelse af polstringsmaterialets egenskaber

| 3.2.4.2. | en detaljeret beskrivelse af nakkestøttens placering og de beslag, der anvendes til at montere nakkestøtten til køretøjets stel. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

en detaljeret beskrivelse af nakkestøttens placering og de beslag, der anvendes til at montere nakkestøtten til køretøjets stel.

| 3.3. | Følgende skal indleveres til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne i forbindelse med godkendelsen: |
| --- | --- |

3.3.

Følgende skal indleveres til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne i forbindelse med godkendelsen:

| 3.3.1. | et køretøj, der er repræsentativt for den type køretøj, der skal godkendes, eller de dele af køretøjet, som den tekniske tjeneste skønner nødvendig for at kunne foretage afprøvning med henblik på typegodkendelse |
| --- | --- |

3.3.1.

et køretøj, der er repræsentativt for den type køretøj, der skal godkendes, eller de dele af køretøjet, som den tekniske tjeneste skønner nødvendig for at kunne foretage afprøvning med henblik på typegodkendelse

| 3.3.2. | et ekstra sæt sæder af den type, køretøjet er udstyret med, inklusive forankringer. |
| --- | --- |

3.3.2.

et ekstra sæt sæder af den type, køretøjet er udstyret med, inklusive forankringer.

| 3.3.3. | For køretøjer med sæder, der er monteret med eller kan monteres med nakkestøtter, gælder ud over de i punkt 3.3.1 og 3.3.2 opstillede krav: |
| --- | --- |

3.3.3.

For køretøjer med sæder, der er monteret med eller kan monteres med nakkestøtter, gælder ud over de i punkt 3.3.1 og 3.3.2 opstillede krav:

| 3.3.3.1. | for aftagelige nakkestøtter: et ekstra sæt sæder, monteret med nakkestøtter, af den type, køretøjet er udstyret med, inklusive sædeforankringer |
| --- | --- |

3.3.3.1.

for aftagelige nakkestøtter: et ekstra sæt sæder, monteret med nakkestøtter, af den type, køretøjet er udstyret med, inklusive sædeforankringer

| 3.3.3.2. | for separate nakkestøtter: et ekstra sæt sæder af den type, køretøjet er udstyret med, samt forankringer dertil, et ekstra sæt af de tilsvarende nakkestøtter og den del af køretøjets stel, hvorpå nakkestøtterne er monteret, eller det komplette stel. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

for separate nakkestøtter: et ekstra sæt sæder af den type, køretøjet er udstyret med, samt forankringer dertil, et ekstra sæt af de tilsvarende nakkestøtter og den del af køretøjets stel, hvorpå nakkestøtterne er monteret, eller det komplette stel.

4.   TYPEGODKENDELSE

| 4.1. | Når de relevante krav opfyldes af den køretøjstype, som søges godkendt efter dette regulativ (sæder, der er monteret med eller kan monteres med nakkestøtter), meddeles godkendelse af køretøjstypen. |
| --- | --- |

4.1.

Når de relevante krav opfyldes af den køretøjstype, som søges godkendt efter dette regulativ (sæder, der er monteret med eller kan monteres med nakkestøtter), meddeles godkendelse af køretøjstypen.

| 4.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 07, svarende til ændringsserie 07) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer, hverken til køretøjer af samme type udstyret med andre sædetyper eller nakkestøtter, eller med sæder, som er forankret på anden vis i køretøjet (dette gælder både sæder med og uden nakkestøtter) eller til en anden køretøjstype. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 07, svarende til ændringsserie 07) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer, hverken til køretøjer af samme type udstyret med andre sædetyper eller nakkestøtter, eller med sæder, som er forankret på anden vis i køretøjet (dette gælder både sæder med og uden nakkestøtter) eller til en anden køretøjstype.

| 4.3. | Meddelelse om typegodkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af køretøjstypen i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om typegodkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af køretøjstypen i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.4. | Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på typegodkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af: |
| --- | --- |

4.4.

Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på typegodkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

| 4.4.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har foretaget godkendelsen (3) |
| --- | --- |

4.4.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har foretaget godkendelsen (3)

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.4.3. | Hvis køretøjet imidlertid er udstyret med et eller flere sæder, som er monteret eller kan monteres med nakkestøtter, som er godkendt i henhold til kravene i punkt 5.1 og 5.2 herunder, skal dette regulativs nummer efterfølges af bogstavernes »RA«. I formularen, der skal være i overensstemmelse med modellen i dette regulativs bilag 1, skal det angives, hvilke af køretøjets sæder der er monteret eller kan monteres med nakkestøtter. Markeringen skal også angive, at eventuelle yderligere sæder i køretøjet, som ikke er monteret med eller kan monteres med nakkestøtter, er godkendt og opfylder kravene i dette regulativs punkt 5.1. |
| --- | --- |

4.4.3.

Hvis køretøjet imidlertid er udstyret med et eller flere sæder, som er monteret eller kan monteres med nakkestøtter, som er godkendt i henhold til kravene i punkt 5.1 og 5.2 herunder, skal dette regulativs nummer efterfølges af bogstavernes »RA«. I formularen, der skal være i overensstemmelse med modellen i dette regulativs bilag 1, skal det angives, hvilke af køretøjets sæder der er monteret eller kan monteres med nakkestøtter. Markeringen skal også angive, at eventuelle yderligere sæder i køretøjet, som ikke er monteret med eller kan monteres med nakkestøtter, er godkendt og opfylder kravene i dette regulativs punkt 5.1.

| 4.5. | Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

| 4.8. | I dette regulativs bilag 2 gives eksempler på udformning af godkendelsesmærker. |
| --- | --- |

4.8.

I dette regulativs bilag 2 gives eksempler på udformning af godkendelsesmærker.

5.   KRAV

5.1.   Generelle krav, som finder anvendelse på alle sæder i køretøjer af klasse M1 (4)

| 5.1.1. | Alle indstillings- og forskydningssystemer skal have automatisk virkende spærreanordning. Til armlæn og andet komfortudstyr kræves ikke spærreanordning, medmindre sådant udstyr medfører øget skadesrisiko for personerne i køretøjet i tilfælde af en kollision. |
| --- | --- |

5.1.1.

Alle indstillings- og forskydningssystemer skal have automatisk virkende spærreanordning. Til armlæn og andet komfortudstyr kræves ikke spærreanordning, medmindre sådant udstyr medfører øget skadesrisiko for personerne i køretøjet i tilfælde af en kollision.

| 5.1.2. | Betjeningsgreb til udløsning af den i punkt 2.7 nævnte anordning skal være placeret på sædets yderside nær døren. Det skal være let tilgængeligt, også for personen på sædet umiddelbart bag det pågældende sæde. |
| --- | --- |

5.1.2.

Betjeningsgreb til udløsning af den i punkt 2.7 nævnte anordning skal være placeret på sædets yderside nær døren. Det skal være let tilgængeligt, også for personen på sædet umiddelbart bag det pågældende sæde.

| 5.1.3. | De dele af sædets bagside, der er beliggende i det i punkt 6.8.1.1 definerede område 1, skal bestå energiabsorptionsprøven efter kravene i bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.1.3.

De dele af sædets bagside, der er beliggende i det i punkt 6.8.1.1 definerede område 1, skal bestå energiabsorptionsprøven efter kravene i bilag 6 til dette regulativ.

| 5.1.3.1. | Dette krav anses for opfyldt, såfremt hovedattrappens deceleration under de efter metoden i bilag 6 udførte prøvninger ikke overstiger 80 g uafbrudt længere end 3 ms. Endvidere må skarpe kanter ikke opstå under prøvningen eller være tilstede efter denne. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Dette krav anses for opfyldt, såfremt hovedattrappens deceleration under de efter metoden i bilag 6 udførte prøvninger ikke overstiger 80 g uafbrudt længere end 3 ms. Endvidere må skarpe kanter ikke opstå under prøvningen eller være tilstede efter denne.

| 5.1.3.2. | Kravene i punkt 5.1.3 gælder ikke bageste sæder eller sæder placeret med ryglænene mod hinanden. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Kravene i punkt 5.1.3 gælder ikke bageste sæder eller sæder placeret med ryglænene mod hinanden.

| 5.1.4. | Overfladen af sædernes bagside må ikke frembyde farlig ujævnhed eller skarpe kanter, der kan medføre øget skadesrisiko for personerne i køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, når mindste krumningsradius af overfladen af bagsiden af sæder, der er afprøvet som foreskrevet i punkt 6.1, er følgende: | 2,5 mm i område 1 |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Overfladen af sædernes bagside må ikke frembyde farlig ujævnhed eller skarpe kanter, der kan medføre øget skadesrisiko for personerne i køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, når mindste krumningsradius af overfladen af bagsiden af sæder, der er afprøvet som foreskrevet i punkt 6.1, er følgende:

2,5 mm i område 1

| | 5,0 mm i område 2 |
| --- | --- |

5,0 mm i område 2

| | 3,2 mm i område 3. |
| --- | --- |

3,2 mm i område 3.

Disse områder er defineret i punkt 6.8.1.

| 5.1.4.1. | Dette krav vedrører ikke: |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Dette krav vedrører ikke:

| 5.1.4.1.1. | de dele af de forskellige områder, hvor fremspring rager mindre end 3,2 mm frem for den omgivende overflade og har stumpe kanter, forudsat at fremspringets højde ikke er over det halve af dets bredde |
| --- | --- |

5.1.4.1.1.

de dele af de forskellige områder, hvor fremspring rager mindre end 3,2 mm frem for den omgivende overflade og har stumpe kanter, forudsat at fremspringets højde ikke er over det halve af dets bredde

| 5.1.4.1.2. | bageste sæder samt sæder placeret med ryglænet mod hinanden |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

bageste sæder samt sæder placeret med ryglænet mod hinanden

| 5.1.4.1.3. | bageste del af sæder, som er placeret under et vandret plan gennem det laveste R-punkt i hver sæderække. (Er sæderækkernes højde forskellige, begyndende bagfra, skal planet forskydes op- eller nedefter, således at der fremkommer et lodret knæk gennem R-punktet af den umiddelbart foranstående sæderække) |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

bageste del af sæder, som er placeret under et vandret plan gennem det laveste R-punkt i hver sæderække. (Er sæderækkernes højde forskellige, begyndende bagfra, skal planet forskydes op- eller nedefter, således at der fremkommer et lodret knæk gennem R-punktet af den umiddelbart foranstående sæderække)

| 5.1.4.1.4. | dele såsom »fleksibelt trådvæv«. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

dele såsom »fleksibelt trådvæv«.

| 5.1.4.2. | I det i punkt 6.8.1.2 definerede område 2 kan overfladerne have en krumningsradius under 5 mm, dog ikke under 2,5 mm, forudsat at de består den i regulativets bilag 6 beskrevne energioptagelsesprøve. Herudover skal disse overflader være polstret, således at direkte kontakt mellem sædets stelkonstruktion og hovedet undgås. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

I det i punkt 6.8.1.2 definerede område 2 kan overfladerne have en krumningsradius under 5 mm, dog ikke under 2,5 mm, forudsat at de består den i regulativets bilag 6 beskrevne energioptagelsesprøve. Herudover skal disse overflader være polstret, således at direkte kontakt mellem sædets stelkonstruktion og hovedet undgås.

| 5.1.4.3. | Såfremt ovenfor angivne områder indeholder dele beklædt med materiale, som har en shore A-hårdhed blødere end 50, gælder ovenstående krav — bortset fra kravene i forbindelse med energioptagelsesprøven efter forskrifterne i bilag 6 — kun de stive dele. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Såfremt ovenfor angivne områder indeholder dele beklædt med materiale, som har en shore A-hårdhed blødere end 50, gælder ovenstående krav — bortset fra kravene i forbindelse med energioptagelsesprøven efter forskrifterne i bilag 6 — kun de stive dele.

| 5.1.5. | Under og efter de i punkt 6.2 og 6.3 beskrevne prøvninger må der ikke forekomme svigt af sædets stel eller dets systemer til forankring, justering og forskydning eller disses spærreanordninger. Blivende deformation, herunder brud, kan godkendes, forudsat dette ikke medfører øget skadesrisiko i tilfælde af en kollision, og de foreskrevne belastninger er opretholdt. |
| --- | --- |

5.1.5.

Under og efter de i punkt 6.2 og 6.3 beskrevne prøvninger må der ikke forekomme svigt af sædets stel eller dets systemer til forankring, justering og forskydning eller disses spærreanordninger. Blivende deformation, herunder brud, kan godkendes, forudsat dette ikke medfører øget skadesrisiko i tilfælde af en kollision, og de foreskrevne belastninger er opretholdt.

| 5.1.6. | Der må ikke forekomme udløsning af spærreanordningerne under prøvninger beskrevet i punkt 6.3 og i punkt 2.1 i bilag 9. |
| --- | --- |

5.1.6.

Der må ikke forekomme udløsning af spærreanordningerne under prøvninger beskrevet i punkt 6.3 og i punkt 2.1 i bilag 9.

| 5.1.7. | Efter prøvningerne skal forskydningsanordninger, der tillader eller letter adgang for passagererne, være funktionsdygtige; de skal kunne udløses mindst én gang og skal tillade forskydning af sædet eller en del heraf, således som de er beregnet til.
  Det kræves ikke, at nogen anden forskydningsanordning, indstillingsanordning eller dennes spærreanordning fungerer.
  For sæder med nakkestøtter anses styrken af ryglænet og dettes spærreanordning for at opfylde kravene i punkt 6.2, såfremt der efter afprøvning i overensstemmelse med punkt 6.4.3.6 ikke forekommer brud på sæder eller ryglæn; i modsat fald skal det være godtgjort, at sædet opfylder prøvekravene i punkt 6.2.
  For sæder (bænke) med flere siddepladser end nakkestøtter skal den i punkt 6.2 beskrevne prøvninger udføres. |
| --- | --- |

5.1.7.

Efter prøvningerne skal forskydningsanordninger, der tillader eller letter adgang for passagererne, være funktionsdygtige; de skal kunne udløses mindst én gang og skal tillade forskydning af sædet eller en del heraf, således som de er beregnet til.

Det kræves ikke, at nogen anden forskydningsanordning, indstillingsanordning eller dennes spærreanordning fungerer.

For sæder med nakkestøtter anses styrken af ryglænet og dettes spærreanordning for at opfylde kravene i punkt 6.2, såfremt der efter afprøvning i overensstemmelse med punkt 6.4.3.6 ikke forekommer brud på sæder eller ryglæn; i modsat fald skal det være godtgjort, at sædet opfylder prøvekravene i punkt 6.2.

For sæder (bænke) med flere siddepladser end nakkestøtter skal den i punkt 6.2 beskrevne prøvninger udføres.

5.2.   Almindelige forskrifter for alle sæder i køretøjer af klasse N1, N2 og N3 og for sæder i køretøjer af klasse M2 og M3, som ikke er omfattet af regulativ nr. 80

| 5.2.1. | Sæder og bænkesæder skal være forsvarligt fastgjort til køretøjet. |
| --- | --- |

5.2.1.

Sæder og bænkesæder skal være forsvarligt fastgjort til køretøjet.

| 5.2.2. | Forskydelige sæder og bænkesæder skal kunne spærres automatisk i alle stillinger, de kan anbringes i. |
| --- | --- |

5.2.2.

Forskydelige sæder og bænkesæder skal kunne spærres automatisk i alle stillinger, de kan anbringes i.

| 5.2.3. | Indstillelige ryglæn skal kunne spærres i alle stillinger, de kan anbringes i. |
| --- | --- |

5.2.3.

Indstillelige ryglæn skal kunne spærres i alle stillinger, de kan anbringes i.

| 5.2.4. | Alle sæder, der kan vippes eller har nedfældelige ryglæn, skal automatisk spærres i normalstillingen. |
| --- | --- |

5.2.4.

Alle sæder, der kan vippes eller har nedfældelige ryglæn, skal automatisk spærres i normalstillingen.

5.3.   Montering af nakkestøtter

| 5.3.1. | På køretøjer af klasse M1 skal de yderste forsædepladser være forsynet med nakkestøtte. Sæder, der er monteret med nakkestøtter og beregnet til placering ved andre siddepladser eller i andre køretøjsklasser, kan ligeledes godkendes efter bestemmelserne i dette bilag. |
| --- | --- |

5.3.1.

På køretøjer af klasse M1 skal de yderste forsædepladser være forsynet med nakkestøtte. Sæder, der er monteret med nakkestøtter og beregnet til placering ved andre siddepladser eller i andre køretøjsklasser, kan ligeledes godkendes efter bestemmelserne i dette bilag.

| 5.3.2. | I alle køretøjer af klasse M2 med en største tilladt totalmasse på op til 3 500 kg og køretøjer af klasse N1 skal der på hvert af forsæderne ved siderne være monteret en nakkestøtte; nakkestøtter monteret i sådanne køretøjer skal opfylde kravene i regulativ nr. 25 som ændret ved ændringsserie 03. |
| --- | --- |

5.3.2.

I alle køretøjer af klasse M2 med en største tilladt totalmasse på op til 3 500 kg og køretøjer af klasse N1 skal der på hvert af forsæderne ved siderne være monteret en nakkestøtte; nakkestøtter monteret i sådanne køretøjer skal opfylde kravene i regulativ nr. 25 som ændret ved ændringsserie 03.

5.4.   Særlige krav til sæder, hvorpå nakkestøtter er monteret eller kan monteres

| 5.4.1. | Nakkestøttens tilstedeværelse må ikke udsætte personerne i køretøjet for øget fare. Navnlig må nakkestøtten ikke i nogen brugsstilling frembyde farlig ujævnhed eller skarpe kanter, som kan øge skadesrisiko eller -omfang for personerne i køretøjet. |
| --- | --- |

5.4.1.

Nakkestøttens tilstedeværelse må ikke udsætte personerne i køretøjet for øget fare. Navnlig må nakkestøtten ikke i nogen brugsstilling frembyde farlig ujævnhed eller skarpe kanter, som kan øge skadesrisiko eller -omfang for personerne i køretøjet.

| 5.4.2. | De dele af nakkestøtternes for- og bagside, der ligger i det i punkt 6.8.1.1.3 definerede område, skal bestå energioptagelsesprøven. |
| --- | --- |

5.4.2.

De dele af nakkestøtternes for- og bagside, der ligger i det i punkt 6.8.1.1.3 definerede område, skal bestå energioptagelsesprøven.

| 5.4.2.1. | Dette krav anses for opfyldt, såfremt hovedattrappens deceleration under de efter metoden i bilag 6 udførte prøvninger ikke overstiger 80 g uafbrudt længere end 3 ms. Endvidere må skarpe kanter ikke opstå under prøvningen eller være tilstede efter denne. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Dette krav anses for opfyldt, såfremt hovedattrappens deceleration under de efter metoden i bilag 6 udførte prøvninger ikke overstiger 80 g uafbrudt længere end 3 ms. Endvidere må skarpe kanter ikke opstå under prøvningen eller være tilstede efter denne.

| 5.4.3. | De dele af nakkestøttens for- og bagside, der er beliggende i det i punkt 6.8.1.2.2 definerede område 2, skal være polstret således, at direkte kontakt mellem hovedet og konstruktionens dele undgås, og skal opfylde kravene i punkt 5.1.4 for den del af sædets bagside, der er beliggende i område 2. |
| --- | --- |

5.4.3.

De dele af nakkestøttens for- og bagside, der er beliggende i det i punkt 6.8.1.2.2 definerede område 2, skal være polstret således, at direkte kontakt mellem hovedet og konstruktionens dele undgås, og skal opfylde kravene i punkt 5.1.4 for den del af sædets bagside, der er beliggende i område 2.

| 5.4.4. | Kravene i punkt 5.4.2 og 5.4.3 gælder ikke bagsiden af nakkestøtter beregnet for sæder, bag hvilke der ikke er andre sæder. |
| --- | --- |

5.4.4.

Kravene i punkt 5.4.2 og 5.4.3 gælder ikke bagsiden af nakkestøtter beregnet for sæder, bag hvilke der ikke er andre sæder.

| 5.4.5. | Nakkestøtten skal være fastgjort til sædets eller køretøjets konstruktion på sådan måde, at der ikke springer stive og farlige dele frem fra nakkestøttens polstring eller fra dens fastgøring til ryglænet som følge af det tryk, som hovedet udøver under prøvningen. |
| --- | --- |

5.4.5.

Nakkestøtten skal være fastgjort til sædets eller køretøjets konstruktion på sådan måde, at der ikke springer stive og farlige dele frem fra nakkestøttens polstring eller fra dens fastgøring til ryglænet som følge af det tryk, som hovedet udøver under prøvningen.

| 5.4.6. | For sæder med nakkestøtte kan bestemmelserne i punkt 5.1.3 med den tekniske tjenestes godkendelse anses for opfyldt, såfremt sædet, monteret med nakkestøtte, opfylder kravene i punkt 5.4.2 herover. |
| --- | --- |

5.4.6.

For sæder med nakkestøtte kan bestemmelserne i punkt 5.1.3 med den tekniske tjenestes godkendelse anses for opfyldt, såfremt sædet, monteret med nakkestøtte, opfylder kravene i punkt 5.4.2 herover.

5.5.   Nakkestøtters højde

| 5.5.1. | Nakkestøtters højde måles som beskrevet i punkt 6.5 herunder. |
| --- | --- |

5.5.1.

Nakkestøtters højde måles som beskrevet i punkt 6.5 herunder.

| 5.5.2. | For nakkestøtter, der ikke kan indstilles i højden, må højden ikke være under 800 mm for forsæder og ikke under 750 mm for andre sæder. |
| --- | --- |

5.5.2.

For nakkestøtter, der ikke kan indstilles i højden, må højden ikke være under 800 mm for forsæder og ikke under 750 mm for andre sæder.

| 5.5.3. | For nakkestøtter, der kan indstilles i højden, gælder: |
| --- | --- |

5.5.3.

For nakkestøtter, der kan indstilles i højden, gælder:

| 5.5.3.1. | højden må ikke være under 800 mm for forsæder og ikke under 750 mm for andre sæder; denne værdi skal opnås i en stilling mellem den højeste og laveste position, hvori nakkestøtten kan stilles |
| --- | --- |

5.5.3.1.

højden må ikke være under 800 mm for forsæder og ikke under 750 mm for andre sæder; denne værdi skal opnås i en stilling mellem den højeste og laveste position, hvori nakkestøtten kan stilles

| 5.5.3.2. | der må ikke være nogen »brugsstilling«, som medfører en højde på under 750 mm |
| --- | --- |

5.5.3.2.

der må ikke være nogen »brugsstilling«, som medfører en højde på under 750 mm

| 5.5.3.3. | for andre sæder end forsæder kan det godkendes, at nakkestøtter kan indstilles til en højde på under 750 mm, forudsat at det for brugeren tydeligt fremgår, at denne højde ikke er en brugsstilling |
| --- | --- |

5.5.3.3.

for andre sæder end forsæder kan det godkendes, at nakkestøtter kan indstilles til en højde på under 750 mm, forudsat at det for brugeren tydeligt fremgår, at denne højde ikke er en brugsstilling

| 5.5.3.4. | nakkestøtter til forsæder kan være forsynet med en anordning, der automatisk forskyder dem til en højde på under 750 mm, når sædet ikke benyttes, forudsat at de automatisk returnerer i brugsstilling, når sædet tages i brug. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

nakkestøtter til forsæder kan være forsynet med en anordning, der automatisk forskyder dem til en højde på under 750 mm, når sædet ikke benyttes, forudsat at de automatisk returnerer i brugsstilling, når sædet tages i brug.

| 5.5.4. | De dimensioner, som er nævnt i punkt 5.5.2 og 5.5.3.1 herover, skal være mindst 800 mm ved forsæder og 750 mm ved andre sæder, således at der er tilstrækkelig afstand mellem nakkestøtte og loft, ruder eller andre dele af køretøjets opbygning, uden at denne afstand dog må overstige 25 mm. For sæder med systemer til automatisk forskydning og/eller indstilling gælder dette i alle sædets stillinger. Herudover må ingen brugsstilling medføre mindre højde end 700 mm, uanset bestemmelserne i punkt 5.5.3.2. |
| --- | --- |

5.5.4.

De dimensioner, som er nævnt i punkt 5.5.2 og 5.5.3.1 herover, skal være mindst 800 mm ved forsæder og 750 mm ved andre sæder, således at der er tilstrækkelig afstand mellem nakkestøtte og loft, ruder eller andre dele af køretøjets opbygning, uden at denne afstand dog må overstige 25 mm. For sæder med systemer til automatisk forskydning og/eller indstilling gælder dette i alle sædets stillinger. Herudover må ingen brugsstilling medføre mindre højde end 700 mm, uanset bestemmelserne i punkt 5.5.3.2.

| 5.5.5. | Uanset de i punkt 5.5.2 og 5.5.3.1 anførte højdekrav skal højden af nakkestøtter til brug på de bageste midtersæder eller -pladser være mindst 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.5.

Uanset de i punkt 5.5.2 og 5.5.3.1 anførte højdekrav skal højden af nakkestøtter til brug på de bageste midtersæder eller -pladser være mindst 700 mm.

| 5.6. | For sæder, hvorpå der kan monteres nakkestøtter, skal bestemmelserne i punkt 5.1.3 og 5.4.2 være opfyldt. |
| --- | --- |

5.6.

For sæder, hvorpå der kan monteres nakkestøtter, skal bestemmelserne i punkt 5.1.3 og 5.4.2 være opfyldt.

| 5.6.1. | For nakkestøtter med højdeindstilling må højden af den anordning, mod hvilken hovedet hviler, ikke være under 100 mm, målt som beskrevet i punkt 6.5. |
| --- | --- |

5.6.1.

For nakkestøtter med højdeindstilling må højden af den anordning, mod hvilken hovedet hviler, ikke være under 100 mm, målt som beskrevet i punkt 6.5.

| 5.7. | For nakkestøtter uden højdeindstilling må mellemrummet mellem ryglæn og nakkestøtte ikke være større end 60 mm. Nakkestøtter med højdeindstilling må i laveste stilling ikke være over 25 mm fra ryglænets overside. For sæder eller bænkesæder, som kan indstilles i højde og har separate nakkestøtter, skal overensstemmelsen med dette krav kontrolleres i alle sædets eller bænkesædets stillinger. |
| --- | --- |

5.7.

For nakkestøtter uden højdeindstilling må mellemrummet mellem ryglæn og nakkestøtte ikke være større end 60 mm. Nakkestøtter med højdeindstilling må i laveste stilling ikke være over 25 mm fra ryglænets overside. For sæder eller bænkesæder, som kan indstilles i højde og har separate nakkestøtter, skal overensstemmelsen med dette krav kontrolleres i alle sædets eller bænkesædets stillinger.

| 5.8. | På nakkestøtter, der er indbygget i ryglænet, skal det betragtede område være følgende:
  over et plan vinkelret på referencelinjen 540 mm fra R-punktet
  mellem to lodrette langsgående planer i en afstand af 85 mm fra referencelinjen på hver side af denne. I dette område tillades en eller flere åbninger, som uanset deres form frembyder en afstand »a« større end 60 mm, målt som beskrevet i punkt 6.7, forudsat at kravene i punkt 5.11 stadig er opfyldt efter udførelse af den supplerende prøvning omhandlet i punkt 6.4.3.3.2. |
| --- | --- |

5.8.

På nakkestøtter, der er indbygget i ryglænet, skal det betragtede område være følgende:

over et plan vinkelret på referencelinjen 540 mm fra R-punktet

mellem to lodrette langsgående planer i en afstand af 85 mm fra referencelinjen på hver side af denne. I dette område tillades en eller flere åbninger, som uanset deres form frembyder en afstand »a« større end 60 mm, målt som beskrevet i punkt 6.7, forudsat at kravene i punkt 5.11 stadig er opfyldt efter udførelse af den supplerende prøvning omhandlet i punkt 6.4.3.3.2.

| 5.9. | For højdeindstillelige nakkestøtter tillades i den anordning, der fungerer som nakkestøtte, en eller flere åbninger, som uanset deres form frembyder en afstand »a« større end 60 mm, målt som beskrevet i punkt 6.7, forudsat at kravene i punkt 5.11 stadig er opfyldt efter udførelse af den supplerende prøvning omhandlet i punkt 6.4.3.3.2. |
| --- | --- |

5.9.

For højdeindstillelige nakkestøtter tillades i den anordning, der fungerer som nakkestøtte, en eller flere åbninger, som uanset deres form frembyder en afstand »a« større end 60 mm, målt som beskrevet i punkt 6.7, forudsat at kravene i punkt 5.11 stadig er opfyldt efter udførelse af den supplerende prøvning omhandlet i punkt 6.4.3.3.2.

| 5.10. | Nakkestøttens bredde skal give tilstrækkelig støtte for hovedet hos en person i normal siddestilling. Målt på den i punkt 6.6 beskrevne måde skal nakkestøtten dække et område, som strækker sig mindst 85 mm på hver side af det lodrette midterplan af det sæde, hvorpå nakkestøtten agtes monteret. |
| --- | --- |

5.10.

Nakkestøttens bredde skal give tilstrækkelig støtte for hovedet hos en person i normal siddestilling. Målt på den i punkt 6.6 beskrevne måde skal nakkestøtten dække et område, som strækker sig mindst 85 mm på hver side af det lodrette midterplan af det sæde, hvorpå nakkestøtten agtes monteret.

| 5.11. | Nakkestøtten og dennes fastgøring skal være således, at den af nakkestøtten tilladte forskydning X bagud af hovedet er mindre end 102 mm, målt med den statiske metode beskrevet i punkt 6.4.3. |
| --- | --- |

5.11.

Nakkestøtten og dennes fastgøring skal være således, at den af nakkestøtten tilladte forskydning X bagud af hovedet er mindre end 102 mm, målt med den statiske metode beskrevet i punkt 6.4.3.

| 5.12. | Nakkestøtten og dennes fastgøring skal uden svigt kunne bære den i punkt 6.4.3.6 foreskrevne belastning. For nakkestøtter indbygget i ryglænet gælder kravene i dette punkt den del af ryglænets konstruktion, der er over et plan vinkelret på referencelinjen 540 mm fra R-punktet. |
| --- | --- |

5.12.

Nakkestøtten og dennes fastgøring skal uden svigt kunne bære den i punkt 6.4.3.6 foreskrevne belastning. For nakkestøtter indbygget i ryglænet gælder kravene i dette punkt den del af ryglænets konstruktion, der er over et plan vinkelret på referencelinjen 540 mm fra R-punktet.

| 5.13. | På indstillelige nakkestøtter må den foreskrevne maksimale brugshøjde ikke kunne overskrides, medmindre brugeren bevidst bestræber sig derpå som et selvstændigt indgreb ud over justeringen. |
| --- | --- |

5.13.

På indstillelige nakkestøtter må den foreskrevne maksimale brugshøjde ikke kunne overskrides, medmindre brugeren bevidst bestræber sig derpå som et selvstændigt indgreb ud over justeringen.

| 5.14. | Styrken af ryglænet og dettes spærreanordning anses for at opfylde kravene i punkt 6.2, såfremt der efter afprøvning i overensstemmelse med punkt 6.4.3.6 ikke forekommer brud på sæder eller ryglæn; i modsat fald skal det være godtgjort, at sædet opfylder prøvningskravene i punkt 6.2 herunder. |
| --- | --- |

5.14.

Styrken af ryglænet og dettes spærreanordning anses for at opfylde kravene i punkt 6.2, såfremt der efter afprøvning i overensstemmelse med punkt 6.4.3.6 ikke forekommer brud på sæder eller ryglæn; i modsat fald skal det være godtgjort, at sædet opfylder prøvningskravene i punkt 6.2 herunder.

5.15.   Særlige krav vedrørende beskyttelse af personer i køretøjet mod bagageforskydning

| 5.15.1. | Ryglæn
  Ryglæn og/eller nakkestøtter placeret således, at de udgør den forreste barriere i bagagerummet, når alle sæder er monteret og i normal brugsstilling som angivet af fabrikanten, skal være tilstrækkeligt modstandsdygtige til at beskytte personer i køretøjet fra bagage, som forskydes ved frontalkollisioner. Dette krav anses for opfyldt, såfremt ryglænene under og efter den i bilag 9 beskrevne prøvning forbliver i rette position, og spærreanordningen fastholder sin placering. Imidlertid tillades deformation af ryglænene og deres fastgørelser under prøvningen, forudsat at den fremadvendte side på de dele af de prøvederyglæn og/eller nakkestøtter, som har en shore A-hårdhed på over 50, ikke bevæger sig fremad i et lodret tværplan, som går igennem:






  a) | et punkt beliggende 150 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår nakkestøttens dele |
| --- | --- | --- |

5.15.1.

Ryglæn

Ryglæn og/eller nakkestøtter placeret således, at de udgør den forreste barriere i bagagerummet, når alle sæder er monteret og i normal brugsstilling som angivet af fabrikanten, skal være tilstrækkeligt modstandsdygtige til at beskytte personer i køretøjet fra bagage, som forskydes ved frontalkollisioner. Dette krav anses for opfyldt, såfremt ryglænene under og efter den i bilag 9 beskrevne prøvning forbliver i rette position, og spærreanordningen fastholder sin placering. Imidlertid tillades deformation af ryglænene og deres fastgørelser under prøvningen, forudsat at den fremadvendte side på de dele af de prøvederyglæn og/eller nakkestøtter, som har en shore A-hårdhed på over 50, ikke bevæger sig fremad i et lodret tværplan, som går igennem:

a)

et punkt beliggende 150 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår nakkestøttens dele

| b) | et punkt beliggende 100 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår ryglænets dele |
| --- | --- |

b)

et punkt beliggende 100 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår ryglænets dele

idet der ses bort fra prøveblokkens tilbageslagsfaser.

For integrerede nakkestøtter defineres grænsen mellem nakkestøtten og ryglænet af planet vinkelret på referencelinjen 540 mm fra R-punktet.

Alle målinger skal foretages i midterplanet i længderetningen for det pågældende sæde eller den pågældende siddeplads. Der foretages målinger af alle siddepladser, som udgør bagagerummets forreste barriere.

Under den i bilag 9 beskrevne prøvning, skal prøveblokkene forblive bag de pågældende ryglæn.

| 5.15.2. | Opdelingsanordninger
  På køretøjsfabrikantens anmodning kan den i bilag 9 beskrevne prøvning udføres med opdelingsanordningerne monteret, såfremt disse anordninger er standardudstyr for den pågældende køretøjstype.
  Opdelingsanordninger i form af trådnet eller trådvæv over ryglænene i disses normale brugsindstilling skal prøves i henhold til punkt 2.2 i bilag 9.
  Dette krav anses for opfyldt, hvis opdelingsanordningerne under prøvningen forbliver i rette position. Imidlertid tillades deformation af opdelingsanordningerne under prøvningen, forudsat at anordningens fremadvendte side (herunder dele af de prøvede ryglæn og/eller nakkestøtter, som har en shore A-hårdhed på over 50) ikke bevæger sig fremad i et lodret tværplan, som går igennem:






  a) | et punkt beliggende 150 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår nakkestøttens dele |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

Opdelingsanordninger

På køretøjsfabrikantens anmodning kan den i bilag 9 beskrevne prøvning udføres med opdelingsanordningerne monteret, såfremt disse anordninger er standardudstyr for den pågældende køretøjstype.

Opdelingsanordninger i form af trådnet eller trådvæv over ryglænene i disses normale brugsindstilling skal prøves i henhold til punkt 2.2 i bilag 9.

Dette krav anses for opfyldt, hvis opdelingsanordningerne under prøvningen forbliver i rette position. Imidlertid tillades deformation af opdelingsanordningerne under prøvningen, forudsat at anordningens fremadvendte side (herunder dele af de prøvede ryglæn og/eller nakkestøtter, som har en shore A-hårdhed på over 50) ikke bevæger sig fremad i et lodret tværplan, som går igennem:

a)

et punkt beliggende 150 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår nakkestøttens dele

| b) | et punkt beliggende 100 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår ryglænets dele og andre dele af opdelingsanordningen end nakkestøtten. |
| --- | --- |

b)

et punkt beliggende 100 mm foran det pågældende sædes R-punkt for så vidt angår ryglænets dele og andre dele af opdelingsanordningen end nakkestøtten.

For integrerede nakkestøtter er grænsen mellem nakkestøtten og ryglænet den i punkt 5.15.1 definerede.

Alle målinger skal foretages i midterplanet i længderetningen for det pågældende sæde eller den pågældende siddeplads. Der foretages målinger af alle siddepladser, som udgør bagagerummets forreste barriere.

Efter prøvningen må der ikke forekomme skarpe eller ujævne kanter, som kan udsætte personerne i køretøjet for øget fare eller forværre deres kvæstelser.

| 5.15.3. | De krav, der er opstillet i punkt 5.13.1 og 5.13.2 herover, finder ikke anvendelse på systemer til fastholdelse af bagage, som aktiveres automatisk i tilfælde af kollision. Fabrikanten skal over for den tekniske tjeneste godtgøre, at den beskyttelse, som sådanne systemer yder, stemmer overens med den i punkt 5.15.1 og 5.15.2 beskrevne. |
| --- | --- |

5.15.3.

De krav, der er opstillet i punkt 5.13.1 og 5.13.2 herover, finder ikke anvendelse på systemer til fastholdelse af bagage, som aktiveres automatisk i tilfælde af kollision. Fabrikanten skal over for den tekniske tjeneste godtgøre, at den beskyttelse, som sådanne systemer yder, stemmer overens med den i punkt 5.15.1 og 5.15.2 beskrevne.

6.   PRØVNINGER

6.1.   Generelle krav til samtlige prøvninger

| 6.1.1. | Kan ryglænets hældning indstilles, spærres dette i en stilling, der hælder bagud i en vinkel så nær 25o som muligt i forhold til den i bilag 3 beskrevne dukkes lodrette torsoreferencelinje, medmindre andet angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

6.1.1.

Kan ryglænets hældning indstilles, spærres dette i en stilling, der hælder bagud i en vinkel så nær 25o som muligt i forhold til den i bilag 3 beskrevne dukkes lodrette torsoreferencelinje, medmindre andet angives af fabrikanten.

| 6.1.2. | Er et sæde, dets spærreanordning og montering identisk med eller symmetrisk med et andet af køretøjets sæder, kan den tekniske tjeneste indskrænke prøvningen til kun at omfatte ét sådant sæde. |
| --- | --- |

6.1.2.

Er et sæde, dets spærreanordning og montering identisk med eller symmetrisk med et andet af køretøjets sæder, kan den tekniske tjeneste indskrænke prøvningen til kun at omfatte ét sådant sæde.

| 6.1.3. | For sæder med indstillelige nakkestøtter skal prøvningerne udføres med nakkestøtterne i den mest ugunstige stilling (sædvanligvis den højeste), som indstillingsanordningen tillader. |
| --- | --- |

6.1.3.

For sæder med indstillelige nakkestøtter skal prøvningerne udføres med nakkestøtterne i den mest ugunstige stilling (sædvanligvis den højeste), som indstillingsanordningen tillader.

6.2.   Afprøvning af ryglænets styrke og dets indstillingsanordninger

| 6.2.1. | Der påføres en langsgående bagudrettet kraft på overdelen af ryglænets stel gennem det element, der udgør prøvedukkens ryg, som er angivet i bilag 3 til dette regulativ; kraften skal frembringe et moment på 53 daNm omkring R-punktet. For bænkesæder, hvis bærende stel (herunder nakkestøttens) er helt eller delvis fælles for flere end én siddeplads, udføres prøvningen samtidig for alle de pågældende siddepladser. |
| --- | --- |

6.2.1.

Der påføres en langsgående bagudrettet kraft på overdelen af ryglænets stel gennem det element, der udgør prøvedukkens ryg, som er angivet i bilag 3 til dette regulativ; kraften skal frembringe et moment på 53 daNm omkring R-punktet. For bænkesæder, hvis bærende stel (herunder nakkestøttens) er helt eller delvis fælles for flere end én siddeplads, udføres prøvningen samtidig for alle de pågældende siddepladser.

6.3.   Afprøvning af styrken af sædets forankring og af indstillings-, spærre- og forskydningsanordninger

| 6.3.1. | Hele køretøjets stel påføres en fremadrettet vandret deceleration på mindst 20 g i 30 millisekunder i overensstemmelse med kravene i bilag 7, punkt 1. På fabrikantens anmodning kan den i bilag 9 beskrevne prøvepuls anvendes i stedet. |
| --- | --- |

6.3.1.

Hele køretøjets stel påføres en fremadrettet vandret deceleration på mindst 20 g i 30 millisekunder i overensstemmelse med kravene i bilag 7, punkt 1. På fabrikantens anmodning kan den i bilag 9 beskrevne prøvepuls anvendes i stedet.

| 6.3.2. | Der påføres en langsgående bagudrettet deceleration i overensstemmelse med kravene i punkt 6.3.1. |
| --- | --- |

6.3.2.

Der påføres en langsgående bagudrettet deceleration i overensstemmelse med kravene i punkt 6.3.1.

| 6.3.3. | Kravene i punkt 6.3.1 og 6.3.2 skal efterprøves ved alle sædets positioner. Har sædet indstillelig nakkestøtte, skal prøvningen udføres med nakkestøtten i den mest ugunstige (sædvanligvis den højeste) position, som indstillingsanordningen tillader. Under prøvningen skal sædet være anbragt således, at ingen ydre faktorer forhindrer udløsning af spærreanordningerne.
  Ovennævnte prøvningsbetingelser anses for opfyldt, når sædet afprøves i hver af følgende positioner: | sædet fastgøres i sin længderetning ét hak eller 10 mm bag den forreste normale køre- eller brugsstilling angivet af fabrikanten (for sæder med uafhængig højdeindstilling skal sædehynden være i højeste stilling) |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Kravene i punkt 6.3.1 og 6.3.2 skal efterprøves ved alle sædets positioner. Har sædet indstillelig nakkestøtte, skal prøvningen udføres med nakkestøtten i den mest ugunstige (sædvanligvis den højeste) position, som indstillingsanordningen tillader. Under prøvningen skal sædet være anbragt således, at ingen ydre faktorer forhindrer udløsning af spærreanordningerne.

Ovennævnte prøvningsbetingelser anses for opfyldt, når sædet afprøves i hver af følgende positioner:

sædet fastgøres i sin længderetning ét hak eller 10 mm bag den forreste normale køre- eller brugsstilling angivet af fabrikanten (for sæder med uafhængig højdeindstilling skal sædehynden være i højeste stilling)

| | sædet fastgøres i længderetningen ét hak eller 10 mm foran den bageste normale køre- eller brugsstilling angivet af fabrikanten (for sæder med uafhængig højdeindstilling skal sædet være i laveste stilling), og, i påkommende tilfælde, efter forskrifterne i punkt 6.3.4 herunder. |
| --- | --- |

sædet fastgøres i længderetningen ét hak eller 10 mm foran den bageste normale køre- eller brugsstilling angivet af fabrikanten (for sæder med uafhængig højdeindstilling skal sædet være i laveste stilling), og, i påkommende tilfælde, efter forskrifterne i punkt 6.3.4 herunder.

| 6.3.4. | I tilfælde, hvor spærreanordningerne er således arrangeret, at fordelingen af kræfterne på spærreanordninger og sædeforankringer vil være mindre gunstig i en anden position af sædet end de i punkt 6.3.3 fastlagte, skal prøvningerne gennemføres i den pågældende mindre gunstige position. |
| --- | --- |

6.3.4.

I tilfælde, hvor spærreanordningerne er således arrangeret, at fordelingen af kræfterne på spærreanordninger og sædeforankringer vil være mindre gunstig i en anden position af sædet end de i punkt 6.3.3 fastlagte, skal prøvningerne gennemføres i den pågældende mindre gunstige position.

| 6.3.5. | Prøvningsbetingelserne i punkt 6.3.1 anses for overholdt, såfremt det komplette driftsklare køretøj på fabrikantens begæring i stedet underkastes en kollisionsprøve mod en faststående barriere som foreskrevet i dette regulativs bilag 7, punkt 2. I så fald skal sædet indstilles således, at spændingernes fordeling i forankringssystemet er den mindst gunstige, således som det er anvist i punkt 6.1.1, 6.3.3 og 6.3.4 herover. |
| --- | --- |

6.3.5.

Prøvningsbetingelserne i punkt 6.3.1 anses for overholdt, såfremt det komplette driftsklare køretøj på fabrikantens begæring i stedet underkastes en kollisionsprøve mod en faststående barriere som foreskrevet i dette regulativs bilag 7, punkt 2. I så fald skal sædet indstilles således, at spændingernes fordeling i forankringssystemet er den mindst gunstige, således som det er anvist i punkt 6.1.1, 6.3.3 og 6.3.4 herover.

6.4.   Funktionsprøve på nakkestøtte

| 6.4.1. | Er nakkestøtten indstillelig, skal den anbringes i den ugunstigste (sædvanligvis den højeste) stilling, som indstillingsanordningen tillader. |
| --- | --- |

6.4.1.

Er nakkestøtten indstillelig, skal den anbringes i den ugunstigste (sædvanligvis den højeste) stilling, som indstillingsanordningen tillader.

| 6.4.2. | For bænkesæder, hvis bærende stel (herunder nakkestøttens) er helt eller delvis fælles for flere end én siddeplads, udføres prøvningen samtidig for alle de pågældende siddepladser. |
| --- | --- |

6.4.2.

For bænkesæder, hvis bærende stel (herunder nakkestøttens) er helt eller delvis fælles for flere end én siddeplads, udføres prøvningen samtidig for alle de pågældende siddepladser.

6.4.3.   Afprøvning

| 6.4.3.1. | Alle linjer, herunder referencelinjens projektioner, afsættes i det lodrette midterplan af pågældende sæde eller siddeplads (jf. dette regulativs bilag 5). |
| --- | --- |

6.4.3.1.

Alle linjer, herunder referencelinjens projektioner, afsættes i det lodrette midterplan af pågældende sæde eller siddeplads (jf. dette regulativs bilag 5).

| 6.4.3.2. | Den forskudte referencelinje bestemmes ved, at ryggen af den i bilag 3 omtalte dukke påføres en initial kraft, som frembringer et bagudrettet moment på 37,3 daNm omkring R-punktet. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Den forskudte referencelinje bestemmes ved, at ryggen af den i bilag 3 omtalte dukke påføres en initial kraft, som frembringer et bagudrettet moment på 37,3 daNm omkring R-punktet.

| 6.4.3.3. | Ved hjælp af et kugleformet hoved med diameter 165 mm påføres en initial kraft, som frembringer et moment på 37,3 daNm omkring R-punktet, idet kraften angriber vinkelret på den forskudte referencelinje i en afstand af 65 mm under nakkestøttens overside, og idet referencelinjen fastholdes i sin forskudte position i overensstemmelse med punkt 6.4.3.2. |
| --- | --- |

6.4.3.3.

Ved hjælp af et kugleformet hoved med diameter 165 mm påføres en initial kraft, som frembringer et moment på 37,3 daNm omkring R-punktet, idet kraften angriber vinkelret på den forskudte referencelinje i en afstand af 65 mm under nakkestøttens overside, og idet referencelinjen fastholdes i sin forskudte position i overensstemmelse med punkt 6.4.3.2.

| 6.4.3.3.1. | Såfremt der er åbninger, som forhindrer, at den i punkt 6.4.3.3 beskrevne kraft påføres 65 mm fra oversiden af nakkestøtten, kan afstanden nedsættes, således at kraftens akse går gennem midtlinjen af den del af stellet, der er nærmest åbningen. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1.

Såfremt der er åbninger, som forhindrer, at den i punkt 6.4.3.3 beskrevne kraft påføres 65 mm fra oversiden af nakkestøtten, kan afstanden nedsættes, således at kraftens akse går gennem midtlinjen af den del af stellet, der er nærmest åbningen.

| 6.4.3.3.2. | I de i punkt 5.8 og 5.9 beskrevne tilfælde gentages prøvningen, idet der i hver åbning ved hjælp af en kugle med diameter 165 mm påføres en kraft: | gennem tyngdepunktet af åbningens mindste tværsnit, langs tværplaner parallelle med referencelinjen, og |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2.

I de i punkt 5.8 og 5.9 beskrevne tilfælde gentages prøvningen, idet der i hver åbning ved hjælp af en kugle med diameter 165 mm påføres en kraft:

gennem tyngdepunktet af åbningens mindste tværsnit, langs tværplaner parallelle med referencelinjen, og

| | således at der frembringes et moment på 37,3 daNm omkring R-punktet. |
| --- | --- |

således at der frembringes et moment på 37,3 daNm omkring R-punktet.

| 6.4.3.4. | Tangenten Y til det kugleformede hoved, parallelt med den forskudte referencelinje, bestemmes. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

Tangenten Y til det kugleformede hoved, parallelt med den forskudte referencelinje, bestemmes.

| 6.4.3.5. | Den i punkt 5.11 angivne afstand X mellem tangenten Y og den forskudte referencelinje måles. |
| --- | --- |

6.4.3.5.

Den i punkt 5.11 angivne afstand X mellem tangenten Y og den forskudte referencelinje måles.

| 6.4.3.6. | For at afprøve nakkestøttens funktion øges den i punkt 6.4.3.3 og 6.4.3.3.2 angivne initialkraft til 89 daN, medmindre der forinden opstår brud på sæde eller ryglæn. |
| --- | --- |

6.4.3.6.

For at afprøve nakkestøttens funktion øges den i punkt 6.4.3.3 og 6.4.3.3.2 angivne initialkraft til 89 daN, medmindre der forinden opstår brud på sæde eller ryglæn.

6.5.   Bestemmelse af nakkestøttens højde

| 6.5.1. | Alle linjer, herunder projektionen af referencelinjen, trækkes i symmetriplanet af vedkommende sæde eller siddeplads, idet dette plans skæring med sædet bestemmer konturen af nakkestøtte og ryglæn (jf. figur 1 i dette regulativs bilag 4). |
| --- | --- |

6.5.1.

Alle linjer, herunder projektionen af referencelinjen, trækkes i symmetriplanet af vedkommende sæde eller siddeplads, idet dette plans skæring med sædet bestemmer konturen af nakkestøtte og ryglæn (jf. figur 1 i dette regulativs bilag 4).

| 6.5.2. | Den dukke, som er beskrevet i dette regulativs bilag 3, anbringes i normal stilling i sædet. |
| --- | --- |

6.5.2.

Den dukke, som er beskrevet i dette regulativs bilag 3, anbringes i normal stilling i sædet.

| 6.5.3. | Projektionen af dukkens referencelinje, som er angivet i dette regulativs bilag 3, afsættes derefter i det i punkt 6.4.3.1 angivne plan for det pågældende sæde.
  Tangenten »S« til oversiden af nakkestøtten afsættes vinkelret på referencelinjen. |
| --- | --- |

6.5.3.

Projektionen af dukkens referencelinje, som er angivet i dette regulativs bilag 3, afsættes derefter i det i punkt 6.4.3.1 angivne plan for det pågældende sæde.

Tangenten »S« til oversiden af nakkestøtten afsættes vinkelret på referencelinjen.

| 6.5.4. | Afstanden »h« fra R-punktet til tangenten S er den højde, der skal tages i betragtning ved anvendelse af bestemmelserne i punkt 5.5 herover. |
| --- | --- |

6.5.4.

Afstanden »h« fra R-punktet til tangenten S er den højde, der skal tages i betragtning ved anvendelse af bestemmelserne i punkt 5.5 herover.

6.6.   Bestemmelse af nakkestøttens bredde (se figur 2 i dette regulativs bilag 4)

| 6.6.1. | Planet S1, der er vinkelret på referencelinjen og 65 mm under den i punkt 6.5.3 definerede tangent »S«, skærer nakkestøtten i et snit med konturen C. |
| --- | --- |

6.6.1.

Planet S1, der er vinkelret på referencelinjen og 65 mm under den i punkt 6.5.3 definerede tangent »S«, skærer nakkestøtten i et snit med konturen C.

| 6.6.2. | Nakkestøttens bredde, der skal tages i betragtning ved anvendelse af bestemmelserne i punkt 5.10, er afstanden »L«, målt i planet S1 mellem de lodrette langsgående planer P og P'. |
| --- | --- |

6.6.2.

Nakkestøttens bredde, der skal tages i betragtning ved anvendelse af bestemmelserne i punkt 5.10, er afstanden »L«, målt i planet S1 mellem de lodrette langsgående planer P og P'.

| 6.6.3. | Nakkestøttens bredde skal om nødvendigt også bestemmes i planet vinkelret på referencelinjen 635 mm over sædets R-punkt, idet denne afstand måles langs referencelinjen. |
| --- | --- |

6.6.3.

Nakkestøttens bredde skal om nødvendigt også bestemmes i planet vinkelret på referencelinjen 635 mm over sædets R-punkt, idet denne afstand måles langs referencelinjen.

6.7.   Bestemmelse af afstanden »a« for nakkestøtters mellemrum (jf. bilag 8 i dette regulativ)

| 6.7.1. | Afstanden »a« bestemmes for hver åbning ved nakkestøttens forside ved hjælp af en kugle med diameter 165 mm. |
| --- | --- |

6.7.1.

Afstanden »a« bestemmes for hver åbning ved nakkestøttens forside ved hjælp af en kugle med diameter 165 mm.

| 6.7.2. | Kuglen placeres således i åbningen, at den kommer længst muligt ind i denne, uden at den påføres nogen belastning. |
| --- | --- |

6.7.2.

Kuglen placeres således i åbningen, at den kommer længst muligt ind i denne, uden at den påføres nogen belastning.

| 6.7.3. | Afstanden mellem kuglens to berøringspunkter i åbningen udgør afstanden »a«, der tages i betragtning ved bedømmelse i overensstemmelse med kravene i punkt 5.8 og 5.9 herover. |
| --- | --- |

6.7.3.

Afstanden mellem kuglens to berøringspunkter i åbningen udgør afstanden »a«, der tages i betragtning ved bedømmelse i overensstemmelse med kravene i punkt 5.8 og 5.9 herover.

6.8.   Prøvning af energioptagelse på ryglæn og nakkestøtte

| 6.8.1. | De overflader på sædets bagside, som skal kontrolleres, er dem, der er beliggende i nedennævnte områder og kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, når sædet er monteret i køretøjet. |
| --- | --- |

6.8.1.

De overflader på sædets bagside, som skal kontrolleres, er dem, der er beliggende i nedennævnte områder og kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, når sædet er monteret i køretøjet.

| 6.8.1.1. | Område 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1.

Område 1

| 6.8.1.1.1. | For separate sæder uden nakkestøtter omfatter dette område den del af ryglænets bagside, som er mellem de to lodrette langsgående planer beliggende 100 mm på hver side af sædets langsgående midterplan, og over et plan vinkelret på referencelinjen 100 mm under ryglænets overside. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1.

For separate sæder uden nakkestøtter omfatter dette område den del af ryglænets bagside, som er mellem de to lodrette langsgående planer beliggende 100 mm på hver side af sædets langsgående midterplan, og over et plan vinkelret på referencelinjen 100 mm under ryglænets overside.

| 6.8.1.1.2. | For bænkesæder uden nakkestøtter: området mellem de to lodrette langsgående planer, som er beliggende 100 mm på hver side af et langsgående midterplan for hver af fabrikanten fastlagt yderste siddeplads, og over et plan vinkelret på referencelinjen 100 mm under oversiden af ryglænet. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2.

For bænkesæder uden nakkestøtter: området mellem de to lodrette langsgående planer, som er beliggende 100 mm på hver side af et langsgående midterplan for hver af fabrikanten fastlagt yderste siddeplads, og over et plan vinkelret på referencelinjen 100 mm under oversiden af ryglænet.

| 6.8.1.1.3. | For enkelt- eller bænkesæder med nakkestøtter: området mellem de to lodrette langsgående planer på hver side af og 70 mm fra det langsgående midterplan af det (den) pågældende sæde eller siddeplads, og over planet vinkelret på referencelinjen 635 mm fra R-punktet. Er nakkestøtten indstillelig, skal den under prøvningen være anbragt i den mest ugunstige position (sædvanligvis den højeste), som indstillingsanordningen tillader. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3.

For enkelt- eller bænkesæder med nakkestøtter: området mellem de to lodrette langsgående planer på hver side af og 70 mm fra det langsgående midterplan af det (den) pågældende sæde eller siddeplads, og over planet vinkelret på referencelinjen 635 mm fra R-punktet. Er nakkestøtten indstillelig, skal den under prøvningen være anbragt i den mest ugunstige position (sædvanligvis den højeste), som indstillingsanordningen tillader.

| 6.8.1.2. | Område 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2.

Område 2

| 6.8.1.2.1. | For enkelt- eller bænkesæder uden nakkestøtte og enkelt- eller bænkesæder med aftagelig eller separat nakkestøtte er område 2 området over et plan vinkelret på referencelinjen 100 mm fra overkanten af ryglænet, bortset fra den del, der hører til område 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1.

For enkelt- eller bænkesæder uden nakkestøtte og enkelt- eller bænkesæder med aftagelig eller separat nakkestøtte er område 2 området over et plan vinkelret på referencelinjen 100 mm fra overkanten af ryglænet, bortset fra den del, der hører til område 1.

| 6.8.1.2.2. | For enkelt- eller bænkesæder med indbygget nakkestøtte er område 2 området over et plan vinkelret på referencelinjen i en afstand af 440 mm fra R-punktet af vedkommende sæde eller siddeplads, bortset fra de dele, der hører til område 1. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2.

For enkelt- eller bænkesæder med indbygget nakkestøtte er område 2 området over et plan vinkelret på referencelinjen i en afstand af 440 mm fra R-punktet af vedkommende sæde eller siddeplads, bortset fra de dele, der hører til område 1.

| 6.8.1.3. | Område 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3.

Område 3

| 6.8.1.3.1. | Område 3 er den del af ryglænet af enkelt- eller bænkesæde, der ligger over de i punkt 5.1.4.1.3 definerede vandrette planer, bortset fra de afsnit, der tilhører område 1 og område 2. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1.

Område 3 er den del af ryglænet af enkelt- eller bænkesæde, der ligger over de i punkt 5.1.4.1.3 definerede vandrette planer, bortset fra de afsnit, der tilhører område 1 og område 2.

6.9.   Ækvivalente prøvningsmetoder

Anvendes andre metoder end dem, der foreskrives i punkt 6.2, 6.3 og 6.4 og bilag 6, skal deres ækvivalens være godtgjort.

7.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 7.1. | Ethvert køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor. For så vidt angår nakkestøtter som defineret i punkt 2.12.2 og 2.12.3 herover, anses køretøjet imidlertid for at stemme overens med den godkendte køretøjstype, selv om det markedsføres med sæder, som ikke er monteret med nakkestøtter. |
| --- | --- |

7.1.

Ethvert køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor. For så vidt angår nakkestøtter som defineret i punkt 2.12.2 og 2.12.3 herover, anses køretøjet imidlertid for at stemme overens med den godkendte køretøjstype, selv om det markedsføres med sæder, som ikke er monteret med nakkestøtter.

| 7.2. | De kompetente myndigheder, som udstedte typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsenheder. Myndighederne kan desuden foretage stikprøver på seriefremstillede køretøjer i overensstemmelse med de krav, som er fastlagt i punkt 5 herover. |
| --- | --- |

7.2.

De kompetente myndigheder, som udstedte typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsenheder. Myndighederne kan desuden foretage stikprøver på seriefremstillede køretøjer i overensstemmelse med de krav, som er fastlagt i punkt 5 herover.

8.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 7.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke består den i punkt 7 foreskrevne kontrol. |
| --- | --- |

8.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 7.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke består den i punkt 7 foreskrevne kontrol.

| 8.2. | Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten om dette regulativ herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten om dette regulativ herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

9.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN FOR SÅ VIDT ANGÅR SÆDER, DISSES FORANKRINGER OG NAKKESTØTTER

| 9.1. | Enhver ændring af køretøjstypen for så vidt angår sæder, sædeforankringer og/eller nakkestøtter skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan så enten: |
| --- | --- |

9.1.

Enhver ændring af køretøjstypen for så vidt angår sæder, sædeforankringer og/eller nakkestøtter skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan så enten:

| 9.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

9.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller

| 9.1.2. | vurdere, at ændringerne er ubetydelige for de resultater, som er angivet i punkt 6.2, 6.3, og 6.4 herover, hvilket skal efterprøves gennem udregninger baseret på godkendelsesprøvningen, eller |
| --- | --- |

9.1.2.

vurdere, at ændringerne er ubetydelige for de resultater, som er angivet i punkt 6.2, 6.3, og 6.4 herover, hvilket skal efterprøves gennem udregninger baseret på godkendelsesprøvningen, eller

| 9.1.3. | anmode om en yderligere rapport fra det tekniske anlæg, der har ansvaret for afprøvningen. |
| --- | --- |

9.1.3.

anmode om en yderligere rapport fra det tekniske anlæg, der har ansvaret for afprøvningen.

| 9.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 9.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION

| 10.1. | Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en anordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.1.

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en anordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   BRUGSVEJLEDNING

| 11.1. | For sæder med indstillelig nakkestøtte skal fabrikanten give anvisninger for betjening, indstilling, spærring og, i givet fald, aftagning af nakkestøtten. |
| --- | --- |

11.1.

For sæder med indstillelig nakkestøtte skal fabrikanten give anvisninger for betjening, indstilling, spærring og, i givet fald, aftagning af nakkestøtten.

12.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE AFDELINGER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 13.1. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06. |
| --- | --- |

13.1.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06.

| 13.2. | Fra den 1. oktober 1999 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelser, såfremt dette regulativs forskrifter, som ændret i ændringsserie 06, er overholdt. |
| --- | --- |

13.2.

Fra den 1. oktober 1999 skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelser, såfremt dette regulativs forskrifter, som ændret i ændringsserie 06, er overholdt.

| 13.3. | Fra den 1. oktober 2001 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er udstedt i overensstemmelse med ændringsserie 06 til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.3.

Fra den 1. oktober 2001 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er udstedt i overensstemmelse med ændringsserie 06 til dette regulativ.

| 13.4. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 07 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07. |
| --- | --- |

13.4.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 07 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07.

| 13.5. | Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 07 skal kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07. |
| --- | --- |

13.5.

Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 07 skal kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede ECE-godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07.

| 13.6. | Fra 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 07 bliver eksisterende godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ ugyldige, med mindre de pågældende køretøjstyper opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07. |
| --- | --- |

13.6.

Fra 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 07 bliver eksisterende godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ ugyldige, med mindre de pågældende køretøjstyper opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 07.

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

BILAG 2

UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKER

Model A

(se afsnit 4.4, 4.4.1, 4.4.2 og 4.4.3 i dette regulativ)

Køretøj, hvor der er monteret eller kan monteres nakkestøtte på mindst et sæde

Image

Når ovennævnte godkendelsesmærke er påmonteret et køretøj, angiver det, at den pågældende køretøjstype med hensyn til sæder, på hvilke der er monteret eller kan monteres nakkestøtter, og med hensyn til nakkestøtternes egenskaber er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 17 med godkendelsesnummer 072439. De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativet allerede indeholdt ændringsserie 07 på godkendelsestidspunktet. Ovenstående godkendelsesmærke viser desuden, at køretøjstypen blev godkendt i henhold til regulativ nr. 17 med hensyn til styrken af de af køretøjets sæder, hvorpå der ikke er eller kan monteres nakkestøtter.

Model B

(se afsnit 4.4, 4.4.1 og 4.4.2 i dette regulativ)

Køretøj med sæder, hvorpå der ikke er monteret eller kan monteres nakkestøtter

Image

Når ovennævnte godkendelsesmærke er påmonteret et køretøj, angiver det, at den pågældende køretøjstype er forsynet med sæder, på hvilke der ikke er monteret eller ikke kan monteres nakkestøtter, og at den med hensyn sædernes og forankringernes styrke er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 17 med godkendelsesnummer 072439. De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativet allerede indeholdt ændringsserie 07 på godkendelsestidspunktet.

Model C

(se regulativets punkt 4.5)

Køretøj, hvor der er monteret eller kan monteres nakkestøtte på mindst et sæde

Image

Godkendelsesmærket ovenfor viser, at den pågældende køretøjstype har mindst ét sæde, hvorpå der er monteret eller kan monteres nakkestøtte, og at den er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 17 og 33 (5).

Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 17 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 07, men at regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version. Ovenstående godkendelsesmærke viser desuden, at køretøjstypen blev godkendt i henhold til regulativ nr. 17 med hensyn til styrken af de af køretøjets sæder, hvorpå der ikke er eller kan monteres nakkestøtter.

Model D

(se regulativets punkt 4.5)

Køretøj med sæder, hvorpå der ikke er monteret eller kan monteres nakkestøtter

Image

Godkendelsesmærket ovenfor viser, at den pågældende køretøjstype har sæder, hvorpå der ikke er monteret eller kan monteres nakkestøtter, og at den er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 17 og 33 (5). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 17 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 07, men at regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version.

BILAG 3

METODE TIL BESTEMMELSE AF »H-PUNKT« OG FAKTISK TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORKØRETØJER

1.   FORMÅL

Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (6).

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forestås ved:

| 2.1. | »referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen: |
| --- | --- |

2.1.

»referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:

| 2.1.1. | H-punktet og R-punktet og disses indbyrdes relation |
| --- | --- |

2.1.1.

H-punktet og R-punktet og disses indbyrdes relation

| 2.1.2. | faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation |
| --- | --- |

2.1.2.

faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation

| 2.2. | »tredimensional H-punkt maskine« (3-D H-maskine): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag |
| --- | --- |

2.2.

»tredimensional H-punkt maskine« (3-D H-maskine): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag

| 2.3. | »H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtekornene for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres |
| --- | --- |

2.3.

»H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtekornene for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres

| 2.4. | »R-punktet« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem |
| --- | --- |

2.4.

»R-punktet« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem

| 2.5. | »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens måleanordning, når denne er ført helt tilbage |
| --- | --- |

2.5.

»Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens måleanordning, når denne er ført helt tilbage

| 2.6. | »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor) |
| --- | --- |

2.6.

»Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor)

| 2.7. | »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant |
| --- | --- |

2.7.

»Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant

| 2.8. | »Midterplan af passager/fører« (C/LO), midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives førerens/passagerens midterplan af fabrikanten |
| --- | --- |

2.8.

»Midterplan af passager/fører« (C/LO), midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives førerens/passagerens midterplan af fabrikanten

| 2.9. | »Tredimensionalt referencesystem«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag |
| --- | --- |

2.9.

»Tredimensionalt referencesystem«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag

| 2.10. | »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten |
| --- | --- |

2.10.

»Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten

| 2.11. | »Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.11.

»Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   KRAV

3.1.   Datapræsentation

For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelsen med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:

| 3.1.1. | R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem

| 3.1.2. | den konstruktivt bestemte torsovinkel |
| --- | --- |

3.1.2.

den konstruktivt bestemte torsovinkel

| 3.1.3. | alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

3.1.3.

alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.

3.2.   Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer

| 3.2.1. | H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.2.1.

H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.

| 3.2.2. | For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5o fra den konstruktivt bestemte torsovinkel. |
| --- | --- |

3.2.2.

For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5o fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.

| 3.2.3. | Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til eftervisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt. |
| --- | --- |

3.2.3.

Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til eftervisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.

| 3.2.4. | Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse. |
| --- | --- |

3.2.4.

Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.

| 3.2.5. | Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.5.

Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.

4.   METODE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL

| 4.1. | Køretøjets konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædematerialet har rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, skal en 70 til 80 kg tung person eller genstand anbringes på sædet to gange ét minut for at komprimere dets sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten anmoder herom, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.1.

Køretøjets konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædematerialet har rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, skal en 70 til 80 kg tung person eller genstand anbringes på sædet to gange ét minut for at komprimere dets sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten anmoder herom, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen.

| 4.2. | Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

4.2.

Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.

| 4.3. | Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition, som angives køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Anvendes andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

4.3.

Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition, som angives køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Anvendes andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten.

| 4.4. | Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (7) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt. |
| --- | --- |

4.4.

Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (7) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.

| 4.5. | 3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens/førerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens/førerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.

| 4.6. | Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

4.6.

Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan.

| 4.7. | 3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger: |
| --- | --- |

4.7.

3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger:

| 4.7.1. | Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager. |
| --- | --- |

4.7.1.

Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager.

| 4.7.1.1. | De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libel, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libel, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.

| 4.7.1.2. | Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.

| 4.7.2. | Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde
  For bagsæde og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af bunden, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater. |
| --- | --- |

4.7.2.

Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde

For bagsæde og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af bunden, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.

| 4.7.3. | Andre omhandlede siddepladser:
  Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

4.7.3.

Andre omhandlede siddepladser:

Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.

| 4.8. | Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater. |
| --- | --- |

4.8.

Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.

| 4.9. | Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder: |
| --- | --- |

4.9.

Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder:

| 4.9.1. | Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position. |
| --- | --- |

4.9.1.

Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.

| 4.9.2. | Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H maskinen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). |
| --- | --- |

4.9.2.

Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H maskinen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).

| 4.10. | Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide bagud. |
| --- | --- |

4.10.

Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide bagud.

| 4.11. | Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater. |
| --- | --- |

4.11.

Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater.

| 4.12. | Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
  Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.
  3-D H-maskines fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Hvis fødderne ændrer stilling, skal man lade dem forblive i denne stilling for øjeblikket.
  Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:
  Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet for dette.
  Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sidevært belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet. |
| --- | --- |

4.12.

Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.

Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.

3-D H-maskines fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Hvis fødderne ændrer stilling, skal man lade dem forblive i denne stilling for øjeblikket.

Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:

Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet for dette.

Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sidevært belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.

| 4.13. | Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:






  a) | rygskålen føres tilbage til ryglænet |
| --- | --- | --- |

4.13.

Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:

a)

rygskålen føres tilbage til ryglænet

| b) | der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12.

| 4.14. | Tag alle mål: |
| --- | --- |

4.14.

Tag alle mål:

| 4.14.1. | H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

4.14.1.

H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 4.14.2. | Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen er ført helt tilbage. |
| --- | --- |

4.14.2.

Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen er ført helt tilbage.

| 4.15. | Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen. |
| --- | --- |

4.15.

Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.

| 4.16. | Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være: |
| --- | --- |

4.16.

Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:

| 4.16.1. | for forreste sæderække, førersædet |
| --- | --- |

4.16.1.

for forreste sæderække, førersædet

| 4.16.2. | for bagsæderække(r), en yderplads. |
| --- | --- |

4.16.2.

for bagsæderække(r), en yderplads.

BILAG 3

Tillæg 1

BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKT MASKINE (8)

(3-D H-maskinen)

1.   Ryglæns- og sædeskål

Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til måleanordningen fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.

2.   Krops- og benelementer

Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved det T-stykke, som samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.

Image

Image

BILAG 3

Tillæg 2

TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM

| 1. | Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (9). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (9).

| 2. | Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.

Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.

| 3. | Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant.

Image

BILAG 3

Tillæg 3

REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER

1.   Kodning af referencedata

Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en kode bestående af to tegn. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning; der anvendes følgende bogstaver:

| | L = venstre |
| --- | --- |

L = venstre

| | C = midterste |
| --- | --- |

C = midterste

| | R = højre |
| --- | --- |

R = højre

2.   Beskrivelse af køretøjets målestilling

| 2.1. | Referencemærkernes koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Referencemærkernes koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Fortegnelse over referencedata

| 3.1. | Siddeplads: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Siddeplads: ..............................

| 3.1.1. | R-punktets koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Konstruktivt bestemt torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Konstruktivt bestemt torsovinkel: ..............................

| 3.1.3. | Forskrifter for sædeindstilling (10)

  vandret: ..............................
  lodret: ..............................
  vinkelindstilling: ..............................
  torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Forskrifter for sædeindstilling (10)

vandret: ..............................

lodret: ..............................

vinkelindstilling: ..............................

torsovinkel: ..............................

Bemærk: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.

BILAG 4

BESTEMMELSE AF NAKKESTØTTERS HØJDE OG BREDDE

Image

Image

BILAG 5

ENKELTHEDER OM LINJER OG MÅLINGER I FORBINDELSE MED PRØVNING

Image

| 1. | Oprindelig ubelastet position. |
| --- | --- |

1.

Oprindelig ubelastet position.

| 2a. | Forskudt position ved at påføre attrappens ryg et moment på 373 Nm ved punktet R, som angiver positionen for den forskudte referencelinje r1. |
| --- | --- |

2a.

Forskudt position ved at påføre attrappens ryg et moment på 373 Nm ved punktet R, som angiver positionen for den forskudte referencelinje r1.

| 2b. | Forskudt position ved at påføre den 165 mm kugle en kraft F, der frembringer et moment på 373 Nm ved R-punktet, som holder den forskudte referencelinje line r1 på plads. |
| --- | --- |

2b.

Forskudt position ved at påføre den 165 mm kugle en kraft F, der frembringer et moment på 373 Nm ved R-punktet, som holder den forskudte referencelinje line r1 på plads.

| 3. | Position efter forskydning med kraften F øget til 890 N. |
| --- | --- |

3.

Position efter forskydning med kraften F øget til 890 N.

Image

BILAG 6

METODE TIL PRØVNING AF ENERGIOPTAGELSE

1.   Opstilling, prøveapparatur, måleinstrumenter og fremgangsmåde

1.1.   Opstilling

Sædet, der svarer til det i køretøjet monterede, skal være solidt fastgjort til prøvebænken ved hjælp af de af producenten leverede forankringsdele, således det forbliver stationært, når stødet påføres.

Såfremt sædets ryglæn er indstilleligt, skal det være spærret i den i regulativets punkt 6.1.1 angivne position.

Er sædet monteret med nakkestøtte, skal denne være således monteret på sædets ryglæn, som den er i køretøjet. Er nakkestøtten af separat type, skal den være fastgjort til den del af køretøjets konstruktion, hvortil den normalt er fastgjort.

Er nakkestøtten indstillelig, skal den anbringes i den ugunstigste stilling, som indstillingsanordningen tillader.

1.2.   Prøvningsapparat

| 1.2.1. | Prøveapparatet består af et pendul, der er ophængt i kuglelejer, og hvis reducerede masse (11) i anslagscentrum er 6,8 kg. Pendulets nederste ende består af en stiv hovedattrap med diameter 165 mm og centrum i pendulets anslagscentrum. |
| --- | --- |

1.2.1.

Prøveapparatet består af et pendul, der er ophængt i kuglelejer, og hvis reducerede masse (11) i anslagscentrum er 6,8 kg. Pendulets nederste ende består af en stiv hovedattrap med diameter 165 mm og centrum i pendulets anslagscentrum.

| 1.2.2. | Hovedattrappen skal være monteret med to accelerometre og en hastighedsmåler, der alle skal kunne måle i stødretningen. |
| --- | --- |

1.2.2.

Hovedattrappen skal være monteret med to accelerometre og en hastighedsmåler, der alle skal kunne måle i stødretningen.

1.3.   Måleinstrumenter

De anvendte måleinstrumenter skal gøre det muligt at foretage målingerne med følgende nøjagtighed:

| 1.3.1. | Acceleration:
  nøjagtighed = + 5 % af den faktiske værdi
  målekædens kanalfrekvens: klasse 600 svarende til specifikationerne i ISO-standard 6487 (1980)
  følsomhed i tværretningen= < 5 % af skalaens laveste punkt. |
| --- | --- |

1.3.1.

Acceleration:

nøjagtighed = + 5 % af den faktiske værdi

målekædens kanalfrekvens: klasse 600 svarende til specifikationerne i ISO-standard 6487 (1980)

følsomhed i tværretningen= < 5 % af skalaens laveste punkt.

| 1.3.2. | Hastighed
  nøjagtighed: +2,5 % af den faktiske værdi
  følsomhed: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

1.3.2.

Hastighed

nøjagtighed: +2,5 % af den faktiske værdi

følsomhed: 0,5 km/h.

| 1.3.3. | Tidsregistrering:
  Instrumenterne skal muliggøre registrering af begivenhederne gennem hele prøvningens forløb med en målenøjagtighed på en tusindedel sekund.
  Begyndelsen af anslaget ved første kontakt mellem hovedattrappen og prøveemnet skal detekteres og indgå i de registrerede data. |
| --- | --- |

1.3.3.

Tidsregistrering:

Instrumenterne skal muliggøre registrering af begivenhederne gennem hele prøvningens forløb med en målenøjagtighed på en tusindedel sekund.

Begyndelsen af anslaget ved første kontakt mellem hovedattrappen og prøveemnet skal detekteres og indgå i de registrerede data.

1.4.   Prøvningsprocedure

| 1.4.1. | Prøvning af ryglænet
  Med sædet monteret og indstillet som angivet i dette bilags punkt 1.1 skal anslag finde sted bagfra-fremad i et langsgående plan i en vinkel på 45o med lodret.
  Anslagspunkterne vælges af laboratoriet inden for område 1 som defineret i dette regulativs punkt 6.8.1.1., eller om nødvendigt inden for område 2 som defineret i punkt 6.8.1.2 på overflader med krumningsradius mindre end 5. |
| --- | --- |

1.4.1.

Prøvning af ryglænet

Med sædet monteret og indstillet som angivet i dette bilags punkt 1.1 skal anslag finde sted bagfra-fremad i et langsgående plan i en vinkel på 45o med lodret.

Anslagspunkterne vælges af laboratoriet inden for område 1 som defineret i dette regulativs punkt 6.8.1.1., eller om nødvendigt inden for område 2 som defineret i punkt 6.8.1.2 på overflader med krumningsradius mindre end 5.

| 1.4.2. | Prøvning af nakkestøtten
  Nakkestøtten skal være monteret og indstillet som angivet i dette bilags punkt 1.1. Anslagene udføres på punkter, som vælges af laboratoriet inden for område 1 som defineret i dette regulativs punkt 6.8.1.1, og eventuelt inden for område 2 som defineret i punkt 6.8.1.2 på overflader med krumningsradius mindre end 5. |
| --- | --- |

1.4.2.

Prøvning af nakkestøtten

Nakkestøtten skal være monteret og indstillet som angivet i dette bilags punkt 1.1. Anslagene udføres på punkter, som vælges af laboratoriet inden for område 1 som defineret i dette regulativs punkt 6.8.1.1, og eventuelt inden for område 2 som defineret i punkt 6.8.1.2 på overflader med krumningsradius mindre end 5.

| 1.4.2.1. | På bagsiden skal anslagsretningen være bagfra-fremad i et langsgående plan i en vinkel på 45o med lodret. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

På bagsiden skal anslagsretningen være bagfra-fremad i et langsgående plan i en vinkel på 45o med lodret.

| 1.4.2.2. | På forsiden skal anslagsretningen være forfra-bagud i et langsgående plan og vandret. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

På forsiden skal anslagsretningen være forfra-bagud i et langsgående plan og vandret.

| 1.4.2.3. | De forreste og bageste zoner er afgrænset af det vandrette plan, der tangerer oversiden af nakkestøtten, som angivet i punkt 6.5 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

De forreste og bageste zoner er afgrænset af det vandrette plan, der tangerer oversiden af nakkestøtten, som angivet i punkt 6.5 i dette regulativ.

| 1.4.3. | Hovedattrappen skal anslå mod prøveemnet med en hastighed på 24,1 km/h: Denne hastighed skal enten opnås ved selve fremdriftsenergien eller ved en ekstra fremdriftsanordning. |
| --- | --- |

1.4.3.

Hovedattrappen skal anslå mod prøveemnet med en hastighed på 24,1 km/h: Denne hastighed skal enten opnås ved selve fremdriftsenergien eller ved en ekstra fremdriftsanordning.

2.   Resultater

Decelerationshastigheden måles som gennemsnittet af aflæsningen på de to decelerometre.

| 3. | Ækvivalente metoder (se regulativets punkt 6.9). |
| --- | --- |

3.

Ækvivalente metoder (se regulativets punkt 6.9).

BILAG 7

METODE TIL AFPRØVNING AF STYRKEN AF SÆDEFORANKRINGER OG DISSES ANORDNINGER TIL INDSTILLING, SPÆRRING OG FORSKYDNING

1.   Prøvning af modstandsdygtighed mod inertikræfter

| 1.1. | De afprøvede sæder skal være monteret på karrosseriet af det køretøj, hvortil de er beregnet. Dette karrosseri skal være solidt fastgjort til en prøvevogn som beskrevet i nedenstående punkter. |
| --- | --- |

1.1.

De afprøvede sæder skal være monteret på karrosseriet af det køretøj, hvortil de er beregnet. Dette karrosseri skal være solidt fastgjort til en prøvevogn som beskrevet i nedenstående punkter.

| 1.2. | Metoden, hvormed køretøjets karrosseri er fastgjort til prøvevognen, må ikke medføre, at sædets forankringer styrkes. |
| --- | --- |

1.2.

Metoden, hvormed køretøjets karrosseri er fastgjort til prøvevognen, må ikke medføre, at sædets forankringer styrkes.

| 1.3. | Sæderne og deres enkelte dele skal være indstillet og spærret som beskrevet i punkt 6.1.1 og anbragt i en af positionerne beskrevet i punkt 6.3.3 eller 6.3.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.3.

Sæderne og deres enkelte dele skal være indstillet og spærret som beskrevet i punkt 6.1.1 og anbragt i en af positionerne beskrevet i punkt 6.3.3 eller 6.3.4 i dette regulativ.

| 1.4. | Udviser sæderne i en gruppe sæder ikke væsentlige indbyrdes forskelle i den i dette regulativs punkt 2.2 angivne forstand, kan prøvningerne beskrevet i punkt 6.3.1 og 6.3.2 i dette regulativ udføres med det ene sæde stillet længst muligt frem, og det andet længst muligt tilbage. |
| --- | --- |

1.4.

Udviser sæderne i en gruppe sæder ikke væsentlige indbyrdes forskelle i den i dette regulativs punkt 2.2 angivne forstand, kan prøvningerne beskrevet i punkt 6.3.1 og 6.3.2 i dette regulativ udføres med det ene sæde stillet længst muligt frem, og det andet længst muligt tilbage.

| 1.5. | Prøvevognens deceleration måles med datakanaler i frekvensklasse (CFC) 60, svarende til specifikationerne i den internationale standard ISO 6487 (1980). |
| --- | --- |

1.5.

Prøvevognens deceleration måles med datakanaler i frekvensklasse (CFC) 60, svarende til specifikationerne i den internationale standard ISO 6487 (1980).

2.   Kollisionsprøvning af komplet køretøj mod stiv barriere

| 2.1. | Barrieren består af en blok af armeret beton, som er mindst 3 m bred, mindst 1,5 m høj og har en tykkelse på mindst 0,6 m. Forsiden skal være lodret og vinkelret på den sidste del af tilløbsbanen og belagt med krydsfinerplader med en tykkelse på 19 ± 1 mm. Bag betonblokken skal være mindst 90 tons komprimeret jord. Barrieren af armeret beton og jord kan erstattes af forhindringer med samme forside, forudsat at de giver tilsvarende resultater. |
| --- | --- |

2.1.

Barrieren består af en blok af armeret beton, som er mindst 3 m bred, mindst 1,5 m høj og har en tykkelse på mindst 0,6 m. Forsiden skal være lodret og vinkelret på den sidste del af tilløbsbanen og belagt med krydsfinerplader med en tykkelse på 19 ± 1 mm. Bag betonblokken skal være mindst 90 tons komprimeret jord. Barrieren af armeret beton og jord kan erstattes af forhindringer med samme forside, forudsat at de giver tilsvarende resultater.

| 2.2. | I kollisionsøjeblikket skal køretøjet være fritløbende. Det skal nå barrieren i en bane vinkelret på denne; den største tilladte afvigelse til siden mellem den lodrette midterlinje gennem køretøjets front og den lodrette midterlinje gennem barrieren er ± 30 cm; i kollisionsøjeblikket må køretøjet ikke være under påvirkning af nogen ekstra styre- eller fremdriftsanordning. Kollisionshastigheden skal være mellem 48,3 km/h og 53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2.

I kollisionsøjeblikket skal køretøjet være fritløbende. Det skal nå barrieren i en bane vinkelret på denne; den største tilladte afvigelse til siden mellem den lodrette midterlinje gennem køretøjets front og den lodrette midterlinje gennem barrieren er ± 30 cm; i kollisionsøjeblikket må køretøjet ikke være under påvirkning af nogen ekstra styre- eller fremdriftsanordning. Kollisionshastigheden skal være mellem 48,3 km/h og 53,1 km/h.

| 2.3. | Brændstoftilførselssystemet skal være fyldt til mindst 90 % af kapaciteten med brændstof eller en tilsvarende væske. |
| --- | --- |

2.3.

Brændstoftilførselssystemet skal være fyldt til mindst 90 % af kapaciteten med brændstof eller en tilsvarende væske.

BILAG 8

BESTEMMELSE AF AFSTANDEN »a« FOR NAKKESTØTTERS MELLEMRUM

Image

Bemærk: Snit A-A lægges således i et punkt af området med åbninger, at der bliver størst mulighed for indtrængen af kuglen, uden at denne påføres nogen belastning.

Image

Bemærk: Snit A-A lægges således i et punkt af området med åbninger, at der bliver størst mulighed for indtrængen af kuglen, uden at denne påføres nogen belastning.

BILAG 9

FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNING AF ANORDNINGER TIL BESKYTTELSE AF PERSONER I KØRETØJET MOD BAGAGEFORSKYDNING

1.   Prøveblokke

Stive blokke, hvor inertiens centrum ligger i det geometriske centrum.

Type 1

| Mål: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  alle kanter og hjørner afrundes til 20 mm |
| --- | --- |
| Masse: | 18 kg |

Mål:

300 mm × 300 mm × 300 mm

alle kanter og hjørner afrundes til 20 mm

Masse:

18 kg

Type 2

| Mål: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  alle kanter og hjørner afrundes til 20 mm |
| --- | --- |
| Masse: | 10 kg |

Mål:

500 mm × 350 mm × 125 mm

alle kanter og hjørner afrundes til 20 mm

Masse:

10 kg

2.   Forberedelse af prøvningerne

2.1.   Afprøvning af ryglæn (se figur 1)

2.1.1.   Almindelige forskrifter

| 2.1.1.1. | Bilfabrikanten kan ved afprøvningen vælge at fjerne dele af det prøvede sæde og de prøvede nakkestøtter, som har en shore-A-hårdhed på mindre end 50. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Bilfabrikanten kan ved afprøvningen vælge at fjerne dele af det prøvede sæde og de prøvede nakkestøtter, som har en shore-A-hårdhed på mindre end 50.

| 2.1.1.2. | Der placeres to type 1-prøveblokke i bunden af bagagerummet. For at bestemme prøveblokkenes placering i længderetningen placeres de først sådan, at deres forkant har kontakt med den del af køretøjet, som udgør bagagerummets forreste barriere, og at deres underside hviler på bagagerummets bund. Derefter bevæges de baglæns og parallelt på køretøjets langsgående midterplan, indtil deres geometriske centrum er blevet ført 200 mm i vandret retning. Såfremt bagagerummets mål ikke muliggør en afstand på 200 mm, og såfremt bagsæderne er vandret justerbare, skubbes disse sæder fremad til den længste almindeligt anvendte position beregnet for personer eller til en position, som resulterer i en afstand på 200 mm, alt efter hvilken af disse positioner der indebærer den mindste justering. I andre tilfælde placeres prøveblokkene så vidt muligt bag bagsæderne. Afstanden mellem køretøjets langsgående midterplan og den side på hver prøveblok, som vender indad, skal være 25 mm for at opnå en afstand på 50 mm mellem begge blokke. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Der placeres to type 1-prøveblokke i bunden af bagagerummet. For at bestemme prøveblokkenes placering i længderetningen placeres de først sådan, at deres forkant har kontakt med den del af køretøjet, som udgør bagagerummets forreste barriere, og at deres underside hviler på bagagerummets bund. Derefter bevæges de baglæns og parallelt på køretøjets langsgående midterplan, indtil deres geometriske centrum er blevet ført 200 mm i vandret retning. Såfremt bagagerummets mål ikke muliggør en afstand på 200 mm, og såfremt bagsæderne er vandret justerbare, skubbes disse sæder fremad til den længste almindeligt anvendte position beregnet for personer eller til en position, som resulterer i en afstand på 200 mm, alt efter hvilken af disse positioner der indebærer den mindste justering. I andre tilfælde placeres prøveblokkene så vidt muligt bag bagsæderne. Afstanden mellem køretøjets langsgående midterplan og den side på hver prøveblok, som vender indad, skal være 25 mm for at opnå en afstand på 50 mm mellem begge blokke.

| 2.1.1.3. | Under afprøvningen skal sæderne være justeret, således at låseanordningen ikke kan udløses af ydre faktorer. I givet fald justeres sæderne som beskrevet herunder:
  sædet fastgøres i sin længderetning ét hak eller 10 mm foran den bageste brugsstilling som angivet af fabrikanten (for sæder med uafhængig højdeindstilling skal sædehynden være i laveste stilling). Prøvningen udføres med ryglænene i normal brugsstilling. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Under afprøvningen skal sæderne være justeret, således at låseanordningen ikke kan udløses af ydre faktorer. I givet fald justeres sæderne som beskrevet herunder:

sædet fastgøres i sin længderetning ét hak eller 10 mm foran den bageste brugsstilling som angivet af fabrikanten (for sæder med uafhængig højdeindstilling skal sædehynden være i laveste stilling). Prøvningen udføres med ryglænene i normal brugsstilling.

| 2.1.1.4. | Såfremt ryglænet er monteret med nakkestøtte, og såfremt denne er justerbar, udføres afprøvningen med nakkestøtten i højeste indstilling. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Såfremt ryglænet er monteret med nakkestøtte, og såfremt denne er justerbar, udføres afprøvningen med nakkestøtten i højeste indstilling.

| 2.1.1.5. | Såfremt bagsædernes ryglæn kan lægges ned, fastgøres de i normal oprejst position ved hjælp af standardlåsemekanismen. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Såfremt bagsædernes ryglæn kan lægges ned, fastgøres de i normal oprejst position ved hjælp af standardlåsemekanismen.

| 2.1.1.6. | Sæder, bag hvilke der ikke kan placeres type 1-blokke, er undtaget fra denne afprøvning. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

Sæder, bag hvilke der ikke kan placeres type 1-blokke, er undtaget fra denne afprøvning.

Image

2.1.2.   Køretøjer med mere end to sæderækker

| 2.1.2.1. | Hvis brugeren ifølge fabrikantens anvisninger kan fjerne og/eller lægge den bageste sæderække ned for at øge bagagerummets størrelse, skal rækken direkte foran denne bageste række også afprøves. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Hvis brugeren ifølge fabrikantens anvisninger kan fjerne og/eller lægge den bageste sæderække ned for at øge bagagerummets størrelse, skal rækken direkte foran denne bageste række også afprøves.

| 2.1.2.2. | Imidlertid kan den tekniske tjeneste efter samråd med fabrikanten beslutte ikke at afprøve en af de to bageste sæderækker, hvis sæderne og deres fastgørelsesanordninger er af tilsvarende udformning, og hvis afprøvningskravet om 200 mm er opfyldt. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Imidlertid kan den tekniske tjeneste efter samråd med fabrikanten beslutte ikke at afprøve en af de to bageste sæderækker, hvis sæderne og deres fastgørelsesanordninger er af tilsvarende udformning, og hvis afprøvningskravet om 200 mm er opfyldt.

| 2.1.3. | Hvis der er et mellemrum, der gør det muligt for en type 1-blok at glide forbi sæderne, skal prøvelastningerne (to type 1-blokke) placeres bag sæderne efter aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten. |
| --- | --- |

2.1.3.

Hvis der er et mellemrum, der gør det muligt for en type 1-blok at glide forbi sæderne, skal prøvelastningerne (to type 1-blokke) placeres bag sæderne efter aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten.

| 2.1.4. | Den præcise prøvningskonfiguration anføres i prøvningsrapporten. |
| --- | --- |

2.1.4.

Den præcise prøvningskonfiguration anføres i prøvningsrapporten.

| 2.2. | Prøvning af opdelingsanordninger
  Ved prøvning af opdelingsanordninger placeret over ryglænene, skal køretøjet monteres med en fastmonteret hævet afprøvningsbund, der har en lasteoverflade, som anbringer prøveblokkens tyngdepunkt midt mellem det tilstødende ryglæns øverste kant (uden at der tages højde for nakkestøtter) og tagforingens nederste kant. Der anbringes en type 2-prøveblok på den hævede bund; blokkens største overflade på 500 × 350 mm placeres centralt i forhold til køretøjets længdeakse, og dens overflade på 500 × 125 mm vendes fremad. Opdelingsanordninger, bag hvilke der ikke kan placeres en type 2-blok, er undtaget fra denne afprøvning. Prøveblokken placeres i direkte kontakt med opdelingsanordningen. Desuden placeres to type 1-blokke i overensstemmelse med punkt 2.1 for at foretage en samtidig prøvning af ryglænene (jf. figur 2). |
| --- | --- |

2.2.

Prøvning af opdelingsanordninger

Ved prøvning af opdelingsanordninger placeret over ryglænene, skal køretøjet monteres med en fastmonteret hævet afprøvningsbund, der har en lasteoverflade, som anbringer prøveblokkens tyngdepunkt midt mellem det tilstødende ryglæns øverste kant (uden at der tages højde for nakkestøtter) og tagforingens nederste kant. Der anbringes en type 2-prøveblok på den hævede bund; blokkens største overflade på 500 × 350 mm placeres centralt i forhold til køretøjets længdeakse, og dens overflade på 500 × 125 mm vendes fremad. Opdelingsanordninger, bag hvilke der ikke kan placeres en type 2-blok, er undtaget fra denne afprøvning. Prøveblokken placeres i direkte kontakt med opdelingsanordningen. Desuden placeres to type 1-blokke i overensstemmelse med punkt 2.1 for at foretage en samtidig prøvning af ryglænene (jf. figur 2).

Image

| 2.2.1. | Såfremt ryglænet er monteret med nakkestøtte, og såfremt denne er justerbar, udføres afprøvningen med nakkestøtten i højeste indstilling. |
| --- | --- |

2.2.1.

Såfremt ryglænet er monteret med nakkestøtte, og såfremt denne er justerbar, udføres afprøvningen med nakkestøtten i højeste indstilling.

3.   Dynamisk prøvning af ryglæn og opdelingsanordninger, der anvendes som bagagefastholdelsesanordninger

| 3.1. | Passagerens krop fastgøres sikkert til en prøveslæde, og denne forankring må ikke fungere som en forstærkning af ryglænene og opdelingsanordningen. Efter at prøveblokkene er placeret som beskrevet i punkt 2.1 eller 2.2, sættes køretøjets karosseri i bevægelse som vist i tillægget til bilag 9, således at køretøjets frie kørehastighed i anslagsøjeblikket er 50 + 0/–2 km/h. Efter aftale med fabrikanten kan den testpulskorridor, som er beskrevet herover, anvendes som alternativ til at opfylde den i punkt 6.3.1 foreskrevne prøvning af sædets styrke. |
| --- | --- |

3.1.

Passagerens krop fastgøres sikkert til en prøveslæde, og denne forankring må ikke fungere som en forstærkning af ryglænene og opdelingsanordningen. Efter at prøveblokkene er placeret som beskrevet i punkt 2.1 eller 2.2, sættes køretøjets karosseri i bevægelse som vist i tillægget til bilag 9, således at køretøjets frie kørehastighed i anslagsøjeblikket er 50 + 0/–2 km/h. Efter aftale med fabrikanten kan den testpulskorridor, som er beskrevet herover, anvendes som alternativ til at opfylde den i punkt 6.3.1 foreskrevne prøvning af sædets styrke.

BILAG 9

Tillæg

SLÆDEDECELERATIONSKORRIDOR SOM FUNKTION AF TIDEN

(Frontalkollision)

Image

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

1

(2)  Bagsiden af ryglæn i køretøjer tilhørende klasse M1 anses for at opfylde kravene i dette regulativs punkt 5.1.3 og 5.1.4, forudsat at de opfylder kravene i regulativ nr. 21 »Uniform Provisions concerning the Approval of Vehicles with regard to their Interior Fittings« (E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2).

2

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38(ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine,47 for Sydafrika og 48 for New Zealand. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til de kontraherende parter.

3

(4)  Køretøjer af klasse M2, som er godkendt i henhold til dette regulativ som alternativ til regulativ nr. 80 (i overensstemmelse med punkt 1.2 i sidstnævnte regulativ), skal også opfylde forskrifterne i dette punkt.

4

(5)  Det sidstnævnte nummer er kun givet som eksempel.

5

(6)  Hvis »H-punktet« for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punkt maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne »R-punkt« efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.

6

(7)  Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.

7

(8)  Vedrørende nærmere enkeltheder i konstruktionen af 3-D H-maskinen henvises til Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

8

Maskinen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549 (1980).

(9)  Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130(1978).

9

(10)  Det ikke-gældende overstreges.

10

(11)  Forholdet mellem pendulets reducerede masse »mr« i forhold til pendulets samlede masse »m« ved afstanden »a« mellem anslagscenteret og rotationsaksen og ved afstanden »l« mellem tyngdepunktet og rotationsaksen er givet ved formlen:

11

r

Formula

---

| 11.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/42

---

Berigtigelse til regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 373 af 27.12.2006
  )

Regulativ nr. 55 læses således:

Regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog

Revision 1

Konsolideret med al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: den 16. september 2001

Korrigendum 1 til ændringsserie 01 i henhold til »Depositary Notification

C.N.655.1999.TREATIES-1« af 13. juni 2002

1.   OMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ fastlægger de krav, som skal opfyldes af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter for at de internationalt skal anses for gensidigt kombinerbare. |
| --- | --- |

1.1.

Dette regulativ fastlægger de krav, som skal opfyldes af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter for at de internationalt skal anses for gensidigt kombinerbare.

| 1.2. | Dette regulativ finder anvendelse på anordninger og komponenter, som er bestemt til: |
| --- | --- |

1.2.

Dette regulativ finder anvendelse på anordninger og komponenter, som er bestemt til:

| 1.2.1. | motorkøretøjer og påhængskøretøjer bestemt til sammenkobling som vogntog (1) |
| --- | --- |

1.2.1.

motorkøretøjer og påhængskøretøjer bestemt til sammenkobling som vogntog (1)

| 1.2.2. | motorkøretøjer og påhængskøretøjer, som er bestemt til at danne ledkøretøjer (1), hvor påhængskøretøjets lodrette belastning af motorkøretøjet ikke er over 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

motorkøretøjer og påhængskøretøjer, som er bestemt til at danne ledkøretøjer (1), hvor påhængskøretøjets lodrette belastning af motorkøretøjet ikke er over 200 kN.

| 1.3. | Dette regulativ finder anvendelse på: |
| --- | --- |

1.3.

Dette regulativ finder anvendelse på:

| 1.3.1. | standardanordninger og -komponenter som defineret i punkt 2.3 |
| --- | --- |

1.3.1.

standardanordninger og -komponenter som defineret i punkt 2.3

| 1.3.2. | andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.4 |
| --- | --- |

1.3.2.

andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.4

| 1.3.3. | forskellige andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3.

forskellige andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.5.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter«: alle de genstande på motorkøretøjets og påhængskøretøjet ramme samt lastbærende dele af karrosseri og chassis, ved hjælp af hvilke de sammenkobles til vogntog eller ledkøretøjer. Disse omfatter desuden faste og aftagelige dele til fastgøring eller betjening af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

2.1.

»mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter«: alle de genstande på motorkøretøjets og påhængskøretøjet ramme samt lastbærende dele af karrosseri og chassis, ved hjælp af hvilke de sammenkobles til vogntog eller ledkøretøjer. Disse omfatter desuden faste og aftagelige dele til fastgøring eller betjening af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent

| 2.2. | ved automatisk sammenkobling forstås, at man blot ved at bakke motorkøretøjet tilbage mod påhængskøretøjet kan bringe koblingen fuldstændig i indgreb, således at den låses automatisk og således at korrekt indgreb af låseanordningerne angives, uden indgreb udefra.
  For tilkoblingsanordninger af krogtypen er kravet om automatisk tilkobling opfyldt, når åbning og lukning af tilkoblingsanordningens låsesystem finder sted uden indgreb udefra, idet trækøjet sættes i krogen |
| --- | --- |

2.2.

ved automatisk sammenkobling forstås, at man blot ved at bakke motorkøretøjet tilbage mod påhængskøretøjet kan bringe koblingen fuldstændig i indgreb, således at den låses automatisk og således at korrekt indgreb af låseanordningerne angives, uden indgreb udefra.

For tilkoblingsanordninger af krogtypen er kravet om automatisk tilkobling opfyldt, når åbning og lukning af tilkoblingsanordningens låsesystem finder sted uden indgreb udefra, idet trækøjet sættes i krogen

| 2.3. | mekaniske standardtilkoblingsanordninger og -komponenter overholder de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ. De er uanset fabrikat ombyttelige inden for klassen |
| --- | --- |

2.3.

mekaniske standardtilkoblingsanordninger og -komponenter overholder de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ. De er uanset fabrikat ombyttelige inden for klassen

| 2.4. | andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter overholder ikke i alle henseender de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, men kan tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter i den pågældende klasse. |
| --- | --- |

2.4.

andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter overholder ikke i alle henseender de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, men kan tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter i den pågældende klasse.

| 2.5. | »forskellige andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« er ikke i overensstemmelse med de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, og kan ikke tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter. De omfatter f.eks. anordninger, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L og T, som er opført i punkt 2.6, således anordninger til tunge specialtransporter og forskellige anordninger, som svarer til bestående nationale standarder. |
| --- | --- |

2.5.

»forskellige andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« er ikke i overensstemmelse med de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, og kan ikke tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter. De omfatter f.eks. anordninger, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L og T, som er opført i punkt 2.6, således anordninger til tunge specialtransporter og forskellige anordninger, som svarer til bestående nationale standarder.

| 2.6. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter typeinddeles således: |
| --- | --- |

2.6.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter typeinddeles således:

| 2.6.1. | Koblingskugler og trækbeslag i klasse A, med koblingskugle Ø 50 mm og beslag på motorkøretøjet til kobling med påhængskøretøjet ved hjælp af kuglekobling — se bilag 5, punkt 1. |
| --- | --- |

2.6.1.

Koblingskugler og trækbeslag i klasse A, med koblingskugle Ø 50 mm og beslag på motorkøretøjet til kobling med påhængskøretøjet ved hjælp af kuglekobling — se bilag 5, punkt 1.

| 2.6.1.1. | Standardkoblingskugler klasse A50-1 til 50-5 Ø 50 mm med flangebefæstelse ved bolte. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

Standardkoblingskugler klasse A50-1 til 50-5 Ø 50 mm med flangebefæstelse ved bolte.

| 2.6.1.2. | Andre koblingskugler klasse A50-X Ø 50 mm og -beslag. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

Andre koblingskugler klasse A50-X Ø 50 mm og -beslag.

| 2.6.2. | Kuglekoblinger i klasse B, som er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med en koblingskugle Ø 50 mm på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 2. |
| --- | --- |

2.6.2.

Kuglekoblinger i klasse B, som er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med en koblingskugle Ø 50 mm på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 2.

| 2.6.2.1. | Andre kuglekoblinger klasse B50-X Ø 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Andre kuglekoblinger klasse B50-X Ø 50 mm.

| 2.6.3. | Trækstangskoblinger i klasse C med bolt Ø 50 mm, tragt og automatisk låsende koblingsbolt for tilkobling til påhængsvogn ved hjælp af trækøje — se bilag 5, punkt 3.: |
| --- | --- |

2.6.3.

Trækstangskoblinger i klasse C med bolt Ø 50 mm, tragt og automatisk låsende koblingsbolt for tilkobling til påhængsvogn ved hjælp af trækøje — se bilag 5, punkt 3.:

| 2.6.3.1. | Standardtrækstangskoblinger klasse C50-1 til 50-7 til koblingsbolt Ø 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.3.1.

Standardtrækstangskoblinger klasse C50-1 til 50-7 til koblingsbolt Ø 50 mm.

| 2.6.3.2. | Andre trækstangskoblinger klasse C50-X til koblingsbolt Ø 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

Andre trækstangskoblinger klasse C50-X til koblingsbolt Ø 50 mm.

| 2.6.4. | Trækøjer i klasse D, som har parallelt hul egnet til koblingsbolt Ø 50 mm, er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med automatiske trækstangskoblinger — se bilag 5, punkt 4.: |
| --- | --- |

2.6.4.

Trækøjer i klasse D, som har parallelt hul egnet til koblingsbolt Ø 50 mm, er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med automatiske trækstangskoblinger — se bilag 5, punkt 4.:

| 2.6.4.1. | Standardtrækøjer klasse D50-A til svejst befæstelse, for koblingsbolt Ø 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.1.

Standardtrækøjer klasse D50-A til svejst befæstelse, for koblingsbolt Ø 50 mm.

| 2.6.4.2. | Standardtrækøjer klasse D50-B til befæstelse med gevind. |
| --- | --- |

2.6.4.2.

Standardtrækøjer klasse D50-B til befæstelse med gevind.

| 2.6.4.3. | Standardtrækøjer til koblingsbolt Ø 50 mm klasse D50-C og D50-D til befæstelse med bolte. |
| --- | --- |

2.6.4.3.

Standardtrækøjer til koblingsbolt Ø 50 mm klasse D50-C og D50-D til befæstelse med bolte.

| 2.6.4.4. | Andre trækøjer klasse D50-X til koblingsbolt Ø 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.4.

Andre trækøjer klasse D50-X til koblingsbolt Ø 50 mm.

| 2.6.5. | Andre trækstænger i klasse E omfatter påløbsanordninger og lignende udstyr monteret på forenden af påhængskøretøjet eller på chassiset og er beregnet for tilkobling til motorkøretøjet ved hjælp af trækøjer, kuglekoblinger eller lignende tilkoblingsanordninger — se bilag 5, punkt 5.
  Trækstænger kan være hængslet, så de bevæger sig frit i et lodret plan og ikke bærer nogen lodret belastning, eller kan være fastgjort i et lodret plan, så de kan bære en lodret belastning (stive trækstænger). Stive trækstænger kan være helt stive eller være fleksibelt fastgjort.
  Trækstænger kan omfatte flere end en komponent, og kan være justerbare eller forkrøppede.
  Dette regulativ finder anvendelse på trækstænger, som er separate enheder og ikke er sammenbygget med påhængskøretøjets chassis. |
| --- | --- |

2.6.5.

Andre trækstænger i klasse E omfatter påløbsanordninger og lignende udstyr monteret på forenden af påhængskøretøjet eller på chassiset og er beregnet for tilkobling til motorkøretøjet ved hjælp af trækøjer, kuglekoblinger eller lignende tilkoblingsanordninger — se bilag 5, punkt 5.

Trækstænger kan være hængslet, så de bevæger sig frit i et lodret plan og ikke bærer nogen lodret belastning, eller kan være fastgjort i et lodret plan, så de kan bære en lodret belastning (stive trækstænger). Stive trækstænger kan være helt stive eller være fleksibelt fastgjort.

Trækstænger kan omfatte flere end en komponent, og kan være justerbare eller forkrøppede.

Dette regulativ finder anvendelse på trækstænger, som er separate enheder og ikke er sammenbygget med påhængskøretøjets chassis.

| 2.6.6. | Andre trækbjælker i klasse F omfatter alle dele og anordninger, som placeres mellem på den ene side en tilkoblingsanordning som koblingskugle eller trækstangskobling og på den anden side det trækkende køretøjs ramme (f.eks. bagtraversen), bærende karrosseridele eller chassis — se bilag 5, punkt 6. |
| --- | --- |

2.6.6.

Andre trækbjælker i klasse F omfatter alle dele og anordninger, som placeres mellem på den ene side en tilkoblingsanordning som koblingskugle eller trækstangskobling og på den anden side det trækkende køretøjs ramme (f.eks. bagtraversen), bærende karrosseridele eller chassis — se bilag 5, punkt 6.

| 2.6.7. | Sættevognskoblinger i klasse G er pladekoblinger, som har automatisk koblingslås og er monteret på motorkøretøjet og bestemt til sammenkobling med en hovedbolt Ø 50 mm, som er monteret på en sættevogn — se bilag 5, punkt 7. |
| --- | --- |

2.6.7.

Sættevognskoblinger i klasse G er pladekoblinger, som har automatisk koblingslås og er monteret på motorkøretøjet og bestemt til sammenkobling med en hovedbolt Ø 50 mm, som er monteret på en sættevogn — se bilag 5, punkt 7.

| 2.6.7.1. | Standard-sættevognskoblinger klasse G50 til hovedbolt Ø 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.1.

Standard-sættevognskoblinger klasse G50 til hovedbolt Ø 50 mm.

| 2.6.7.2. | Andre sættevognskoblinger klasse G50-X til hovedbolt Ø 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.2.

Andre sættevognskoblinger klasse G50-X til hovedbolt Ø 50 mm.

| 2.6.8. | Hovedbolte i klasse H, Ø 50 mm, er bestemt til montering på en sættevogn for tilslutning til en sættevognskobling på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 8.: |
| --- | --- |

2.6.8.

Hovedbolte i klasse H, Ø 50 mm, er bestemt til montering på en sættevogn for tilslutning til en sættevognskobling på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 8.:

| 2.6.8.1. | Andre hovedbolte Ø 50 mm i klasse H50-X. |
| --- | --- |

2.6.8.1.

Andre hovedbolte Ø 50 mm i klasse H50-X.

| 2.6.9. | Monteringsrammerne i klasse J omfatter alle dele og anordninger, som benyttes til fastgøring af sættevognskoblingen til motorkøretøjets ramme eller chassis. Monteringsrammen kan være indrettet til at give bevægelighed i det vandrette plan, dvs. til at udgøre en forskydelig sættevognskobling — se bilag 5, punkt 9. |
| --- | --- |

2.6.9.

Monteringsrammerne i klasse J omfatter alle dele og anordninger, som benyttes til fastgøring af sættevognskoblingen til motorkøretøjets ramme eller chassis. Monteringsrammen kan være indrettet til at give bevægelighed i det vandrette plan, dvs. til at udgøre en forskydelig sættevognskobling — se bilag 5, punkt 9.

| 2.6.10. | Standardkoblinger af krogtypen i klasse K, bestemt til brug med passende ringformede trækøjer i klasse L — se bilag 5, punkt 10. |
| --- | --- |

2.6.10.

Standardkoblinger af krogtypen i klasse K, bestemt til brug med passende ringformede trækøjer i klasse L — se bilag 5, punkt 10.

| 2.6.11. | Standard ringformede trækøjer i klasse L, bestemt til brug med passende koblinger af krogtypen i klasse K — se bilag 5, punkt 4. |
| --- | --- |

2.6.11.

Standard ringformede trækøjer i klasse L, bestemt til brug med passende koblinger af krogtypen i klasse K — se bilag 5, punkt 4.

| 2.6.12. | Anordninger og komponenter i klasse S, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L eller T ovenfor, og som f.eks. benyttes til tunge specialtransporter eller kun anvendes i visse stater og er omfattet af bestående nationale standarder. |
| --- | --- |

2.6.12.

Anordninger og komponenter i klasse S, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L eller T ovenfor, og som f.eks. benyttes til tunge specialtransporter eller kun anvendes i visse stater og er omfattet af bestående nationale standarder.

| 2.6.13. | Andre trækstangskoblinger i klasse T, som ikke er automatiske, er bestemt til særlige anvendelser, kun kan adskilles med værktøj, og som typisk anvendes til biltransportanhængere. Sådanne anordninger godkendes som sammenhørende par. |
| --- | --- |

2.6.13.

Andre trækstangskoblinger i klasse T, som ikke er automatiske, er bestemt til særlige anvendelser, kun kan adskilles med værktøj, og som typisk anvendes til biltransportanhængere. Sådanne anordninger godkendes som sammenhørende par.

| 2.7. | Styrekiler er komponenter, som er monteret på sættevognen og gør denne medstyrende i forbindelse med sættevognskoblingen. |
| --- | --- |

2.7.

Styrekiler er komponenter, som er monteret på sættevognen og gør denne medstyrende i forbindelse med sættevognskoblingen.

| 2.8. | Fjernbetjeningsanordninger er anordninger og komponenter, med hvilke tilkoblingsanordningen kan betjenes fra siden af køretøjet eller fra førerhuset. |
| --- | --- |

2.8.

Fjernbetjeningsanordninger er anordninger og komponenter, med hvilke tilkoblingsanordningen kan betjenes fra siden af køretøjet eller fra førerhuset.

| 2.9. | Fjernindikatorer er anordninger og komponenter, på hvilke chaufføren i førerhuset kan aflæse, om sammenkobling har fundet sted og låseanordningerne er i indgreb. |
| --- | --- |

2.9.

Fjernindikatorer er anordninger og komponenter, på hvilke chaufføren i førerhuset kan aflæse, om sammenkobling har fundet sted og låseanordningerne er i indgreb.

| 2.10. | En type »tilkoblingsanordning eller -komponent« omfatter anordninger, der ikke afviger indbyrdes på væsentlige punkter såsom: |
| --- | --- |

2.10.

En type »tilkoblingsanordning eller -komponent« omfatter anordninger, der ikke afviger indbyrdes på væsentlige punkter såsom:

| 2.10.1. | fabrikantens eller leverandørens firmanavn eller fabriksmærke |
| --- | --- |

2.10.1.

fabrikantens eller leverandørens firmanavn eller fabriksmærke

| 2.10.2. | koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 |
| --- | --- |

2.10.2.

koblingens klasse som defineret i punkt 2.6

| 2.10.3. | udvendig form, hoveddimensioner og konstruktion, herunder anvendte materialer; og |
| --- | --- |

2.10.3.

udvendig form, hoveddimensioner og konstruktion, herunder anvendte materialer; og

| 2.10.4. | karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U som defineret i punkt 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4.

karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U som defineret i punkt 2.11.

| 2.11. | De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U er defineret eller bestemmes således: |
| --- | --- |

2.11.

De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U er defineret eller bestemmes således:

| 2.11.1. | D- eller Dc-værdien er den teoretiske referenceværdi for de vandrette kræfter i motorkøretøjet og påhængskøretøjet og anvendes som grundlag for fastsættelse af de vandrette belastninger under de dynamiske prøver.
  For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som ikke er bestemt til at bære en lodret belastning, er denne værdi:





  For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter til kærrer som defineret i punkt 2.13 er værdien:





  For sættevognskoblinger i klasse G, sættevognshovedbolte i klasse H og monteringsrammer i klasse J som defineret i punkt 2.6. er værdien:





  hvor:
  T er den teknisk tilladte masse af motorkøretøjet, i tons. I givet fald indbefatter dette den lodrette belastning, som påføres af en kærre.
  R er den teknisk tilladte masse, i tons, af påhængskøretøjet med trækstang med fri lodret bevægelighed, eller af sættevognen (2).
  C er den belastning, i tons, som overføres til vejbanen fra akslen (akslerne) af kærren som defineret i punkt 2.13., når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (2). Vedr. kærrer af kategori O1 og O2
   (3) er den teknisk tilladte masse den, som angives af motorkøretøjets fabrikant.
  g er tyngdeaccelerationen (sættes til 9,81 m/s2)
  U er som defineret i punkt 2.11.2.
  S er som defineret i punkt 2.11.3. |
| --- | --- |

2.11.1.

D- eller Dc-værdien er den teoretiske referenceværdi for de vandrette kræfter i motorkøretøjet og påhængskøretøjet og anvendes som grundlag for fastsættelse af de vandrette belastninger under de dynamiske prøver.

For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som ikke er bestemt til at bære en lodret belastning, er denne værdi:

Formula

For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter til kærrer som defineret i punkt 2.13 er værdien:

Formula

For sættevognskoblinger i klasse G, sættevognshovedbolte i klasse H og monteringsrammer i klasse J som defineret i punkt 2.6. er værdien:

Formula

hvor:

T er den teknisk tilladte masse af motorkøretøjet, i tons. I givet fald indbefatter dette den lodrette belastning, som påføres af en kærre.

R er den teknisk tilladte masse, i tons, af påhængskøretøjet med trækstang med fri lodret bevægelighed, eller af sættevognen (2).

C er den belastning, i tons, som overføres til vejbanen fra akslen (akslerne) af kærren som defineret i punkt 2.13., når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (2). Vedr. kærrer af kategori O1 og O2
   (3) er den teknisk tilladte masse den, som angives af motorkøretøjets fabrikant.

g er tyngdeaccelerationen (sættes til 9,81 m/s2)

U er som defineret i punkt 2.11.2.

S er som defineret i punkt 2.11.3.

| 2.11.2. | U-værdien er den lodrette belastning, i tons, som påføres sættevognskoblingen af sættevognen ved dennes teknisk tilladte masse (2) |
| --- | --- |

2.11.2.

U-værdien er den lodrette belastning, i tons, som påføres sættevognskoblingen af sættevognen ved dennes teknisk tilladte masse (2)

| 2.11.3. | S-værdien er den lodrette belastning, i kilogram, som under statiske forhold påføres koblingen af en kærre som defineret i punkt 2.13 ved dennes teknisk tilladte masse (2) |
| --- | --- |

2.11.3.

S-værdien er den lodrette belastning, i kilogram, som under statiske forhold påføres koblingen af en kærre som defineret i punkt 2.13 ved dennes teknisk tilladte masse (2)

| 2.11.4. | V-værdien er den teoretiske referenceværdi for amplituden af den lodrette kraft, som påføres koblingen af en kærre med teknisk tilladt masse over 3,5 tons. V-værdien anvendes som grundlag for fastsættelse af lodrette kræfter i de dynamiske prøver.


  (se fodnote)

  hvor:
  a er den ækvivalente lodrette acceleration ved koblingen, afhængig af ophængningssystemet for motorkøretøjets bagaksel.
  For luftaffjedring (eller ophængningssystemer med tilsvarende dæmpningsegenskaber)
  a = 1,8 m/s2

  For andre typer ophængning:
  a = 2,4 m/s2

  X er længden af påhængskøretøjets lad i meter (se figur 1)
  L er afstanden mellem trækøjets centrum og centrum af akselenheden, i meter (se figur 1)

  Bemærkning: (er denne værdi under 1,0, sættes den til 1,0) |
| --- | --- |

2.11.4.

V-værdien er den teoretiske referenceværdi for amplituden af den lodrette kraft, som påføres koblingen af en kærre med teknisk tilladt masse over 3,5 tons. V-værdien anvendes som grundlag for fastsættelse af lodrette kræfter i de dynamiske prøver.

Formula (se fodnote)

hvor:

a er den ækvivalente lodrette acceleration ved koblingen, afhængig af ophængningssystemet for motorkøretøjets bagaksel.

For luftaffjedring (eller ophængningssystemer med tilsvarende dæmpningsegenskaber)

a = 1,8 m/s2

For andre typer ophængning:

a = 2,4 m/s2

X er længden af påhængskøretøjets lad i meter (se figur 1)

L er afstanden mellem trækøjets centrum og centrum af akselenheden, i meter (se figur 1)

Bemærkning: (er denne værdi under 1,0, sættes den til 1,0)

Formula

Image

| 2.12. | Symboler og definitioner, som anvendes i bilag 6 til dette regulativ.






  Av = | Tilladt akseltryk på den styrende aksel, i tons. |
| --- | --- | --- |
| C = | Masse af kærre, i tons — se punkt 2.11.1. i dette regulativ. |
| D = | D-værdi i kN — se punkt 2.11.1. i dette regulativ. |
| Dc = | Dc-værdi i kN for kærrer — se punkt 2.11.1. i dette regulativ. |
| R = | påhængskøretøjets masse i tons — se punkt 2.11.1. i dette regulativ. |
| T = | motorkøretøjets masse i tons — se punkt 2.11.1. i dette regulativ. |
| Fa = | statisk løftekraft i kN. |
| Fh = | prøvekraftens vandrette komponent i køretøjets længdeakse, i kN. |
| Fs = | prøvekraftens lodrette komponent, i kN. |
| S = | statisk lodret tryk, i kg. |
| U = | påført lodret tryk på sættevognskobling, i tons. |
| V = | V-værdi i kN — se punkt 2.11.4. i dette regulativ. |
| a = | for kærrer, ækvivalent lodret accelerationsfaktor i koblingspunkt, afhængig af motorkøretøjets type baghjulsaffjedring — se punkt 2.11.4. i dette regulativ. |
| e = | for aftagelige koblingskugler, afstand i længderetningen mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes lodrette plan (se figur 20c til 20f), i mm. |
| f = | for aftagelige koblingskugler, lodret afstand mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes plan (figur 20c til 20f), i mm. |
| g = | tyngdeaccelerationen, sættes til 9,81 m/s2. |
| L = | teoretisk længde af trækstang fra trækøjets centrum til akselmidte, i m. |
| X = | ladlængde af kærre, i m. |

2.12.

Symboler og definitioner, som anvendes i bilag 6 til dette regulativ.

Av =

Tilladt akseltryk på den styrende aksel, i tons.

C =

Masse af kærre, i tons — se punkt 2.11.1. i dette regulativ.

D =

D-værdi i kN — se punkt 2.11.1. i dette regulativ.

Dc =

Dc-værdi i kN for kærrer — se punkt 2.11.1. i dette regulativ.

R =

påhængskøretøjets masse i tons — se punkt 2.11.1. i dette regulativ.

T =

motorkøretøjets masse i tons — se punkt 2.11.1. i dette regulativ.

Fa =

statisk løftekraft i kN.

Fh =

prøvekraftens vandrette komponent i køretøjets længdeakse, i kN.

Fs =

prøvekraftens lodrette komponent, i kN.

S =

statisk lodret tryk, i kg.

U =

påført lodret tryk på sættevognskobling, i tons.

V =

V-værdi i kN — se punkt 2.11.4. i dette regulativ.

a =

for kærrer, ækvivalent lodret accelerationsfaktor i koblingspunkt, afhængig af motorkøretøjets type baghjulsaffjedring — se punkt 2.11.4. i dette regulativ.

e =

for aftagelige koblingskugler, afstand i længderetningen mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes lodrette plan (se figur 20c til 20f), i mm.

f =

for aftagelige koblingskugler, lodret afstand mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes plan (figur 20c til 20f), i mm.

g =

tyngdeaccelerationen, sættes til 9,81 m/s2.

L =

teoretisk længde af trækstang fra trækøjets centrum til akselmidte, i m.

X =

ladlængde af kærre, i m.

Indekser:

| O = | maksimal prøvekraft |
| --- | --- |
| U = | minimal prøvekraft |
| a = | statisk kraft |
| h = | vandret |
| p = | pulserende |
| res = | resulterende |
| s = | lodret |
| w = | vekslende kraft |

O =

maksimal prøvekraft

U =

minimal prøvekraft

a =

statisk kraft

h =

vandret

p =

pulserende

res =

resulterende

s =

lodret

w =

vekslende kraft

| 2.13. | »Kærre« et påhængskøretøj, hvis trækstang ikke er frit bevægelig i et lodret plan uafhængigt af påhængskøretøjet, og hvis aksel eller aksler er anbragt tæt på dets tyngdepunkt, når lasten er ensartet fordelt. Den lodrette kraft, som påføres motorkøretøjets kobling, må udgøre indtil 10 % af påhængskøretøjets tilladte masse, dog ikke over 1 000 kg.
  Kærrens tilladte masse er den masse, som overføres til vejbanen fra kærrens aksel (aksler), når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (4). |
| --- | --- |

2.13.

»Kærre« et påhængskøretøj, hvis trækstang ikke er frit bevægelig i et lodret plan uafhængigt af påhængskøretøjet, og hvis aksel eller aksler er anbragt tæt på dets tyngdepunkt, når lasten er ensartet fordelt. Den lodrette kraft, som påføres motorkøretøjets kobling, må udgøre indtil 10 % af påhængskøretøjets tilladte masse, dog ikke over 1 000 kg.

Kærrens tilladte masse er den masse, som overføres til vejbanen fra kærrens aksel (aksler), når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (4).

| 2.14. | Ved »sikkert mekanisk indgreb« forstås, at anordningens og dens bestanddeles konstruktion og geometri er således, at den ikke åbnes eller udløses under påvirkning af de kræfter eller kraftkomponenter, som den udsættes for under normal brug eller afprøvning. |
| --- | --- |

2.14.

Ved »sikkert mekanisk indgreb« forstås, at anordningens og dens bestanddeles konstruktion og geometri er således, at den ikke åbnes eller udløses under påvirkning af de kræfter eller kraftkomponenter, som den udsættes for under normal brug eller afprøvning.

| 2.15. | »Køretøjstype«: køretøjer som ikke afviger på væsentlige punkter som struktur, dimensioner, form og materialer af de områder, hvor den mekaniske tilkoblingsanordning er fastgjort. Dette gælder både motorkøretøjet og påhængskøretøjet. |
| --- | --- |

2.15.

»Køretøjstype«: køretøjer som ikke afviger på væsentlige punkter som struktur, dimensioner, form og materialer af de områder, hvor den mekaniske tilkoblingsanordning er fastgjort. Dette gælder både motorkøretøjet og påhængskøretøjet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller firmamærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller firmamærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.

| 3.2. | for hver type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal ansøgningen ledsages af følgende oplysninger, som f.eks. kan gives ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1: |
| --- | --- |

3.2.

for hver type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal ansøgningen ledsages af følgende oplysninger, som f.eks. kan gives ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1:

| 3.2.1. | enkeltheder vedrørende alle fabrikantens eller leverandørens firmanavne eller mærker, som skal påføres tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

3.2.1.

enkeltheder vedrørende alle fabrikantens eller leverandørens firmanavne eller mærker, som skal påføres tilkoblingsanordning eller -komponent

| 3.2.2. | tre sæt tegninger, tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og med angivelse af, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som fastlagt i punkt 7 |
| --- | --- |

3.2.2.

tre sæt tegninger, tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og med angivelse af, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som fastlagt i punkt 7

| 3.2.3. | angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U i det omfang disse finder anvendelse og efter definitionerne i punkt 2.11.
  For trækbeslag i klasse A, en erklæring om de tilladte masser af motorkøretøj og påhængskøretøj og den tilladte statiske lodrette belastning af koblingskuglen som angivet af fabrikanten af motorkøretøjet |
| --- | --- |

3.2.3.

angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U i det omfang disse finder anvendelse og efter definitionerne i punkt 2.11.

For trækbeslag i klasse A, en erklæring om de tilladte masser af motorkøretøj og påhængskøretøj og den tilladte statiske lodrette belastning af koblingskuglen som angivet af fabrikanten af motorkøretøjet

| 3.2.3.1. | De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på tilladte masser af motorkøretøjet, påhængskøretøjet og vogntoget |
| --- | --- |

3.2.3.1.

De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på tilladte masser af motorkøretøjet, påhængskøretøjet og vogntoget

| 3.2.4. | detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer |
| --- | --- |

3.2.4.

detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer

| 3.2.5. | begrænsninger vedrørende de køretøjer, som tilkoblingsanordningen kan monteres på — se bilag 1, punkt 12 og bilag 5, punkt 3.4 |
| --- | --- |

3.2.5.

begrænsninger vedrørende de køretøjer, som tilkoblingsanordningen kan monteres på — se bilag 1, punkt 12 og bilag 5, punkt 3.4

| 3.2.6. | ét prøveeksemplar, plus de supplerende prøveeksemplarer, som godkendelsesmyndigheden eller den tekniske tjeneste måtte anmode om |
| --- | --- |

3.2.6.

ét prøveeksemplar, plus de supplerende prøveeksemplarer, som godkendelsesmyndigheden eller den tekniske tjeneste måtte anmode om

| 3.2.7. | alle prøveeksemplarer skal være helt færdigbehandlet med den afsluttende overfladebehandling, som påføres, dog udelades denne, hvis den består i lakering eller epoxypulvermaling |
| --- | --- |

3.2.7.

alle prøveeksemplarer skal være helt færdigbehandlet med den afsluttende overfladebehandling, som påføres, dog udelades denne, hvis den består i lakering eller epoxypulvermaling

| 3.2.8. | for mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter, som er konstrueret til en bestemt køretøjstype, skal fabrikanten af tilkoblingsanordningen eller -komponenten endvidere fremlægge de installationsdata, som køretøjsfabrikanten har angivet. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan endvidere anmode om indsendelse af et køretøj, som er repræsentativt for typen. |
| --- | --- |

3.2.8.

for mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter, som er konstrueret til en bestemt køretøjstype, skal fabrikanten af tilkoblingsanordningen eller -komponenten endvidere fremlægge de installationsdata, som køretøjsfabrikanten har angivet. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan endvidere anmode om indsendelse af et køretøj, som er repræsentativt for typen.

4.   ALMINDEL IGE KRAV TIL MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER

| 4.1. | Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne for dimensioner og styrke i bilag 5 og 6. Efter udførelse af de i bilag 6 foreskrevne prøver må der ikke være revner, brud eller for stor blivende deformation, som medfører, at anordningen ikke kan fungere tilfredsstillende. |
| --- | --- |

4.1.

Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne for dimensioner og styrke i bilag 5 og 6. Efter udførelse af de i bilag 6 foreskrevne prøver må der ikke være revner, brud eller for stor blivende deformation, som medfører, at anordningen ikke kan fungere tilfredsstillende.

| 4.2. | De dele af tilkoblingsanordningen eller -komponenten, som ved brud kan medføre adskillelse af motorkøretøj og påhængskøretøj fra hinanden, skal være udført i stål. Andre materialer kan anvendes, hvis fabrikanten har godtgjort disses ækvivalens tilfredsstillende over for den tekniske tjeneste hos overenskomstparten, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

4.2.

De dele af tilkoblingsanordningen eller -komponenten, som ved brud kan medføre adskillelse af motorkøretøj og påhængskøretøj fra hinanden, skal være udført i stål. Andre materialer kan anvendes, hvis fabrikanten har godtgjort disses ækvivalens tilfredsstillende over for den tekniske tjeneste hos overenskomstparten, der anvender dette regulativ.

| 4.3. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være sikre at betjene, og til- og frakobling skal kunne foretages af én person uden brug af værktøj. Til påhængskøretøjer med teknisk tilladt masse over 3,5 tons tillades kun koblinger med automatisk sammenkobling, dog gælder dette ikke koblinger i klasse T. |
| --- | --- |

4.3.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være sikre at betjene, og til- og frakobling skal kunne foretages af én person uden brug af værktøj. Til påhængskøretøjer med teknisk tilladt masse over 3,5 tons tillades kun koblinger med automatisk sammenkobling, dog gælder dette ikke koblinger i klasse T.

| 4.4. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret og produceret således, at de ved normal brug og korrekt vedligeholdelse og udskiftning af sliddele til stadighed vil fungere tilfredsstillende og bibeholde de egenskaber, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.4.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret og produceret således, at de ved normal brug og korrekt vedligeholdelse og udskiftning af sliddele til stadighed vil fungere tilfredsstillende og bibeholde de egenskaber, som foreskrives i dette regulativ.

| 4.5. | Alle mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb og skal i lukket stilling låses mindst én gang ved yderligere mekanisk indgreb, medmindre yderligere krav er fastlagt i bilag 5. I stedet kan der være to eller flere separate systemer, som sikrer, at anordningen er intakt, men hvert system skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb, og systemerne skal hvert for sig prøves efter enhver af forskrifterne i bilag 6. Ved sikkert mekanisk indgreb forstås det i punkt 2.14 anførte.
  Fjederkraft må kun benyttes til lukning af anordningen og til at forhindre, at vibrationer får dele af anordningen til at flytte sig til en stilling, hvor den kan åbne eller udløses.
  Hvis én enkelt fjeder er knækket eller mangler, må dette ikke kunne bevirke, at hele anordningen åbner eller udløses. |
| --- | --- |

4.5.

Alle mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb og skal i lukket stilling låses mindst én gang ved yderligere mekanisk indgreb, medmindre yderligere krav er fastlagt i bilag 5. I stedet kan der være to eller flere separate systemer, som sikrer, at anordningen er intakt, men hvert system skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb, og systemerne skal hvert for sig prøves efter enhver af forskrifterne i bilag 6. Ved sikkert mekanisk indgreb forstås det i punkt 2.14 anførte.

Fjederkraft må kun benyttes til lukning af anordningen og til at forhindre, at vibrationer får dele af anordningen til at flytte sig til en stilling, hvor den kan åbne eller udløses.

Hvis én enkelt fjeder er knækket eller mangler, må dette ikke kunne bevirke, at hele anordningen åbner eller udløses.

| 4.6. | Alle anordninger og komponenter skal ledsages af monterings- og betjeningsanvisninger, som er tilstrækkelige til, at enhver kompetent person kan montere den korrekt på køretøjet og betjene den korrekt — se også bilag 7. Anvisningerne skal være affattet i det mindste på sproget i den stat, hvor anordningen eller komponenten udbydes til salg. Monteringsanvisning kan udelades for anordninger og komponenter, der fabriksmonteres af køretøjs- eller karrosserifabrikanten, men det påhviler køretøjs- eller karrosserifabrikken at forsyne køretøjets bruger med de nødvendige anvisninger til korrekt betjening af tilkoblingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

4.6.

Alle anordninger og komponenter skal ledsages af monterings- og betjeningsanvisninger, som er tilstrækkelige til, at enhver kompetent person kan montere den korrekt på køretøjet og betjene den korrekt — se også bilag 7. Anvisningerne skal være affattet i det mindste på sproget i den stat, hvor anordningen eller komponenten udbydes til salg. Monteringsanvisning kan udelades for anordninger og komponenter, der fabriksmonteres af køretøjs- eller karrosserifabrikanten, men det påhviler køretøjs- eller karrosserifabrikken at forsyne køretøjets bruger med de nødvendige anvisninger til korrekt betjening af tilkoblingsanordningen eller -komponenten.

| 4.7. | For anordninger og komponenter i klasse A eller i givet fald klasse S, som skal anvendes med påhængskøretøjer med en tilladt masse på ikke over 3,5 tons, og som produceres af fabrikanter uden tilknytning til køretøjsfabrikanten og er bestemt til eftermontering, skal højde og andre monteringsgenskaber af koblingen i alle tilfælde efterprøves af den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste i henhold til bilag 7, punkt 1. |
| --- | --- |

4.7.

For anordninger og komponenter i klasse A eller i givet fald klasse S, som skal anvendes med påhængskøretøjer med en tilladt masse på ikke over 3,5 tons, og som produceres af fabrikanter uden tilknytning til køretøjsfabrikanten og er bestemt til eftermontering, skal højde og andre monteringsgenskaber af koblingen i alle tilfælde efterprøves af den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste i henhold til bilag 7, punkt 1.

| 4.8. | For svære tilkoblingsanordninger og -komponenter og andre forskellige tilkoblingsanordninger og -komponenter i klasse S og klasse T anvendes de pågældende forskrifter i bilag 5, 6 og 7 for den standardanordning eller -komponent eller anden anordning eller komponent, som kommer nærmest. |
| --- | --- |

4.8.

For svære tilkoblingsanordninger og -komponenter og andre forskellige tilkoblingsanordninger og -komponenter i klasse S og klasse T anvendes de pågældende forskrifter i bilag 5, 6 og 7 for den standardanordning eller -komponent eller anden anordning eller komponent, som kommer nærmest.

5.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 5.1. | Når en køretøjsfabrikant søger godkendelse af et køretøj monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller tillader et køretøj benyttet til slæbning af en given type påhængskøretøj, skal køretøjsfabrikanten — på anmodning af en seriøs ansøger om eventuel typegodkendelse for en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller på anmodning af en overenskomstsparts godkendelsesmyndighed eller tekniske tjeneste — ufortøvet stille sådanne i punkt 5.3 nedenfor foreskrevne oplysninger til rådighed for den pågældende anmoder eller myndighed, som giver en fabrikant af en tilkoblingsanordning mulighed for på rette måde at konstruere og producere en tilkoblingsanordning eller -komponent til det pågældende køretøj. På anmodning af en seriøs ansøger om typegodkendelse af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal enhver af de i punkt 5.3 nedenfor omhandlede oplysninger, som beror hos typegodkendelsesmyndigheden, stilles til rådighed for ansøgeren. |
| --- | --- |

5.1.

Når en køretøjsfabrikant søger godkendelse af et køretøj monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller tillader et køretøj benyttet til slæbning af en given type påhængskøretøj, skal køretøjsfabrikanten — på anmodning af en seriøs ansøger om eventuel typegodkendelse for en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller på anmodning af en overenskomstsparts godkendelsesmyndighed eller tekniske tjeneste — ufortøvet stille sådanne i punkt 5.3 nedenfor foreskrevne oplysninger til rådighed for den pågældende anmoder eller myndighed, som giver en fabrikant af en tilkoblingsanordning mulighed for på rette måde at konstruere og producere en tilkoblingsanordning eller -komponent til det pågældende køretøj. På anmodning af en seriøs ansøger om typegodkendelse af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal enhver af de i punkt 5.3 nedenfor omhandlede oplysninger, som beror hos typegodkendelsesmyndigheden, stilles til rådighed for ansøgeren.

| 5.2. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

5.2.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 5.3. | Ansøgningen skal ledsages af følgende oplysninger, som giver typegodkendelsesmyndigheden mulighed for at udfylde den i bilag 2 omhandlede meddelelsesformular. |
| --- | --- |

5.3.

Ansøgningen skal ledsages af følgende oplysninger, som giver typegodkendelsesmyndigheden mulighed for at udfylde den i bilag 2 omhandlede meddelelsesformular.

| 5.3.1. | detaljeret beskrivelse af køretøjstypen og den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent og, på anmodning af den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, en kopi af godkendelsesblanketten for anordningen eller komponenten |
| --- | --- |

5.3.1.

detaljeret beskrivelse af køretøjstypen og den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent og, på anmodning af den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, en kopi af godkendelsesblanketten for anordningen eller komponenten

| 5.3.2. | desuden skal disse oplysninger omfatte tilladt masse af motorkøretøj og påhængskøretøj, fordeling af motorkøretøjets tilladte masse mellem akslerne, tilladte masser for hver aksel, tilladt lodret belastning som må påføres motorkøretøjets bagende, og detaljer og/eller tegninger vedrørende monteringspunkter for anordning eller komponent og vedrørende eventuelle ekstra forstærkningsplader, støttebeslag osv., som er nødvendige til sikker fastgørelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på motorkøretøjet |
| --- | --- |

5.3.2.

desuden skal disse oplysninger omfatte tilladt masse af motorkøretøj og påhængskøretøj, fordeling af motorkøretøjets tilladte masse mellem akslerne, tilladte masser for hver aksel, tilladt lodret belastning som må påføres motorkøretøjets bagende, og detaljer og/eller tegninger vedrørende monteringspunkter for anordning eller komponent og vedrørende eventuelle ekstra forstærkningsplader, støttebeslag osv., som er nødvendige til sikker fastgørelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på motorkøretøjet

| 5.3.2.1. | De belastningsforhold, hvorunder højden af trækkuglen på køretøjer i klasse M1 skal måles — se punkt 2 i bilag 7, tillæg 1. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

De belastningsforhold, hvorunder højden af trækkuglen på køretøjer i klasse M1 skal måles — se punkt 2 i bilag 7, tillæg 1.

| 5.3.3. | tre sæt tegninger i tilstrækkelige detaljer til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, der er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7 |
| --- | --- |

5.3.3.

tre sæt tegninger i tilstrækkelige detaljer til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, der er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7

| 5.3.4. | detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer |
| --- | --- |

5.3.4.

detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer

| 5.3.5. | angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U i det omfang disse finder anvendelse og således som de er defineret i punkt 2.11 |
| --- | --- |

5.3.5.

angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U i det omfang disse finder anvendelse og således som de er defineret i punkt 2.11

| 5.3.5.1. | De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog.

| 5.3.6. | et køretøj, som er repræsentativt for den ansøgte type og forsynet med mekanisk tilkoblingsanordning, skal forelægges for den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som derudover kan rekvirere ekstra prøveeksemplarer af anordning eller komponent |
| --- | --- |

5.3.6.

et køretøj, som er repræsentativt for den ansøgte type og forsynet med mekanisk tilkoblingsanordning, skal forelægges for den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som derudover kan rekvirere ekstra prøveeksemplarer af anordning eller komponent

| 5.3.7. | et køretøj, som ikke er forsynet med alle de til typen hørende komponenter, kan godtages, forudsat at ansøgeren til den typegodkendende myndigheds eller tekniske tjenestes tilfredsstillelse kan godtgøre, at fravær af disse komponenter er uden indvirkning på resultaterne af kontrollen hvad angår forskrifterne i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.7.

et køretøj, som ikke er forsynet med alle de til typen hørende komponenter, kan godtages, forudsat at ansøgeren til den typegodkendende myndigheds eller tekniske tjenestes tilfredsstillelse kan godtgøre, at fravær af disse komponenter er uden indvirkning på resultaterne af kontrollen hvad angår forskrifterne i dette regulativ.

6.   ALMINDEL IGE FORSKRIFTER FOR KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 6.1. | Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er monteret på køretøjet, skal være godkendt efter forskrifterne i punkt 3. og 4. samt bilag 5 og 6 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.

Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er monteret på køretøjet, skal være godkendt efter forskrifterne i punkt 3. og 4. samt bilag 5 og 6 i dette regulativ.

| 6.2. | Monteringen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent skal opfylde forskrifterne i bilag 7 til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.2.

Monteringen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent skal opfylde forskrifterne i bilag 7 til dette regulativ.

| 6.3. | Der skal stilles betjeningsanvisning for tilkoblingsanordningen eller -komponenten til rådighed, og denne skal omfatte eventuelle særlige anvisninger for operationer, som adskiller sig fra dem, der normalt er knyttet til den pågældende type tilkoblingsanordning, samt anvisninger for til- og frakobling under forskellige driftsomstændigheder, f.eks forskellige vinkler mellem motor- og påhængskøretøj. Sådan betjeningsanvisning skal ledsage hvert køretøj og skal i det mindste være affattet på sproget svarende til den stat, hvor den udbydes til salg. |
| --- | --- |

6.3.

Der skal stilles betjeningsanvisning for tilkoblingsanordningen eller -komponenten til rådighed, og denne skal omfatte eventuelle særlige anvisninger for operationer, som adskiller sig fra dem, der normalt er knyttet til den pågældende type tilkoblingsanordning, samt anvisninger for til- og frakobling under forskellige driftsomstændigheder, f.eks forskellige vinkler mellem motor- og påhængskøretøj. Sådan betjeningsanvisning skal ledsage hvert køretøj og skal i det mindste være affattet på sproget svarende til den stat, hvor den udbydes til salg.

7.   MÆRKNING

| 7.1. | Typer af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt, skal være påført fabrikantens, leverandørens eller ansøgerens firmanavn eller mærke. |
| --- | --- |

7.1.

Typer af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt, skal være påført fabrikantens, leverandørens eller ansøgerens firmanavn eller mærke.

| 7.2. | Der skal være afsat tilstrækkelig plads til påføring af det godkendelsesmærke, som er omhandlet i punkt 8.5 og vist i bilag 3. Denne plads skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

7.2.

Der skal være afsat tilstrækkelig plads til påføring af det godkendelsesmærke, som er omhandlet i punkt 8.5 og vist i bilag 3. Denne plads skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.

| 7.3. | Ved siden af det i punkt 7.2 og 8.5 omhandlede godkendelsesmærke skal den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent være mærket med koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 og de relevante karakteristiske værdier som defineret i punkt 2.11 og vist i bilag 4. Den påtænkte placering af disse mærker skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.
  De karakteristiske værdier behøver ikke være markeret i tilfælde, hvor disse værdier er defineret i klassifikationen efter dette regulativ, f.eks. klasse A50-1 til A50-5. |
| --- | --- |

7.3.

Ved siden af det i punkt 7.2 og 8.5 omhandlede godkendelsesmærke skal den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent være mærket med koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 og de relevante karakteristiske værdier som defineret i punkt 2.11 og vist i bilag 4. Den påtænkte placering af disse mærker skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.

De karakteristiske værdier behøver ikke være markeret i tilfælde, hvor disse værdier er defineret i klassifikationen efter dette regulativ, f.eks. klasse A50-1 til A50-5.

| 7.4. | Når den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent er godkendt til to alternative karakteristiske værdier inden for samme klasse tilkoblingsanordning eller -komponent, skal anordningen eller komponenten være mærket med højst to alternativer. |
| --- | --- |

7.4.

Når den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent er godkendt til to alternative karakteristiske værdier inden for samme klasse tilkoblingsanordning eller -komponent, skal anordningen eller komponenten være mærket med højst to alternativer.

| 7.5. | Er anvendelsen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på nogen måde begrænset, f.eks. at den ikke må anvendes med styrekiler, skal denne begrænsning være angivet på anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

7.5.

Er anvendelsen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på nogen måde begrænset, f.eks. at den ikke må anvendes med styrekiler, skal denne begrænsning være angivet på anordningen eller komponenten.

| 7.6. | Alle mærker skal være uudslettelige og skal være læselige, når anordningen eller komponenten er monteret på køretøjet. |
| --- | --- |

7.6.

Alle mærker skal være uudslettelige og skal være læselige, når anordningen eller komponenten er monteret på køretøjet.

8.   GODKENDELSE

| 8.1. | Opfylder de indleverede prøveeksemplarer af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse, når forskrifterne i punkt 10 er tilfredsstillende opfyldt. |
| --- | --- |

8.1.

Opfylder de indleverede prøveeksemplarer af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse, når forskrifterne i punkt 10 er tilfredsstillende opfyldt.

| 8.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre angiver den ændringsserie, som udgør de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme nummer til en anden type anordning eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre angiver den ændringsserie, som udgør de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme nummer til en anden type anordning eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ.

| 8.3. | Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.3.

Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

| 8.4. | Hver mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden det i punkt 7.1 foreskrevne mærke være påført et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 8.5, og mærket skal være anbragt på den i punkt 7.2 omhandlede plads. |
| --- | --- |

8.4.

Hver mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden det i punkt 7.1 foreskrevne mærke være påført et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 8.5, og mærket skal være anbragt på den i punkt 7.2 omhandlede plads.

| 8.5. | Godkendelsesmærket skal være et internationalt mærke bestående af: |
| --- | --- |

8.5.

Godkendelsesmærket skal være et internationalt mærke bestående af:

| 8.5.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen (5) |
| --- | --- |

8.5.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen (5)

| 8.5.2. | det i punkt 8.2 foreskrevne godkendelsesnummer |
| --- | --- |

8.5.2.

det i punkt 8.2 foreskrevne godkendelsesnummer

| 8.5.3. | godkendelsesmærke og -nummer skal være udformet som vist i eksemplet i bilag 3. |
| --- | --- |

8.5.3.

godkendelsesmærke og -nummer skal være udformet som vist i eksemplet i bilag 3.

9.   ÆNDRING AF EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT ELLER AF KØRETØJET, OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

| 9.1. | Enhver ændring af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet som defineret i punkt 2.10 skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan da enten: |
| --- | --- |

9.1.

Enhver ændring af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet som defineret i punkt 2.10 skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan da enten:

| 9.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen, komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- |

9.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen, komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller

| 9.1.2. | kræve en ny prøvningsrapport. |
| --- | --- |

9.1.2.

kræve en ny prøvningsrapport.

| 9.2. | Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren beskrevet i punkt 8.3 ovenfor til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren beskrevet i punkt 8.3 ovenfor til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.

| 9.3. | Den typegodkendende myndighed, som udsteder en udvidelse af godkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til en sådan udvidelse og underretter de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved den i punkt 8.3 beskrevne procedure. |
| --- | --- |

9.3.

Den typegodkendende myndighed, som udsteder en udvidelse af godkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til en sådan udvidelse og underretter de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved den i punkt 8.3 beskrevne procedure.

10.   PROCEDURER VEDRØRENDE PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 10.1. | Indehaveren af godkendelsen skal sørge for arkivering af resultaterne af kontrol af produktionens overensstemmelse, og for, at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum, der aftales med den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste; Dette tidsrum må ikke overstige 10 år, regnet fra tidspunktet for produktionens endelige ophør. |
| --- | --- |

10.1.

Indehaveren af godkendelsen skal sørge for arkivering af resultaterne af kontrol af produktionens overensstemmelse, og for, at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum, der aftales med den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste; Dette tidsrum må ikke overstige 10 år, regnet fra tidspunktet for produktionens endelige ophør.

| 10.2. | Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år. |
| --- | --- |

10.2.

Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

11.   SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN

| 11.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt ovenstående krav ikke opfyldes, eller såfremt en type anordning eller komponent, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

11.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt ovenstående krav ikke opfyldes, eller såfremt en type anordning eller komponent, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

| 11.2. | Hvis en part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.2.

Hvis en part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

| 12.1. | Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at producere en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.1.

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at producere en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

Så længe andet ikke er meddelt generalsekretæren for De Forenede Nationer, erklærer de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, og som er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (på vedtagelsestidspunkt for ændringsserie 01 er dette Italien, Nederlandene, Belgien, Det Forenede Kongerige, Luxembourg, Finland og Grækenland), at de med hensyn til mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter kun betragter sig som bundet af forpligtelserne i den overenskomst, som dette regulativ er vedføjet, hvad angår de anordninger og komponenter, som er bestemt for køretøjer af andre klasser end M1.

14.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE AFDEL INGER

| 14.1. | Parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative enheder, som udsteder godkendelse, og til hvem de i andre stater udstedte skemaer med attestering af godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen skal fremsendes. |
| --- | --- |

14.1.

Parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative enheder, som udsteder godkendelse, og til hvem de i andre stater udstedte skemaer med attestering af godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen skal fremsendes.

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 mm × 297 mm)

Image

Image

BILAG 2

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 mm × 297 mm)

Image

Image

BILAG 3

EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKETS SAMMENSÆTNING

Image

a = 8 mm minimum

Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 2439 og opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

Bemærkning: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

BILAG 4

EKSEMPLER PÅ SAMMENSÆTNINGEN AF MÆRKNING MED DE KARAKTERISTISKE VÆRDIER

| 1. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være mærket med anordningens eller komponentens klasse. Derudover skal de være mærket med deres kapacitet i form af de i punkt 2.11 i dette regulativ definerede karakteristiske værdier. |
| --- | --- |

1.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være mærket med anordningens eller komponentens klasse. Derudover skal de være mærket med deres kapacitet i form af de i punkt 2.11 i dette regulativ definerede karakteristiske værdier.

| 1.1. | Alle bogstaver og tal skal have en højde mindst svarende til godkendelsesnummerets, dvs. a/3, hvor a er 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

Alle bogstaver og tal skal have en højde mindst svarende til godkendelsesnummerets, dvs. a/3, hvor a er 8 mm.

| 1.2. | De karakteristiske værdier, der finder anvendelse på hver anordning og komponent, som skal mærkes, er angivet i nedenstående tabel — se også punkt 7.3 i dette regulativ:TABEL 1 — Relevante karakteristiske værdier, som skal angives på tilkoblingsanordninger og -komponenter











  Beskrivelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent: | Relevante karakteristiske værdier, som mærket skal omfatte |
| --- | --- | --- |
| Klasse | D | Dc | S | U | V |
| Koblingskugler og trækbeslag — se bilag 5, punkt 1, i dette regulativ | * | * | | * | | |
| Kuglekoblinger | * | * | | * | | |
| Trækstangskoblinger | * | * | * | * | | * |
| Trækøjer | * | * | * | * | | * |
| Trækstænger | * | * | * | * | | * |
| Trækbjælker | * | * | * | * | | * |
| Sættevognskoblinger | * | * | | | * | |
| Hovedbolte | * | * | | | | |
| Monteringsrammer for sættevognskoblinger | * | * | | | * | |
| Koblinger af krogtypen | * | * | * | * | | * |

1.2.

TABEL 1 — Relevante karakteristiske værdier, som skal angives på tilkoblingsanordninger og -komponenter

Beskrivelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent:

Relevante karakteristiske værdier, som mærket skal omfatte

Klasse

D

Dc

S

U

V

Koblingskugler og trækbeslag — se bilag 5, punkt 1, i dette regulativ

*

*

*

Kuglekoblinger

*

*

*

Trækstangskoblinger

*

*

*

*

*

Trækøjer

*

*

*

*

*

Trækstænger

*

*

*

*

*

Trækbjælker

*

*

*

*

*

Sættevognskoblinger

*

*

*

Hovedbolte

*

*

Monteringsrammer for sættevognskoblinger

*

*

*

Koblinger af krogtypen

*

*

*

*

*

Eksempler: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 angiver en anden trækstangskobling i klasse C50-X med tilladt D-værdi 130 kN, tilladt Dc-værdi 90 kN, tilladt statisk lodret masse 1 000 kg, og tilladt V-værdi 35 kN.

A50-X D20 S120 angiver et standardtrækbjælker med kuglekobling i klasse A50-X med tilladt D-værdi 20 kN og tilladt statisk lodret masse 120 kg.

BILAG 5

KRAV TIL MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER

1.   KOBLINGSKUGLER OG TRÆKBESLAG

Kravene i punkt 1.1 til 1.5 i dette bilag finder anvendelse på alle koblingskugler og trækbeslag i klasse A. Punkt 1.6 indeholder supplerende krav, som skal være opfyldt af standardkoblingskugler Ø 50 mm med fastgørelse med påboltet flange.

| 1.1. | Koblingskugler i klasse A skal være i overensstemmelse med figur 2 med hensyn til ydre form og dimensioner. |
| --- | --- |

1.1.

Koblingskugler i klasse A skal være i overensstemmelse med figur 2 med hensyn til ydre form og dimensioner.

Image

| 1.2. | Form og dimensioner på trækbeslag skal opfylde kravene fra køretøjets fabrikant hvad angår fastgørelsespunkter og eventuelle nødvendige supplerende monteringsanordninger og -dele. |
| --- | --- |

1.2.

Form og dimensioner på trækbeslag skal opfylde kravene fra køretøjets fabrikant hvad angår fastgørelsespunkter og eventuelle nødvendige supplerende monteringsanordninger og -dele.

| 1.3. | Aftagelige koblingskugler: |
| --- | --- |

1.3.

Aftagelige koblingskugler:

| 1.3.1. | For aftagelige koblingskugler og -komponenter, som ikke er fastgjort ved bolte, f.eks. klasse A50-X, skal samlingen og dens låsning være konstrueret til sikkert mekanisk indgreb. |
| --- | --- |

1.3.1.

For aftagelige koblingskugler og -komponenter, som ikke er fastgjort ved bolte, f.eks. klasse A50-X, skal samlingen og dens låsning være konstrueret til sikkert mekanisk indgreb.

| 1.3.2. | For aftagelige koblingskugler eller -komponenter, som kan godkendes særskilt til benyttelse sammen med forskellige trækbeslag til forskellige køretøjer, f.eks. klasse A50-X, skal den frie afstand være som foreskrevet i bilag 7, figur 25, når en sådan koblingskugle er monteret på trækbeslaget. |
| --- | --- |

1.3.2.

For aftagelige koblingskugler eller -komponenter, som kan godkendes særskilt til benyttelse sammen med forskellige trækbeslag til forskellige køretøjer, f.eks. klasse A50-X, skal den frie afstand være som foreskrevet i bilag 7, figur 25, når en sådan koblingskugle er monteret på trækbeslaget.

| 1.4. | Koblingskugler og trækanordninger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.1. |
| --- | --- |

1.4.

Koblingskugler og trækanordninger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.1.

| 1.5. | Fabrikanter af trækbeslag skal forsyne disse med fastgørelsespunkter for enten sekundære koblinger eller anordninger, som er nødvendige for at påhængskøretøjets automatisk kan bringes til standsning ved eventuel afbrydelse af hovedkoblingen. Denne forskrift er nødvendig, for at køretøjet skal opfylde forskrifterne i punkt 5.2.2.9 i FN/ECE regulativ nr. 13 — Ensartede bestemmelser for godkendelse af køretøjer i klasse M, N og O hvad angår bremsning. |
| --- | --- |

1.5.

Fabrikanter af trækbeslag skal forsyne disse med fastgørelsespunkter for enten sekundære koblinger eller anordninger, som er nødvendige for at påhængskøretøjets automatisk kan bringes til standsning ved eventuel afbrydelse af hovedkoblingen. Denne forskrift er nødvendig, for at køretøjet skal opfylde forskrifterne i punkt 5.2.2.9 i FN/ECE regulativ nr. 13 — Ensartede bestemmelser for godkendelse af køretøjer i klasse M, N og O hvad angår bremsning.

| 1.5.1. | Fastgørelsespunkter for en sekundær kobling og/eller et løsrivelseskabel skal være således placeret, at den sekundære kobling eller løsrivelseskablet under brug ikke begrænser den normale funktion af koblingens ledforbindelse eller forstyrrer funktionen af det normale påløbsbremsesystem.
  Der skal forefindes et enkelt fastgørelsespunkt inden for 100 mm fra et lodret plan gennem koblingspunktet. Kan dette ikke lade sig gøre, skal der forefindes to fastgørelsespunkter, som ligger på hver side af den lodrette linje gennem koblingspunktet og i lige stor afstand af højst 250 mm fra linjen. Fastgørelsespunktet (-punkterne) skal være placeret så langt tilbage og så højt som det er praktisk muligt. |
| --- | --- |

1.5.1.

Fastgørelsespunkter for en sekundær kobling og/eller et løsrivelseskabel skal være således placeret, at den sekundære kobling eller løsrivelseskablet under brug ikke begrænser den normale funktion af koblingens ledforbindelse eller forstyrrer funktionen af det normale påløbsbremsesystem.

Der skal forefindes et enkelt fastgørelsespunkt inden for 100 mm fra et lodret plan gennem koblingspunktet. Kan dette ikke lade sig gøre, skal der forefindes to fastgørelsespunkter, som ligger på hver side af den lodrette linje gennem koblingspunktet og i lige stor afstand af højst 250 mm fra linjen. Fastgørelsespunktet (-punkterne) skal være placeret så langt tilbage og så højt som det er praktisk muligt.

| 1.6. | Særlige krav til standardkoblingskugler og -trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inklusive: |
| --- | --- |

1.6.

Særlige krav til standardkoblingskugler og -trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inklusive:

| 1.6.1. | Dimensionerne på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen skal være som anført i figur 3 og tabel 2. |
| --- | --- |

1.6.1.

Dimensionerne på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen skal være som anført i figur 3 og tabel 2.

| 1.6.2. | Dimensionerne på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen i klasse A50-2, A50-3, A50-4 og A50-5 skal være som anført i figur 4 og tabel 2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Dimensionerne på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen i klasse A50-2, A50-3, A50-4 og A50-5 skal være som anført i figur 4 og tabel 2.

| 1.6.3. | Koblingskugler og trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inkl. skal være egnede for og afprøvet med de i tabel 3 angivne karakteristiske værdier.






  TABEL 2 — Dimensioner på standardkuglekoblinger af flangetypen (mm), se figur 3 og 4.









  Klasse | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 173 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| F | 130 | 110 | 155 | +6,0 - 0 |
| G | 50 | 85 | 90 | +6,0 - 0 |
| C | 15 | 15 | 15 | maksimum |
| L | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| H | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3.

Koblingskugler og trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inkl. skal være egnede for og afprøvet med de i tabel 3 angivne karakteristiske værdier.

Image

Image

TABEL 2 — Dimensioner på standardkuglekoblinger af flangetypen (mm), se figur 3 og 4.

Klasse

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Kommentarer

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

173

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

F

130

110

155

+6,0 - 0

G

50

85

90

+6,0 - 0

C

15

15

15

maksimum

L

55

110

120

±5,0

H

70

80

80

±5,0

TABEL 3 — Karakteristiske værdier for standardkuglekoblinger af flangetypen

| Klasse | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Klasse

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D = | Tilladt D-værdi (kN) |
| --- | --- |
| S = | Tilladt lodret statisk masse (kg) |

D =

Tilladt D-værdi (kN)

S =

Tilladt lodret statisk masse (kg)

| 1.7. | Fabrikanter, som producerer koblingskugler og trækbeslag bestemt til eftermontering, og som ikke har tilknytning til de pågældende køretøjsfabrikanter, må være opmærksomme på forskrifterne for koblingens vinkelbevægelighed i punkt 2 i dette bilag og efterkomme de pågældende forskrifter i bilag 7 til dette regulativ. |
| --- | --- |

1.7.

Fabrikanter, som producerer koblingskugler og trækbeslag bestemt til eftermontering, og som ikke har tilknytning til de pågældende køretøjsfabrikanter, må være opmærksomme på forskrifterne for koblingens vinkelbevægelighed i punkt 2 i dette bilag og efterkomme de pågældende forskrifter i bilag 7 til dette regulativ.

2.   KUGLEKOBLINGER

| 2.1. | Kuglekoblinger i klasse B50 skal være konstrueret således, at de kan anvendes sikkert sammen med koblingskuglerne beskrevet i dette bilags punkt 1 og derved bibeholder de foreskrevne specifikationer.
  Kuglekoblinger skal være konstrueret således, at de giver sikker tilkobling, også når slitage på koblingsanordningen tages i betragtning. |
| --- | --- |

2.1.

Kuglekoblinger i klasse B50 skal være konstrueret således, at de kan anvendes sikkert sammen med koblingskuglerne beskrevet i dette bilags punkt 1 og derved bibeholder de foreskrevne specifikationer.

Kuglekoblinger skal være konstrueret således, at de giver sikker tilkobling, også når slitage på koblingsanordningen tages i betragtning.

| 2.2. | Kuglekoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.2. |
| --- | --- |

2.2.

Kuglekoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.2.

| 2.3. | Eventuelle supplerende anordninger (bremser, stabilisatoranordninger mv.) må ikke have negativ indvirkning på den mekaniske forbindelse. |
| --- | --- |

2.3.

Eventuelle supplerende anordninger (bremser, stabilisatoranordninger mv.) må ikke have negativ indvirkning på den mekaniske forbindelse.

| 2.4. | Når kuglekoblingen ikke er fastgjort til køretøjet, skal koblingen kunne dreje vandret mindst 90o til hver side fra centerlinjen af koblingskugle og monteringsbeslag som beskrevet i dette bilags punkt 1. Samtidig skal der være en fri lodret bevægelighed på 20o over og under vandret. Yderligere skal der sammen med den vandrette drejning på 90o være mulighed for 25o rulning begge veje om den vandrette akse. Følgende vinkler skal være mulige ved alle vandrette drejningsvinkler:






  i) | lodret hældning ± 15o med aksial rulning ± 25o |
| --- | --- | --- |

2.4.

Når kuglekoblingen ikke er fastgjort til køretøjet, skal koblingen kunne dreje vandret mindst 90o til hver side fra centerlinjen af koblingskugle og monteringsbeslag som beskrevet i dette bilags punkt 1. Samtidig skal der være en fri lodret bevægelighed på 20o over og under vandret. Yderligere skal der sammen med den vandrette drejning på 90o være mulighed for 25o rulning begge veje om den vandrette akse. Følgende vinkler skal være mulige ved alle vandrette drejningsvinkler:

i)

lodret hældning ± 15o med aksial rulning ± 25o

| ii) | aksial rulning ± 10o med lodret hældning ± 20o |
| --- | --- |

ii)

aksial rulning ± 10o med lodret hældning ± 20o

3.   TRÆKSTANGSKOBLINGER

Kravene i punkt 3.1 til 3.6 i dette bilag finder anvendelse på alle trækstangskoblinger i klasse C50. I punkt 3.7 er angivet, hvilke krav som herudover skal være opfyldt af standardtrækstangskoblinger i klasse C50-1 til C50-6.

| 3.1. | Præstationskrav — Alle trækstangskoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.3. |
| --- | --- |

3.1.

Præstationskrav — Alle trækstangskoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.3.

| 3.2. | Egnede trækøjer — trækstangskoblinger i klasse C50 skal være kombinerbare med alle trækøjer i klasse D50 og koblinger med de foreskrevne specifikationer. |
| --- | --- |

3.2.

Egnede trækøjer — trækstangskoblinger i klasse C50 skal være kombinerbare med alle trækøjer i klasse D50 og koblinger med de foreskrevne specifikationer.

3.3.   Tragte

Trækstangskoblinger i klasse C50 skal være forsynet med en tragt, som er udformet således, at det pågældende trækøje styres ind i koblingen.

Hvis tragten eller dele, som denne er monteret på, kan dreje om en lodret akse, skal den af sig selv indtage sin normalposition, og skal med koblingsbolten åben være mekanisk fastholdt i denne position for at give tilfredsstillende styring for trækøjet under sammenkoblingen.

Hvis tragten eller dele, som holder denne, kan dreje om en vandret tværgående akse, skal hængslet, som muliggør denne drejning, være fastholdt i sin normalstilling ved et blokerende moment. Dette moment skal være tilstrækkeligt til at hindre, at hængslet drejes bort fra sin normalposition ved påvirkning af en lodret opadrettet kraft på 200 N på tragtens overdel. Det blokerende moment skal være større end det, der udvirkes ved betjening af det i punkt 3.6 i dette bilag beskrevne håndtag. Tragten skal manuelt kunne føres tilbage til sin normalposition. Tragte, som kan dreje om en vandret tværgående akse, kan kun godkendes for bæremasse S indtil 50 kg og V-værdier indtil 5 kN.

Hvis tragten eller dele, som holder denne, kan dreje om en langsgående akse, skal der være et blokerende moment på mindst 100 Nm, som forhindrer denne drejning.

Tragtens minimumsstørrelse skal afhænge af koblingens D-værdi:

D værdi ≤ 18 kN — bredde 150 mm, højde 100 mm

D-værdi > 18 kN ≤ 25 kN — bredde 280 mm, højde 170 mm

D value > 25 kN — bredde 360 mm, højde 200 mm

Tragtens udvendige hjørner kan være afrundet.

For trækstangskoblinger i klasse C50-X er mindre tragte tilladt, såfremt deres anvendelse begrænses til kærrer med tilladt masse til og med 3,5 tons, eller såfremt anvendelse af en tragt fra ovenstående skema er umulig af tekniske grunde og der derudover er særlige omstændigheder, såsom visuelle hjælpemidler til sikring af korrekt automatisk sammenkobling, og såfremt det godkendte anvendelsesområde indskrænkes i overensstemmelse med de oplysninger, der gives af koblingens fabrikant i meddelelsesformularen gengivet i bilag 1.

3.4.   Mindste frie vinkelbevægelighed af tilkoblet trækøje

Når trækøjet er koblet til en trækstangskobling, men ikke monteret på et køretøj, skal dets vinkelbevægelighed være som angivet nedenfor. Hvis en del af vinkelbevægeligheden tilvejebringes af et specialled (kun for trækstangskoblinger klasse C50-X), skal anvendelsesområdet i meddelelsesformularen i bilag 1 indskrænkes til de tilfælde, der er angivet i bilag 7, punkt 1.3.8.

| 3.4.1. | ± 90o om en lodret akse, målt ud fra køretøjets længdeakse (se figur 5). |
| --- | --- |

3.4.1.

± 90o om en lodret akse, målt ud fra køretøjets længdeakse (se figur 5).

Image

| 3.4.2. | ± 20o lodret om en tværgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (figur 6). |
| --- | --- |

3.4.2.

± 20o lodret om en tværgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (figur 6).

Image

| 3.4.3. | ± 25o om en langsgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (se figur 7). |
| --- | --- |

3.4.3.

± 25o om en langsgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (se figur 7).

Image

| 3.5. | Låsning til forhindring af uforvarende frakobling
  I lukket position skal koblingsbolten låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.
  Koblingens lukkede og låste position skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke.
  Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND betingelse).
  Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion. |
| --- | --- |

3.5.

Låsning til forhindring af uforvarende frakobling

I lukket position skal koblingsbolten låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.

Koblingens lukkede og låste position skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke.

Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND betingelse).

Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.

3.6.   Betjeningshåndtag

Håndtaget skal have afrundet ende og være udformet, så det er let at betjene. Koblingen må ikke have skarpe kanter eller punkter nær betjeningshåndtaget, hvor brugeren kan komme i klemme og eventuelt pådrage sig skader under betjening af koblingen. Den nødvendige kraft til udløsning af koblingen, målt uden trækøje, må ikke overstige 250 N, målt vinkelret på håndtaget i dettes vandringsretning.

| 3.7. | Særlige krav til standardtrækstangskoblinger i klasse C50-1 til C50-6: |
| --- | --- |

3.7.

Særlige krav til standardtrækstangskoblinger i klasse C50-1 til C50-6:

| 3.7.1. | trækøjets svingning omkring den tværgående akse skal opnås gennem koblingsboltens kugleform (og ikke gennem et hængsel) |
| --- | --- |

3.7.1.

trækøjets svingning omkring den tværgående akse skal opnås gennem koblingsboltens kugleform (og ikke gennem et hængsel)

| 3.7.2. | med undtagelse af klasse C50-1 skal der forefindes en fjeder- og/eller dæmpeanordning, som afbøder de stødvise træk- og trykbelastninger langs den vandrette akse, som skyldes spillerummet mellem koblingsbolt og trækøje |
| --- | --- |

3.7.2.

med undtagelse af klasse C50-1 skal der forefindes en fjeder- og/eller dæmpeanordning, som afbøder de stødvise træk- og trykbelastninger langs den vandrette akse, som skyldes spillerummet mellem koblingsbolt og trækøje

| 3.7.3. | de i figur 8 og tabel 4 anførte dimensioner skal overholdes |
| --- | --- |

3.7.3.

de i figur 8 og tabel 4 anførte dimensioner skal overholdes

| 3.7.4. | tilkoblingsanordninger skal være egnede for og afprøvet med de i tabel 5 angivne karakteristiske værdier |
| --- | --- |

3.7.4.

tilkoblingsanordninger skal være egnede for og afprøvet med de i tabel 5 angivne karakteristiske værdier

| 3.7.5. | åbning af koblingen skal ske ved hjælp af et håndtag ved koblingen (ikke fjernbetjening).



  TABEL 4 — Standardtrækstangskoblingens dimensioner (mm), se figur 8












  Klasse | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 173 | 173 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | Maksimum |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 - 0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 - 0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 - 0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | Maksimum |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | Maksimum |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | Maksimum |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | Maksimum |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | Maksimum |

3.7.5.

åbning af koblingen skal ske ved hjælp af et håndtag ved koblingen (ikke fjernbetjening).

Image

TABEL 4 — Standardtrækstangskoblingens dimensioner (mm), se figur 8

Klasse

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Bemærkninger

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

173

173

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

Maksimum

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 - 0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 - 0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 - 0

C

20

20

24

30

30

30

Maksimum

H

150

190

265

265

265

265

Maksimum

l1

—

150

250

300

300

300

Maksimum

l2

150

300

330

330

330

330

Maksimum

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

Maksimum

TABEL 5 — Karakteristiske værdier for standardtrækstangskoblinger

| Klasse | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Klasse

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D = | tilladt D-værdi (kN) |
| --- | --- |
| Dc = | tilladt D-værdi (kN) for kærrer |
| S = | tilladt lodret statisk belastning (kg) |
| V = | tilladt V-værdi (kN) |

D =

tilladt D-værdi (kN)

Dc =

tilladt D-værdi (kN) for kærrer

S =

tilladt lodret statisk belastning (kg)

V =

tilladt V-værdi (kN)

4.   TRÆKØJER

| 4.1. | Almindelige krav til trækøjer klasse D5O:
  Trækøjer klasse D50 skal holde prøven i bilag 6, punkt 3.4.
  Trækøjer i klasse D50 er bestemt til brug med trækstangskoblinger C50. Trækøjer må ikke kunne dreje aksialt (fordi de respektive koblinger kan dreje).
  Hvis trækøjer klasse D50 er monteret med bøsninger, skal de være i overensstemmelse med målene i figur 9 (ikke tilladt for klasse D50-C) eller figur 10.
  Bøsningerne må ikke være svejset fast i trækøjet.
  For trækøjer i klasse D50 skal de i punkt 4.2 angivne dimensioner overholdes. For formen af skaftet på trækøjer i klasse D50-X er der ingen særlige forskrifter, men i en afstand af 210 mm fra øjets centrum skal højden »h« og bredden »b« være inden for de i tabel 6 angivne grænser.






  TABEL 6 — Dimensioner for trækøjer D50-A og D50-X, se figur 11







  Klasse | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | 80 maks. | 62 maks. |

4.1.

Almindelige krav til trækøjer klasse D5O:

Trækøjer klasse D50 skal holde prøven i bilag 6, punkt 3.4.

Trækøjer i klasse D50 er bestemt til brug med trækstangskoblinger C50. Trækøjer må ikke kunne dreje aksialt (fordi de respektive koblinger kan dreje).

Hvis trækøjer klasse D50 er monteret med bøsninger, skal de være i overensstemmelse med målene i figur 9 (ikke tilladt for klasse D50-C) eller figur 10.

Bøsningerne må ikke være svejset fast i trækøjet.

For trækøjer i klasse D50 skal de i punkt 4.2 angivne dimensioner overholdes. For formen af skaftet på trækøjer i klasse D50-X er der ingen særlige forskrifter, men i en afstand af 210 mm fra øjets centrum skal højden »h« og bredden »b« være inden for de i tabel 6 angivne grænser.

Image

Image

TABEL 6 — Dimensioner for trækøjer D50-A og D50-X, se figur 11

Klasse

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

80 maks.

62 maks.

TABEL 7 — Karakteristiske værdier for standardtrækøjer

| Klasse | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Klasse

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2. | Særlige forskrifter for trækøjer klasse D50: |
| --- | --- |

4.2.

Særlige forskrifter for trækøjer klasse D50:

| 4.2.1. | For trækøjer klasse D50-A og D50-X skal de i figur 11 angivne dimensioner overholdes. |
| --- | --- |

4.2.1.

For trækøjer klasse D50-A og D50-X skal de i figur 11 angivne dimensioner overholdes.

Image

| 4.2.2. | For trækøjer klasse D50-B skal de i figur 12 angivne dimensioner overholdes. |
| --- | --- |

4.2.2.

For trækøjer klasse D50-B skal de i figur 12 angivne dimensioner overholdes.

Image

| 4.2.3. | For trækøjer klasse D50-C og D50-D skal de i figur 13 angivne dimensioner overholdes. |
| --- | --- |

4.2.3.

For trækøjer klasse D50-C og D50-D skal de i figur 13 angivne dimensioner overholdes.

Image

| 4.2.4. | Trækøjer i klasse D50-C og D50-D skal være monteret med de ikke opslidsede bøsninger vist i figur 10. |
| --- | --- |

4.2.4.

Trækøjer i klasse D50-C og D50-D skal være monteret med de ikke opslidsede bøsninger vist i figur 10.

| 4.3. | Størrelse af belastninger for standardtrækøjer
  Standardtrækøjer og disses fastgøring skal være egnede for og afprøvet ved de i tabel 7 anførte belastninger. |
| --- | --- |

4.3.

Størrelse af belastninger for standardtrækøjer

Standardtrækøjer og disses fastgøring skal være egnede for og afprøvet ved de i tabel 7 anførte belastninger.

| 4.4. | Almindelige krav til ringformede trækøjer i klasse L: |
| --- | --- |

4.4.

Almindelige krav til ringformede trækøjer i klasse L:

| 4.4.1. | Ringformede trækøjer i klasse L er bestemt til brug med koblinger af krogtypen i klasse K |
| --- | --- |

4.4.1.

Ringformede trækøjer i klasse L er bestemt til brug med koblinger af krogtypen i klasse K

| 4.4.2. | Anvendt sammen med en kobling af krogtypen i klasse K, skal de opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

4.4.2.

Anvendt sammen med en kobling af krogtypen i klasse K, skal de opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag.

| 4.4.3. | For ringformede trækøjer i klasse L skal de i figur 14 og tabel 8 angivne dimensioner overholdes. |
| --- | --- |

4.4.3.

For ringformede trækøjer i klasse L skal de i figur 14 og tabel 8 angivne dimensioner overholdes.

Image

| 4.4.4. | Ringformede trækøjer i klasse L skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.4, og være egnede for de karakteristiske værdier i tabel 9.TABEL 8 — Dimensioner af ringformede trækøjer klasse L — se figur 14 (dimensioner i mm)











  Klasse | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68 + 1,6/–0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/–0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Min. |

4.4.4.

TABEL 8 — Dimensioner af ringformede trækøjer klasse L — se figur 14 (dimensioner i mm)

Klasse

L1

L2

L3

L4

L5

Bemærkninger

a

68 + 1,6/–0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/–0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2± 0,8

c

70

65

65

65

70

Min.

TABEL 9 — Karakteristiske værdier for ringformede trækøjer i klasse L

| Klasse | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Klasse

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   TRÆKSTÆNGER

| 5.1. | Trækstænger i klasse E skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.3. |
| --- | --- |

5.1.

Trækstænger i klasse E skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.3.

| 5.2. | Som forbindelse til det trækkende køretøj kan trækstænger enten monteres med kuglekoblinger som i punkt 2 eller trækøjer som i punkt 4 i dette bilag. Kuglekoblinger og trækøjer kan enten have skruet, boltet eller svejst fastgørelse. |
| --- | --- |

5.2.

Som forbindelse til det trækkende køretøj kan trækstænger enten monteres med kuglekoblinger som i punkt 2 eller trækøjer som i punkt 4 i dette bilag. Kuglekoblinger og trækøjer kan enten have skruet, boltet eller svejst fastgørelse.

| 5.3. | Anordninger til højdejustering af hængslede trækstænger |
| --- | --- |

5.3.

Anordninger til højdejustering af hængslede trækstænger

| 5.3.1. | Hængslede trækstænger skal være udstyret med en anordning, med hvilken trækstangens højde kan rettes ind efter tilkoblingsanordning eller tragt; anordningen skal være udformet således, at trækstangen kan indstilles af én person uden brug af værktøj eller andre hjælpemidler. |
| --- | --- |

5.3.1.

Hængslede trækstænger skal være udstyret med en anordning, med hvilken trækstangens højde kan rettes ind efter tilkoblingsanordning eller tragt; anordningen skal være udformet således, at trækstangen kan indstilles af én person uden brug af værktøj eller andre hjælpemidler.

| 5.3.2. | Anordninger til højdejustering skal kunne bevirke en justering af trækøjer eller kuglekoblinger på mindst 300 mm opefter eller nedefter fra vandret stilling. I dette område skal trækstangen kunne indstilles trinløst eller i trin på højst 50 mm, målt ved trækøje eller kuglekobling. |
| --- | --- |

5.3.2.

Anordninger til højdejustering skal kunne bevirke en justering af trækøjer eller kuglekoblinger på mindst 300 mm opefter eller nedefter fra vandret stilling. I dette område skal trækstangen kunne indstilles trinløst eller i trin på højst 50 mm, målt ved trækøje eller kuglekobling.

| 5.3.3. | Anordninger til højdejustering må ikke nedsætte trækstangens frie bevægelighed efter tilkobling. |
| --- | --- |

5.3.3.

Anordninger til højdejustering må ikke nedsætte trækstangens frie bevægelighed efter tilkobling.

| 5.3.4. | Anordningen til højdejustering må ikke gribe ind i funktionen af en eventuel inertibremse (påløbsbremse). |
| --- | --- |

5.3.4.

Anordningen til højdejustering må ikke gribe ind i funktionen af en eventuel inertibremse (påløbsbremse).

| 5.4. | For trækstænger kombineret med inertibremse (påløbsbremse) skal afstanden mellem trækøjets midtpunkt og enden af trækøjets frie skaft være mindst 200 mm i bremsens bremseposition. Når trækøjets skaft er helt inde, skal afstanden være mindst 150 mm. |
| --- | --- |

5.4.

For trækstænger kombineret med inertibremse (påløbsbremse) skal afstanden mellem trækøjets midtpunkt og enden af trækøjets frie skaft være mindst 200 mm i bremsens bremseposition. Når trækøjets skaft er helt inde, skal afstanden være mindst 150 mm.

| 5.5. | Trækstænger til kærrer skal have mindst halvt så stor stivhed over for sidekræfter som over for lodrette kræfter. |
| --- | --- |

5.5.

Trækstænger til kærrer skal have mindst halvt så stor stivhed over for sidekræfter som over for lodrette kræfter.

6.   TRÆKBJÆLKER

| 6.1. | Trækbjælker klasse F skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.3. |
| --- | --- |

6.1.

Trækbjælker klasse F skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.3.

| 6.2. | Monteringshuller for standardtrækstangskoblinger klasse C skal placeres i overensstemmelse med mønsteret i figur 15 og tabel 10 nedenfor. |
| --- | --- |

6.2.

Monteringshuller for standardtrækstangskoblinger klasse C skal placeres i overensstemmelse med mønsteret i figur 15 og tabel 10 nedenfor.

| 6.3. | Trækbjælker må ikke være svejset fast på chassis, karrosseri eller andre dele af køretøjet.



  TABEL 10 — Monteringsmål for standardtrækstangskoblinger (se figur 15)












  Klasse | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 173 | 173 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/–0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maksimum |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 174 | 174 | minimum |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minimum |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minimum |

6.3.

Trækbjælker må ikke være svejset fast på chassis, karrosseri eller andre dele af køretøjet.

Image

TABEL 10 — Monteringsmål for standardtrækstangskoblinger (se figur 15)

Klasse

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Bemærkninger

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

173

173

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/–0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maksimum

F

120

120

165

190

174

174

minimum

G

95

95

100

130

150

150

minimum

L1

—

200

300

400

400

400

minimum

7.   SÆTTEVOGNSKOBLINGER OG STYREKILER

Kravene i punkt 7.1 til 7.7 finder anvendelse på alle sættevognskoblinger i klasse G50.

Punkt 7.9 indeholder supplerende krav til standardtilkoblingsanordninger.

Styrekiler skal opfylde kravene i punkt 7.8.

| 7.1. | Egnede hovedbolte for sættevognskoblinger
  Sættevognskoblinger i klasse G50 skal være udformet således, at de kan anvendes sammen med hovedbolte i klasse H50 og udviser de foreskrevne egenskaber sammen med disse. |
| --- | --- |

7.1.

Egnede hovedbolte for sættevognskoblinger

Sættevognskoblinger i klasse G50 skal være udformet således, at de kan anvendes sammen med hovedbolte i klasse H50 og udviser de foreskrevne egenskaber sammen med disse.

| 7.2. | Styr
  Sættevognskoblinger skal have et styr, som bevirker sikkert og korrekt indgreb af hovedbolten. Indgangsbredden af dette styr skal for standardsættevognskoblinger Ø 50 mm være mindst 350 mm (se figur 16).
  For små, andre sættevognskoblinger i klasse G50-X med tilladt D-værdi 25 kN skal indgangsbredden være mindst 250 mm.






  TABEL 11 — Dimensioner på standardsættevognskoblinger (mm), se tabel 16











  Klasse | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

7.2.

Styr

Sættevognskoblinger skal have et styr, som bevirker sikkert og korrekt indgreb af hovedbolten. Indgangsbredden af dette styr skal for standardsættevognskoblinger Ø 50 mm være mindst 350 mm (se figur 16).

For små, andre sættevognskoblinger i klasse G50-X med tilladt D-værdi 25 kN skal indgangsbredden være mindst 250 mm.

Image

Image

TABEL 11 — Dimensioner på standardsættevognskoblinger (mm), se tabel 16

Klasse

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3.   Mindste vinkelbevægelighed af sættevognskoblinger

Når hovedbolten er i indgreb, uden at sættevognskoblingen er monteret på et køretøj eller en monteringsplade, men under hensyntagen til virkningen af monteringsboltene, skal koblingen samtidigt tillade hovedbolten mindst følgende bevægelighed:

| 7.3.1. | ± 90o omkring en lodret akse (finder ikke anvendelse på sættevognskoblinger med medstyrende sættevogn) |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90o omkring en lodret akse (finder ikke anvendelse på sættevognskoblinger med medstyrende sættevogn)

| 7.3.2. | ± 12o omkring en vandret akse vinkelret på køreretningen. Med denne vinkel er der ikke nødvendigvis taget hensyn til terrænkørsel |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12o omkring en vandret akse vinkelret på køreretningen. Med denne vinkel er der ikke nødvendigvis taget hensyn til terrænkørsel

| 7.3.3. | aksial drejning om en langsgående akse med indtil ± 3o er tilladt. På en fuldt drejelig sættevognskobling kan denne vinkel dog overskrides, forudsat at drejningen ved hjælp af låseanordningen kan begrænses til højst ± 3o. |
| --- | --- |

7.3.3.

aksial drejning om en langsgående akse med indtil ± 3o er tilladt. På en fuldt drejelig sættevognskobling kan denne vinkel dog overskrides, forudsat at drejningen ved hjælp af låseanordningen kan begrænses til højst ± 3o.

7.4.   Låseanordninger til hindring af frakobling af sættevognskoblingen

I lukket position skal sættevognskoblingen låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.

Den primære låseanordning skal fungere automatisk, men den sekundære låseanordning kan enten være automatisk eller manuelt virkende. Den sekundære låseanordning kan være konstrueret til at arbejde sammen med den primære anordning og give supplerende sikker mekanisk låsning af den primære anordning. Den sekundære låseanordning må kun kunne bringes i indgreb, når den primære anordning er korrekt i indgreb.

Låseanordningerne må ikke kunne udløses uforvarende. Udløsning skal kræve bevidst indgreb fra køretøjets fører eller bruger.

Koblingens lukkede og låste stilling skal angives visuelt af en mekanisk anordning, og man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke. Indikatoren skal angive indgreb af både den primære og den sekundære låseanordning, det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.

7.5.   Betjeningsanordninger eller udløsermekanismer

I tilkoblet position skal betjeningsanordninger eller udløsermekanismer være sikret, så de ikke aktiveres uforvarende eller tilfældigt. Det skal kræve et egentligt bevidst indgreb at udløse låseanordningen for at betjene koblingens udløsermekanisme.

7.6.   Overfladebehandling

Overfladen af koblingsplade og koblingslås skal være funktionelt tilfredsstillende og omhyggeligt fræset, sænksmedet, støbt eller presset.

7.7.   Krav til belastning

Alle sættevognskoblinger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.7.

7.8.   Styrekiler

| 7.8.1. | For styrekiler til medstyring af sættevognen skal de i figur 17 angivne dimensioner være overholdt. |
| --- | --- |

7.8.1.

For styrekiler til medstyring af sættevognen skal de i figur 17 angivne dimensioner være overholdt.

Image

| 7.8.2. | Styrekiler skal tillade sikker og korrekt tilkobling og skal være fjedrende. Fjederstyrken skal være således afpasset, at en ulastet sættevogn kan tilkobles, og således at styrekilen ligger godt an mod siderne af koblingen ved kørsel med fuldt lastet sættevogn. Frakobling af sættevognskoblingen skal være mulig, både når sættevognen er lastet og ulastet. |
| --- | --- |

7.8.2.

Styrekiler skal tillade sikker og korrekt tilkobling og skal være fjedrende. Fjederstyrken skal være således afpasset, at en ulastet sættevogn kan tilkobles, og således at styrekilen ligger godt an mod siderne af koblingen ved kørsel med fuldt lastet sættevogn. Frakobling af sættevognskoblingen skal være mulig, både når sættevognen er lastet og ulastet.

| 7.9. | Særlige krav til standardsættevognskoblinger: |
| --- | --- |

7.9.

Særlige krav til standardsættevognskoblinger:

| 7.9.1. | de i figur 16 og tabel 11 anførte dimensioner skal overholdes |
| --- | --- |

7.9.1.

de i figur 16 og tabel 11 anførte dimensioner skal overholdes

| 7.9.2. | de skal være egnede for og afprøvet ved en D-værdi på 150 kN og en U-værdi på 20 tons |
| --- | --- |

7.9.2.

de skal være egnede for og afprøvet ved en D-værdi på 150 kN og en U-værdi på 20 tons

| 7.9.3. | udløsning af koblingen skal ske med håndtag monteret direkte på koblingen |
| --- | --- |

7.9.3.

udløsning af koblingen skal ske med håndtag monteret direkte på koblingen

| 7.9.4. | de skal være egnede til medstyring af sættevognen ved hjælp af styrekiler (se punkt 7.8). |
| --- | --- |

7.9.4.

de skal være egnede til medstyring af sættevognen ved hjælp af styrekiler (se punkt 7.8).

8.   HOVEDBOLTE FOR SÆTTEVOGNSKOBLINGER

| 8.1. | For hovedbolte i klasse H50 (ISO 337) skal de i figur 18 angivne dimensioner overholdes. |
| --- | --- |

8.1.

For hovedbolte i klasse H50 (ISO 337) skal de i figur 18 angivne dimensioner overholdes.

Image

| 8.2. | Hovedbolte skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.9. |
| --- | --- |

8.2.

Hovedbolte skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.9.

9.   MONTERINGSRAMMER

| 9.1. | Monteringsrammer i klasse J til sættevognskoblinger skal have cirkulære monteringshuller, der placeres som i figur 16a, hvis de er bestemt til standardsættevognskoblinger. Monteringshullernes størrelse skal dog være Ø 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Hullerne skal være cirkulære, IKKE opslidset (se figur 16a). |
| --- | --- |

9.1.

Monteringsrammer i klasse J til sættevognskoblinger skal have cirkulære monteringshuller, der placeres som i figur 16a, hvis de er bestemt til standardsættevognskoblinger. Monteringshullernes størrelse skal dog være Ø 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Hullerne skal være cirkulære, IKKE opslidset (se figur 16a).

| 9.2. | Monteringsrammer til standardsættevognskoblinger skal være egnede for medstyring af sættevognen (med styrekiler). Monteringsrammer, som er bestemt for andre sættevognskoblinger og uegnede for medstyring, skal mærkes tilsvarende. |
| --- | --- |

9.2.

Monteringsrammer til standardsættevognskoblinger skal være egnede for medstyring af sættevognen (med styrekiler). Monteringsrammer, som er bestemt for andre sættevognskoblinger og uegnede for medstyring, skal mærkes tilsvarende.

| 9.3. | Monteringsrammer for sættevognskoblinger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.8. |
| --- | --- |

9.3.

Monteringsrammer for sættevognskoblinger skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.8.

10.   KOBLINGER AF KROGTYPEN

| 10.1. | Almindelige krav til koblinger af krogtypen i klasse K: |
| --- | --- |

10.1.

Almindelige krav til koblinger af krogtypen i klasse K:

| 10.1.1. | Koblinger af krogtypen i klasse K skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.5, og skal være egnede for de karakteristiske værdier givet i tabel 13. |
| --- | --- |

10.1.1.

Koblinger af krogtypen i klasse K skal holde prøverne i bilag 6, punkt 3.5, og skal være egnede for de karakteristiske værdier givet i tabel 13.

| 10.1.2. | Koblinger af krogtypen i klasse K skal overholde målangivelserne i figur 19 og tabel 12. Klasse K1 til K4 er ikke-automatiske koblinger til brug på påhængskøretøjer med tilladt masse ikke over 3,5 tons, og klasse KA1 til K3 er automatiske koblinger. |
| --- | --- |

10.1.2.

Koblinger af krogtypen i klasse K skal overholde målangivelserne i figur 19 og tabel 12. Klasse K1 til K4 er ikke-automatiske koblinger til brug på påhængskøretøjer med tilladt masse ikke over 3,5 tons, og klasse KA1 til K3 er automatiske koblinger.

Image

| 10.1.3. | Koblinger af krogtypen må kun anvendes sammen med ringformede trækøjer; ved anvendelse sammen med et ringformet trækøje i klasse L skal koblinger i klasse K opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

10.1.3.

Koblinger af krogtypen må kun anvendes sammen med ringformede trækøjer; ved anvendelse sammen med et ringformet trækøje i klasse L skal koblinger i klasse K opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag.

| 10.1.4. | Koblinger af krogtypen i klasse K skal anvendes sammen med ringformede trækøjer, som giver et spillerum eller fri bevægelse på mindst 3 mm og højst 5 mm, når de er nye. Fabrikanten af koblingen skal angive passende trækøjer på meddelelsesformularen gengivet i bilag 1. |
| --- | --- |

10.1.4.

Koblinger af krogtypen i klasse K skal anvendes sammen med ringformede trækøjer, som giver et spillerum eller fri bevægelse på mindst 3 mm og højst 5 mm, når de er nye. Fabrikanten af koblingen skal angive passende trækøjer på meddelelsesformularen gengivet i bilag 1.

| 10.2. | Når en kobling i klasse K er koblet til et ringformet trækøje i klasse L, men ikke monteret på køretøjet, skal dens vinkelbevægelighed være som angivet ved følgende, ikke-samtidige vinkler — se også figur 19: |
| --- | --- |

10.2.

Når en kobling i klasse K er koblet til et ringformet trækøje i klasse L, men ikke monteret på køretøjet, skal dens vinkelbevægelighed være som angivet ved følgende, ikke-samtidige vinkler — se også figur 19:

| 10.2.1. | ± 90o vandret omkring koblingens lodrette akse |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90o vandret omkring koblingens lodrette akse

| 10.2.2. | ± 40o lodret omkring koblingens vandrette tværgående akse |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40o lodret omkring koblingens vandrette tværgående akse

| 10.2.3. | ± 20o aksial drejning omkring koblingens vandrette, langsgående centerlinje. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20o aksial drejning omkring koblingens vandrette, langsgående centerlinje.

| 10.3. | Automatiske koblinger af krogtypen i klasse K skal have en tragt, udformet således, at trækøjet styres ind i koblingen. |
| --- | --- |

10.3.

Automatiske koblinger af krogtypen i klasse K skal have en tragt, udformet således, at trækøjet styres ind i koblingen.

| 10.4. | Låsning til hindring af uforvarende frakobling:
  I lukket position skal koblingsbolten sikres af to låseanordninger med sikkert mekanisk indgreb, som hver især skal virke, selv om den anden svigter.
  Koblingens lukkede og låste position skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke.
  Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND betingelse).
  Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion. |
| --- | --- |

10.4.

Låsning til hindring af uforvarende frakobling:

I lukket position skal koblingsbolten sikres af to låseanordninger med sikkert mekanisk indgreb, som hver især skal virke, selv om den anden svigter.

Koblingens lukkede og låste position skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke.

Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND betingelse).

Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.

10.5.   Betjeningshåndtag

Håndtaget skal være udformet, så det er let at betjene og have afrundet ende. Koblingen må ikke have skarpe kanter eller punkter nær betjeningshåndtaget, hvor brugeren kan komme i klemme og eventuelt pådrage sig skader under betjening af koblingen. Den nødvendige kraft til udløsning af koblingen, målt uden trækøje, må ikke overstige 250 N, målt vinkelret på håndtaget i dettes vandringsretning.

TABEL 12 — Dimensioner på koblinger af krogtypen — se figur 19

| Klasse | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 173 | 173 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Min. |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Maks. |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Maks. |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/–0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Maks. |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Maks. |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Maks. |

Klasse

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Bemærkninger

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

173

173

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Min.

f

130

175

175

180

180

200

200

Maks.

g

100

100

100

120

120

140

200

Maks.

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/–0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

Maks.

L2

74

74

63

74

90

90

90

Maks.

L3

110

130

130

150

150

200

200

Maks.

TABEL 13 — Karakteristiske værdier for koblinger af krogtypen

| Klasse | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Klasse

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   SPECIALTRÆKSTANGSKOBLINGER — KLASSE T

| 11.1. | Specialtrækstangskoblinger i klasse T er bestemt til brug på særlige vogntog, f.eks. biltransportkøretøjer. Disse køretøjer har specialopbygning, som kan nødvendiggøre en speciel og usædvanlig placering af koblingen. |
| --- | --- |

11.1.

Specialtrækstangskoblinger i klasse T er bestemt til brug på særlige vogntog, f.eks. biltransportkøretøjer. Disse køretøjer har specialopbygning, som kan nødvendiggøre en speciel og usædvanlig placering af koblingen.

| 11.2. | Anvendelse af koblinger i klasse T skal være begrænset til kærrer, og denne begrænsning skal være angivet i den i bilag 1 gengivne meddelelsesformular. |
| --- | --- |

11.2.

Anvendelse af koblinger i klasse T skal være begrænset til kærrer, og denne begrænsning skal være angivet i den i bilag 1 gengivne meddelelsesformular.

| 11.3. | Koblinger i klasse T skal godkendes som sammenhørende par og må ikke kunne frakobles på anden måde end på et værksted med brug af værktøj, som ikke normalt medføres på køretøjet. |
| --- | --- |

11.3.

Koblinger i klasse T skal godkendes som sammenhørende par og må ikke kunne frakobles på anden måde end på et værksted med brug af værktøj, som ikke normalt medføres på køretøjet.

| 11.4. | Koblinger i klasse T må ikke være automatisk virkende. |
| --- | --- |

11.4.

Koblinger i klasse T må ikke være automatisk virkende.

| 11.5. | Koblinger i klasse T skal opfylde de relevante prøvningskrav i bilag 6, punkt 3.3, bortset fra punkt 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5.

Koblinger i klasse T skal opfylde de relevante prøvningskrav i bilag 6, punkt 3.3, bortset fra punkt 3.3.4.

| 11.6. | Følgende samtidige minimumvinkelbevægelser skal kunne udføres, når koblingen ikke er monteret på et køretøj, men er samlet og anbragt i samme normale stilling som ved montering på et køretøj. |
| --- | --- |

11.6.

Følgende samtidige minimumvinkelbevægelser skal kunne udføres, når koblingen ikke er monteret på et køretøj, men er samlet og anbragt i samme normale stilling som ved montering på et køretøj.

| 11.6.1. | ± 90o vandret omkring den lodrette akse |
| --- | --- |

11.6.1.

± 90o vandret omkring den lodrette akse

| 11.6.2. | ± 8o lodret omkring den vandrette tværgående akse |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8o lodret omkring den vandrette tværgående akse

| 11.6.3. | ± 3o aksial drejning omkring den vandrette, langsgående akse. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3o aksial drejning omkring den vandrette, langsgående akse.

12.   ANORDNINGER TIL FJERNINDIKATION OG FJERNBETJENING

12.1.   Almindelige krav

Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening er kun tilladt på automatiske tilkoblingsanordninger i klasse C50-X og G50-X.

Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening må ikke gribe ind i den mindste tilladte frie bevægelighed af tilkoblet trækøje eller tilkoblet sættevogn. De skal være fast monteret på køretøjet.

Alle anordninger til fjernindikation eller fjernbetjening er underkastet prøvning og godkendelse sammen med koblingsanordningen, tillige med alle betjenings- og forbindelsesanordninger.

12.2.   Fjernindikation

| 12.2.1. | Ved automatisk tilkobling skal fjernindikatoren angive koblingens lukkede og dobbelt låste position ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 12.2.2. Derudover kan den åbne stilling vises som angivet i punkt 12.2.3.
  Ved enhver åbning og lukning af koblingen skal fjernindikatoren automatisk aktiveres og tilbagestilles. |
| --- | --- |

12.2.1.

Ved automatisk tilkobling skal fjernindikatoren angive koblingens lukkede og dobbelt låste position ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 12.2.2. Derudover kan den åbne stilling vises som angivet i punkt 12.2.3.

Ved enhver åbning og lukning af koblingen skal fjernindikatoren automatisk aktiveres og tilbagestilles.

| 12.2.2. | Skift fra åben til lukket og dobbelt låst position skal angives ved et optisk grønt signal. |
| --- | --- |

12.2.2.

Skift fra åben til lukket og dobbelt låst position skal angives ved et optisk grønt signal.

| 12.2.3. | Såfremt anordningen angiver koblingens åbne og/eller ulåste position, skal dette ske ved et optisk rødt signal. |
| --- | --- |

12.2.3.

Såfremt anordningen angiver koblingens åbne og/eller ulåste position, skal dette ske ved et optisk rødt signal.

| 12.2.4. | Når anordningen angiver, at automatisk tilkobling er fuldført, skal fjernindikatoren sikre, at koblingsbolten virkelig har nået sin dobbelt låste slutposition. |
| --- | --- |

12.2.4.

Når anordningen angiver, at automatisk tilkobling er fuldført, skal fjernindikatoren sikre, at koblingsbolten virkelig har nået sin dobbelt låste slutposition.

| 12.2.5. | Ingen fejl ved fjernindikatorsystemet må ved sin optræden medføre, at systemet angiver tilkoblet og låst position, selv om slutpositionen ikke er nået. |
| --- | --- |

12.2.5.

Ingen fejl ved fjernindikatorsystemet må ved sin optræden medføre, at systemet angiver tilkoblet og låst position, selv om slutpositionen ikke er nået.

| 12.2.6. | Udløsning af den ene af de to låseanordninger skal medføre, at det grønne optiske signal slukker, og/eller at det røde optiske signal (hvis det forefindes) tænder. |
| --- | --- |

12.2.6.

Udløsning af den ene af de to låseanordninger skal medføre, at det grønne optiske signal slukker, og/eller at det røde optiske signal (hvis det forefindes) tænder.

| 12.2.7. | De mekaniske indikatorer, som er monteret direkte på tilkoblingsanordningen, skal være bibeholdt. |
| --- | --- |

12.2.7.

De mekaniske indikatorer, som er monteret direkte på tilkoblingsanordningen, skal være bibeholdt.

| 12.2.8. | For at fjernindikatorerne ikke skal bortlede førerens opmærksomhed under normal kørsel, skal disse kunne afbrydes, men de skal automatisk aktiveres igen, når koblingen derefter åbnes og lukkes — se punkt 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8.

For at fjernindikatorerne ikke skal bortlede førerens opmærksomhed under normal kørsel, skal disse kunne afbrydes, men de skal automatisk aktiveres igen, når koblingen derefter åbnes og lukkes — se punkt 12.2.1.

| 12.2.9. | Fjernindikatorens betjeningsknapper og signalgivere skal være placeret i førerens synsfelt og være permanent og tydeligt mærket. |
| --- | --- |

12.2.9.

Fjernindikatorens betjeningsknapper og signalgivere skal være placeret i førerens synsfelt og være permanent og tydeligt mærket.

12.3.   Fjernbetjening

| 12.3.1. | Forefindes fjernbetjeningsanordning som defineret i punkt 2.8 i dette regulativ, skal køretøjet desuden have fjernindikator som beskrevet i punkt 12.2; denne skal i det mindste angive koblingens åbne position. |
| --- | --- |

12.3.1.

Forefindes fjernbetjeningsanordning som defineret i punkt 2.8 i dette regulativ, skal køretøjet desuden have fjernindikator som beskrevet i punkt 12.2; denne skal i det mindste angive koblingens åbne position.

| 12.3.2. | Der skal forefindes en særlig kontakt (hovedkontakt, betjeningsarm eller ventil), som tillader koblingen at blive åbnet eller lukket ved hjælp af fjernbetjeningsanordningen. Er hovedkontakten ikke placeret i førerhuset, skal den enten være placeret utilgængeligt for uvedkommende eller kunne aflåses. Betjening af koblingen fra førerhuset må kun være mulig, når uforvarende betjening er udelukket, f.eks. ved at betjening kræver brug af begge hænder.
  Der skal være mulighed for at konstatere, om åbning af koblingen ved fjernbetjening har fundet sted eller ikke. |
| --- | --- |

12.3.2.

Der skal forefindes en særlig kontakt (hovedkontakt, betjeningsarm eller ventil), som tillader koblingen at blive åbnet eller lukket ved hjælp af fjernbetjeningsanordningen. Er hovedkontakten ikke placeret i førerhuset, skal den enten være placeret utilgængeligt for uvedkommende eller kunne aflåses. Betjening af koblingen fra førerhuset må kun være mulig, når uforvarende betjening er udelukket, f.eks. ved at betjening kræver brug af begge hænder.

Der skal være mulighed for at konstatere, om åbning af koblingen ved fjernbetjening har fundet sted eller ikke.

| 12.3.3. | Hvis fjernbetjening kræver, at koblingen åbnes ved ydre påvirkning, skal den tilstand, hvori den ydre påvirkning virker på koblingen, angives på passende måde over for føreren. Dette er dog ikke nødvendigt, hvis den ydre påvirkning kun er til stede, mens fjernbetjeningen er i funktion. |
| --- | --- |

12.3.3.

Hvis fjernbetjening kræver, at koblingen åbnes ved ydre påvirkning, skal den tilstand, hvori den ydre påvirkning virker på koblingen, angives på passende måde over for føreren. Dette er dog ikke nødvendigt, hvis den ydre påvirkning kun er til stede, mens fjernbetjeningen er i funktion.

| 12.3.4. | Er fjernbetjeningsmekanismen til aktivering af koblingens åbning placeret udvendigt på køretøjet, skal der være frit overblik over området mellem de to køretøjer, men betjening skal kunne foretages, uden at man går ind mellem køretøjerne. |
| --- | --- |

12.3.4.

Er fjernbetjeningsmekanismen til aktivering af koblingens åbning placeret udvendigt på køretøjet, skal der være frit overblik over området mellem de to køretøjer, men betjening skal kunne foretages, uden at man går ind mellem køretøjerne.

| 12.3.5. | En enkelt betjeningsfejl eller optræden af en enkelt funktionsfejl må ikke kunne medføre utilsigtet åbning af koblingen under normal anvendelse på vej. Enhver fejl i systemet skal angives direkte eller skal kunne konstateres umiddelbart ved næste betjening, f.eks. ved en funktionsfejl. |
| --- | --- |

12.3.5.

En enkelt betjeningsfejl eller optræden af en enkelt funktionsfejl må ikke kunne medføre utilsigtet åbning af koblingen under normal anvendelse på vej. Enhver fejl i systemet skal angives direkte eller skal kunne konstateres umiddelbart ved næste betjening, f.eks. ved en funktionsfejl.

| 12.3.6. | Ved svigt af fjernbetjeningen skal der være mulighed for nødåbning af koblingen på mindst én anden måde. Kræves der værktøj hertil, skal dette høre med til køretøjets værktøjssæt. Kravene i punkt 3.6 i dette bilag gælder ikke håndtag, som kun anvendes til åbning af koblingen i nødsituationer. |
| --- | --- |

12.3.6.

Ved svigt af fjernbetjeningen skal der være mulighed for nødåbning af koblingen på mindst én anden måde. Kræves der værktøj hertil, skal dette høre med til køretøjets værktøjssæt. Kravene i punkt 3.6 i dette bilag gælder ikke håndtag, som kun anvendes til åbning af koblingen i nødsituationer.

| 12.3.7. | Anordninger til fjernbetjening og fjernindikation skal være permanent og tydeligt mærket. |
| --- | --- |

12.3.7.

Anordninger til fjernbetjening og fjernindikation skal være permanent og tydeligt mærket.

BILAG 6

PRØVNING AF MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER

1.   ALMINDELIGE PRØVNINGSKRAV

| 1.1. | Prøveeksemplarer af tilkoblingsanordninger skal både gennemgå styrke- og funktionsprøvning. Om muligt udføres altid fysisk prøvning, men medmindre andet er angivet, kan den tekniske tjeneste afstå fra at gennemføre en styrkeprøve, når komponentens enkle konstruktion gør det muligt at foretage kontrollen ad teoretisk vej. Til at definere værste tilfælde kan anvendes teoretisk kontrol. I alle tilfælde skal den teoretiske kontrol sikre samme kvalitet af resultaterne som en dynamisk eller statisk prøvning. I tvivlstilfælde skal resultaterne af den fysiske prøvning være afgørende.
  Se også punkt 4.8 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.

Prøveeksemplarer af tilkoblingsanordninger skal både gennemgå styrke- og funktionsprøvning. Om muligt udføres altid fysisk prøvning, men medmindre andet er angivet, kan den tekniske tjeneste afstå fra at gennemføre en styrkeprøve, når komponentens enkle konstruktion gør det muligt at foretage kontrollen ad teoretisk vej. Til at definere værste tilfælde kan anvendes teoretisk kontrol. I alle tilfælde skal den teoretiske kontrol sikre samme kvalitet af resultaterne som en dynamisk eller statisk prøvning. I tvivlstilfælde skal resultaterne af den fysiske prøvning være afgørende.

Se også punkt 4.8 i dette regulativ.

| 1.2. | For koblinger skal styrken efterprøves ved en dynamisk prøve (udholdenhedsprøve). I visse tilfælde kan det være nødvendigt at foretage supplerende statiske prøver (se punkt 3 i dette bilag). |
| --- | --- |

1.2.

For koblinger skal styrken efterprøves ved en dynamisk prøve (udholdenhedsprøve). I visse tilfælde kan det være nødvendigt at foretage supplerende statiske prøver (se punkt 3 i dette bilag).

| 1.3. | Den dynamiske prøve udføres med en tilnærmelsesvis sinusformet belastning (vekslende og/eller pulserende), idet antal belastningscyklusser afpasses efter materialet. Der må ikke opstå revner eller brud. |
| --- | --- |

1.3.

Den dynamiske prøve udføres med en tilnærmelsesvis sinusformet belastning (vekslende og/eller pulserende), idet antal belastningscyklusser afpasses efter materialet. Der må ikke opstå revner eller brud.

| 1.4. | De foreskrevne statiske prøver må kun give anledning til let blivende deformation. Medmindre andet er angivet, må den permanente, plastiske deformation efter udløsning ikke overstige 10 % af den største deformation målt under prøvningen. Hvis måling af deformationen under prøven udsætter prøvningspersonellet for risiko, kan denne del af den statiske prøve udelades, forudsat at samme parameter kontrolleres ved andre prøver, som f.eks. den dynamiske prøve. |
| --- | --- |

1.4.

De foreskrevne statiske prøver må kun give anledning til let blivende deformation. Medmindre andet er angivet, må den permanente, plastiske deformation efter udløsning ikke overstige 10 % af den største deformation målt under prøvningen. Hvis måling af deformationen under prøven udsætter prøvningspersonellet for risiko, kan denne del af den statiske prøve udelades, forudsat at samme parameter kontrolleres ved andre prøver, som f.eks. den dynamiske prøve.

| 1.5. | De anslåede belastninger ved de dynamiske prøver baseres på den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse, samt den lodrette kraftkomponent. Vandrette kraftkomponenter vinkelret på køretøjets længdeakse samt kraftmomenter tages ikke i betragtning, forudsat at de er af underordnet betydning.
  Hvis tilkoblingsanordningens udformning, dens fastgørelse til køretøjet eller fastgørelse af supplerende systemer (stabilisatorer, lynkoblinger osv.) udvikler ekstra kræfter eller kraftmomenter, kan den tekniske tjeneste kræve supplerende prøver.
  Den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse repræsenteres af en teoretisk bestemt referenceværdi, D-værdien eller Dc-værdien. Den lodrette kraftkomponent repræsenteres i givet fald af det statiske lodrette koblingstryk S i sammenkoblingspunktet samt den antagne lodrette belastning V, eller, for sættevognskoblinger, af det statiske lodrette koblingstryk U. |
| --- | --- |

1.5.

De anslåede belastninger ved de dynamiske prøver baseres på den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse, samt den lodrette kraftkomponent. Vandrette kraftkomponenter vinkelret på køretøjets længdeakse samt kraftmomenter tages ikke i betragtning, forudsat at de er af underordnet betydning.

Hvis tilkoblingsanordningens udformning, dens fastgørelse til køretøjet eller fastgørelse af supplerende systemer (stabilisatorer, lynkoblinger osv.) udvikler ekstra kræfter eller kraftmomenter, kan den tekniske tjeneste kræve supplerende prøver.

Den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse repræsenteres af en teoretisk bestemt referenceværdi, D-værdien eller Dc-værdien. Den lodrette kraftkomponent repræsenteres i givet fald af det statiske lodrette koblingstryk S i sammenkoblingspunktet samt den antagne lodrette belastning V, eller, for sættevognskoblinger, af det statiske lodrette koblingstryk U.

| 1.6. | De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U, som prøverne er baseret på og som er defineret i punkt 2.11 i dette regulativ, tages fra fabrikantens oplysninger i typegodkendelsesansøgningen — se meddelelsesformularen gengivet i bilag 1 og 2. |
| --- | --- |

1.6.

De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U, som prøverne er baseret på og som er defineret i punkt 2.11 i dette regulativ, tages fra fabrikantens oplysninger i typegodkendelsesansøgningen — se meddelelsesformularen gengivet i bilag 1 og 2.

| 1.7. | Eventuelle anordninger til sikker låsning, som holdes i stilling ved fjederkraft, skal forblive i låst stilling, når de underkastes en kraft, som påføres i den mest ugunstige retning og svarer til tre gange låsemekanismens masse. |
| --- | --- |

1.7.

Eventuelle anordninger til sikker låsning, som holdes i stilling ved fjederkraft, skal forblive i låst stilling, når de underkastes en kraft, som påføres i den mest ugunstige retning og svarer til tre gange låsemekanismens masse.

2.   PRØVERNES UDFØRELSE

| 2.1. | Ved dynamiske og statiske prøver opsættes prøveemnet i passende prøveapparatur med passende midler til kraftpåvirkning, således at emnet ikke udsættes for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvekraft. Ved vekslende kraftpåvirkninger må kraftens retning højst afvige ± 1° fra den foreskrevne. Ved pulserende og statiske prøver skal vinklen være den, der findes for påvirkning med den største prøvekraft. Normalt kræver dette et hængselled i kraftens angrebspunkt (dvs. koblingspunktet) samt endnu et led i passende afstand derfra. |
| --- | --- |

2.1.

Ved dynamiske og statiske prøver opsættes prøveemnet i passende prøveapparatur med passende midler til kraftpåvirkning, således at emnet ikke udsættes for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvekraft. Ved vekslende kraftpåvirkninger må kraftens retning højst afvige ± 1° fra den foreskrevne. Ved pulserende og statiske prøver skal vinklen være den, der findes for påvirkning med den største prøvekraft. Normalt kræver dette et hængselled i kraftens angrebspunkt (dvs. koblingspunktet) samt endnu et led i passende afstand derfra.

| 2.2. | Prøvefrekvensen må ikke være over 35 Hz. Den valgte prøvefrekvens skal være tydeligt adskilt fra resonansfrekvenserne af prøveopstillingen, herunder den afprøvede anordning. Ved asynkron prøvning skal frekvensafvigelsen mellem de to kraftkomponenter være fra ca. 1 % til højst 3 %. For tilkoblingsanordninger af stål skal antallet af belastningscykluser være 2 × 106. For anordninger af andre materialer end stål kan et større antal cykluser være nødvendigt. Til påvisning af revnedannelse anvendes farvepenetrationstesten eller en ækvivalent metode. |
| --- | --- |

2.2.

Prøvefrekvensen må ikke være over 35 Hz. Den valgte prøvefrekvens skal være tydeligt adskilt fra resonansfrekvenserne af prøveopstillingen, herunder den afprøvede anordning. Ved asynkron prøvning skal frekvensafvigelsen mellem de to kraftkomponenter være fra ca. 1 % til højst 3 %. For tilkoblingsanordninger af stål skal antallet af belastningscykluser være 2 × 106. For anordninger af andre materialer end stål kan et større antal cykluser være nødvendigt. Til påvisning af revnedannelse anvendes farvepenetrationstesten eller en ækvivalent metode.

| 2.3. | Ved pulserende prøver variere prøvekraften mellem den maksimale prøvekraft og en lavere minimal prøvekraft, som ikke må være over 5 % af den maksimale kraft, medmindre andet er angivet i den pågældende prøvemetode. |
| --- | --- |

2.3.

Ved pulserende prøver variere prøvekraften mellem den maksimale prøvekraft og en lavere minimal prøvekraft, som ikke må være over 5 % af den maksimale kraft, medmindre andet er angivet i den pågældende prøvemetode.

| 2.4. | Ved andre statiske prøver end de særlige prøver, der kræves efter punkt 3.2.3 i dette bilag, skal prøvekraften påføres jævnt og hurtigt og opretholdes i mindst 60 sekunder. |
| --- | --- |

2.4.

Ved andre statiske prøver end de særlige prøver, der kræves efter punkt 3.2.3 i dette bilag, skal prøvekraften påføres jævnt og hurtigt og opretholdes i mindst 60 sekunder.

| 2.5. | Den afprøvede tilkoblingsanordning eller -komponent skal normalt anbringes så stift som muligt i prøveopstillingen i samme position som den, hvori den skal anbringes på køretøjet. Fastgørelsesanordningerne skal være de af fabrikanten eller ansøgeren foreskrevne og skal være dem, som er bestemt til fastgøring af tilkoblingsanordningen eller -komponenten på køretøjet, og/eller skal have identiske mekaniske egenskaber. |
| --- | --- |

2.5.

Den afprøvede tilkoblingsanordning eller -komponent skal normalt anbringes så stift som muligt i prøveopstillingen i samme position som den, hvori den skal anbringes på køretøjet. Fastgørelsesanordningerne skal være de af fabrikanten eller ansøgeren foreskrevne og skal være dem, som er bestemt til fastgøring af tilkoblingsanordningen eller -komponenten på køretøjet, og/eller skal have identiske mekaniske egenskaber.

| 2.6. | Tilkoblingsanordninger og -komponenter skal afprøves i den form, hvori de anvendes under kørslen. Efter fabrikantens skøn og efter aftale med den tekniske tjeneste kan fleksible komponenter dog neutraliseres, hvis det er nødvendigt af hensyn til prøvningsmetoden og ikke bevirker at resultatet af prøven bliver mindre realistisk.
  Fleksible komponenter, som bliver overophedet ved disse accelererede prøvningsforløb, kan udskiftes under prøven. Prøvebelastningerne kan påføres ved hjælp af særlige slørfrie anordninger. |
| --- | --- |

2.6.

Tilkoblingsanordninger og -komponenter skal afprøves i den form, hvori de anvendes under kørslen. Efter fabrikantens skøn og efter aftale med den tekniske tjeneste kan fleksible komponenter dog neutraliseres, hvis det er nødvendigt af hensyn til prøvningsmetoden og ikke bevirker at resultatet af prøven bliver mindre realistisk.

Fleksible komponenter, som bliver overophedet ved disse accelererede prøvningsforløb, kan udskiftes under prøven. Prøvebelastningerne kan påføres ved hjælp af særlige slørfrie anordninger.

3.   SÆRLIGE PRØVNINGSKRAV

3.1.   Koblingskugler og trækbeslag

| 3.1.1. | Mekaniske tilkoblingsanordninger med koblingskugler kan være af følgende type:






  i) | udelte koblingskugler, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20a og 20b) |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mekaniske tilkoblingsanordninger med koblingskugler kan være af følgende type:

i)

udelte koblingskugler, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20a og 20b)

| ii) | koblingskugler bestående af et antal dele, som kan adskilles fra hinanden (se figur 20c, 20d og 20e) |
| --- | --- |

ii)

koblingskugler bestående af et antal dele, som kan adskilles fra hinanden (se figur 20c, 20d og 20e)

| iii) | trækbeslag uden kugle monteret (se figur 20f). |
| --- | --- |

iii)

trækbeslag uden kugle monteret (se figur 20f).

| 3.1.2. | Den grundlæggende prøve er en dynamisk udholdenhedsprøve. Prøveemnet udgøres af koblingskuglen, kuglehalsen og de konsoller, som benyttes til fastgøring til køretøjet. Koblingskugle og trækbeslag skal være stift fastgjort til prøveopstillingen, som skal kunne frembringe en vekslende kraft; delene skal være fastgjort i samme position som ved den påtænkte anvendelse. |
| --- | --- |

3.1.2.

Den grundlæggende prøve er en dynamisk udholdenhedsprøve. Prøveemnet udgøres af koblingskuglen, kuglehalsen og de konsoller, som benyttes til fastgøring til køretøjet. Koblingskugle og trækbeslag skal være stift fastgjort til prøveopstillingen, som skal kunne frembringe en vekslende kraft; delene skal være fastgjort i samme position som ved den påtænkte anvendelse.

| 3.1.3. | Placeringen af fastgørelsespunkterne for koblingskugle og trækbeslag angives af køretøjets fabrikant (se punkt 5.3.2 i dette regulativ). |
| --- | --- |

3.1.3.

Placeringen af fastgørelsespunkterne for koblingskugle og trækbeslag angives af køretøjets fabrikant (se punkt 5.3.2 i dette regulativ).

| 3.1.4. | De til prøvningen indleverede anordninger skal være forsynet med alle de dele og konstruktionsdetaljer, som kan have indvirkning på styrkekriterierne (f.eks. plade for elektrisk stikdåse, eventuel mærkning osv.). Prøveeksemplaret skal omfatte alle de dele frem til forankrings- eller monteringspunkterne på køretøjet. Den geometriske placering af koblingskugle og af tilkoblingsanordningens fastgørelsespunkter i forhold til referencelinjen skal oplyses af køretøjets fabrikant og skal være angivet i prøverapporten. Motorkøretøjets fabrikant skal give tilkoblingsanordningens fabrikant alle nødvendige oplysninger om placeringer af fastgørelsespunkter i forhold til referencelinjen, og alle disse placeringer skal indgå i afprøvningen. |
| --- | --- |

3.1.4.

De til prøvningen indleverede anordninger skal være forsynet med alle de dele og konstruktionsdetaljer, som kan have indvirkning på styrkekriterierne (f.eks. plade for elektrisk stikdåse, eventuel mærkning osv.). Prøveeksemplaret skal omfatte alle de dele frem til forankrings- eller monteringspunkterne på køretøjet. Den geometriske placering af koblingskugle og af tilkoblingsanordningens fastgørelsespunkter i forhold til referencelinjen skal oplyses af køretøjets fabrikant og skal være angivet i prøverapporten. Motorkøretøjets fabrikant skal give tilkoblingsanordningens fabrikant alle nødvendige oplysninger om placeringer af fastgørelsespunkter i forhold til referencelinjen, og alle disse placeringer skal indgå i afprøvningen.

| 3.1.5. | Prøveemnet, som er monteret i prøveopstillingen, underkastes en prøve med vekslende belastning, som påføres i den i figur 21 eller 22 viste vinkel i forhold til kuglen.
  Prøvevinklens retning bestemmes af den indbyrdes lodrette beliggenhed af en vandret referencelinje gennem kuglens centrum og en vandret linje gennem det fastgørelsespunkt for tilkoblinganordningen, som er det højeste af dem, som i et vandret plan er nærmest på et tværgående lodret plan gennem kuglens centrum. Ligger linjen gennem fastgørelsespunktet over den vandrette referencelinje, udføres prøven i en vinkel α = + 15° ± 1°, og ligger den under, udføres prøven i en vinkel på α = - 15° ± 1° (se figur 21). De fastgørelsespunkter, som tages i betragtning ved fastlæggelse af prøvningsvinklen, skal være dem, der foreskrives af køretøjets fabrikant, og som overfører hovedparten af trækkræfterne til motorkøretøjets struktur.
  Denne vinkel er valgt for at tage både den lodrette statiske og dynamiske belastning i betragtning og finder kun anvendelse, når den tilladte statiske lodrette belastning ikke overstiger:
  S = 120 × D [N]
  Når den statiske lodrette belastning overskrider det ovenfor beregnede, skal vinklen under begge betingelser øges til 20o.
  Den dynamiske prøve skal udføres med følgende prøvekraft:
  Fhs res =±0,6 D |
| --- | --- |

3.1.5.

Prøveemnet, som er monteret i prøveopstillingen, underkastes en prøve med vekslende belastning, som påføres i den i figur 21 eller 22 viste vinkel i forhold til kuglen.

Prøvevinklens retning bestemmes af den indbyrdes lodrette beliggenhed af en vandret referencelinje gennem kuglens centrum og en vandret linje gennem det fastgørelsespunkt for tilkoblinganordningen, som er det højeste af dem, som i et vandret plan er nærmest på et tværgående lodret plan gennem kuglens centrum. Ligger linjen gennem fastgørelsespunktet over den vandrette referencelinje, udføres prøven i en vinkel α = + 15° ± 1°, og ligger den under, udføres prøven i en vinkel på α = - 15° ± 1° (se figur 21). De fastgørelsespunkter, som tages i betragtning ved fastlæggelse af prøvningsvinklen, skal være dem, der foreskrives af køretøjets fabrikant, og som overfører hovedparten af trækkræfterne til motorkøretøjets struktur.

Denne vinkel er valgt for at tage både den lodrette statiske og dynamiske belastning i betragtning og finder kun anvendelse, når den tilladte statiske lodrette belastning ikke overstiger:

S = 120 × D [N]

Når den statiske lodrette belastning overskrider det ovenfor beregnede, skal vinklen under begge betingelser øges til 20o.

Den dynamiske prøve skal udføres med følgende prøvekraft:

Fhs res =±0,6 D

| 3.1.6. | Ved afprøvningen benyttes den i det følgende angivne fremgangsmåde for de respektive typer tilkoblingsanordninger (se punkt 3.1.1): |
| --- | --- |

3.1.6.

Ved afprøvningen benyttes den i det følgende angivne fremgangsmåde for de respektive typer tilkoblingsanordninger (se punkt 3.1.1):

| 3.1.6.1. | udelte koblingskugler, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20a og 20b) |
| --- | --- |

3.1.6.1.

udelte koblingskugler, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20a og 20b)

| 3.1.6.1.1. | styrkeprøvningen af de i figur 20a og 20b viste anordninger skal finde sted efter kravene i punkt 3.1.5 |
| --- | --- |

3.1.6.1.1.

styrkeprøvningen af de i figur 20a og 20b viste anordninger skal finde sted efter kravene i punkt 3.1.5

Image

Image

| 3.1.6.2. | Koblingskugler bestående af dele, som kan adskilles fra hinanden. Følgende kategorier defineres:






  a) | trækbeslag og kugle (se figur 20c) |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Koblingskugler bestående af dele, som kan adskilles fra hinanden. Følgende kategorier defineres:

a)

trækbeslag og kugle (se figur 20c)

| b) | trækbeslag og kugle på fast holder (se figur 20d) |
| --- | --- |

b)

trækbeslag og kugle på fast holder (se figur 20d)

| c) | trækbeslag med aftagelig kugle (se figur 20e) |
| --- | --- |

c)

trækbeslag med aftagelig kugle (se figur 20e)

| d) | trækbeslag uden kugle (se figur 20f). |
| --- | --- |

d)

trækbeslag uden kugle (se figur 20f).

| 3.1.6.2.1. | Styrkeprøvningen af de i figur 20c og 20f viste anordninger skal finde sted efter forskrifterne i punkt 3.1.5. På målene e og and f sættes en fabrikationstolerance på ± 5 mm, hvilket angives i prøvningsrapporten.
  Afprøvningen af trækbeslaget (se figur 20f) skal ske med kugle påmonteret (på holder). Der vil kun blive taget hensyn til resultater vedrørende trækbeslaget mellem fastgørelsespunkterne og kugleholderens monteringsflade.
  Målene e og and f skal have en fabrikationstolerance på ± 5 mm og fastsættes af tilkoblingsanordningens fabrikant. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

Styrkeprøvningen af de i figur 20c og 20f viste anordninger skal finde sted efter forskrifterne i punkt 3.1.5. På målene e og and f sættes en fabrikationstolerance på ± 5 mm, hvilket angives i prøvningsrapporten.

Afprøvningen af trækbeslaget (se figur 20f) skal ske med kugle påmonteret (på holder). Der vil kun blive taget hensyn til resultater vedrørende trækbeslaget mellem fastgørelsespunkterne og kugleholderens monteringsflade.

Målene e og and f skal have en fabrikationstolerance på ± 5 mm og fastsættes af tilkoblingsanordningens fabrikant.

| 3.1.6.3. | Vedrørende tilkoblingsanordninger med variable mål e og f for aftagelige og ombyttelige koblingskugler henvises til figur 22. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Vedrørende tilkoblingsanordninger med variable mål e og f for aftagelige og ombyttelige koblingskugler henvises til figur 22.

| 3.1.6.3.1. | Styrkeprøvning af sådanne trækbeslag skal ske efter forskrifterne i punkt 3.1.5. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1.

Styrkeprøvning af sådanne trækbeslag skal ske efter forskrifterne i punkt 3.1.5.

| 3.1.6.3.2. | Kan den værst tænkelige situation fastlægges i samråd mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, vil afprøvning af denne situation alene være tilstrækkelig.
  Hvis ikke, skal der afprøves flere forskellige kugleplaceringer efter et forenklet prøveprogram i henhold til punkt 3.1.6.3.3. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

Kan den værst tænkelige situation fastlægges i samråd mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, vil afprøvning af denne situation alene være tilstrækkelig.

Hvis ikke, skal der afprøves flere forskellige kugleplaceringer efter et forenklet prøveprogram i henhold til punkt 3.1.6.3.3.

| 3.1.6.3.3. | I et forenklet prøveprogram anvendes en f-værdi mellem en defineret fmin og en fmax på ikke over 100 mm. Kuglens afstand emax fra konsollen skal være 130 mm. For at prøven skal dække alle mulige positioner af kuglen i området givet ved den vandrette afstand fra monteringsfladen og det lodrette variationsområde af f (fmin til fmax), afprøves to anordninger:






  i) | den ene med kuglen i øverste position (fmax), og |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

I et forenklet prøveprogram anvendes en f-værdi mellem en defineret fmin og en fmax på ikke over 100 mm. Kuglens afstand emax fra konsollen skal være 130 mm. For at prøven skal dække alle mulige positioner af kuglen i området givet ved den vandrette afstand fra monteringsfladen og det lodrette variationsområde af f (fmin til fmax), afprøves to anordninger:

i)

den ene med kuglen i øverste position (fmax), og

| ii) | den anden med kuglen i underste position (fmin). |
| --- | --- |

ii)

den anden med kuglen i underste position (fmin).

Den vinkel, hvori prøvekraften påføres, er forskellig og kan være positiv eller negativ, afhængigt af forholdet mellem den vandrette referencelinje gennem kuglens centrum og den parallelle linje gennem det højeste og nærmeste fastspændingspunkt for koblingsanordningen. De vinkler, som skal anvendes, er vist i figur 22.

| 3.1.7. | Anvendes aftagelige kugler med anden fastgørelse end påskruede beslag, f.eks. fjederklemmer, og bliver systemets sikre mekaniske indgreb ikke testet ved den dynamiske prøve, skal systemet underkastes en statisk prøve, hvor kraften i en passende retning påføres kuglen eller systemet til sikkert mekanisk indgreb. Når systemet til sikkert mekanisk indgreb fastholder kuglen i lodret retning, skal kuglen ved den statiske prøve påføres en opadrettet lodret kraft svarende til D-værdien. Når systemet til sikkert mekanisk indgreb fastholder kuglen gennem en tværgående vandret udformning, påføres en kraft på 0,25 D i denne retning ved den statiske prøve. Der må ikke opstå brud på anordningen til sikkert mekanisk indgreb eller nogen deformation, som kan forventes af have negativ indvirkning på dens funktion. |
| --- | --- |

3.1.7.

Anvendes aftagelige kugler med anden fastgørelse end påskruede beslag, f.eks. fjederklemmer, og bliver systemets sikre mekaniske indgreb ikke testet ved den dynamiske prøve, skal systemet underkastes en statisk prøve, hvor kraften i en passende retning påføres kuglen eller systemet til sikkert mekanisk indgreb. Når systemet til sikkert mekanisk indgreb fastholder kuglen i lodret retning, skal kuglen ved den statiske prøve påføres en opadrettet lodret kraft svarende til D-værdien. Når systemet til sikkert mekanisk indgreb fastholder kuglen gennem en tværgående vandret udformning, påføres en kraft på 0,25 D i denne retning ved den statiske prøve. Der må ikke opstå brud på anordningen til sikkert mekanisk indgreb eller nogen deformation, som kan forventes af have negativ indvirkning på dens funktion.

| 3.1.8. | Fastgørelsespunkterne for den sekundære kobling omhandlet i bilag 5, punkt 1.5, skal kunne modstå en vandret statisk kraft på 2D med en maksimal størrelse på 15 kN. Når der er separat fastgørelsespunkt til et løsrivelseskabel, skal dette kunne modstå en vandret statisk kraft lig med D. |
| --- | --- |

3.1.8.

Fastgørelsespunkterne for den sekundære kobling omhandlet i bilag 5, punkt 1.5, skal kunne modstå en vandret statisk kraft på 2D med en maksimal størrelse på 15 kN. Når der er separat fastgørelsespunkt til et løsrivelseskabel, skal dette kunne modstå en vandret statisk kraft lig med D.

3.2.   Kuglekoblinger

| 3.2.1. | Den grundlæggende prøve er en udholdenhedsprøve med vekslende kraftpåvirkning, efterfulgt af en statisk prøve (løfteprøve), udført på samme prøveeksemplar. |
| --- | --- |

3.2.1.

Den grundlæggende prøve er en udholdenhedsprøve med vekslende kraftpåvirkning, efterfulgt af en statisk prøve (løfteprøve), udført på samme prøveeksemplar.

| 3.2.2. | Den dynamiske prøve skal udføres med en koblingskugle i klasse A af passende styrke. Kobling og koblingskugle skal anbringes på prøveapparatet efter fabrikantens anvisninger og svarende til deres relative stilling ved normal brug. Der må ikke være mulighed for, at prøveemnet påvirkes af ekstra kræfter ud over prøvekraften. Prøvekraften påføres langs en linje gennem kuglens centrum med 15o hældning bagud (se figur 23). Et prøveemne underkastes en udholdenhedsprøve med følgende prøvekraft:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Når den tilladte statiske lodrette belastning S er over 120 D, øges prøvningsvinklen til 20°. |
| --- | --- |

3.2.2.

Den dynamiske prøve skal udføres med en koblingskugle i klasse A af passende styrke. Kobling og koblingskugle skal anbringes på prøveapparatet efter fabrikantens anvisninger og svarende til deres relative stilling ved normal brug. Der må ikke være mulighed for, at prøveemnet påvirkes af ekstra kræfter ud over prøvekraften. Prøvekraften påføres langs en linje gennem kuglens centrum med 15o hældning bagud (se figur 23). Et prøveemne underkastes en udholdenhedsprøve med følgende prøvekraft:

Fhs res w = ±0,6 D

Når den tilladte statiske lodrette belastning S er over 120 D, øges prøvningsvinklen til 20°.

Image

| 3.2.3. | Desuden udføres en statisk løsrivelsesprøve. Til prøven anvendes en koblingskugle, hvis diameter er 49,00 til 49,13 mm for at repræsentere en slidt koblingskugle. Løsrivelseskraften, Fa, påføres vinkelret på både den tværgående og langsgående centerlinjeakse af koblingshovedet og øges jævnt og hurtigt til værdien:
  Fa = g(C+ S/1 000) kN
  og holdes i ti sekunder.
  Kuglekoblingen må ikke løsrives fra kuglen, og kuglekoblingen må ikke udvise blivende deformation, som kan nedsætte dens funktionsevne. |
| --- | --- |

3.2.3.

Desuden udføres en statisk løsrivelsesprøve. Til prøven anvendes en koblingskugle, hvis diameter er 49,00 til 49,13 mm for at repræsentere en slidt koblingskugle. Løsrivelseskraften, Fa, påføres vinkelret på både den tværgående og langsgående centerlinjeakse af koblingshovedet og øges jævnt og hurtigt til værdien:

Fa = g(C+ S/1 000) kN

og holdes i ti sekunder.

Kuglekoblingen må ikke løsrives fra kuglen, og kuglekoblingen må ikke udvise blivende deformation, som kan nedsætte dens funktionsevne.

3.3.   Trækstangskoblinger og trækbeslag

| 3.3.1. | Et prøveemne underkastes en udholdenhedsprøve. Tilkoblingsanordningen skal være udstyret med alle monteringsdele, som er nødvendige til dens fastgørelse på køretøjet. Alle dele til montering mellem trækstangskoblingen og køretøjets ramme, (dvs. trækbjælker) skal afprøves med samme prøvekræfter som koblingen. Ved prøvning af trækbjælker bestemt til standardtrækstangskoblinger skal den lodrette belastning påføres i en sådan langsgående afstand fra fastgørelsespunkternes lodrette plan, som svarer til stillingen af den tilsvarende standardkobling. |
| --- | --- |

3.3.1.

Et prøveemne underkastes en udholdenhedsprøve. Tilkoblingsanordningen skal være udstyret med alle monteringsdele, som er nødvendige til dens fastgørelse på køretøjet. Alle dele til montering mellem trækstangskoblingen og køretøjets ramme, (dvs. trækbjælker) skal afprøves med samme prøvekræfter som koblingen. Ved prøvning af trækbjælker bestemt til standardtrækstangskoblinger skal den lodrette belastning påføres i en sådan langsgående afstand fra fastgørelsespunkternes lodrette plan, som svarer til stillingen af den tilsvarende standardkobling.

| 3.3.2. | Trækstangskoblinger til hængslede trækstænger (S = 0)
  Den dynamiske prøve udføres med en vandret, vekslende kraft Fhw = ±0,6 D i en retning parallelt med jorden og i det trækkende køretøjs langsgående midterplan gennem centrum af koblingsbolten. |
| --- | --- |

3.3.2.

Trækstangskoblinger til hængslede trækstænger (S = 0)

Den dynamiske prøve udføres med en vandret, vekslende kraft Fhw = ±0,6 D i en retning parallelt med jorden og i det trækkende køretøjs langsgående midterplan gennem centrum af koblingsbolten.

| 3.3.3. | Trækstangskoblinger til brug på kærrer (S > 0) |
| --- | --- |

3.3.3.

Trækstangskoblinger til brug på kærrer (S > 0)

| 3.3.3.1. | Kærrer med tilladt masse til og med 3,5 tons:
  Trækstangskoblinger for kærrer med totalmasse til og med 3,5 tons skal afprøves på samme måde som kuglekoblinger og trækbeslag beskrevet i punkt 3.1 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Kærrer med tilladt masse til og med 3,5 tons:

Trækstangskoblinger for kærrer med totalmasse til og med 3,5 tons skal afprøves på samme måde som kuglekoblinger og trækbeslag beskrevet i punkt 3.1 i dette bilag.

| 3.3.3.2. | Kærrer med totalmasse over 3,5 tons:
  Prøvekræfterne skal påføres prøveemnet i både vandret og lodret retning i en asynkron udholdenhedsprøve. Den vandrette angrebslinje skal være parallel med jorden i motorkøretøjets langsgående midterplan og gå gennem centrum af koblingsbolten. Den lodrette angrebslinje skal være vinkelret på den vandrette kraftlinje og virke langs koblingsboltens langsgående centerlinje.
  Fastgørelsen af trækstangskobling og trækøje til prøvebænken skal være den samme som den, der er bestemt til fastgørelse til køretøjet efter fabrikantens monteringsanvisning.
  Der anvendes følgende prøvekræfter:
  TABEL 14 — Prøvekræfter







  Prøvekraft | Gennemsnitsværdi (kN) | Amplitude (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vandret kraft | 0 | ±0,6 Dc (se bemærkning) |
| Lodret kraft | S × g/1 000 | ±0,6 V (se bemærkning) |

3.3.3.2.

Kærrer med totalmasse over 3,5 tons:

Prøvekræfterne skal påføres prøveemnet i både vandret og lodret retning i en asynkron udholdenhedsprøve. Den vandrette angrebslinje skal være parallel med jorden i motorkøretøjets langsgående midterplan og gå gennem centrum af koblingsbolten. Den lodrette angrebslinje skal være vinkelret på den vandrette kraftlinje og virke langs koblingsboltens langsgående centerlinje.

Fastgørelsen af trækstangskobling og trækøje til prøvebænken skal være den samme som den, der er bestemt til fastgørelse til køretøjet efter fabrikantens monteringsanvisning.

Der anvendes følgende prøvekræfter:

TABEL 14 — Prøvekræfter

Prøvekraft

Gennemsnitsværdi (kN)

Amplitude (kN)

Vandret kraft

0

±0,6 Dc (se bemærkning)

Lodret kraft

S × g/1 000

±0,6 V (se bemærkning)

Bemærkning: For specialtrækstangskoblinger i klasse T nedsættes disse værdier til ±0,5 Dc og ±0,5 V.

De lodrette og vandrette kraftkomponenter skal være sinusformede og påføres asynkront med en frekvensforskel mellem 1 % og 3 %.

| 3.3.4. | Statisk prøve på koblingsboltens låseanordning
  For trækstangskoblinger skal tilkoblingsanordningens lukning og eventuelle låseanordninger desuden prøves med en statisk kraft på 0,25 D, virkende i åbningsretningen. Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner, eller forårsage beskadigelse. For cylindriske koblingsbolte er en prøvekraft på 0,1 D tilstrækkelig. |
| --- | --- |

3.3.4.

Statisk prøve på koblingsboltens låseanordning

For trækstangskoblinger skal tilkoblingsanordningens lukning og eventuelle låseanordninger desuden prøves med en statisk kraft på 0,25 D, virkende i åbningsretningen. Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner, eller forårsage beskadigelse. For cylindriske koblingsbolte er en prøvekraft på 0,1 D tilstrækkelig.

3.4.   Trækøjer

| 3.4.1. | Trækøjer skal underkastes samme dynamiske prøver som trækstangskoblinger. Trækøjer, som udelukkende anvendes til påhængskøretøjer med hængslet trækstang, som giver fri lodret bevægelighed, underkastes en vekslende belastning som beskrevet i punkt 3.3.2. Trækøjer, som tillige er beregnet til kærrer, prøves på samme måde som kuglekoblinger (punkt 3.2) for tilladt påhængsvognsmasse C til og med 3,5 tons, og på samme måde som trækstangskoblinger (punkt 3.3.3.2) for kærrer med tilladt masse C over 3,5 tons. |
| --- | --- |

3.4.1.

Trækøjer skal underkastes samme dynamiske prøver som trækstangskoblinger. Trækøjer, som udelukkende anvendes til påhængskøretøjer med hængslet trækstang, som giver fri lodret bevægelighed, underkastes en vekslende belastning som beskrevet i punkt 3.3.2. Trækøjer, som tillige er beregnet til kærrer, prøves på samme måde som kuglekoblinger (punkt 3.2) for tilladt påhængsvognsmasse C til og med 3,5 tons, og på samme måde som trækstangskoblinger (punkt 3.3.3.2) for kærrer med tilladt masse C over 3,5 tons.

| 3.4.2. | Ringformede trækøjer i klasse L afprøves på samme måde som standardtrækøjer. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ringformede trækøjer i klasse L afprøves på samme måde som standardtrækøjer.

| 3.4.3. | Prøvning af trækøjer skal udføres således, at den vekslende kraft også virker på de dele, som benyttes til fastgørelse af trækøjet til trækstangen. Alle fleksible mellemkomponenter skal fastspændes. |
| --- | --- |

3.4.3.

Prøvning af trækøjer skal udføres således, at den vekslende kraft også virker på de dele, som benyttes til fastgørelse af trækøjet til trækstangen. Alle fleksible mellemkomponenter skal fastspændes.

3.5.   Koblinger af krogtypen

| 3.5.1. | Koblinger af krogtypen i klasse K skal holde den dynamiske prøve i punkt 3.5.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.5.1.

Koblinger af krogtypen i klasse K skal holde den dynamiske prøve i punkt 3.5.2 i dette bilag.

| 3.5.2. | Dynamisk prøve: |
| --- | --- |

3.5.2.

Dynamisk prøve:

| 3.5.2.1. | den dynamiske prøve er en pulserende prøve med et ringformet trækøje i klasse L, med koblingen monteret på samme måde som ved montering på køretøjet, og med alle de nødvendige dele til montering på køretøjet. Dog kan eventuelle fleksible komponenter med den typegodkendende myndigheds eller den tekniske tjenestes godkendelse ophæves |
| --- | --- |

3.5.2.1.

den dynamiske prøve er en pulserende prøve med et ringformet trækøje i klasse L, med koblingen monteret på samme måde som ved montering på køretøjet, og med alle de nødvendige dele til montering på køretøjet. Dog kan eventuelle fleksible komponenter med den typegodkendende myndigheds eller den tekniske tjenestes godkendelse ophæves

| 3.5.2.2. | for koblinger af krogtypen bestemt til brug med påhængskøretøjer med hængslet trækstang, hvor den påførte lodrette belastning af koblingen, S, er nul, påføres prøvekraften vandret, så den simulerer en trækkraft i krogen varierende mellem 0,05 D og 1,00 D |
| --- | --- |

3.5.2.2.

for koblinger af krogtypen bestemt til brug med påhængskøretøjer med hængslet trækstang, hvor den påførte lodrette belastning af koblingen, S, er nul, påføres prøvekraften vandret, så den simulerer en trækkraft i krogen varierende mellem 0,05 D og 1,00 D

| 3.5.2.3. | for koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer skal prøvekraften repræsentere resultanten af de vandrette og lodrette kræfter på koblingen og påføres i en vinkel -α, dvs. fra forrest/øverst til bagest/nederst (se figur 21), og svarende til den beregnede vinkel af resultanten af de vandrette og lodrette kræfter på koblingen. Kraften Fhs res beregnes som:



  hvor Fh = Db
  og |
| --- | --- |

3.5.2.3.

for koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer skal prøvekraften repræsentere resultanten af de vandrette og lodrette kræfter på koblingen og påføres i en vinkel -α, dvs. fra forrest/øverst til bagest/nederst (se figur 21), og svarende til den beregnede vinkel af resultanten af de vandrette og lodrette kræfter på koblingen. Kraften Fhs res beregnes som:

Formula
  hvor Fh = Db
  og
  Formula

| 3.5.2.4. | Den påførte kraft skal variere mellem 0,05 Fhs res og 1,00 Fhs res. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Den påførte kraft skal variere mellem 0,05 Fhs res og 1,00 Fhs res.

| 3.5.3. | Statisk prøve på koblingens låseanordning
  For koblinger af krogtypen testes desuden lukningen og eventuelle låseanordninger ved påføring af en statisk kraft på 0,25 D, virkende i åbningsretningen. Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner, eller forårsage beskadigelse. |
| --- | --- |

3.5.3.

Statisk prøve på koblingens låseanordning

For koblinger af krogtypen testes desuden lukningen og eventuelle låseanordninger ved påføring af en statisk kraft på 0,25 D, virkende i åbningsretningen. Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner, eller forårsage beskadigelse.

3.6.   Trækstænger

| 3.6.1. | Trækstænger afprøves på samme måde som trækøjer (se punkt 3.4). Den tekniske tjeneste kan afstå fra en udholdenhedsprøve, når komponentens enkle konstruktion muliggør teoretisk kontrol af dens styrke. Den konstruktivt bestemte belastning ved teoretisk kontrol af trækstænger for kærrer med tilladt totalmasse C til og med 3,5 tons skal tages fra ISO 7641/1:1983. De konstruktivt bestemte kræfter til teoretisk kontrol af trækstænger for kærrer med tilladt totalmasse C over 3,5 tons beregnes på følgende måde:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  hvor kraftamplituden V er den, der er givet i punkt 2.11.4 i dette regulativ.
  De tilladte belastninger baseret på de konstruktivt bestemte masser for påhængskøretøjer med tilladt totalmasse C over 3,5 tons skal være i overensstemmelse med punkt 5.3. i ISO 7641/1:1983. For trækstænger med knæk (f.eks. svanehals) og for trækstænger til påhængskøretøjer skal den vandrette kraftkomponent Fhp = 1,0 × D tages i betragtning. |
| --- | --- |

3.6.1.

Trækstænger afprøves på samme måde som trækøjer (se punkt 3.4). Den tekniske tjeneste kan afstå fra en udholdenhedsprøve, når komponentens enkle konstruktion muliggør teoretisk kontrol af dens styrke. Den konstruktivt bestemte belastning ved teoretisk kontrol af trækstænger for kærrer med tilladt totalmasse C til og med 3,5 tons skal tages fra ISO 7641/1:1983. De konstruktivt bestemte kræfter til teoretisk kontrol af trækstænger for kærrer med tilladt totalmasse C over 3,5 tons beregnes på følgende måde:

Fsp = (g × S/1 000) + V

hvor kraftamplituden V er den, der er givet i punkt 2.11.4 i dette regulativ.

De tilladte belastninger baseret på de konstruktivt bestemte masser for påhængskøretøjer med tilladt totalmasse C over 3,5 tons skal være i overensstemmelse med punkt 5.3. i ISO 7641/1:1983. For trækstænger med knæk (f.eks. svanehals) og for trækstænger til påhængskøretøjer skal den vandrette kraftkomponent Fhp = 1,0 × D tages i betragtning.

| 3.6.2. | Hængslede trækstænger til selvbærende påhængskøretøjer med fri bevægelighed i det lodrette plan skal ud over udholdenhedsprøven eller den tekniske styrkeberegning kontrolleres for stivhed mod udknækning, enten ved teoretisk beregning med en konstruktivt bestemt belastning på 3,0 × D eller ved en udknækningsprøve med en kraft på 3,0 × D. Anvendes beregning, skal de tilladte spændinger være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983. |
| --- | --- |

3.6.2.

Hængslede trækstænger til selvbærende påhængskøretøjer med fri bevægelighed i det lodrette plan skal ud over udholdenhedsprøven eller den tekniske styrkeberegning kontrolleres for stivhed mod udknækning, enten ved teoretisk beregning med en konstruktivt bestemt belastning på 3,0 × D eller ved en udknækningsprøve med en kraft på 3,0 × D. Anvendes beregning, skal de tilladte spændinger være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983.

| 3.6.3. | For styrende aksler efterprøves bøjningsbestandigheden ved teoretisk beregning eller ved en bøjningsprøve. Der påføres en vandret siderettet statisk kraft i koblingspunktet. Størrelsen af denne kraft vælges således, at der udøves et kraftmoment på 0,6 × Av × g (kNm) omkring forakslens centrum. De tilladte spændinger skal være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983.
  Når de styrende aksler udgør en dobbeltakslet tandem forvogn (styrende bogie), forhøjes kraftmomentet til 0,95 × Av × g (kNm) |
| --- | --- |

3.6.3.

For styrende aksler efterprøves bøjningsbestandigheden ved teoretisk beregning eller ved en bøjningsprøve. Der påføres en vandret siderettet statisk kraft i koblingspunktet. Størrelsen af denne kraft vælges således, at der udøves et kraftmoment på 0,6 × Av × g (kNm) omkring forakslens centrum. De tilladte spændinger skal være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983.

Når de styrende aksler udgør en dobbeltakslet tandem forvogn (styrende bogie), forhøjes kraftmomentet til 0,95 × Av × g (kNm)

3.7.   Sættevognskoblinger

| 3.7.1. | De grundlæggende prøver er en dynamisk og en statisk prøve (løfteprøve). Sættevognskoblinger bestemt til medstyring af sættevognen underkastes en supplerende statisk prøve (bøjningsprøve). Ved prøven skal sættevognskoblingen være udstyret med alle befæstelsesdele, som kræves til dens fastgørelse på køretøjet. Fastgørelsesmåden skal være identisk med den, der skal anvendes på køretøjet. Beregning kan ikke godtages som alternativ til fysisk afprøvning. |
| --- | --- |

3.7.1.

De grundlæggende prøver er en dynamisk og en statisk prøve (løfteprøve). Sættevognskoblinger bestemt til medstyring af sættevognen underkastes en supplerende statisk prøve (bøjningsprøve). Ved prøven skal sættevognskoblingen være udstyret med alle befæstelsesdele, som kræves til dens fastgørelse på køretøjet. Fastgørelsesmåden skal være identisk med den, der skal anvendes på køretøjet. Beregning kan ikke godtages som alternativ til fysisk afprøvning.

3.7.2.   Statiske prøver

| 3.7.2.1. | Standardsættevognskoblinger bestemt til styrekile eller lignende anordninger til medstyring af sættevognen (se punkt 2.7 i dette regulativ) skal styrkeprøves ved en statisk bøjningsprøve, som udføres i styreanordningens arbejdsområde og under samtidig påføring af et lodret koblingstryk. Den største tilladte belastning U af sættevognskoblingen skal påføres lodret på sættevognskoblingen i dennes arbejdsposition ved hjælp af en stiv plade tilstrækkelig stor til helt at dække koblingen.
  Den resulterende kraft af denne belastning skal gå gennem midten af sættevognskoblingens vandrette hængsel.
  Samtidig skal påføres en vandret sidekraft, som repræsenterer den nødvendige kraft til medstyring af sættevognen og angriber på siden af sættevognskoblingens styr for hovedbolten. Kraftens retning og størrelse vælges således, at den udøver et kraftmoment på 0,75 m × D omkring midten af hovedbolten på en vægtstang med længde 0,5 m ± 0,1 m. Blivende plastisk deformation indtil 0,5 % af alle nominelle mål er tilladt. Der må ikke være revner. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Standardsættevognskoblinger bestemt til styrekile eller lignende anordninger til medstyring af sættevognen (se punkt 2.7 i dette regulativ) skal styrkeprøves ved en statisk bøjningsprøve, som udføres i styreanordningens arbejdsområde og under samtidig påføring af et lodret koblingstryk. Den største tilladte belastning U af sættevognskoblingen skal påføres lodret på sættevognskoblingen i dennes arbejdsposition ved hjælp af en stiv plade tilstrækkelig stor til helt at dække koblingen.

Den resulterende kraft af denne belastning skal gå gennem midten af sættevognskoblingens vandrette hængsel.

Samtidig skal påføres en vandret sidekraft, som repræsenterer den nødvendige kraft til medstyring af sættevognen og angriber på siden af sættevognskoblingens styr for hovedbolten. Kraftens retning og størrelse vælges således, at den udøver et kraftmoment på 0,75 m × D omkring midten af hovedbolten på en vægtstang med længde 0,5 m ± 0,1 m. Blivende plastisk deformation indtil 0,5 % af alle nominelle mål er tilladt. Der må ikke være revner.

| 3.7.2.2. | Alle sættevognskoblinger underkastes en statisk løfteprøve. En løftekraft på indtil Fa = g.U må ikke forårsage væsentlig permanent bøjning af koblingspladen over mere end 0,2 % af dennes bredde.
  For standardsættevognskoblinger i klasse G50 og tilsvarende koblinger til samme hovedboltdiameter må der ikke opstå løsrivelse af hovedbolten fra koblingen ved en løftekraft på Fa = g × 2,5 U. For andre koblinger til hovedboltdiameter over 50 mm, f.eks. koblinger til hovedbolte Ø 90 mm, skal løftekraften være Fa = g × 1,6 U med en mindsteværdi på 500 kN.
  Kraften påføres ved hjælp af en arm, som i den ene ende støtter mod koblingspladen og i den anden løftes til en afstand af 1,0 til 1,5 m fra centrum af hovedbolten — se figur 24.
  Armen skal danne en vinkel på 90o med hovedboltens indgangsretning i koblingen. Hvis den værst tænkelige situation klart fremgår, skal den værst tænkelige situation afprøves. Fremgår den ikke klart, afgør den tekniske tjeneste, hvilken af de to sider der skal afprøves. Kun én prøve er nødvendig. |
| --- | --- |

3.7.2.2.

Alle sættevognskoblinger underkastes en statisk løfteprøve. En løftekraft på indtil Fa = g.U må ikke forårsage væsentlig permanent bøjning af koblingspladen over mere end 0,2 % af dennes bredde.

For standardsættevognskoblinger i klasse G50 og tilsvarende koblinger til samme hovedboltdiameter må der ikke opstå løsrivelse af hovedbolten fra koblingen ved en løftekraft på Fa = g × 2,5 U. For andre koblinger til hovedboltdiameter over 50 mm, f.eks. koblinger til hovedbolte Ø 90 mm, skal løftekraften være Fa = g × 1,6 U med en mindsteværdi på 500 kN.

Kraften påføres ved hjælp af en arm, som i den ene ende støtter mod koblingspladen og i den anden løftes til en afstand af 1,0 til 1,5 m fra centrum af hovedbolten — se figur 24.

Armen skal danne en vinkel på 90o med hovedboltens indgangsretning i koblingen. Hvis den værst tænkelige situation klart fremgår, skal den værst tænkelige situation afprøves. Fremgår den ikke klart, afgør den tekniske tjeneste, hvilken af de to sider der skal afprøves. Kun én prøve er nødvendig.

Image

3.7.3.   Dynamisk prøve

Sættevognskoblingen udsættes for vekslende belastning i en prøveopstilling (asynkron dynamisk prøve) med vandret vekslende og lodret pulserende kræfter, som virker samtidigt.

| 3.7.3.1. | For sættevognskoblinger, der ikke er bestemt til medstyring af sættevognen, anvendes følgende kræfter:
  Vandret: Fhw = ±0,6 D
  Lodret: FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U
  Disse to kræfter skal angribe i køretøjets langsgående midterplan, med begge angrebslinjer FsO og FsU gående gennem midten af koblingens hængsel.
  Den lodrette kraft Fs veksler mellem grænserne +g × 1,2 U and +g × 0,4 U, og den vandrette kraft mellem ±0,6 D. |
| --- | --- |

3.7.3.1.

For sættevognskoblinger, der ikke er bestemt til medstyring af sættevognen, anvendes følgende kræfter:

Vandret: Fhw = ±0,6 D

Lodret: FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Disse to kræfter skal angribe i køretøjets langsgående midterplan, med begge angrebslinjer FsO og FsU gående gennem midten af koblingens hængsel.

Den lodrette kraft Fs veksler mellem grænserne +g × 1,2 U and +g × 0,4 U, og den vandrette kraft mellem ±0,6 D.

| 3.7.3.2. | For sættevognskoblinger bestemt til medstyring af sættevognen anvendes følgende kræfter:
  Vandret: Fhw = = ±0,675 D
  Lodret: FsO og FsU som i punkt 3.7.3.1.
  Kræfternes angrebslinjer er angivet i punkt 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2.

For sættevognskoblinger bestemt til medstyring af sættevognen anvendes følgende kræfter:

Vandret: Fhw = = ±0,675 D

Lodret: FsO og FsU som i punkt 3.7.3.1.

Kræfternes angrebslinjer er angivet i punkt 3.7.3.1.

| 3.7.3.3. | Ved dynamisk prøve på sættevognskoblinger lægges et egnet smørende materiale mellem koblingsplade og hovedboltplade for at sikre, at friktionskoefficienten F højst 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

Ved dynamisk prøve på sættevognskoblinger lægges et egnet smørende materiale mellem koblingsplade og hovedboltplade for at sikre, at friktionskoefficienten F højst 0,15.

3.8.   Monteringsrammer for sættevognskoblinger

De dynamiske prøver for for sættevognskoblinger beskrevet i punkt 3.7.3 og de statiske prøver i punkt 3.7.2 finder også anvendelse på monteringsrammer. For monteringsrammer er løfteprøven udført i én side tilstrækkelig. Prøven baseres på den specificerede maksimale monteringshøjde for koblingen, den specificerede maksimale bredde og den specificerede minimale længde af monteringsrammen. Denne prøve skal ikke anses for nødvendig, såfremt monteringsrammen er smallere og/eller længere og dens totale højde mindre end en konstruktion, som allerede har været underkastet denne prøve, og med hvilken den i øvrigt er identisk. Beregning kan ikke godtages som alternativ til fysisk afprøvning.

3.9.   Hovedbolte for sættevognskoblinger

| 3.9.1. | En dynamisk prøve med vekslende belastning skal udføres på et prøveeksemplar i prøveapparat. Prøvning af hovedbolten må ikke kombineres med prøvning af sættevognskoblingen. Prøven skal udføres således, at belastningen også påføres de befæstelser, hvormed hovedbolten er fastgjort til sættevognen. Beregning kan ikke godtages som alternativ til fysisk afprøvning. |
| --- | --- |

3.9.1.

En dynamisk prøve med vekslende belastning skal udføres på et prøveeksemplar i prøveapparat. Prøvning af hovedbolten må ikke kombineres med prøvning af sættevognskoblingen. Prøven skal udføres således, at belastningen også påføres de befæstelser, hvormed hovedbolten er fastgjort til sættevognen. Beregning kan ikke godtages som alternativ til fysisk afprøvning.

| 3.9.2. | Der udføres en dynamisk prøve med en vandret belastning på Fhw = ±0,6 D på hovedbolten med denne i sin arbejdsposition.
  Den påførte kraft skal gå gennem midten af den cylindriske del af den mindste diameter af hovedbolten, hvis diameter er 50,8 mm for klasse H50 (se bilag 5, figur 18). |
| --- | --- |

3.9.2.

Der udføres en dynamisk prøve med en vandret belastning på Fhw = ±0,6 D på hovedbolten med denne i sin arbejdsposition.

Den påførte kraft skal gå gennem midten af den cylindriske del af den mindste diameter af hovedbolten, hvis diameter er 50,8 mm for klasse H50 (se bilag 5, figur 18).

BILAG 7

MONTERINGSKRAV OG SÆRLIGE KRAV

1.   MONTERINGSKRAV OG SÆRLIGE KRAV

1.1.   Fastgørelse af koblingskugler og trækbeslag

| 1.1.1. | Koblingskugler og trækbeslag skal fastgøres til køretøjer i klasse M1, M2 (med tilladt masse under 3,5 t) og N1 (6) på en måde, som er i overensstemmelse med angivelserne af frigang og højde i figur 25. Højden måles ved den i tillæg 1 til dette bilag givne belastning af køretøjet.
  Kravet til højde finder ikke anvendelse på terrængående køretøjer i klasse G som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3)(document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). |
| --- | --- |

1.1.1.

Koblingskugler og trækbeslag skal fastgøres til køretøjer i klasse M1, M2 (med tilladt masse under 3,5 t) og N1 (6) på en måde, som er i overensstemmelse med angivelserne af frigang og højde i figur 25. Højden måles ved den i tillæg 1 til dette bilag givne belastning af køretøjet.

Kravet til højde finder ikke anvendelse på terrængående køretøjer i klasse G som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3)(document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

| 1.1.1.1. | Det i figur 25a og 25b viste frie areal kan være optaget af ikke aftageligt udstyr som reservehjul, forudsat at afstanden fra kuglens centrum til et lodret plan gennem udstyrets bageste punkt ikke er er over 300 mm. Udstyret skal være monteret således, at der er tilstrækkelig adgang til at foretage tilkobling og frakobling uden risiko for at brugeren kommer til skade, og uden at det ændrer koblingens bevægelighedsvinkler. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

Det i figur 25a og 25b viste frie areal kan være optaget af ikke aftageligt udstyr som reservehjul, forudsat at afstanden fra kuglens centrum til et lodret plan gennem udstyrets bageste punkt ikke er er over 300 mm. Udstyret skal være monteret således, at der er tilstrækkelig adgang til at foretage tilkobling og frakobling uden risiko for at brugeren kommer til skade, og uden at det ændrer koblingens bevægelighedsvinkler.

| 1.1.2. | Køretøjets fabrikant skal stille monteringsanvisning for koblingskugler og trækbeslag til rådighed og angive, om forstærkning af fastgøringsområdet er nødvendig. |
| --- | --- |

1.1.2.

Køretøjets fabrikant skal stille monteringsanvisning for koblingskugler og trækbeslag til rådighed og angive, om forstærkning af fastgøringsområdet er nødvendig.

| 1.1.3. | Kuglekoblingen skal kunne til- og frakobles, når kuglekoblingens længdeakse i forhold til midtlinjen af koblingskugle og monteringsbeslag: | er drejet vandret 60o til højre eller venstre, (β = 60o, se figur 25) |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

Kuglekoblingen skal kunne til- og frakobles, når kuglekoblingens længdeakse i forhold til midtlinjen af koblingskugle og monteringsbeslag:

er drejet vandret 60o til højre eller venstre, (β = 60o, se figur 25)

| | er drejet lodret 10o op eller ned (α = 10o, se figur 25) |
| --- | --- |

er drejet lodret 10o op eller ned (α = 10o, se figur 25)

| | er drejet aksialt 10o højre eller venstre om. |
| --- | --- |

er drejet aksialt 10o højre eller venstre om.

Image

Image

| 1.1.4. | Når påhængskøretøjet ikke er tilkoblet motorkøretøjet, må det monterede trækbeslag og den monterede koblingskugle ikke dække for den plads, som er afsat til montering af bageste nummerplade, eller forringe synligheden af motorkøretøjets bageste nummerplade. Hvis koblingskuglen eller andre genstande dækker for bageste nummerplade, skal de være aftagelige eller flytbare uden brug af værktøj, f.eks. en letbetjent (dvs. betjeningskraft ikke over 20 Nm) nøgle, som medføres i køretøjet. |
| --- | --- |

1.1.4.

Når påhængskøretøjet ikke er tilkoblet motorkøretøjet, må det monterede trækbeslag og den monterede koblingskugle ikke dække for den plads, som er afsat til montering af bageste nummerplade, eller forringe synligheden af motorkøretøjets bageste nummerplade. Hvis koblingskuglen eller andre genstande dækker for bageste nummerplade, skal de være aftagelige eller flytbare uden brug af værktøj, f.eks. en letbetjent (dvs. betjeningskraft ikke over 20 Nm) nøgle, som medføres i køretøjet.

1.2.   Kuglekoblingers fastgørelse

| 1.2.1. | Kuglekoblinger i klasse B er tilladt til påhængsvogne med tilladt masse til og med 3,5 tons. Kuglekoblingen skal være fastgjort således, at når påhængsvognen er anbragt vandret og lastet til største tilladte akseltryk, er centerlinjen af det kugleformede hus, hvori kuglen sidder, 430 ± 35 mm over det vandrette plan, hvorpå påhængsvognens hjul står.
  For campingvogne og varepåhængsvogne forstås ved »vandret anbringelse«, at gulvet eller lastefladen er vandret. For påhængsvogne uden en sådan referenceflade (f.eks. bådanhængere eller lignende) skal påhængsvognens fabrikant angive en passende referencelinje, som fastlægger vandret position. Højdekravet finder kun anvendelse på påhængskøretøjer til sammenkobling med de i punkt 1.1.1 i dette bilag omhandlede køretøjer.
  I alle tilfælde skal den vandrette stilling være fastlagt med en nøjagtighed af ± 1o. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kuglekoblinger i klasse B er tilladt til påhængsvogne med tilladt masse til og med 3,5 tons. Kuglekoblingen skal være fastgjort således, at når påhængsvognen er anbragt vandret og lastet til største tilladte akseltryk, er centerlinjen af det kugleformede hus, hvori kuglen sidder, 430 ± 35 mm over det vandrette plan, hvorpå påhængsvognens hjul står.

For campingvogne og varepåhængsvogne forstås ved »vandret anbringelse«, at gulvet eller lastefladen er vandret. For påhængsvogne uden en sådan referenceflade (f.eks. bådanhængere eller lignende) skal påhængsvognens fabrikant angive en passende referencelinje, som fastlægger vandret position. Højdekravet finder kun anvendelse på påhængskøretøjer til sammenkobling med de i punkt 1.1.1 i dette bilag omhandlede køretøjer.

I alle tilfælde skal den vandrette stilling være fastlagt med en nøjagtighed af ± 1o.

| 1.2.2. | Kuglekoblingen skal kunne betjenes på sikker måde inden for koblingskuglens frie afstand angivet i figur 25a og 25b, ved vinkler på indtil α = 25o og β = 60o. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kuglekoblingen skal kunne betjenes på sikker måde inden for koblingskuglens frie afstand angivet i figur 25a og 25b, ved vinkler på indtil α = 25o og β = 60o.

1.3.   Fastgøring af trækstangskoblinger og konsoller

| 1.3.1. | Monteringsmål for standardtrækstangskoblinger:
  For standardtrækstangskoblinger skal de i figur 15 og tabel 10 anførte monteringsmål være overholdt. |
| --- | --- |

1.3.1.

Monteringsmål for standardtrækstangskoblinger:

For standardtrækstangskoblinger skal de i figur 15 og tabel 10 anførte monteringsmål være overholdt.

| 1.3.2. | Krav om fjernbetjening af kobling
  Såfremt en eller flere af følgende forskrifter for let og sikker betjening (punkt 1.3.3), tilgængelighed (punkt 1.3.5) eller fri afstand omkring betjeningshåndtaget (punkt 1.3.6) ikke kan opfyldes, skal koblingen have en fjernbetjeningsanordning som beskrevet i bilag 5, punkt 12.3. |
| --- | --- |

1.3.2.

Krav om fjernbetjening af kobling

Såfremt en eller flere af følgende forskrifter for let og sikker betjening (punkt 1.3.3), tilgængelighed (punkt 1.3.5) eller fri afstand omkring betjeningshåndtaget (punkt 1.3.6) ikke kan opfyldes, skal koblingen have en fjernbetjeningsanordning som beskrevet i bilag 5, punkt 12.3.

| 1.3.3. | Let og sikker betjening af tilkoblingsanordningen
  Trækstangskoblinger skal være således monteret på køretøjet, at de kan betjenes let og sikkert.
  Betjeningen omfatter ud over åbning (og eventuelt lukning) også kontrol af indikatoren for koblingsboltens lukkede og sikrede position (dels ved at se, dels ved at føle sig frem).
  I det område, hvor brugeren står, når han skal betjene koblingen, må konstruktionen ikke frembyde farlige punkter såsom skarpe kanter, hjørner osv., uden at disse er beskyttet, så personskade er usandsynlig.
  Dette område skal kunne forlades til begge sider uhindret af genstande fastgjort til koblingen eller til køretøjerne.
  Brugeren skal kunne indtage en passende stilling til betjening af koblingen, uhindret af eventuel beskyttelse mod underkøring. |
| --- | --- |

1.3.3.

Let og sikker betjening af tilkoblingsanordningen

Trækstangskoblinger skal være således monteret på køretøjet, at de kan betjenes let og sikkert.

Betjeningen omfatter ud over åbning (og eventuelt lukning) også kontrol af indikatoren for koblingsboltens lukkede og sikrede position (dels ved at se, dels ved at føle sig frem).

I det område, hvor brugeren står, når han skal betjene koblingen, må konstruktionen ikke frembyde farlige punkter såsom skarpe kanter, hjørner osv., uden at disse er beskyttet, så personskade er usandsynlig.

Dette område skal kunne forlades til begge sider uhindret af genstande fastgjort til koblingen eller til køretøjerne.

Brugeren skal kunne indtage en passende stilling til betjening af koblingen, uhindret af eventuel beskyttelse mod underkøring.

| 1.3.4. | Mindstevinkel for til- og frakobling
  Til- og frakobling af trækøjet skal være mulig, når trækøjets længdeakse samtidig er drejet på følgende måde i forhold til tragtens centerlinje:
  50o vandret til højre eller venstre
  6o lodret op eller ned
  6o aksialt højre eller venstre om.
  Dette krav finder ligeledes anvendelse på koblinger af krogtypen i klasse K. |
| --- | --- |

1.3.4.

Mindstevinkel for til- og frakobling

Til- og frakobling af trækøjet skal være mulig, når trækøjets længdeakse samtidig er drejet på følgende måde i forhold til tragtens centerlinje:

50o vandret til højre eller venstre

6o lodret op eller ned

6o aksialt højre eller venstre om.

Dette krav finder ligeledes anvendelse på koblinger af krogtypen i klasse K.

| 1.3.5. | Tilgængelighed
  Afstanden mellem midten af koblingsbolten og kanten af køretøjets karrosseri må ikke være over 550 mm. Er afstanden over 420 mm, skal koblingen være forsynet med en anordning, hvormed den kan betjenes sikkert i en afstand af højst 420 mm fra karrosseriets yderside.
  Afstanden 550 mm kan overskrides som angivet nedenfor, forudsat at den tekniske nødvendighed heraf kan godtgøres og at det ikke vanskeliggør nem og sikker betjening af trækstangskoblingen.






  i) | en afstand på indtil 650 mm for køretøjer med tippelad eller bagmonteret udstyr |
| --- | --- | --- |

1.3.5.

Tilgængelighed

Afstanden mellem midten af koblingsbolten og kanten af køretøjets karrosseri må ikke være over 550 mm. Er afstanden over 420 mm, skal koblingen være forsynet med en anordning, hvormed den kan betjenes sikkert i en afstand af højst 420 mm fra karrosseriets yderside.

Afstanden 550 mm kan overskrides som angivet nedenfor, forudsat at den tekniske nødvendighed heraf kan godtgøres og at det ikke vanskeliggør nem og sikker betjening af trækstangskoblingen.

i)

en afstand på indtil 650 mm for køretøjer med tippelad eller bagmonteret udstyr

| ii) | i en afstand på indtil 1 320 mm, hvis den fri højde er mindst 1 150 mm |
| --- | --- |

ii)

i en afstand på indtil 1 320 mm, hvis den fri højde er mindst 1 150 mm

| iii) | for biltransportkøretøjer med mindst to lastdæk, når påhængskøretøjet ikke frakobles under normal transportdrift. |
| --- | --- |

iii)

for biltransportkøretøjer med mindst to lastdæk, når påhængskøretøjet ikke frakobles under normal transportdrift.

| 1.3.6. | Fri afstand omkring betjeningshåndtaget
  For at trækstangskoblingen skal kunne betjenes sikkert, skal der være tilstrækkelig fri afstand omkring betjeningshåndtaget.
  Den i figur 26 viste fri afstand skal anses for tilstrækkelig. Er køretøjet bestemt til at monteres med forskellige typer standardtrækstangskoblinger, skal kravene til fri afstand ligeledes være opfyldt med den største kobling i den pågældende klasse anført i bilag 5, punkt 3.



  De angivne frie afstande gælder ligeledes for trækstangskoblinger, hvis betjeningshåndtag er nedadvendt eller afvigende i udformning.
  Den frie afstand skal også være tilstede inden for den minimumsvinkel for til- og frakobling, som foreskrives i punkt 1.3.4 i dette bilag. |
| --- | --- |

1.3.6.

Fri afstand omkring betjeningshåndtaget

For at trækstangskoblingen skal kunne betjenes sikkert, skal der være tilstrækkelig fri afstand omkring betjeningshåndtaget.

Den i figur 26 viste fri afstand skal anses for tilstrækkelig. Er køretøjet bestemt til at monteres med forskellige typer standardtrækstangskoblinger, skal kravene til fri afstand ligeledes være opfyldt med den største kobling i den pågældende klasse anført i bilag 5, punkt 3.

Image

De angivne frie afstande gælder ligeledes for trækstangskoblinger, hvis betjeningshåndtag er nedadvendt eller afvigende i udformning.

Den frie afstand skal også være tilstede inden for den minimumsvinkel for til- og frakobling, som foreskrives i punkt 1.3.4 i dette bilag.

| 1.3.7. | Frit arbejdsspillerum for trækstangskoblinger
  Trækstangskoblingen skal, når den er monteret på vognen, have en fri afstand på mindst 10 mm til alle køretøjets øvrige dele, idet alle de i bilag 5, punkt 3, angivne mulige geometriske positioner af koblingen tages i betragtning.
  Er køretøjstypen bestemt til at monteres med forskellige typer standardtrækstangskoblinger, skal kravene til fri afstand ligeledes være opfyldt med den største kobling i den pågældende klasse anført i bilag 5, punkt 3. |
| --- | --- |

1.3.7.

Frit arbejdsspillerum for trækstangskoblinger

Trækstangskoblingen skal, når den er monteret på vognen, have en fri afstand på mindst 10 mm til alle køretøjets øvrige dele, idet alle de i bilag 5, punkt 3, angivne mulige geometriske positioner af koblingen tages i betragtning.

Er køretøjstypen bestemt til at monteres med forskellige typer standardtrækstangskoblinger, skal kravene til fri afstand ligeledes være opfyldt med den største kobling i den pågældende klasse anført i bilag 5, punkt 3.

| 1.3.8. | Tilladelighed af trækstangskoblinger med specialhængsel til lodret drejning — se bilag 5, punkt 3.4.
  Tilkoblingsanordninger, som har cylindrisk koblingsbolt og opnår lodret drejning af det tilkoblede trækøje gennem et ekstra hængsel, kan kun tillades i det omfang den tekniske nødvendighed heraf kan godtgøres. Dette kan f.eks. været tilfældet for køretøjer med tippelad, når kuglekoblingen skal være hængslet, eller for køretøjer til tunge transporter, når brug af en cylindrisk koblingsbolt er nødvendig af styrkemæssige grunde. |
| --- | --- |

1.3.8.

Tilladelighed af trækstangskoblinger med specialhængsel til lodret drejning — se bilag 5, punkt 3.4.

Tilkoblingsanordninger, som har cylindrisk koblingsbolt og opnår lodret drejning af det tilkoblede trækøje gennem et ekstra hængsel, kan kun tillades i det omfang den tekniske nødvendighed heraf kan godtgøres. Dette kan f.eks. været tilfældet for køretøjer med tippelad, når kuglekoblingen skal være hængslet, eller for køretøjer til tunge transporter, når brug af en cylindrisk koblingsbolt er nødvendig af styrkemæssige grunde.

1.4.   Fastgørelse af trækøjer og trækstænger på påhængskøretøjer

| 1.4.1. | Trækstænger til kærrer skal have en højdejusterbar støtteanordning, såfremt den lodrette bæremasse ved påhængskøretøjets trækøje er over 50 kg, når påhængskøretøjet er lastet til sin teknisk tilladte masse med jævnt fordelt last. |
| --- | --- |

1.4.1.

Trækstænger til kærrer skal have en højdejusterbar støtteanordning, såfremt den lodrette bæremasse ved påhængskøretøjets trækøje er over 50 kg, når påhængskøretøjet er lastet til sin teknisk tilladte masse med jævnt fordelt last.

| 1.4.2. | Når trækøjer og trækstang fastgøres på en kærre med tilladt masse C over 3,5 tons og med flere end en aksel, skal kærren have en anordning til fordeling af akseltrykket. |
| --- | --- |

1.4.2.

Når trækøjer og trækstang fastgøres på en kærre med tilladt masse C over 3,5 tons og med flere end en aksel, skal kærren have en anordning til fordeling af akseltrykket.

| 1.4.3. | Hængslede trækstænger skal være fri af jorden. Når trækstangen slippes i vandret stilling, skal den have en frihøjde på mindst 200 mm. Se også bilag 5, punkt 5.3 og 5.4. |
| --- | --- |

1.4.3.

Hængslede trækstænger skal være fri af jorden. Når trækstangen slippes i vandret stilling, skal den have en frihøjde på mindst 200 mm. Se også bilag 5, punkt 5.3 og 5.4.

1.5.   Fastgørelse af sættevognskoblinger, monteringsrammer og hovedbolte på køretøjer

| 1.5.1. | Sættevognskoblinger i klasse G50 må ikke fastgøres direkte på køretøjets chassis, medmindre dette tillades af køretøjets fabrikant. Fastgørelsen til chassiset skal ske ved hjælp af en monteringsramme i overensstemmelse med monteringsanvisningen fra fabrikanten af køretøjet og af tilkoblingsanordningen. |
| --- | --- |

1.5.1.

Sættevognskoblinger i klasse G50 må ikke fastgøres direkte på køretøjets chassis, medmindre dette tillades af køretøjets fabrikant. Fastgørelsen til chassiset skal ske ved hjælp af en monteringsramme i overensstemmelse med monteringsanvisningen fra fabrikanten af køretøjet og af tilkoblingsanordningen.

| 1.5.2. | Sættevogne skal være udstyret med støtteben eller anden anordning, som muliggør frakobling og parkering af sættevognen. Er sættevognen således udstyret, at sammenkobling af mekaniske koblingsanordninger, elektriske systemer og bremsesystemer kan finde sted automatisk, skal sættevognens støtteben automatisk trække sig op efter tilkobling af sættevognen.
  Disse krav finder ikke anvendelse på sættevogne til særlige formål, hvor frakobling normalt kun finder sted på et værksted eller ved læsning eller aflæsning på særligt udformede arbejdsområder. |
| --- | --- |

1.5.2.

Sættevogne skal være udstyret med støtteben eller anden anordning, som muliggør frakobling og parkering af sættevognen. Er sættevognen således udstyret, at sammenkobling af mekaniske koblingsanordninger, elektriske systemer og bremsesystemer kan finde sted automatisk, skal sættevognens støtteben automatisk trække sig op efter tilkobling af sættevognen.

Disse krav finder ikke anvendelse på sættevogne til særlige formål, hvor frakobling normalt kun finder sted på et værksted eller ved læsning eller aflæsning på særligt udformede arbejdsområder.

| 1.5.3. | Fastgørelsen af sættevognens hovedbolt til sættevognens monteringsramme skal ske i overensstemmelse med anvisningerne fra fabrikanten af køretøjet eller fabrikanten af koblingen. |
| --- | --- |

1.5.3.

Fastgørelsen af sættevognens hovedbolt til sættevognens monteringsramme skal ske i overensstemmelse med anvisningerne fra fabrikanten af køretøjet eller fabrikanten af koblingen.

| 1.5.4. | Har sættevognen styrekile, skal den opfylde forskrifterne i bilag 5, punkt 7.8. |
| --- | --- |

1.5.4.

Har sættevognen styrekile, skal den opfylde forskrifterne i bilag 5, punkt 7.8.

2.   FJERNINDIKATION OG -BETJENING

| 2.1. | Ved montering af anordninger til fjernindikation og -betjening skal alle relevante krav i bilag 5, punkt 12, tages i betragtning. |
| --- | --- |

2.1.

Ved montering af anordninger til fjernindikation og -betjening skal alle relevante krav i bilag 5, punkt 12, tages i betragtning.

BILAG 7

Tillæg 1

LASTEBETINGELSER VED MÅLING AF HØJDE AF KOBLINGSKUGLE

| 1. | Højden skal være som foreskrevet i bilag 7, punkt 1.1.1. |
| --- | --- |

1.

Højden skal være som foreskrevet i bilag 7, punkt 1.1.1.

| 2. | For køretøjer i klasse M1 (7) skal den køretøjsmasse, ved hvilken denne højde måles, angives af køretøjets fabrikant og skal være anført i meddelelsesformularen (bilag 2). Massen skal enten være den tilladte masse, fordelt mellem akslerne som foreskrevet af køretøjets fabrikant, eller den masse, som fremkommer, når køretøjet læsses i overensstemmelse med punkt 2.1 i dette tillæg. |
| --- | --- |

2.

For køretøjer i klasse M1 (7) skal den køretøjsmasse, ved hvilken denne højde måles, angives af køretøjets fabrikant og skal være anført i meddelelsesformularen (bilag 2). Massen skal enten være den tilladte masse, fordelt mellem akslerne som foreskrevet af køretøjets fabrikant, eller den masse, som fremkommer, når køretøjet læsses i overensstemmelse med punkt 2.1 i dette tillæg.

| 2.1. | Den maksimale størrelse af massen i køreklar stand som foreskrevet af motorkøretøjets fabrikant (se punkt 6 i meddelelsesformularen, bilag 2); plus |
| --- | --- |

2.1.

Den maksimale størrelse af massen i køreklar stand som foreskrevet af motorkøretøjets fabrikant (se punkt 6 i meddelelsesformularen, bilag 2); plus

| 2.1.1. | to masser på hver 68 kg, anbragt på de yderste pladser i hver sæderække, med sæderne i den bageste stilling, som de kan stilles i til normal kørsel, og idet masserne anbringes: |
| --- | --- |

2.1.1.

to masser på hver 68 kg, anbragt på de yderste pladser i hver sæderække, med sæderne i den bageste stilling, som de kan stilles i til normal kørsel, og idet masserne anbringes:

| 2.1.1.1. | for originalmonterede tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af køretøjets fabrikant, i et punkt ca. 100 mm foran R-punktet for justerbare sæder og 50 mm foran R-punktet for andre sæder, idet R-punktet fastlægges efter regulativ nr. 14, punkt 5.1.1.2; eller |
| --- | --- |

2.1.1.1.

for originalmonterede tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af køretøjets fabrikant, i et punkt ca. 100 mm foran R-punktet for justerbare sæder og 50 mm foran R-punktet for andre sæder, idet R-punktet fastlægges efter regulativ nr. 14, punkt 5.1.1.2; eller

| 2.1.1.2. | for tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af en uafhængig fabrikant og er bestemt til markedsføring som udskiftningsdele, i en position svarende omtrent til stillingen af en siddende person. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

for tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af en uafhængig fabrikant og er bestemt til markedsføring som udskiftningsdele, i en position svarende omtrent til stillingen af en siddende person.

| 2.1.2. | Derudover skal der for hver masse på 68 kg tilføjes yderligere 7 kg til personlig bagage, som fordeles jævnt i køretøjets bagagerum. |
| --- | --- |

2.1.2.

Derudover skal der for hver masse på 68 kg tilføjes yderligere 7 kg til personlig bagage, som fordeles jævnt i køretøjets bagagerum.

| 3. | For køretøjer i klasse N1 (7) skal måling af denne højde finde sted ved en køretøjsmasse på: |
| --- | --- |

3.

For køretøjer i klasse N1 (7) skal måling af denne højde finde sted ved en køretøjsmasse på:

| 3.1. | Massen skal være den tilladte masse, fordelt mellem akslerne som foreskrevet af motorkøretøjets fabrikant, (se punkt 6 i meddelelsesformularen, bilag 2). |
| --- | --- |

3.1.

Massen skal være den tilladte masse, fordelt mellem akslerne som foreskrevet af motorkøretøjets fabrikant, (se punkt 6 i meddelelsesformularen, bilag 2).

---

(1)  I den i færdselskonventionen (Wien, 1968) artikel 1, nr. (t) og (u) anvendte forstand.

1

(2)  Massen T og R og den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladelige masse, som foreskrives i den nationale lovgivning.

2

(3)  Der henvises til definitionerne i regulativ nr. 13, som er vedføjet overenskomsten af 1958 om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt i henhold til sådanne forskrifter. Definitionen er ligeledes indeholdt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

3

(4)  Den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladte masse fastlagt ved national lovgivning.

4

(5)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttet), 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttet), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddeles af dets medlemsstater med anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien og 46 for Ukraine. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.

5

(6)  Jf. definitionerne i regulativ nr. 13, som er vedføjet overenskomsten af 1958 om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter. Definitionen er ligeledes indeholdt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

6

(7)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

7

---

| 11.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/100

---

Berigtigelse til regulativ nr. 107 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af køjetøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår deres generelle konstruktion

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 373 af 27. december 2006
  )

Regulativ nr. 107 læses således:

Regulativ nr. 107 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af køjetøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår deres generelle konstruktion

Revision 1

Konsolideret med al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 01 til regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 12. august 2004

Korrigendum 1 — 19. oktober 2004

Korrigendum 2 — 25. januar 2006

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ gælder for alle enkelt- og dobbeltdækkerbusser, stive eller leddelte, der tilhører klasse M2 eller M3 (1). |
| --- | --- |

1.1.

Dette regulativ gælder for alle enkelt- og dobbeltdækkerbusser, stive eller leddelte, der tilhører klasse M2 eller M3 (1).

| 1.2. | Kravene i dette regulativ gælder dog ikke følgende køretøjer: |
| --- | --- |

1.2.

Kravene i dette regulativ gælder dog ikke følgende køretøjer:

| 1.2.1. | køretøjer til sikret transport af personer, f.eks. fanger |
| --- | --- |

1.2.1.

køretøjer til sikret transport af personer, f.eks. fanger

| 1.2.2. | køretøjer, der er særligt konstrueret til at medtage tilskadekomne eller syge (ambulancer) |
| --- | --- |

1.2.2.

køretøjer, der er særligt konstrueret til at medtage tilskadekomne eller syge (ambulancer)

| 1.2.3. | terrængående køretøjer |
| --- | --- |

1.2.3.

terrængående køretøjer

| 1.2.4. | køretøjer, som er specielt konstrueret til befordring af skolebørn. |
| --- | --- |

1.2.4.

køretøjer, som er specielt konstrueret til befordring af skolebørn.

| 1.3. | For følgende køretøjer gælder kravene i dette regulativ kun i det omfang, dette er foreneligt med den anvendelse og funktion, de er beregnet til: |
| --- | --- |

1.3.

For følgende køretøjer gælder kravene i dette regulativ kun i det omfang, dette er foreneligt med den anvendelse og funktion, de er beregnet til:

| 1.3.1. | køretøjer konstrueret til brug for politi, sikkerhedsstyrker og væbnede styrker |
| --- | --- |

1.3.1.

køretøjer konstrueret til brug for politi, sikkerhedsstyrker og væbnede styrker

| 1.3.2. | køretøjer, hvis sæder alene er til brug, når køretøjet holder stille, men som ikke er beregnet til at medtage flere end 8 personer (føreren ikke medregnet) under kørslen. Eksempler herpå er bogbusser, mobile kirker og mobile hospitalsenheder. De sæder i sådanne køretøjer, der er beregnet til at blive anvendt under kørslen, skal være tydeligt afmærket for brugerne. |
| --- | --- |

1.3.2.

køretøjer, hvis sæder alene er til brug, når køretøjet holder stille, men som ikke er beregnet til at medtage flere end 8 personer (føreren ikke medregnet) under kørslen. Eksempler herpå er bogbusser, mobile kirker og mobile hospitalsenheder. De sæder i sådanne køretøjer, der er beregnet til at blive anvendt under kørslen, skal være tydeligt afmærket for brugerne.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ anvendes følgende definitioner:

| 2.1. | »Køretøj«: Et køretøj af klasse M2 eller M3 inden for det i punkt 1 ovenfor definerede anvendelsesområde. |
| --- | --- |

2.1.

»Køretøj«: Et køretøj af klasse M2 eller M3 inden for det i punkt 1 ovenfor definerede anvendelsesområde.

| 2.1.1. | Køretøjer, der kan medtage flere end 22 passagerer ud over føreren, inddeles i tre køretøjsgrupper: |
| --- | --- |

2.1.1.

Køretøjer, der kan medtage flere end 22 passagerer ud over føreren, inddeles i tre køretøjsgrupper:

| 2.1.1.1. | »Gruppe I«: Køretøjer, der er indrettet med ståpladser for at give mulighed for hyppig ind- og udstigning. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

»Gruppe I«: Køretøjer, der er indrettet med ståpladser for at give mulighed for hyppig ind- og udstigning.

| 2.1.1.2. | »Gruppe II«: Køretøjer, der hovedsagelig er indrettet med siddepladser, og således konstrueret, at de kan medtage stående passagerer i gangen og/eller i et område, der ikke er større end det areal, der er afsat til to dobbeltsæder |
| --- | --- |

2.1.1.2.

»Gruppe II«: Køretøjer, der hovedsagelig er indrettet med siddepladser, og således konstrueret, at de kan medtage stående passagerer i gangen og/eller i et område, der ikke er større end det areal, der er afsat til to dobbeltsæder

| 2.1.1.3. | »Gruppe III«: Køretøjer, der udelukkende er indrettet med siddepladser. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

»Gruppe III«: Køretøjer, der udelukkende er indrettet med siddepladser.

| 2.1.1.4. | Et køretøj kan anses for at henhøre under mere end én gruppe. I så fald kan det godkendes i hver gruppe, som det tilhører. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Et køretøj kan anses for at henhøre under mere end én gruppe. I så fald kan det godkendes i hver gruppe, som det tilhører.

| 2.1.2. | For køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer ud over føreren er der to køretøjskategorier: |
| --- | --- |

2.1.2.

For køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer ud over føreren er der to køretøjskategorier:

| 2.1.2.1. | »Kategori A«: Køretøjer, der er konstrueret til at medføre stående passagerer; køretøjer af denne kategori har sæder og skal være indrettet med ståpladser. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

»Kategori A«: Køretøjer, der er konstrueret til at medføre stående passagerer; køretøjer af denne kategori har sæder og skal være indrettet med ståpladser.

| 2.1.2.2. | »Kategori B«: Køretøjer, der ikke er konstrueret til at medføre stående passagerer; et køretøj af denne kategori har ikke plads til stående passagerer. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

»Kategori B«: Køretøjer, der ikke er konstrueret til at medføre stående passagerer; et køretøj af denne kategori har ikke plads til stående passagerer.

| 2.1.3. | »Ledbus«: Et køretøj, som består af to eller flere stive sektioner, forbundet med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. De to sektioners passagerrum står i forbindelse med hinanden, så passagererne frit kan bevæge sig mellem dem. De stive sektioner er permanent forbundet med hinanden og kan normalt kun adskilles på værksted. |
| --- | --- |

2.1.3.

»Ledbus«: Et køretøj, som består af to eller flere stive sektioner, forbundet med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. De to sektioners passagerrum står i forbindelse med hinanden, så passagererne frit kan bevæge sig mellem dem. De stive sektioner er permanent forbundet med hinanden og kan normalt kun adskilles på værksted.

| 2.1.3.1. | »Dobbeltdækkerledbus«: Et køretøj, som består af to eller flere stive sektioner, forbundet med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. Sektionernes passagerrum står på mindst det ene dæk i forbindelse med hinanden, så passagererne frit kan bevæge sig mellem dem. De stive sektioner er permanent forbundet med hinanden og kan normalt kun adskilles på værksted. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

»Dobbeltdækkerledbus«: Et køretøj, som består af to eller flere stive sektioner, forbundet med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. Sektionernes passagerrum står på mindst det ene dæk i forbindelse med hinanden, så passagererne frit kan bevæge sig mellem dem. De stive sektioner er permanent forbundet med hinanden og kan normalt kun adskilles på værksted.

| 2.1.4. | »Lavtgulvsbus«: Et køretøj i gruppe I, II eller kategori A, hvor mindst 35 % af det areal, der er til rådighed for stående passagerer (eller af den forreste sektion i ledbusser eller det nederste dæk i dobbeltdækkerbusser), udgør et samlet område uden trin med adgang til mindst én udstigningsdør. |
| --- | --- |

2.1.4.

»Lavtgulvsbus«: Et køretøj i gruppe I, II eller kategori A, hvor mindst 35 % af det areal, der er til rådighed for stående passagerer (eller af den forreste sektion i ledbusser eller det nederste dæk i dobbeltdækkerbusser), udgør et samlet område uden trin med adgang til mindst én udstigningsdør.

| 2.1.5. | »Karosseri«: En separat teknisk enhed omfattende køretøjets særlige indre og ydre udstyr. |
| --- | --- |

2.1.5.

»Karosseri«: En separat teknisk enhed omfattende køretøjets særlige indre og ydre udstyr.

| 2.1.6. | »Dobbeltdækkerbus«: Et køretøj, hvor det areal, der er til rådighed for passagerne, i mindst én del er fordelt på to niveauer, og hvor der ikke er plads til stående passagerer på det øverste dæk. |
| --- | --- |

2.1.6.

»Dobbeltdækkerbus«: Et køretøj, hvor det areal, der er til rådighed for passagerne, i mindst én del er fordelt på to niveauer, og hvor der ikke er plads til stående passagerer på det øverste dæk.

| 2.1.7. | »Separat teknisk enhed«: En anordning, som er bestemt til at være en del af et køretøj, og som kan typegodkendes særskilt, men kun til en eller flere bestemte køretøjstyper. |
| --- | --- |

2.1.7.

»Separat teknisk enhed«: En anordning, som er bestemt til at være en del af et køretøj, og som kan typegodkendes særskilt, men kun til en eller flere bestemte køretøjstyper.

2.2.   Definition af type:

| 2.2.1. | »Køretøjstype« anvendes for køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden i følgende henseender:






  a) | karosseriets fabrikant |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

»Køretøjstype« anvendes for køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden i følgende henseender:

a)

karosseriets fabrikant

| b) | chassisets fabrikant |
| --- | --- |

b)

chassisets fabrikant

| c) | køretøjets gruppe (> 22 passagerer eller ≤ 22 passagerer) |
| --- | --- |

c)

køretøjets gruppe (> 22 passagerer eller ≤ 22 passagerer)

| d) | karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus) |
| --- | --- |

d)

karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus)

| e) | karosseritype, hvis karosseriet er godkendt som separat teknisk enhed. |
| --- | --- |

e)

karosseritype, hvis karosseriet er godkendt som separat teknisk enhed.

| 2.2.2. | »Karosseritype« anvendes i forbindelse med typegodkendelse som separat teknisk enhed for karosserier, der ikke adskiller sig væsentligt fra hinanden i følgende henseender:






  a) | karosseriets fabrikant |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

»Karosseritype« anvendes i forbindelse med typegodkendelse som separat teknisk enhed for karosserier, der ikke adskiller sig væsentligt fra hinanden i følgende henseender:

a)

karosseriets fabrikant

| b) | køretøjets gruppe (> 22 passagerer eller ≤ 22 passagerer) |
| --- | --- |

b)

køretøjets gruppe (> 22 passagerer eller ≤ 22 passagerer)

| c) | karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus) |
| --- | --- |

c)

karosseriets type (enkelt-/dobbeltdækker, stiv/leddelt, lavtgulvsbus)

| d) | massen af det fuldt udstyrede køretøjs karosseri inden for en afvigelse på 10 % |
| --- | --- |

d)

massen af det fuldt udstyrede køretøjs karosseri inden for en afvigelse på 10 %

| e) | nærmere angivne køretøjstyper, på hvilken karosseritypen kan monteres. |
| --- | --- |

e)

nærmere angivne køretøjstyper, på hvilken karosseritypen kan monteres.

| 2.3. | »Godkendelse af køretøj eller separat teknisk enhed«: Godkendelse af en køretøjs- eller karosseritype som defineret i punkt 2.2 hvad angår de i dette regulativ angivne konstruktionsspecifikationer. |
| --- | --- |

2.3.

»Godkendelse af køretøj eller separat teknisk enhed«: Godkendelse af en køretøjs- eller karosseritype som defineret i punkt 2.2 hvad angår de i dette regulativ angivne konstruktionsspecifikationer.

| 2.4. | »Overbygning«: Den del af karosseriet, der bidrager til køretøjets styrke i tilfælde af, at køretøjet vælter. |
| --- | --- |

2.4.

»Overbygning«: Den del af karosseriet, der bidrager til køretøjets styrke i tilfælde af, at køretøjet vælter.

| 2.5. | »Udstigningsdør«: Dør, der er beregnet til at blive benyttet af passagererne under normale forhold med føreren på plads i førersædet. |
| --- | --- |

2.5.

»Udstigningsdør«: Dør, der er beregnet til at blive benyttet af passagererne under normale forhold med føreren på plads i førersædet.

| 2.6. | »Dobbeltdør«: Dør med to døråbninger eller en hertil svarende passage. |
| --- | --- |

2.6.

»Dobbeltdør«: Dør med to døråbninger eller en hertil svarende passage.

| 2.7. | »Skydedør«: Dør, der kun kan åbnes og lukkes ved at blive skudt langs en eller flere retlinjede eller næsten retlinjede skinner. |
| --- | --- |

2.7.

»Skydedør«: Dør, der kun kan åbnes og lukkes ved at blive skudt langs en eller flere retlinjede eller næsten retlinjede skinner.

| 2.8. | »Nødudgangsdør«: Dør, der kun undtagelsesvis skal tjene som udgang for passagererne, navnlig i nødstilfælde. |
| --- | --- |

2.8.

»Nødudgangsdør«: Dør, der kun undtagelsesvis skal tjene som udgang for passagererne, navnlig i nødstilfælde.

| 2.9. | »Nødudgangsvindue«: Vindue, ikke nødvendigvis med rude, der i nødstilfælde kan benyttes som udgang af passagererne. |
| --- | --- |

2.9.

»Nødudgangsvindue«: Vindue, ikke nødvendigvis med rude, der i nødstilfælde kan benyttes som udgang af passagererne.

| 2.10. | »Dobbeltvindue eller flerfaget vindue«: Nødudgangsvindue, som, hvis det deles af en eller flere tænkte lodrette linjer (eller et eller flere tænkte lodrette planer), udgør to eller flere dele, der hver især opfylder de krav til dimensioner og passage, som stilles til et normalt nødudgangsvindue. |
| --- | --- |

2.10.

»Dobbeltvindue eller flerfaget vindue«: Nødudgangsvindue, som, hvis det deles af en eller flere tænkte lodrette linjer (eller et eller flere tænkte lodrette planer), udgør to eller flere dele, der hver især opfylder de krav til dimensioner og passage, som stilles til et normalt nødudgangsvindue.

| 2.11. | »Nødudgangslem«: Åbning i taget eller gulvet, der i nødstilfælde skal benyttes som nødudgang for passagererne. |
| --- | --- |

2.11.

»Nødudgangslem«: Åbning i taget eller gulvet, der i nødstilfælde skal benyttes som nødudgang for passagererne.

| 2.12. | »Nødudgang«: Nødudgangsdør, et nødudgangsvindue eller en nødudgangslem. |
| --- | --- |

2.12.

»Nødudgang«: Nødudgangsdør, et nødudgangsvindue eller en nødudgangslem.

| 2.13. | »Udgang«: Udstigningsdør, en forbindelsestrappe, en halv trappe eller en nødudgang. |
| --- | --- |

2.13.

»Udgang«: Udstigningsdør, en forbindelsestrappe, en halv trappe eller en nødudgang.

| 2.14. | »Gulv eller dæk«: Den del af karosseriet, hvis overflade tjener som støtte for de stående passagerer, de siddende passagers og førerens og personalets fødder, og som desuden kan tjene som grundlag for sædernes monteringsbeslag. |
| --- | --- |

2.14.

»Gulv eller dæk«: Den del af karosseriet, hvis overflade tjener som støtte for de stående passagerer, de siddende passagers og førerens og personalets fødder, og som desuden kan tjene som grundlag for sædernes monteringsbeslag.

| 2.15. | »Gang«: Det areal, som giver passagererne adgang fra sædet eller sæderækken til andre sæder eller sæderækker eller til adgangspassager fra eller til udstigningsdøre eller forbindelsestrapper og områder for stående passagerer; til gangen medregnes ikke: |
| --- | --- |

2.15.

»Gang«: Det areal, som giver passagererne adgang fra sædet eller sæderækken til andre sæder eller sæderækker eller til adgangspassager fra eller til udstigningsdøre eller forbindelsestrapper og områder for stående passagerer; til gangen medregnes ikke:

| 2.15.1. | arealet 300 mm foran alle sæder, medmindre der er tale om et sidevendt sæde placeret over hjulkassen, i hvilket tilfælde dette mål kan nedsættes til 225 mm |
| --- | --- |

2.15.1.

arealet 300 mm foran alle sæder, medmindre der er tale om et sidevendt sæde placeret over hjulkassen, i hvilket tilfælde dette mål kan nedsættes til 225 mm

| 2.15.2. | arealet over trin eller trapper |
| --- | --- |

2.15.2.

arealet over trin eller trapper

| 2.15.3. | arealer, som kun giver adgang til ét sæde eller én sæderække eller et par tværstillede sæder eller sæderækker med front mod hinanden. |
| --- | --- |

2.15.3.

arealer, som kun giver adgang til ét sæde eller én sæderække eller et par tværstillede sæder eller sæderækker med front mod hinanden.

| 2.16. | »Adgangspassage«: Det areal, der strækker sig ind i køretøjet fra udstigningsdøren til den yderste kant af det øverste trin (gangens kant), forbindelsestrappen eller den halve trappe. Hvis der ikke er noget trin ved døren, anses adgangspassagen for at være det areal, som måles i henhold til punkt 7.7.1 i bilag 3 indtil en afstand på 300 mm fra måleskabelonens indersides udgangsposition. |
| --- | --- |

2.16.

»Adgangspassage«: Det areal, der strækker sig ind i køretøjet fra udstigningsdøren til den yderste kant af det øverste trin (gangens kant), forbindelsestrappen eller den halve trappe. Hvis der ikke er noget trin ved døren, anses adgangspassagen for at være det areal, som måles i henhold til punkt 7.7.1 i bilag 3 indtil en afstand på 300 mm fra måleskabelonens indersides udgangsposition.

| 2.17. | »Førerrum«: Det areal, der med undtagelse af nødstilfælde udelukkende er bestemt til brug for føreren, og hvor førersæde, rat, betjeningsudstyr, instrumenter og andre anordninger, som kræves til at køre eller betjene køretøjet, er anbragt. |
| --- | --- |

2.17.

»Førerrum«: Det areal, der med undtagelse af nødstilfælde udelukkende er bestemt til brug for føreren, og hvor førersæde, rat, betjeningsudstyr, instrumenter og andre anordninger, som kræves til at køre eller betjene køretøjet, er anbragt.

| 2.18. | »Masse af køretøj i køreklar stand«: Massen af et ulæsset køretøj med karrosseri og, for en bil til påhængskøretøj, med koblingsanordning, i køreklar stand, eller massen af chassis med førerhus, når karrosseriet og/eller koblingsanordningen ikke monteres af fabrikanten (med kølervæske, smøremidler, 90 % brændstof, 100 % andre væsker bortset fra spildevand, værktøj, reservehjul og fører (75 kg) samt for busser massen af en ekstra fører eller lignende (75 kg), hvis der i køretøjet er et sæde beregnet til denne). |
| --- | --- |

2.18.

»Masse af køretøj i køreklar stand«: Massen af et ulæsset køretøj med karrosseri og, for en bil til påhængskøretøj, med koblingsanordning, i køreklar stand, eller massen af chassis med førerhus, når karrosseriet og/eller koblingsanordningen ikke monteres af fabrikanten (med kølervæske, smøremidler, 90 % brændstof, 100 % andre væsker bortset fra spildevand, værktøj, reservehjul og fører (75 kg) samt for busser massen af en ekstra fører eller lignende (75 kg), hvis der i køretøjet er et sæde beregnet til denne).

| 2.19. | »Største teknisk tilladte totalvægt (M)«: Den største masse baseret på køretøjets konstruktion og ydeevne som angivet af fabrikanten. Den største teknisk tilladte totalvægt anvendes til at bestemme køretøjskategorien. |
| --- | --- |

2.19.

»Største teknisk tilladte totalvægt (M)«: Den største masse baseret på køretøjets konstruktion og ydeevne som angivet af fabrikanten. Den største teknisk tilladte totalvægt anvendes til at bestemme køretøjskategorien.

| 2.20. | »Passager«: Alle andre personer end føreren og personalet. |
| --- | --- |

2.20.

»Passager«: Alle andre personer end føreren og personalet.

| 2.21. | »Bevægelseshæmmede passagerer«: Alle mennesker, som har vanskeligt ved at benytte offentlige transportmidler, f.eks. handicappede (herunder personer med nedsatte sensoriske og mentale evner samt kørestolsbrugere), personer med gangbesvær, små personer, personer med tung bagage, ældre mennesker, gravide kvinder, personer med indkøbstasker på hjul og personer med børn (herunder børn i klapvogne). |
| --- | --- |

2.21.

»Bevægelseshæmmede passagerer«: Alle mennesker, som har vanskeligt ved at benytte offentlige transportmidler, f.eks. handicappede (herunder personer med nedsatte sensoriske og mentale evner samt kørestolsbrugere), personer med gangbesvær, små personer, personer med tung bagage, ældre mennesker, gravide kvinder, personer med indkøbstasker på hjul og personer med børn (herunder børn i klapvogne).

| 2.22. | »Kørestolsbruger«: Alle personer, som på grund af svagelighed eller handicap anvender kørestol. |
| --- | --- |

2.22.

»Kørestolsbruger«: Alle personer, som på grund af svagelighed eller handicap anvender kørestol.

| 2.23. | »Personale« Person(er), hvis opgave er at være medchauffør eller eventuelt medhjælper. |
| --- | --- |

2.23.

»Personale« Person(er), hvis opgave er at være medchauffør eller eventuelt medhjælper.

| 2.24. | »Passagerrum«: Det areal, som er beregnet til brug for passagererne, bortset fra areal, der optages af faste installationer såsom bar, køkken, toilet og bagage- eller lastrum. |
| --- | --- |

2.24.

»Passagerrum«: Det areal, som er beregnet til brug for passagererne, bortset fra areal, der optages af faste installationer såsom bar, køkken, toilet og bagage- eller lastrum.

| 2.25. | »Maskinelt betjent udstigningsdør«: Udstigningsdør, som kun kan åbnes og lukkes ved anden energitilførsel end muskelkraft, og hvis åbning og lukning fjernbetjenes af føreren eller personalet, medmindre den betjenes automatisk. |
| --- | --- |

2.25.

»Maskinelt betjent udstigningsdør«: Udstigningsdør, som kun kan åbnes og lukkes ved anden energitilførsel end muskelkraft, og hvis åbning og lukning fjernbetjenes af føreren eller personalet, medmindre den betjenes automatisk.

| 2.26. | »Automatisk udstigningsdør«: Maskinelt betjent udstigningsdør, der (bortset fra nødbetjening) kun kan åbnes ved, at en betjeningsanordning påvirkes af en passager, efter at betjeningsanordningerne er blevet aktiveret af føreren, og som lukker automatisk igen. |
| --- | --- |

2.26.

»Automatisk udstigningsdør«: Maskinelt betjent udstigningsdør, der (bortset fra nødbetjening) kun kan åbnes ved, at en betjeningsanordning påvirkes af en passager, efter at betjeningsanordningerne er blevet aktiveret af føreren, og som lukker automatisk igen.

| 2.27. | »Startspærreanordning«: Automatisk anordning, som forhindrer, at køretøjet sætter i gang fra stilstand. |
| --- | --- |

2.27.

»Startspærreanordning«: Automatisk anordning, som forhindrer, at køretøjet sætter i gang fra stilstand.

| 2.28. | »Udstigningsdør, som betjenes af føreren«: Udstigningsdør, som normalt åbnes og lukkes af føreren. |
| --- | --- |

2.28.

»Udstigningsdør, som betjenes af føreren«: Udstigningsdør, som normalt åbnes og lukkes af føreren.

| 2.29. | »Forbeholdt siddeplads«: En siddeplads, hvor der er bedre plads til en bevægelseshæmmet passager, og som er afmærket i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

2.29.

»Forbeholdt siddeplads«: En siddeplads, hvor der er bedre plads til en bevægelseshæmmet passager, og som er afmærket i overensstemmelse hermed.

| 2.30. | »Indstigningsanordning«: Anordning, der letter indstigning i et køretøj, f.eks. løfteanordninger eller ramper. |
| --- | --- |

2.30.

»Indstigningsanordning«: Anordning, der letter indstigning i et køretøj, f.eks. løfteanordninger eller ramper.

| 2.31. | »Knælesystem«: System, som helt eller delvist sænker køretøjets karosseri i forhold til den normale køreposition. |
| --- | --- |

2.31.

»Knælesystem«: System, som helt eller delvist sænker køretøjets karosseri i forhold til den normale køreposition.

| 2.32. | »Løfteanordning«: Anordning eller system med en platform, der kan hæves og sænkes med henblik på at give passagerer adgang til passagerrummet fra jorden. |
| --- | --- |

2.32.

»Løfteanordning«: Anordning eller system med en platform, der kan hæves og sænkes med henblik på at give passagerer adgang til passagerrummet fra jorden.

| 2.33. | »Rampe«: Anordning, der danner forbindelse mellem passagerrummets gulv og jorden. |
| --- | --- |

2.33.

»Rampe«: Anordning, der danner forbindelse mellem passagerrummets gulv og jorden.

| 2.34. | »Mobil rampe«: Rampe, der kan afmonteres køretøjets konstruktion og kan anvendes af føreren eller personalet. |
| --- | --- |

2.34.

»Mobil rampe«: Rampe, der kan afmonteres køretøjets konstruktion og kan anvendes af føreren eller personalet.

| 2.35. | »Aftagelige sæder«: Sæder, der let kan tages ud af køretøjet. |
| --- | --- |

2.35.

»Aftagelige sæder«: Sæder, der let kan tages ud af køretøjet.

| 2.36. | »Forrest og bagest«: Forrest og bagest i køretøjet i forhold til den normale kørselsretning, idet udtrykkene »fortil« og »bagtil« skal forstås tilsvarende. |
| --- | --- |

2.36.

»Forrest og bagest«: Forrest og bagest i køretøjet i forhold til den normale kørselsretning, idet udtrykkene »fortil« og »bagtil« skal forstås tilsvarende.

| 2.37. | »Forbindelsestrappe«: Trappe, der danner forbindelse mellem øverste og nederste dæk. |
| --- | --- |

2.37.

»Forbindelsestrappe«: Trappe, der danner forbindelse mellem øverste og nederste dæk.

| 2.38. | »Separat rum«: Rum i køretøjet, hvor passagererne og personalet kan opholde sig, når køretøjet er i brug, og som er adskilt fra andre passager- eller personalerum, medmindre en skillevæg gør det muligt for passagerne at se ind i det næste passagerrum, og som er forbundet ved en gang uden døre. |
| --- | --- |

2.38.

»Separat rum«: Rum i køretøjet, hvor passagererne og personalet kan opholde sig, når køretøjet er i brug, og som er adskilt fra andre passager- eller personalerum, medmindre en skillevæg gør det muligt for passagerne at se ind i det næste passagerrum, og som er forbundet ved en gang uden døre.

| 2.39. | »Halv trappe«: Trappe, som udgår fra det øverste dæk, og som ender i en nødudgangsdør. |
| --- | --- |

2.39.

»Halv trappe«: Trappe, som udgår fra det øverste dæk, og som ender i en nødudgangsdør.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgningen om godkendelse af






  a) | en køretøjstype eller |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ansøgningen om godkendelse af

a)

en køretøjstype eller

| b) | en separat teknisk enhedstype eller |
| --- | --- |

b)

en separat teknisk enhedstype eller

| c) | en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er godkendt som separat teknisk enhed |
| --- | --- |

c)

en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er godkendt som separat teknisk enhed

hvad angår de angivne konstruktionsspecifikationer skal indgives af den ansvarlige fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | Ved ansøgning om godkendelse af et køretøj, der er fremstillet ved at samle et chassis og et typegodkendt karosseri, forstås der ved udtrykket »fabrikant« den, der har samlet delene. |
| --- | --- |

3.2.

Ved ansøgning om godkendelse af et køretøj, der er fremstillet ved at samle et chassis og et typegodkendt karosseri, forstås der ved udtrykket »fabrikant« den, der har samlet delene.

| 3.3. | En model af oplysningsskemaet vedrørende konstruktionsspecifikationerne findes i bilag 1, del 1. |
| --- | --- |

3.3.

En model af oplysningsskemaet vedrørende konstruktionsspecifikationerne findes i bilag 1, del 1.

| 3.3.1. | Tillæg 1: for en køretøjstype |
| --- | --- |

3.3.1.

Tillæg 1: for en køretøjstype

| 3.3.2. | Tillæg 2: for en karosseritype |
| --- | --- |

3.3.2.

Tillæg 2: for en karosseritype

| 3.3.3. | Tillæg 3: for en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er godkendt som separat teknisk enhed. |
| --- | --- |

3.3.3.

Tillæg 3: for en køretøjstype, der er monteret med et karosseri, der allerede er godkendt som separat teknisk enhed.

| 3.4. | Køretøj(er)/karosseri(er), som er repræsentative for de(n) ansøgte type(r), skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

3.4.

Køretøj(er)/karosseri(er), som er repræsentative for de(n) ansøgte type(r), skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Såfremt det køretøj eller karrosseri, som indsendes til godkendelse i overensstemmelse med dette regulativ, overholder forskrifterne i nedenstående punkt 5, meddeles godkendelse af det pågældende køretøj eller karrosseri. |
| --- | --- |

4.1.

Såfremt det køretøj eller karrosseri, som indsendes til godkendelse i overensstemmelse med dette regulativ, overholder forskrifterne i nedenstående punkt 5, meddeles godkendelse af det pågældende køretøj eller karrosseri.

| 4.2. | Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til 01-ændringsserien) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype eller karosseritype i den i punkt 2.2 anvendte betydning. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til 01-ændringsserien) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype eller karosseritype i den i punkt 2.2 anvendte betydning.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype eller karosseritype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype eller karosseritype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.4. | Hvert køretøj eller hvert karosseri, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af: |
| --- | --- |

4.4.

Hvert køretøj eller hvert karosseri, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

| 4.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2), og |
| --- | --- |

4.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2), og

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1, og |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1, og

| 4.4.3. | et ekstra symbol bestående af romertal for den gruppe eller de grupper, for hvilke køretøjet eller karosseriet er blevet godkendt. Et karosseri, der godkendes separat, skal desuden være forsynet med bogstavet S. |
| --- | --- |

4.4.3.

et ekstra symbol bestående af romertal for den gruppe eller de grupper, for hvilke køretøjet eller karosseriet er blevet godkendt. Et karosseri, der godkendes separat, skal desuden være forsynet med bogstavet S.

| 4.5. | Svarer køretøjet til en type, som efter et eller flere af de regulativer, der er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Svarer køretøjet til en type, som efter et eller flere af de regulativer, der er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet eller karosseriet. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet eller karosseriet.

| 4.8. | I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes placering. |
| --- | --- |

4.8.

I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes placering.

5.   FORSKRIFTER

| 5.1. | Alle køretøjer skal opfylde bestemmelserne i bilag 3 til dette regulativ (ændret ved bilag 9 i tilfælde af dobbeltdækkerbusser). Korrosserier, der godkendes separat, skal efter omstændighederne være i overensstemmelse med bilag 5 og/eller 10. Godkendelsen af et køretøj med et karrosseri, der er blevet godkendt i henhold til bilag 10, skal gøres færdig i henhold til dette bilag. |
| --- | --- |

5.1.

Alle køretøjer skal opfylde bestemmelserne i bilag 3 til dette regulativ (ændret ved bilag 9 i tilfælde af dobbeltdækkerbusser). Korrosserier, der godkendes separat, skal efter omstændighederne være i overensstemmelse med bilag 5 og/eller 10. Godkendelsen af et køretøj med et karrosseri, der er blevet godkendt i henhold til bilag 10, skal gøres færdig i henhold til dette bilag.

| 5.2. | Køretøjer i gruppe I skal være tilgængelige for bevægelseshæmmede, herunder kørestolsbrugere, i overensstemmelse med de tekniske forskrifter i bilag 8. |
| --- | --- |

5.2.

Køretøjer i gruppe I skal være tilgængelige for bevægelseshæmmede, herunder kørestolsbrugere, i overensstemmelse med de tekniske forskrifter i bilag 8.

| 5.3. | Det står de kontraherende parter frit for at vælge den mest hensigtsmæssige løsning til at opnå bedre adgangsforhold i andre køretøjer end køretøjer i gruppe I. Hvis andre køretøjer end køretøjer i gruppe I er udstyret med anordninger for bevægelseshæmmede og/eller kørestolsbrugere, skal de dog opfylde de relevante krav i bilag 8. |
| --- | --- |

5.3.

Det står de kontraherende parter frit for at vælge den mest hensigtsmæssige løsning til at opnå bedre adgangsforhold i andre køretøjer end køretøjer i gruppe I. Hvis andre køretøjer end køretøjer i gruppe I er udstyret med anordninger for bevægelseshæmmede og/eller kørestolsbrugere, skal de dog opfylde de relevante krav i bilag 8.

| 5.4. | Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en kontraherende parts nationale myndigheder specificerer, at visse former for drift er forbeholdt køretøjer, der er udstyret til transport af bevægelseshæmmede passagerer i henhold til bilag 8. |
| --- | --- |

5.4.

Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en kontraherende parts nationale myndigheder specificerer, at visse former for drift er forbeholdt køretøjer, der er udstyret til transport af bevægelseshæmmede passagerer i henhold til bilag 8.

6.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE ELLER EN KAROSSERITYPE

| 6.1. | Alle ændringer af køretøjstypen eller karosseritypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende instans kan da enten: |
| --- | --- |

6.1.

Alle ændringer af køretøjstypen eller karosseritypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende instans kan da enten:

| 6.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet eller karosseriet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- |

6.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet eller karosseriet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller

| 6.1.2. | anmode om en yderligere prøvningsrapport fra det tekniske anlæg, der har ansvaret for afprøvningen. |
| --- | --- |

6.1.2.

anmode om en yderligere prøvningsrapport fra det tekniske anlæg, der har ansvaret for afprøvningen.

| 6.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

6.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 6.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette regulativ.

7.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:

| 7.1. | Et køretøj eller et karosseri, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor. |
| --- | --- |

7.1.

Et køretøj eller et karosseri, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.

| 7.2. | Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsenheder. Den normale hyppighed af sådan inspektion er én gang hvert andet år. |
| --- | --- |

7.2.

Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsenheder. Den normale hyppighed af sådan inspektion er én gang hvert andet år.

8.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Godkendelser meddelt for en køretøjstype eller karosseritype efter dette regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 5 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

8.1.

Godkendelser meddelt for en køretøjstype eller karosseritype efter dette regulativ kan inddrages, hvis kravene i punkt 5 ovenfor ikke er opfyldt.

| 8.2. | Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1, tillæg 2, til dette regulativ.

9.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en køretøjstype eller en karosseritype, som er godkendt efter dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1, del 1, til dette regulativ.

10.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 10.1. | Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 01-ændringsserien kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien. |
| --- | --- |

10.1.

Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 01-ændringsserien kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien.

| 10.2. | Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at meddele national typegodkendelse af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien. |
| --- | --- |

10.2.

Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at meddele national typegodkendelse af en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien.

| 10.3. | Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien. |
| --- | --- |

10.3.

Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 01-ændringsserien.

| 10.4. | Fra 72 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for 01-ændringsserien til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder kravene i 01-ændringsserien til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.4.

Fra 72 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for 01-ændringsserien til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte den første nationale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder kravene i 01-ændringsserien til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

12.   BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE DET TILLADTE AKSELTRYK ELLER DEN TOTALE KØRETØJSVÆGT

Artikel 3 i aftalen er ikke til hinder for, at de kontraherende parter forbyder registrering på deres område af køretøjstyper, der er godkendt af andre kontraherende parter i henhold til dette regulativ, når passager- og bagagekapaciteten medfører, at køretøjets største teknisk tilladte totalvægt overskrider de lovbestemte grænseværdier, der finder anvendelse på deres område.

LISTE OVER BILAG

| Bilag 1 | ECE-typegodkendelsesdokumentation |
| --- | --- |

Bilag 1

| Del 1 | Model til oplysningsskema |
| --- | --- |

Del 1

| Del 2 | Typegodkendelsesattest |
| --- | --- |

Del 2

| Bilag 2 | Udformning af typegodkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 2

| Bilag 3 | Krav til alle køretøjer |
| --- | --- |

Bilag 3

| Tillæg: | Efterprøvning af statisk krængningsgrænse ved beregning |
| --- | --- |

Tillæg:

| Bilag 4 | Forklarende diagrammer |
| --- | --- |

Bilag 4

| Bilag 5 | Overbygningens styrke |
| --- | --- |

Bilag 5

| Bilag 6 | Retningslinjer for måling af maskinelt betjente døres lukkekraft |
| --- | --- |

Bilag 6

| Bilag 7 | Særlige krav til køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer |
| --- | --- |

Bilag 7

| Bilag 8 | Krav til tekniske hjælpemidler, der letter adgangsforholdene for bevægelseshæmmede |
| --- | --- |

Bilag 8

| Bilag 9 | Særlige krav til dobbeltdækkerbusser |
| --- | --- |

Bilag 9

| Bilag 10 | Typegodkendelse af en separat teknisk enhed og typegodkendelse af et køretøj monteret med karosseri, der allerede er godkendt som separat teknisk enhed. |
| --- | --- |

Bilag 10

| Bilag 11 | Masse og dimensioner |
| --- | --- |

Bilag 11

BILAG 1

ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION

DEL 1

Model til oplysningsskema

Tillæg 1

MODEL TIL OPLYSNINGSSKEMA

i henhold til regulativ nr. 107 om typegodkendelse af køretøjer i klasse M2 eller M3 med hensyn til deres generelle konstruktion

Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkelig detaljerede.Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

1.   GENERELT

| 1.1. | Fabriksmærke (firmabetegnelse): |
| --- | --- |

1.1.

Fabriksmærke (firmabetegnelse):

| 1.2. | Type: |
| --- | --- |

1.2.

Type:

| 1.2.1. | Chassis: |
| --- | --- |

1.2.1.

Chassis:

| 1.2.2. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.2.2.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.3. | Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (3): |
| --- | --- |

1.3.

Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (3):

| 1.3.1. | Chassis: |
| --- | --- |

1.3.1.

Chassis:

| 1.3.2. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.3.2.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.3.3. | Mærkets anbringelsessted: |
| --- | --- |

1.3.3.

Mærkets anbringelsessted:

| 1.3.3.1. | Chassis: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Chassis:

| 1.3.3.2. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.4. | Køretøjets klasse (4): |
| --- | --- |

1.4.

Køretøjets klasse (4):

| 1.5. | Fabrikantens navn og adresse: |
| --- | --- |

1.5.

Fabrikantens navn og adresse:

| 1.6. | Adresse(r) på samlefabrik(ker): |
| --- | --- |

1.6.

Adresse(r) på samlefabrik(ker):

2.   KØRETØJETS ALMINDEL IGE SPECIFIKATIONER

| 2.1. | Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: |
| --- | --- |

2.1.

Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:

| 2.2. | Målskitse for hele køretøjet: |
| --- | --- |

2.2.

Målskitse for hele køretøjet:

| 2.3. | Antal aksler og hjul: |
| --- | --- |

2.3.

Antal aksler og hjul:

| 2.3.1. | Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse: |
| --- | --- |

2.3.1.

Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse:

| 2.3.2. | Antal styrede aksler og deres placering: |
| --- | --- |

2.3.2.

Antal styrede aksler og deres placering:

| 2.4. | Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning med udvendige mål): |
| --- | --- |

2.4.

Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning med udvendige mål):

| 2.5. | Længdedragermateriale (5): |
| --- | --- |

2.5.

Længdedragermateriale (5):

| 2.6. | Motorens placering og arrangement: |
| --- | --- |

2.6.

Motorens placering og arrangement:

| 2.7. | Førerhus (frembygget eller normalt) (6): |
| --- | --- |

2.7.

Førerhus (frembygget eller normalt) (6):

| 2.8. | Højre- eller venstrestyring: |
| --- | --- |

2.8.

Højre- eller venstrestyring:

| 2.8.1. | Køretøjet er udstyret til højre-/venstrekørsel (7) |
| --- | --- |

2.8.1.

Køretøjet er udstyret til højre-/venstrekørsel (7)

| 2.9. | Specificer om motorkøretøjet er beregnet til at trække et påhængskøretøj, og om det i så fald er en påhængsvogn/sættevogn/kærre. |
| --- | --- |

2.9.

Specificer om motorkøretøjet er beregnet til at trække et påhængskøretøj, og om det i så fald er en påhængsvogn/sættevogn/kærre.

3.   MASSE OG DIMENSIONER (8) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegning)

| 3.1. | Akselafstand(e) (ved fuld last) (9): |
| --- | --- |

3.1.

Akselafstand(e) (ved fuld last) (9):

| 3.2. | Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål): |
| --- | --- |

3.2.

Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål):

| 3.2.1. | For chassis med karrosseri |
| --- | --- |

3.2.1.

For chassis med karrosseri

| 3.2.1.1. | Længde (10): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Længde (10):

| 3.2.1.2. | Bredde (11): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Bredde (11):

| 3.2.1.3. | Højde (ubelastet) (12) (ved ophæng med niveauregulering angives normal køreposition): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Højde (ubelastet) (12) (ved ophæng med niveauregulering angives normal køreposition):

| 3.2.1.4. | Overhæng fortil (13): |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Overhæng fortil (13):

| 3.2.1.5. | Overhæng bagtil (14): |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Overhæng bagtil (14):

| 3.3. | Beliggenheden af tyngdepunktet af køretøjet ved maksimal teknisk tilladt totallast, bestemt i længde-, tvær- og lodret retning. |
| --- | --- |

3.3.

Beliggenheden af tyngdepunktet af køretøjet ved maksimal teknisk tilladt totallast, bestemt i længde-, tvær- og lodret retning.

| 3.4. | Masse af køretøj med karrosseri — og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten — i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri/koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, reservehjul, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (15) (største og mindste for hver variant): |
| --- | --- |

3.4.

Masse af køretøj med karrosseri — og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten — i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri/koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, reservehjul, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (15) (største og mindste for hver variant):

| 3.4.1. | Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastning på koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant): |
| --- | --- |

3.4.1.

Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastning på koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant):

| 3.5. | Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (største og mindste værdi for hver variant (16): |
| --- | --- |

3.5.

Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (største og mindste værdi for hver variant (16):

| 3.5.1. | Denne masses fordeling på akslerne (største og mindste værdi for hver variant): |
| --- | --- |

3.5.1.

Denne masses fordeling på akslerne (største og mindste værdi for hver variant):

| 3.6. | Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel: |
| --- | --- |

3.6.

Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:

| 3.7. | Teknisk tilladt totalmasse på motorkøretøjets koblingspunkt: |
| --- | --- |

3.7.

Teknisk tilladt totalmasse på motorkøretøjets koblingspunkt:

| 3.7.1. | for motorkøretøjet: |
| --- | --- |

3.7.1.

for motorkøretøjet:

4.   KARROSSERI

| 4.1. | Karrosseritype: enkeltdækker/dobbeltdækker/leddelt/lavtgulvbus (7) |
| --- | --- |

4.1.

Karrosseritype: enkeltdækker/dobbeltdækker/leddelt/lavtgulvbus (7)

| 4.2. | Materialer og konstruktion: |
| --- | --- |

4.2.

Materialer og konstruktion:

5.   SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR KØRETØJER, DER ANVENDES TIL PERSONBEFORDRING OG HAR FLERE END OTTE SIDDEPLADSER UD OVER FØRERENS PLADS

| 5.1. | Køretøjsgruppe/-kategori (gruppe I, gruppe II, gruppe III, kategori A, kategori B): |
| --- | --- |

5.1.

Køretøjsgruppe/-kategori (gruppe I, gruppe II, gruppe III, kategori A, kategori B):

| 5.2. | Område beregnet til passagerer (m2) |
| --- | --- |

5.2.

Område beregnet til passagerer (m2)

| 5.2.1. | I alt (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

I alt (So):

| 5.2.2. | Øverste dæk (Soa): (7) |
| --- | --- |

5.2.2.

Øverste dæk (Soa): (7)

| 5.2.3. | Nederste dæk (Sob): (7) |
| --- | --- |

5.2.3.

Nederste dæk (Sob): (7)

| 5.2.4. | Til stående passagerer (S1): |
| --- | --- |

5.2.4.

Til stående passagerer (S1):

| 5.3. | Antal passagerer (siddende og stående): |
| --- | --- |

5.3.

Antal passagerer (siddende og stående):

| 5.3.1. | I alt (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

I alt (N):

| 5.3.2. | Øverste dæk (Na): (7) |
| --- | --- |

5.3.2.

Øverste dæk (Na): (7)

| 5.3.3. | Nederste dæk (Nb): (7) |
| --- | --- |

5.3.3.

Nederste dæk (Nb): (7)

| 5.4. | Antal passagerer (siddepladser): |
| --- | --- |

5.4.

Antal passagerer (siddepladser):

| 5.4.1. | Total (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Total (A):

| 5.4.2. | Øverste dæk (Aa): (7) |
| --- | --- |

5.4.2.

Øverste dæk (Aa): (7)

| 5.4.3. | Nederste dæk (Ab): (7) |
| --- | --- |

5.4.3.

Nederste dæk (Ab): (7)

| 5.5. | Sæde til personalemedlem: ja/nej (7) |
| --- | --- |

5.5.

Sæde til personalemedlem: ja/nej (7)

| 5.6. | Antal udstigningsdøre: |
| --- | --- |

5.6.

Antal udstigningsdøre:

| 5.7. | Antal nødudgange (døre, vinduer, taglemme, forbindelsestrapper, halve trapper): |
| --- | --- |

5.7.

Antal nødudgange (døre, vinduer, taglemme, forbindelsestrapper, halve trapper):

| 5.7.1. | Total: |
| --- | --- |

5.7.1.

Total:

| 5.7.2. | Øverste dæk: (7) |
| --- | --- |

5.7.2.

Øverste dæk: (7)

| 5.7.3. | Nederste dæk: (7) |
| --- | --- |

5.7.3.

Nederste dæk: (7)

| 5.8. | Rumfang af bagagerum (m3): |
| --- | --- |

5.8.

Rumfang af bagagerum (m3):

| 5.9. | Tagareal til transport af bagage (m2): |
| --- | --- |

5.9.

Tagareal til transport af bagage (m2):

| 5.10. | Eventuelle tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (f.eks. opkørselsrampe, personlift eller gulvsænkningssystem): |
| --- | --- |

5.10.

Eventuelle tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (f.eks. opkørselsrampe, personlift eller gulvsænkningssystem):

| 5.11. | OVERBYGNINGENS STYRKE |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Regulativ nr. 66-typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger: |
| --- | --- |

5.11.1.

Regulativ nr. 66-typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger:

| 5.11.2. | For endnu ikke godkendte overbygninger: |
| --- | --- |

5.11.2.

For endnu ikke godkendte overbygninger:

| 5.11.2.1. | Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme: |
| --- | --- |

5.11.2.1.

Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme:

| 5.11.2.2. | Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum: |
| --- | --- |

5.11.2.2.

Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum:

| 5.11.2.3. | Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i længde-, tvær- og lodret retning: |
| --- | --- |

5.11.2.3.

Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i længde-, tvær- og lodret retning:

| 5.11.2.4. | Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser: |
| --- | --- |

5.11.2.4.

Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser:

Forklarende noter:

BILAG 1

ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION

DEL 1

Model til oplysningsskema

Tillæg 2

MODEL AF OPLYSNINGSSKEMA

i henhold til regulativ nr. 107 om typegodkendelse af karosserier i klasse M2 eller M3 med hensyn til deres generelle konstruktion

Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkelig detaljerede.Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

1.   GENERELT

| 1.1. | Fabriksmærke (firmabetegnelse): |
| --- | --- |

1.1.

Fabriksmærke (firmabetegnelse):

| 1.2. | Type: |
| --- | --- |

1.2.

Type:

| 1.3. | Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (b): |
| --- | --- |

1.3.

Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (b):

| 1.3.1. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.3.1.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.3.2. | Mærkets anbringelsessted: |
| --- | --- |

1.3.2.

Mærkets anbringelsessted:

| 1.3.3. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.3.3.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.4. | For komponenter og separate tekniske enheder ECE-typegodkendelsesmærkets anbringelsessted og -måde: |
| --- | --- |

1.4.

For komponenter og separate tekniske enheder ECE-typegodkendelsesmærkets anbringelsessted og -måde:

| 1.5. | Adresse(r) på samlefabrik(ker): |
| --- | --- |

1.5.

Adresse(r) på samlefabrik(ker):

2.   KØRETØJETS ALMINDEL IGE SPECIFIKATIONER

| 2.1. | Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: |
| --- | --- |

2.1.

Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:

| 2.2. | Målskitse for hele køretøjet: |
| --- | --- |

2.2.

Målskitse for hele køretøjet:

| 2.3. | Antal aksler og hjul: |
| --- | --- |

2.3.

Antal aksler og hjul:

| 2.4. | Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning): |
| --- | --- |

2.4.

Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning):

| 2.5. | Længdedragermateriale (d): |
| --- | --- |

2.5.

Længdedragermateriale (d):

| 2.6. | Motorens placering og arrangement: |
| --- | --- |

2.6.

Motorens placering og arrangement:

| 2.7. | Førerhus (frembygget eller normalt) (z): |
| --- | --- |

2.7.

Førerhus (frembygget eller normalt) (z):

| 2.8. | Højre- eller venstrestyring: |
| --- | --- |

2.8.

Højre- eller venstrestyring:

3.   MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm) (der henvises i givet fald til tegning)

| 3.1. | Akselafstand(e) (ved fuld last) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Akselafstand(e) (ved fuld last) (f):

| 3.2. | Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål): |
| --- | --- |

3.2.

Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål):

| 3.2.1. | For karosseri, der er godkendt uden chassis: |
| --- | --- |

3.2.1.

For karosseri, der er godkendt uden chassis:

| 3.2.1.1. | Længde (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Længde (j):

| 3.2.1.2. | Bredde (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Bredde (k):

| 3.2.1.3. | Højde (i køreklar stand) (l) (ved ophæng med niveauregulering, angiv normal køreposition): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Højde (i køreklar stand) (l) (ved ophæng med niveauregulering, angiv normal køreposition):

4.   KARROSSERI

| 4.1. | Karrosseritype: enkeltdækker/dobbeltdækker/leddelt/lavtgulvsbus (1) |
| --- | --- |

4.1.

Karrosseritype: enkeltdækker/dobbeltdækker/leddelt/lavtgulvsbus (1)

| 4.2. | Materialer og konstruktion: |
| --- | --- |

4.2.

Materialer og konstruktion:

5.   SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR KØRETØJER, DER ANVENDES TIL PERSONBEFORDRING OG HAR FLERE END OTTE SIDDEPLADSER UD OVER FØRERENS PLADS

| 5.1. | Køretøjsgruppe/-kategori (gruppe I, gruppe II, gruppe III, kategori A, kategori B): |
| --- | --- |

5.1.

Køretøjsgruppe/-kategori (gruppe I, gruppe II, gruppe III, kategori A, kategori B):

| 5.1.1. | Chassistyper, på hvilke de typegodkendte karrosserier kan monteres (fabrikant(er) samt køretøjstyper): |
| --- | --- |

5.1.1.

Chassistyper, på hvilke de typegodkendte karrosserier kan monteres (fabrikant(er) samt køretøjstyper):

| 5.2. | Område beregnet til passagerer (m2) |
| --- | --- |

5.2.

Område beregnet til passagerer (m2)

| 5.2.1. | I alt (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

I alt (So):

| 5.2.1.1. | Øverste dæk (Soa): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Øverste dæk (Soa): (1)

| 5.2.1.2. | Nederste dæk (Sob): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Nederste dæk (Sob): (1)

| 5.2.2. | Til stående passagerer (S1): |
| --- | --- |

5.2.2.

Til stående passagerer (S1):

| 5.3. | Antal passagerer (siddende og stående): |
| --- | --- |

5.3.

Antal passagerer (siddende og stående):

| 5.3.1. | I alt (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

I alt (N):

| 5.3.2. | Øverste dæk (Na): (1) |
| --- | --- |

5.3.2.

Øverste dæk (Na): (1)

| 5.3.3. | Nederste dæk (Nb): (1) |
| --- | --- |

5.3.3.

Nederste dæk (Nb): (1)

| 5.4. | Antal siddende passagerer: |
| --- | --- |

5.4.

Antal siddende passagerer:

| 5.4.1. | Total (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Total (A):

| 5.4.2. | Øverste dæk (Aa): (1) |
| --- | --- |

5.4.2.

Øverste dæk (Aa): (1)

| 5.4.3. | Nederste dæk (Ab): (1) |
| --- | --- |

5.4.3.

Nederste dæk (Ab): (1)

| 5.5. | Antal udstigningsdøre: |
| --- | --- |

5.5.

Antal udstigningsdøre:

| 5.6. | Antal nødudgange (døre, vinduer, taglemme, forbindelsestrapper, halve trapper): |
| --- | --- |

5.6.

Antal nødudgange (døre, vinduer, taglemme, forbindelsestrapper, halve trapper):

| 5.6.1. | Total: |
| --- | --- |

5.6.1.

Total:

| 5.6.2. | Øverste dæk: (1) |
| --- | --- |

5.6.2.

Øverste dæk: (1)

| 5.6.3. | Nederste dæk: (1) |
| --- | --- |

5.6.3.

Nederste dæk: (1)

| 5.7. | Rumfang af bagagerum (m3): |
| --- | --- |

5.7.

Rumfang af bagagerum (m3):

| 5.8. | Tagareal til transport af bagage (m2): |
| --- | --- |

5.8.

Tagareal til transport af bagage (m2):

| 5.9. | Eventuelle tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (f.eks. opkørselsrampe, personlift eller gulvsænkningssystem): |
| --- | --- |

5.9.

Eventuelle tekniske anordninger, der letter adgangen til køretøjet (f.eks. opkørselsrampe, personlift eller gulvsænkningssystem):

| 5.10. | OVERBYGNINGENS STYRKE |
| --- | --- |

5.10.

OVERBYGNINGENS STYRKE

| 5.10.1. | Regulativ nr. 66 typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger: |
| --- | --- |

5.10.1.

Regulativ nr. 66 typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger:

| 5.10.2. | For endnu ikke godkendt overbygninger: |
| --- | --- |

5.10.2.

For endnu ikke godkendt overbygninger:

| 5.10.2.1. | Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme: |
| --- | --- |

5.10.2.1.

Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme:

| 5.10.2.2. | Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum: |
| --- | --- |

5.10.2.2.

Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum:

| 5.10.2.3. | Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i længde-, tvær- og lodret retning: |
| --- | --- |

5.10.2.3.

Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i længde-, tvær- og lodret retning:

| 5.10.2.4. | Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser: |
| --- | --- |

5.10.2.4.

Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser:

| 5.11. | Punkter i dette regulativ, som skal udføres og demonstreres for denne tekniske enhed: |
| --- | --- |

5.11.

Punkter i dette regulativ, som skal udføres og demonstreres for denne tekniske enhed:

Forklarende noter: Se tillæg 1.

BILAG 1

ECE-TYPEGODKENDELSESDOKUMENTATION

DEL 1

Model til oplysningsskema

Tillæg 3

MODEL TIL OPLYSNINGSSKEMA

I henhold til regulativ nr. 107 om typegodkendelse af køretøjer i klasse M2 eller M3, hvis karosseri tidligere har opnået typegodkendelse som en separat teknisk enhed, for så vidt angår den generelle konstruktion.

Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkeligt detaljerede.Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

1.   GENERELT

| 1.1. | Fabriksmærke (firmabetegnelse): |
| --- | --- |

1.1.

Fabriksmærke (firmabetegnelse):

| 1.2. | Type: |
| --- | --- |

1.2.

Type:

| 1.2.1. | Chassis: |
| --- | --- |

1.2.1.

Chassis:

| 1.2.2. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.2.2.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.3. | Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (b): |
| --- | --- |

1.3.

Typeidentifikationsmærker som identificeret på køretøjet (b):

| 1.3.1. | Chassis: |
| --- | --- |

1.3.1.

Chassis:

| 1.3.2. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.3.2.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.3.3. | Mærkets anbringelsessted: |
| --- | --- |

1.3.3.

Mærkets anbringelsessted:

| 1.3.3.1. | Chassis: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Chassis:

| 1.3.3.2. | Karrosseri/komplet køretøj: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Karrosseri/komplet køretøj:

| 1.4. | Køretøjets klasse (c): |
| --- | --- |

1.4.

Køretøjets klasse (c):

| 1.5. | Fabrikantens navn og adresse: |
| --- | --- |

1.5.

Fabrikantens navn og adresse:

| 1.6. | Adresse(r) på samlefabrik(ker): |
| --- | --- |

1.6.

Adresse(r) på samlefabrik(ker):

2.   KØRETØJETS ALMINDEL IGE SPECIFIKATIONER

| 2.1. | Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: |
| --- | --- |

2.1.

Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:

| 2.2. | Målskitse for hele køretøjet: |
| --- | --- |

2.2.

Målskitse for hele køretøjet:

| 2.3. | Antal aksler og hjul: |
| --- | --- |

2.3.

Antal aksler og hjul:

| 2.3.1. | Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse: |
| --- | --- |

2.3.1.

Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse:

| 2.4. | Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning): |
| --- | --- |

2.4.

Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning):

| 2.5. | Længdedragermateriale (d): |
| --- | --- |

2.5.

Længdedragermateriale (d):

| 2.6. | Motorens placering og arrangement: |
| --- | --- |

2.6.

Motorens placering og arrangement:

| 2.7. | Højre- eller venstrestyring: |
| --- | --- |

2.7.

Højre- eller venstrestyring:

| 2.7.1. | Køretøjet er udstyret til højre-/venstrekørsel (1) |
| --- | --- |

2.7.1.

Køretøjet er udstyret til højre-/venstrekørsel (1)

3.   MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm)

| 3.1. | Akselafstand(e) (ved fuld last) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Akselafstand(e) (ved fuld last) (f):

| 3.2. | Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål): |
| --- | --- |

3.2.

Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål):

| 3.2.1. | For chassis med karrosseri |
| --- | --- |

3.2.1.

For chassis med karrosseri

| 3.2.1.1. | Længde (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Længde (j):

| 3.2.1.2. | Bredde (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Bredde (k):

| 3.2.1.2.1. | Største bredde: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1.

Største bredde:

| 3.2.1.3. | Højde (i køreklar stand) (l) (ved ophæng med niveauregulering angives normal køreposition): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Højde (i køreklar stand) (l) (ved ophæng med niveauregulering angives normal køreposition):

| 3.3. | Masse af køretøj med karrosseri — og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten — i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri/koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, reservehjul, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (°) (største og mindste værdi for hver variant): |
| --- | --- |

3.3.

Masse af køretøj med karrosseri — og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1, med koblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten — i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri/koblingsanordning, hvis karrosseri og/eller koblingsanordning ikke monteres af fabrikanten, (med væsker, værktøj, reservehjul, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (°) (største og mindste værdi for hver variant):

| 3.3.1. | Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastning på koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant): |
| --- | --- |

3.3.1.

Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastning på koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant):

| 3.4. | Den af fabrikanten opgivne tekniske tilladte totalmasse (y) (største og mindste værdi for hver variant): |
| --- | --- |

3.4.

Den af fabrikanten opgivne tekniske tilladte totalmasse (y) (største og mindste værdi for hver variant):

| 3.4.1. | Denne masses fordeling på akslerne, og for sættevogn, belastning i koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant): |
| --- | --- |

3.4.1.

Denne masses fordeling på akslerne, og for sættevogn, belastning i koblingspunktet (største og mindste værdi for hver variant):

| 3.5. | Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel: |
| --- | --- |

3.5.

Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel:

4.   OVERBYGNINGENS STYRKE

| 4.1. | Regulativ nr. 66-typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger: |
| --- | --- |

4.1.

Regulativ nr. 66-typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger:

| 4.2. | For endnu ikke godkendt overbygninger: |
| --- | --- |

4.2.

For endnu ikke godkendt overbygninger:

| 4.2.1. | Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme: |
| --- | --- |

4.2.1.

Detaljeret beskrivelse af køretøjets overbygning, herunder mål, indretning og anvendte materialer samt fastgøring til en eventuel chassisramme:

| 4.2.2. | Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum: |
| --- | --- |

4.2.2.

Tegninger af køretøjet og de dele af dets indvendige indretning, som har indflydelse på overbygningens styrke eller på det tilbageværende rum:

| 4.3. | Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i længde-, tvær- og lodret retning: |
| --- | --- |

4.3.

Beliggenhed af tyngdepunktet af køretøjet, når dette er i køreklar stand, angivet i længde-, tvær- og lodret retning:

| 4.4. | Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser: |
| --- | --- |

4.4.

Maksimal afstand mellem midtlinjerne af de yderste passagerpladser:

Forklarende noter: Se tillæg 1.

BILAG 1

DEL 2

Tillæg 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

BILAG 1

DEL 2

Tillæg 2

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

BILAG 1

DEL 2

Tillæg 3

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

BILAG 2

ANBRINGELSE AF GODKENDELSESMÆRKER

Model A

(se punkt 4.4 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen med hensyn til konstruktionsspecifikatioerne er godkendt i Nederlandene (E 4) for gruppe III i henhold til regulativ nr. 107 under godkendelsesnummer 012439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 107 som ændret ved 01-ændringsserien.

Model B

(se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 107 og 43 (17). De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 107 på godkendelsesdatoen indeholdt 01-ændringsserien, og at regulativ nr. 43 forelå i sin oprindelige version.

Model C

(Se pkt. 4.4.3 i dette regulativ)

Image

a = 8 mm min

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøjs karosseri, viser, at den pågældende karosseritype med hensyn til konstruktionsspecifikationerne er godkendt separat i Nederlandene (E 4) for gruppe III som et separat karosseri (bogstav S) i henhold til regulativ nr. 107 under godkendelsesnummer 012439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 107 som ændret ved 01-ændringsserien.

BILAG 3

FORSKRIFTER FOR ALLE KØRETØJER

| 1.-6. | (Reserveret) |
| --- | --- |

1.-6.

(Reserveret)

7.   FORSKRIFTER

7.1   Generelt

| 7.1.1. | Medmindre andet er angivet, foretages alle målinger, når køretøjet er med masse i køreklar stand og står på jævn og vandret grund i normal kørestand. Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, skal det indstilles således, at køretøjet er i normal kørehøjde. Hvis karosseriet skal godkendes som en separat teknisk enhed, skal karosseriets stilling i forhold til den vandrette flade angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

7.1.1.

Medmindre andet er angivet, foretages alle målinger, når køretøjet er med masse i køreklar stand og står på jævn og vandret grund i normal kørestand. Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, skal det indstilles således, at køretøjet er i normal kørehøjde. Hvis karosseriet skal godkendes som en separat teknisk enhed, skal karosseriets stilling i forhold til den vandrette flade angives af fabrikanten.

| 7.1.2. | Når dette regulativ indeholder et krav om, at en flade i et køretøj med mekanisk ophæng skal være vandret eller i en bestemt vinkel, når køretøjet er med masse i køreklar stand, kan fladen overstige denne hældning eller hælde, når køretøjet er ulastet i køreklar stand, forudsat at dette krav opfyldes, når køretøjet befinder sig i den lastetilstand, som er angivet af fabrikanten. Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, må det ikke aktiveres. |
| --- | --- |

7.1.2.

Når dette regulativ indeholder et krav om, at en flade i et køretøj med mekanisk ophæng skal være vandret eller i en bestemt vinkel, når køretøjet er med masse i køreklar stand, kan fladen overstige denne hældning eller hælde, når køretøjet er ulastet i køreklar stand, forudsat at dette krav opfyldes, når køretøjet befinder sig i den lastetilstand, som er angivet af fabrikanten. Hvis køretøjet er udstyret med et knælesystem, må det ikke aktiveres.

7.2.   Masse og dimensioner

| 7.2.1. | Køretøjerne skal opfylde kravene i bilag 11. |
| --- | --- |

7.2.1.

Køretøjerne skal opfylde kravene i bilag 11.

7.2.2.   Passagerrum

| 7.2.2.1. | Det samlede areal S0, der er til rådighed for passagererne, beregnes ved fra køretøjets samlede gulvareal at fratrække: |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Det samlede areal S0, der er til rådighed for passagererne, beregnes ved fra køretøjets samlede gulvareal at fratrække:

| 7.2.2.1.1. | arealet af førerrummet |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

arealet af førerrummet

| 7.2.2.1.2. | arealet af trin ved døre og areal af alle andre trin med en dybde mindre end 300 mm, samt det areal, der passeres af døren og dennes mekanisme, når den betjenes |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

arealet af trin ved døre og areal af alle andre trin med en dybde mindre end 300 mm, samt det areal, der passeres af døren og dennes mekanisme, når den betjenes

| 7.2.2.1.3. | arealet af alle dele, hvorover den lodrette højde er mindre end 1 350 mm, målt fra gulvet, idet der ses bort fra tilladte indragende dele, jf. punkt 7.7.8.6.3 og 7.7.8.6.4. For køretøjer i kategori A eller B kan dette mål nedsættes til 1 200 mm |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

arealet af alle dele, hvorover den lodrette højde er mindre end 1 350 mm, målt fra gulvet, idet der ses bort fra tilladte indragende dele, jf. punkt 7.7.8.6.3 og 7.7.8.6.4. For køretøjer i kategori A eller B kan dette mål nedsættes til 1 200 mm

| 7.2.2.1.4. | arealet af enhver del af køretøjet, som passagerne ikke har adgang til som angivet i punkt 7.9.4 |
| --- | --- |

7.2.2.1.4.

arealet af enhver del af køretøjet, som passagerne ikke har adgang til som angivet i punkt 7.9.4

| 7.2.2.1.5. | ethvert areal, der udelukkende er forbeholdt transport af gods eller bagage, og som passagerer ikke har adgang til |
| --- | --- |

7.2.2.1.5.

ethvert areal, der udelukkende er forbeholdt transport af gods eller bagage, og som passagerer ikke har adgang til

| 7.2.2.1.6. | det areal, der er nødvendigt for at give arbejdsrum ved udskænkningssteder |
| --- | --- |

7.2.2.1.6.

det areal, der er nødvendigt for at give arbejdsrum ved udskænkningssteder

| 7.2.2.1.7. | det gulvareal, der optages af eventuelle trapper, halvtrapper, forbindelsestrapper eller arealet af eventuelle trin i køretøjet. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7.

det gulvareal, der optages af eventuelle trapper, halvtrapper, forbindelsestrapper eller arealet af eventuelle trin i køretøjet.

| 7.2.2.2. | Det areal S1, der er til rådighed for stående passagerer, beregnes ved fra S0 at fratrække: |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Det areal S1, der er til rådighed for stående passagerer, beregnes ved fra S0 at fratrække:

| 7.2.2.2.1. | arealet af alle dele af gulvet, hvis hældning overstiger de tilladte maksimumsværdier i punkt 7.7.6 |
| --- | --- |

7.2.2.2.1.

arealet af alle dele af gulvet, hvis hældning overstiger de tilladte maksimumsværdier i punkt 7.7.6

| 7.2.2.2.2. | arealet af alle dele, der ikke er tilgængelige for en stående passager, når alle sæder er optaget, bortset fra klapsæder |
| --- | --- |

7.2.2.2.2.

arealet af alle dele, der ikke er tilgængelige for en stående passager, når alle sæder er optaget, bortset fra klapsæder

| 7.2.2.2.3. | arealet af alle dele, hvor frihøjden over gulvet er mindre end højden i gangen, jf. punkt 7.7.5.1 (håndstøtter skal ikke tages i betragtning i denne forbindelse) |
| --- | --- |

7.2.2.2.3.

arealet af alle dele, hvor frihøjden over gulvet er mindre end højden i gangen, jf. punkt 7.7.5.1 (håndstøtter skal ikke tages i betragtning i denne forbindelse)

| 7.2.2.2.4. | arealet foran et lodret tværplan gennem centrum af førersædets sædeoverflade (i sædets bageste position) |
| --- | --- |

7.2.2.2.4.

arealet foran et lodret tværplan gennem centrum af førersædets sædeoverflade (i sædets bageste position)

| 7.2.2.2.5. | arealet 300 mm foran alle sæder undtagen klapsæder, medmindre der er tale om et sidevendt sæde placeret over hjulkassen, i hvilket tilfælde dette mål kan nedsættes til 225 mm. Med hensyn til variable sædearrangementer henvises der for alle sæder, når de anses for at være i brug, til punkt 7.2.2.4 |
| --- | --- |

7.2.2.2.5.

arealet 300 mm foran alle sæder undtagen klapsæder, medmindre der er tale om et sidevendt sæde placeret over hjulkassen, i hvilket tilfælde dette mål kan nedsættes til 225 mm. Med hensyn til variable sædearrangementer henvises der for alle sæder, når de anses for at være i brug, til punkt 7.2.2.4

| 7.2.2.2.6. | ethvert areal, som ikke er udelukket fra bestemmelserne i punkt 7.2.2.2.1 til 7.2.2.2.5, og som ikke kan dækkes af en del af et rektangel på 400 mm × 300 mm |
| --- | --- |

7.2.2.2.6.

ethvert areal, som ikke er udelukket fra bestemmelserne i punkt 7.2.2.2.1 til 7.2.2.2.5, og som ikke kan dækkes af en del af et rektangel på 400 mm × 300 mm

| 7.2.2.2.7. | i køretøjer af gruppe II, det areal, hvor det ikke er tilladt at stå |
| --- | --- |

7.2.2.2.7.

i køretøjer af gruppe II, det areal, hvor det ikke er tilladt at stå

| 7.2.2.2.8. | i dobbeltdækkerbusser, alle arealer på det øverste dæk |
| --- | --- |

7.2.2.2.8.

i dobbeltdækkerbusser, alle arealer på det øverste dæk

| 7.2.2.2.9. | arealet af kørestolspladsen(erne), når den (de) anses for at være optaget af kørestolsbrugeren(erne), jf. punkt 7.2.2.4. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9.

arealet af kørestolspladsen(erne), når den (de) anses for at være optaget af kørestolsbrugeren(erne), jf. punkt 7.2.2.4.

| 7.2.2.3. | Antallet af siddepladser (P) bortset fra klapsæder i køretøjet skal være i overensstemmelse med kravene i punkt 7.7.8. Er køretøjet i gruppe I og II eller kategori A, skal antallet af siddepladser på hvert dæk være mindst lig det antal kvadratmeter gulvareal, der er til rådighed for passagerer og eventuelt personale på det dæk, rundet ned til nærmeste hele tal. Dette tal kan for gruppe I-køretøjer bortset fra det øverste dæk nedsættes med 10 %. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Antallet af siddepladser (P) bortset fra klapsæder i køretøjet skal være i overensstemmelse med kravene i punkt 7.7.8. Er køretøjet i gruppe I og II eller kategori A, skal antallet af siddepladser på hvert dæk være mindst lig det antal kvadratmeter gulvareal, der er til rådighed for passagerer og eventuelt personale på det dæk, rundet ned til nærmeste hele tal. Dette tal kan for gruppe I-køretøjer bortset fra det øverste dæk nedsættes med 10 %.

| 7.2.2.4. | Hvis køretøjet er indrettet til et varierende antal siddepladser, skal det areal, der er til rådighed for stående passagerer (S1) og bestemmelserne i punkt 7.2.3 fastlægges for hver af følgende betingelser, afhængigt af hvad der gælder: |
| --- | --- |

7.2.2.4.

Hvis køretøjet er indrettet til et varierende antal siddepladser, skal det areal, der er til rådighed for stående passagerer (S1) og bestemmelserne i punkt 7.2.3 fastlægges for hver af følgende betingelser, afhængigt af hvad der gælder:

| 7.2.2.4.1. | med alle mulige sæder optaget og det resterende område til stående passagerer og, hvis der er plads tilovers, med alle kørestolspladser optaget |
| --- | --- |

7.2.2.4.1.

med alle mulige sæder optaget og det resterende område til stående passagerer og, hvis der er plads tilovers, med alle kørestolspladser optaget

| 7.2.2.4.2. | med alle mulige ståpladser optaget og de resterende sæder, som er beregnet til siddende passagerer, og, hvis der er plads tilovers, med alle kørestolspladser optaget |
| --- | --- |

7.2.2.4.2.

med alle mulige ståpladser optaget og de resterende sæder, som er beregnet til siddende passagerer, og, hvis der er plads tilovers, med alle kørestolspladser optaget

| 7.2.2.4.3. | med alle mulige kørestolspladser optaget og det resterende område til stående passagerer og med de resterende sæder optaget. |
| --- | --- |

7.2.2.4.3.

med alle mulige kørestolspladser optaget og det resterende område til stående passagerer og med de resterende sæder optaget.

7.2.3.   Skiltning i køretøjer

| 7.2.3.1. | I køretøjet skal der være tydelig skiltning, som er synlig i nærheden af den forreste dør, i form af mindst 15 mm høje bogstaver eller piktogrammer og mindst 25 mm høje tal til angivelse af: |
| --- | --- |

7.2.3.1.

I køretøjet skal der være tydelig skiltning, som er synlig i nærheden af den forreste dør, i form af mindst 15 mm høje bogstaver eller piktogrammer og mindst 25 mm høje tal til angivelse af:

| 7.2.3.1.1. | det maksimale antal siddende passagerer, køretøjet er beregnet til |
| --- | --- |

7.2.3.1.1.

det maksimale antal siddende passagerer, køretøjet er beregnet til

| 7.2.3.1.2. | det (eventuelle) maksimale antal stående passagerer, køretøjet er beregnet til |
| --- | --- |

7.2.3.1.2.

det (eventuelle) maksimale antal stående passagerer, køretøjet er beregnet til

| 7.2.3.1.3. | det (eventuelle) maksimale antal kørestole, køretøjet er beregnet til. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3.

det (eventuelle) maksimale antal kørestole, køretøjet er beregnet til.

| 7.2.3.2. | Hvis et køretøj er indrettet til et varierende antal siddepladser, et areal beregnet til stående passagerer eller et antal kørestole, finder kravene i punkt 7.2.3.1 anvendelse på det maksimale antal hhv. siddende og stående passagerer samt det maksimale antal kørestole alt efter køretøjets indretning. |
| --- | --- |

7.2.3.2.

Hvis et køretøj er indrettet til et varierende antal siddepladser, et areal beregnet til stående passagerer eller et antal kørestole, finder kravene i punkt 7.2.3.1 anvendelse på det maksimale antal hhv. siddende og stående passagerer samt det maksimale antal kørestole alt efter køretøjets indretning.

| 7.2.3.3. | Der skal på førerens område på et sted, som er klart synligt for føreren, være plads til mindst 10 mm høje bogstaver eller piktogrammer og mindst 12 mm høje tal til angivelse af: |
| --- | --- |

7.2.3.3.

Der skal på førerens område på et sted, som er klart synligt for føreren, være plads til mindst 10 mm høje bogstaver eller piktogrammer og mindst 12 mm høje tal til angivelse af:

| 7.2.3.3.1. | den bagagemasse, køretøjet må medføre, når det er lastet med det maksimale antal passagerer og personale og ikke overskrider den største teknisk tilladte totalvægt eller den tilladte masse på nogen af akslerne. Denne masse omfatter bagagemassen i: |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.

den bagagemasse, køretøjet må medføre, når det er lastet med det maksimale antal passagerer og personale og ikke overskrider den største teknisk tilladte totalvægt eller den tilladte masse på nogen af akslerne. Denne masse omfatter bagagemassen i:

| 7.2.3.3.1.1. | bagagerummene (masse B, jf. punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11) |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1.

bagagerummene (masse B, jf. punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11)

| 7.2.3.3.1.2. | på taget, hvis det er indrettet til transport af bagage (masse BX, jf. punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11). |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2.

på taget, hvis det er indrettet til transport af bagage (masse BX, jf. punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11).

7.3.   Overbygningens styrke

| 7.3.1. | Overbygningen på alle enkeltdækkerkøretøjer i gruppe II og III skal opfylde kravene i bilag 5. |
| --- | --- |

7.3.1.

Overbygningen på alle enkeltdækkerkøretøjer i gruppe II og III skal opfylde kravene i bilag 5.

7.4.   Stabilitetsprøvning

| 7.4.1. | Køretøjets stabilitet skal være tilstrækkelig til at sikre, at det punkt, hvor væltning finder sted, ikke overskrides, når den flade, som køretøjet står på, bringes til at hælde først til den ene side og dernæst til den anden i en vinkel på 28 grader fra vandret. |
| --- | --- |

7.4.1.

Køretøjets stabilitet skal være tilstrækkelig til at sikre, at det punkt, hvor væltning finder sted, ikke overskrides, når den flade, som køretøjet står på, bringes til at hælde først til den ene side og dernæst til den anden i en vinkel på 28 grader fra vandret.

| 7.4.2. | Ved udførelse af ovenstående prøve skal køretøjet være med masse i køreklar stand som beskrevet i punkt 2.18 i dette regulativ med følgende tillæg: |
| --- | --- |

7.4.2.

Ved udførelse af ovenstående prøve skal køretøjet være med masse i køreklar stand som beskrevet i punkt 2.18 i dette regulativ med følgende tillæg:

| 7.4.2.1. | Der anbringes vægte lig med Q (som angivet i punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11) på hvert passagersæde. Er køretøjet beregnet til stående passagerer eller ikke siddende personale, skal tyngdepunktet af de masser Q eller 75 kg, der repræsenterer dem, være anbragt jævnt fordelt over arealet til stående passagerer hhv. personale i en højde af 875 mm. Er et køretøj indrettet til at medføre bagage på taget, fastgøres en jævnt fordelt masse (BX), som ikke må være mindre end den, fabrikanten har angivet i overensstemmelse med punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11, til taget, således at den repræsenterer sådan bagage. De øvrige bagagerum må ikke indeholde nogen bagage. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Der anbringes vægte lig med Q (som angivet i punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11) på hvert passagersæde. Er køretøjet beregnet til stående passagerer eller ikke siddende personale, skal tyngdepunktet af de masser Q eller 75 kg, der repræsenterer dem, være anbragt jævnt fordelt over arealet til stående passagerer hhv. personale i en højde af 875 mm. Er et køretøj indrettet til at medføre bagage på taget, fastgøres en jævnt fordelt masse (BX), som ikke må være mindre end den, fabrikanten har angivet i overensstemmelse med punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11, til taget, således at den repræsenterer sådan bagage. De øvrige bagagerum må ikke indeholde nogen bagage.

| 7.4.2.2. | Hvis køretøjet er indrettet til et varierende antal siddepladser og ståpladser eller er indrettet til en eller flere kørestole, skal de i punkt 7.4.2.1 omhandlede vægte i ethvert areal af passagerrummet, hvor en sådan variation forekommer, være højere end:






  a) | massen af antallet af siddende passagerer, som kan befinde sig på arealet herunder massen af aftagelige sæder, eller |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2.

Hvis køretøjet er indrettet til et varierende antal siddepladser og ståpladser eller er indrettet til en eller flere kørestole, skal de i punkt 7.4.2.1 omhandlede vægte i ethvert areal af passagerrummet, hvor en sådan variation forekommer, være højere end:

a)

massen af antallet af siddende passagerer, som kan befinde sig på arealet herunder massen af aftagelige sæder, eller

| b) | massen af antallet af stående passagerer, som kan befinde sig på arealet, eller |
| --- | --- |

b)

massen af antallet af stående passagerer, som kan befinde sig på arealet, eller

| c) | massen af kørestole og kørestolsbrugere, der kan befinde sig på arealet, hver med en samlet masse på 250 kg, placeret 500 mm over gulvet midt i hvert kørestolsareal, eller |
| --- | --- |

c)

massen af kørestole og kørestolsbrugere, der kan befinde sig på arealet, hver med en samlet masse på 250 kg, placeret 500 mm over gulvet midt i hvert kørestolsareal, eller

| d) | massen af siddende passagerer, stående passagerer og kørestolsbrugere og enhver kombination heraf, som kan befinde sig på arealet. |
| --- | --- |

d)

massen af siddende passagerer, stående passagerer og kørestolsbrugere og enhver kombination heraf, som kan befinde sig på arealet.

| 7.4.3. | Højden af eventuelle forhøjninger, der anvendes til at forhindre, at køretøjets hjul glider sidelæns på prøvestanden, må ikke være over to tredjedele af afstanden mellem den flade, hvorpå køretøjet står, før det vippes, og den del af fælgen, der er nærmest overfladen, når køretøjet er lastet i overensstemmelse med punkt 7.4.2. |
| --- | --- |

7.4.3.

Højden af eventuelle forhøjninger, der anvendes til at forhindre, at køretøjets hjul glider sidelæns på prøvestanden, må ikke være over to tredjedele af afstanden mellem den flade, hvorpå køretøjet står, før det vippes, og den del af fælgen, der er nærmest overfladen, når køretøjet er lastet i overensstemmelse med punkt 7.4.2.

| 7.4.4. | Under prøven må ingen dele af køretøjet, som ikke er beregnet til at komme i berøring med hinanden, gøre dette, og ingen del må blive beskadiget eller komme ud af normal stilling. |
| --- | --- |

7.4.4.

Under prøven må ingen dele af køretøjet, som ikke er beregnet til at komme i berøring med hinanden, gøre dette, og ingen del må blive beskadiget eller komme ud af normal stilling.

| 7.4.5. | Alternativt kan det ved beregning godtgøres, at køretøjet ikke vil vælte under de i punkt 7.4.1 og 7.4.2 beskrevne betingelser. Ved en sådan beregning skal følgende parametre indgå: |
| --- | --- |

7.4.5.

Alternativt kan det ved beregning godtgøres, at køretøjet ikke vil vælte under de i punkt 7.4.1 og 7.4.2 beskrevne betingelser. Ved en sådan beregning skal følgende parametre indgå:

| 7.4.5.1. | masse og dimensioner |
| --- | --- |

7.4.5.1.

masse og dimensioner

| 7.4.5.2. | tyngdepunktets højde |
| --- | --- |

7.4.5.2.

tyngdepunktets højde

| 7.4.5.3. | fjedrenes stivhed |
| --- | --- |

7.4.5.3.

fjedrenes stivhed

| 7.4.5.4. | dækkenes lodrette og vandrette stivhed |
| --- | --- |

7.4.5.4.

dækkenes lodrette og vandrette stivhed

| 7.4.5.5. | egenskaberne af reguleringen af lufttrykket i luftfjedre |
| --- | --- |

7.4.5.5.

egenskaberne af reguleringen af lufttrykket i luftfjedre

| 7.4.5.6. | momentcenterets placering |
| --- | --- |

7.4.5.6.

momentcenterets placering

| 7.4.5.7. | karosseriets vridningsstivhed.
  Beregningsmetoden er beskrevet i tillæg 1 til bilaget. |
| --- | --- |

7.4.5.7.

karosseriets vridningsstivhed.

Beregningsmetoden er beskrevet i tillæg 1 til bilaget.

7.5.   Brandsikring

7.5.1.   Motorrum

| 7.5.1.1. | I motorrummet må ikke være anvendt brændbart lyddæmpningsmateriale, materiale, der kan opsuge brændstof, smøremidler, eller andet brændbart materiale, medmindre dette er dækket af uigennemtrængelig plade. |
| --- | --- |

7.5.1.1.

I motorrummet må ikke være anvendt brændbart lyddæmpningsmateriale, materiale, der kan opsuge brændstof, smøremidler, eller andet brændbart materiale, medmindre dette er dækket af uigennemtrængelig plade.

| 7.5.1.2. | Gennem passende udformning af motorrummet eller gennem drænhuller skal det så vidt muligt sikres, at der ikke kan samle sig brændstof, smøremidler eller andet brændbart materiale i nogen del af motorrummet. |
| --- | --- |

7.5.1.2.

Gennem passende udformning af motorrummet eller gennem drænhuller skal det så vidt muligt sikres, at der ikke kan samle sig brændstof, smøremidler eller andet brændbart materiale i nogen del af motorrummet.

| 7.5.1.3. | Mellem motorrummet eller andre varmekilder og resten af køretøjet skal der være en varmebestandig skillevæg (andre varmekilder kan være anordninger til optagelse af energi ved kørsel ned ad lange bakker, f.eks. en påløbsbremse eller anordning til indvendig opvarmning, dog ikke anordninger, der fungerer ved cirkulation af varmt vand). Alle ophæng, klemmer, pakninger m.m. i forbindelse med skillevæggen skal være brandsikre. |
| --- | --- |

7.5.1.3.

Mellem motorrummet eller andre varmekilder og resten af køretøjet skal der være en varmebestandig skillevæg (andre varmekilder kan være anordninger til optagelse af energi ved kørsel ned ad lange bakker, f.eks. en påløbsbremse eller anordning til indvendig opvarmning, dog ikke anordninger, der fungerer ved cirkulation af varmt vand). Alle ophæng, klemmer, pakninger m.m. i forbindelse med skillevæggen skal være brandsikre.

| 7.5.1.4. | Passagerkabinen kan være forsynet med varmeapparater, der ikke fungerer ved hjælp af varmt vand, såfremt der er tale om indkapslet materiale, der er bestandigt mod den varme, apparatet danner, ikke udsender giftige dampe og er placeret således, at passagerer ikke let kan komme i berøring med nogen varme overflader. |
| --- | --- |

7.5.1.4.

Passagerkabinen kan være forsynet med varmeapparater, der ikke fungerer ved hjælp af varmt vand, såfremt der er tale om indkapslet materiale, der er bestandigt mod den varme, apparatet danner, ikke udsender giftige dampe og er placeret således, at passagerer ikke let kan komme i berøring med nogen varme overflader.

7.5.2.   Elektrisk udstyr og elektriske ledninger

| 7.5.2.1. | Alle ledninger skal være godt isolerede, og alle ledninger og alt elektrisk udstyr skal kunne modstå de temperatur- og fugtighedsforhold, de udsættes for. I motorrummet lægges der særlig vægt på deres temperaturbestandighed og deres modstandsevne over for eventuelle skadelige stoffer. |
| --- | --- |

7.5.2.1.

Alle ledninger skal være godt isolerede, og alle ledninger og alt elektrisk udstyr skal kunne modstå de temperatur- og fugtighedsforhold, de udsættes for. I motorrummet lægges der særlig vægt på deres temperaturbestandighed og deres modstandsevne over for eventuelle skadelige stoffer.

| 7.5.2.2. | Ledningerne i et elektrisk kredsløb må ikke føre stærkere strøm end den, deres installationsform og den højeste omgivende temperatur berettiger til. |
| --- | --- |

7.5.2.2.

Ledningerne i et elektrisk kredsløb må ikke føre stærkere strøm end den, deres installationsform og den højeste omgivende temperatur berettiger til.

| 7.5.2.3. | Elektriske kredsløb, som fører strøm til andet udstyr end starter, tændingskreds (gnisttænding), gløderør, motorstopanordning, ladekreds og batteriets stelforbindelse, skal indeholde en sikring eller afbryder. Dog kan en fælles sikring eller fælles afbryder benyttes, forudsat at dennes nominelle kapacitet ikke er over 16 A. |
| --- | --- |

7.5.2.3.

Elektriske kredsløb, som fører strøm til andet udstyr end starter, tændingskreds (gnisttænding), gløderør, motorstopanordning, ladekreds og batteriets stelforbindelse, skal indeholde en sikring eller afbryder. Dog kan en fælles sikring eller fælles afbryder benyttes, forudsat at dennes nominelle kapacitet ikke er over 16 A.

| 7.5.2.4. | Alle ledninger skal være godt beskyttet og sikkert fastholdt i en position, hvor de ikke kan udsættes for skære-, skrabe- eller skurreskader. |
| --- | --- |

7.5.2.4.

Alle ledninger skal være godt beskyttet og sikkert fastholdt i en position, hvor de ikke kan udsættes for skære-, skrabe- eller skurreskader.

| 7.5.2.5. | Er spændingen i et eller flere af køretøjets elektriske kredsløb over 100 volt (effektiv), skal de af elforsyningens poler, som ikke har stelforbindelse, være forbundet med en håndbetjent ledningsadskiller, der skal være anbragt inde i køretøjet på et for føreren let tilgængeligt sted og kunne frakoble alle sådanne kredsløb fra hovedforsyningsnettet, dog uden at kunne frakoble elektriske kredsløb, som forsyner køretøjets påbudte udvendige belysning. Dette gælder dog ikke højspændingsstartkredsløb eller selvstændige kredse i køretøjets aggregater. |
| --- | --- |

7.5.2.5.

Er spændingen i et eller flere af køretøjets elektriske kredsløb over 100 volt (effektiv), skal de af elforsyningens poler, som ikke har stelforbindelse, være forbundet med en håndbetjent ledningsadskiller, der skal være anbragt inde i køretøjet på et for føreren let tilgængeligt sted og kunne frakoble alle sådanne kredsløb fra hovedforsyningsnettet, dog uden at kunne frakoble elektriske kredsløb, som forsyner køretøjets påbudte udvendige belysning. Dette gælder dog ikke højspændingsstartkredsløb eller selvstændige kredse i køretøjets aggregater.

| 7.5.2.6. | Elektriske ledninger skal være placeret således, at de ikke kan komme i berøring med brændstofledninger eller dele af udstødningssystemet eller kan blive udsat for kraftig varme, medmindre der er sørget for særlig isolering og beskyttelse som for eksempel af en elektromagnetisk betjent ventil i udstødningssystemet. |
| --- | --- |

7.5.2.6.

Elektriske ledninger skal være placeret således, at de ikke kan komme i berøring med brændstofledninger eller dele af udstødningssystemet eller kan blive udsat for kraftig varme, medmindre der er sørget for særlig isolering og beskyttelse som for eksempel af en elektromagnetisk betjent ventil i udstødningssystemet.

7.5.3.   Batterier

| 7.5.3.1. | Alle batterier skal være forsvarligt fastgjort og let tilgængelige. |
| --- | --- |

7.5.3.1.

Alle batterier skal være forsvarligt fastgjort og let tilgængelige.

| 7.5.3.2. | Batterirummet skal være adskilt fra passagerkabinen og førerhuset og have udluftning til det fri. |
| --- | --- |

7.5.3.2.

Batterirummet skal være adskilt fra passagerkabinen og førerhuset og have udluftning til det fri.

| 7.5.3.3. | Batteripolerne skal være beskyttet mod kortslutning. |
| --- | --- |

7.5.3.3.

Batteripolerne skal være beskyttet mod kortslutning.

7.5.4.   Ildslukkere og førstehjælpsudstyr

| 7.5.4.1. | Der skal være plads til en eller flere ildslukkere, heraf mindst én ved førerpladsen. I køretøjer i kategori A eller B skal pladsen være på mindst 8 dm3 og i gruppe I, II eller III på mindst 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Der skal være plads til en eller flere ildslukkere, heraf mindst én ved førerpladsen. I køretøjer i kategori A eller B skal pladsen være på mindst 8 dm3 og i gruppe I, II eller III på mindst 15 dm3.

| 7.5.4.2. | Der skal være tildelt en plads til anbringelse af en eller flere førstehjælpskasser. Arealet hertil skal være mindst 7 dm3 med en mindste dimension på 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2.

Der skal være tildelt en plads til anbringelse af en eller flere førstehjælpskasser. Arealet hertil skal være mindst 7 dm3 med en mindste dimension på 80 mm.

| 7.5.4.3. | Ildslukkere og førstehjælpsudstyr kan være beskyttet mod tyveri og hærværk ved f.eks. at være anbragt i et indvendigt skab eller bag glas, som skal knuses, forudsat at de pågældende deles placering er tydeligt afmærket, og at der er sørget for, at de let kan udtages i nødsituationer. |
| --- | --- |

7.5.4.3.

Ildslukkere og førstehjælpsudstyr kan være beskyttet mod tyveri og hærværk ved f.eks. at være anbragt i et indvendigt skab eller bag glas, som skal knuses, forudsat at de pågældende deles placering er tydeligt afmærket, og at der er sørget for, at de let kan udtages i nødsituationer.

7.5.5.   Materialer

Brændbare materialer må ikke forefindes inden for en afstand af 100 mm fra udstødningsrøret eller nogen anden væsentlig varmekilde, medmindre det pågældende materiale er effektivt afskærmet. Om nødvendigt skal der sørges for afskærmning, der forhindrer fedt eller andre brændbare materialer i at komme i berøring med udstødningssystemet eller anden varmekilde af betydning. I dette afsnit forstås ved brændbare materialer sådanne, der ikke er beregnet til at modstå de temperaturer, der må forventes at optræde det pågældende sted.

7.6.   Udgange

7.6.1.   Antal udgange

| 7.6.1.1. | Et køretøj skal have mindst to udgange, som enten er to udstigningsdøre eller en udstigningsdør og en nødudgangsdør. Der kræves mindst følgende antal døre:







  Antal passagerer | Antal udstigningsdøre |
| --- | --- | --- |
| GRUPPE I OG KATEGORI A | GRUPPE II | GRUPPE III OG KATEGORI B |
| 9—45 | 1 | 1 | 1 |
| 46—70 | 2 | 1 | 1 |
| 71—100 | 3 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Antal passagerer

Antal udstigningsdøre

GRUPPE I OG KATEGORI A

GRUPPE II

GRUPPE III OG KATEGORI B

9—45

1

1

1

46—70

2

1

1

71—100

3

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.2. | I hver stiv sektion af en ledbus skal der være mindst én udstigningsdør, i forreste sektion af en ledbus i gruppe I dog mindst to udstigningsdøre. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

I hver stiv sektion af en ledbus skal der være mindst én udstigningsdør, i forreste sektion af en ledbus i gruppe I dog mindst to udstigningsdøre.

| 7.6.1.3. | For så vidt angår dette krav anses maskinelt betjente udstigningsdøre ikke som nødudgangsdøre, medmindre de let kan åbnes manuelt, når den i punkt 7.6.5.1 beskrevne betjeningsanordning om nødvendigt er blevet aktiveret. |
| --- | --- |

7.6.1.3.

For så vidt angår dette krav anses maskinelt betjente udstigningsdøre ikke som nødudgangsdøre, medmindre de let kan åbnes manuelt, når den i punkt 7.6.5.1 beskrevne betjeningsanordning om nødvendigt er blevet aktiveret.

| 7.6.1.4. | Antallet af udgange skal mindst være sådan, at det samlede antal udgange i et separat rum er som følger:





  Antal passagerer og personalemedlemmer i hvert rum | Samlet mindste antal udgange |
| --- | --- | --- |
| 1—8 | 2 |
| 9—16 | 3 |
| 17—30 | 4 |
| 31—45 | 5 |
| 46—60 | 6 |
| 61—75 | 7 |
| 76—90 | 8 |
| 91—110 | 9 |
| 111—130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Antal passagerer og personalemedlemmer i hvert rum

Samlet mindste antal udgange

1—8

2

9—16

3

17—30

4

31—45

5

46—60

6

61—75

7

76—90

8

91—110

9

111—130

10

> 130

11

Nødudgangslemme kan kun tælle som én af ovennævnte antal nødudgange:

| 7.6.1.5. | Hver stiv sektion af en ledbus betragtes som et særskilt køretøj med henblik på bestemmelse af mindste tilladte antal udgange og disses placering, bortset fra punkt 7.6.2.4. Toilet- og køkkenrum anses ikke for separate rum med henblik på fastlæggelse af antal nødudgange. Der fastsættes et antal passagerer for hver stiv sektion. |
| --- | --- |

7.6.1.5.

Hver stiv sektion af en ledbus betragtes som et særskilt køretøj med henblik på bestemmelse af mindste tilladte antal udgange og disses placering, bortset fra punkt 7.6.2.4. Toilet- og køkkenrum anses ikke for separate rum med henblik på fastlæggelse af antal nødudgange. Der fastsættes et antal passagerer for hver stiv sektion.

| 7.6.1.6. | En dobbelt udstigningsdør tæller som to udstigningsdøre og et dobbelt eller flerfaget vindue som to nødudgangsvinduer. |
| --- | --- |

7.6.1.6.

En dobbelt udstigningsdør tæller som to udstigningsdøre og et dobbelt eller flerfaget vindue som to nødudgangsvinduer.

| 7.6.1.7. | Hvis førerrummet ikke har adgang til passagerrummet gennem en gang, der opfylder en af de i punkt 7.7.5.1.1 angivne betingelser, skal følgende betingelser være opfyldt: |
| --- | --- |

7.6.1.7.

Hvis førerrummet ikke har adgang til passagerrummet gennem en gang, der opfylder en af de i punkt 7.7.5.1.1 angivne betingelser, skal følgende betingelser være opfyldt:

| 7.6.1.7.1. | Førerkabinen skal have to udgange, som ikke begge må være i samme sidevæg; er en af disse udgange et vindue, skal det opfylde de i punkt 7.6.3.1 og 7.6.8 angivne krav til nødudgangsvinduer. |
| --- | --- |

7.6.1.7.1.

Førerkabinen skal have to udgange, som ikke begge må være i samme sidevæg; er en af disse udgange et vindue, skal det opfylde de i punkt 7.6.3.1 og 7.6.8 angivne krav til nødudgangsvinduer.

| 7.6.1.7.2. | Det kan tillades, at der ved siden af førersædet er et eller to sæder til yderligere personer, i hvilket tilfælde begge de i punkt 7.6.1.7.1 nævnte udgange skal være døre. Førerdøren kan godkendes som nødudgangsdør for personerne i disse sæder, forudsat at førersæde, rat, motorhus, gearstang, håndbremsegreb etc. ikke er for stor en forhindring. Døren til brug for disse yderligere personer godtages som nødudgangsdør for føreren. Der kan monteres indtil fem ekstra sæder i et rum, hvori førerkabinen indgår, forudsat at de ekstra sæder og den til disse sæder afsatte plads opfylder alle krav i dette regulativ, og at mindst én dør, som giver adgang til passagerrummet, opfylder kravene for nødudgangsdøre i punkt 7.6.3. |
| --- | --- |

7.6.1.7.2.

Det kan tillades, at der ved siden af førersædet er et eller to sæder til yderligere personer, i hvilket tilfælde begge de i punkt 7.6.1.7.1 nævnte udgange skal være døre. Førerdøren kan godkendes som nødudgangsdør for personerne i disse sæder, forudsat at førersæde, rat, motorhus, gearstang, håndbremsegreb etc. ikke er for stor en forhindring. Døren til brug for disse yderligere personer godtages som nødudgangsdør for føreren. Der kan monteres indtil fem ekstra sæder i et rum, hvori førerkabinen indgår, forudsat at de ekstra sæder og den til disse sæder afsatte plads opfylder alle krav i dette regulativ, og at mindst én dør, som giver adgang til passagerrummet, opfylder kravene for nødudgangsdøre i punkt 7.6.3.

| 7.6.1.7.3. | Under de i punkt 7.6.1.7.1 og 7.6.1.7.2 beskrevne omstændigheder tæller førerkabinens udgange ikke som en af de i punkt 7.6.1.1 til 7.6.1.2 foreskrevne døre eller som en af de i punkt 7.6.1.4 foreskrevne udgange, bortset fra det tilfælde, der omhandles i punkt 7.6.1.7.1 og 7.6.1.7.2. Punkt 7.6.3 til 7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 og 7.7.7 gælder ikke for sådanne udgange. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3.

Under de i punkt 7.6.1.7.1 og 7.6.1.7.2 beskrevne omstændigheder tæller førerkabinens udgange ikke som en af de i punkt 7.6.1.1 til 7.6.1.2 foreskrevne døre eller som en af de i punkt 7.6.1.4 foreskrevne udgange, bortset fra det tilfælde, der omhandles i punkt 7.6.1.7.1 og 7.6.1.7.2. Punkt 7.6.3 til 7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 og 7.7.7 gælder ikke for sådanne udgange.

| 7.6.1.8. | Hvis førerkabinen og sæderne ved siden af den er tilgængelige fra hovedpassagerrummet gennem en gang, der opfylder en af betingelserne i punkt 7.7.5.1.1, kræves der ingen udgang til det fri fra førerrummet. |
| --- | --- |

7.6.1.8.

Hvis førerkabinen og sæderne ved siden af den er tilgængelige fra hovedpassagerrummet gennem en gang, der opfylder en af betingelserne i punkt 7.7.5.1.1, kræves der ingen udgang til det fri fra førerrummet.

| 7.6.1.9. | Hvis der forefindes en førerdør eller anden udgang fra kabinen under de i punkt 7.6.1.8 beskrevne omstændigheder, kan den kun tælle som udgang for passagererne, forudsat: |
| --- | --- |

7.6.1.9.

Hvis der forefindes en førerdør eller anden udgang fra kabinen under de i punkt 7.6.1.8 beskrevne omstændigheder, kan den kun tælle som udgang for passagererne, forudsat:

| 7.6.1.9.1. | at det ikke er nødvendigt at klemme sig ind mellem rat og førersæde for at benytte denne udgang |
| --- | --- |

7.6.1.9.1.

at det ikke er nødvendigt at klemme sig ind mellem rat og førersæde for at benytte denne udgang

| 7.6.1.9.2. | at den opfylder kravene i punkt 7.6.3.1 for nødudgangsdøres dimensioner. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2.

at den opfylder kravene i punkt 7.6.3.1 for nødudgangsdøres dimensioner.

| 7.6.1.10. | Punkt 7.6.1.8 og 7.6.1.9 udelukker ikke, at der forefindes en dør eller anden barriere mellem førersædet og passagerrummet, forudsat at denne barriere i nødsituationer hurtigt kan udløses af føreren. En førerdør i et rum, der er beskyttet af en sådan barriere, tæller ikke som udgang for passagerer. |
| --- | --- |

7.6.1.10.

Punkt 7.6.1.8 og 7.6.1.9 udelukker ikke, at der forefindes en dør eller anden barriere mellem førersædet og passagerrummet, forudsat at denne barriere i nødsituationer hurtigt kan udløses af føreren. En førerdør i et rum, der er beskyttet af en sådan barriere, tæller ikke som udgang for passagerer.

| 7.6.1.11. | Nødudgangslemme ud over nødudgangsdøre og -vinduer skal monteres på køretøjer i gruppe II og III samt kategori B. De kan også monteres på køretøjer i gruppe I og kategori A. Det mindste antal nødudgangslemme er følgende:





  Antal passagerer | Antal taglemme |
| --- | --- | --- |
| ikke over 50 | l |
| over 50 | 2 |

7.6.1.11.

Antal passagerer

Antal taglemme

ikke over 50

l

over 50

2

7.6.2.   Udgangenes placering

Køretøjer med en kapacitet på over 22 passagerer skal opfylde kravene i det følgende. Køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer kan enten opfylde kravene i det følgende eller kravene i bilag 7, punkt 1.2.

| 7.6.2.1. | Udstigningsdøren(e) skal være placeret på den side af køretøjet, der er nærmest vejkanten, afhængigt af trafikretningen i det land, hvor der søges om driftstilladelse for køretøjet; mindst én skal være i køretøjets forreste halvdel. Dette er ikke til hinder for, at der anbringes en dør i bagsiden af køretøjet til brug for kørestolsbrugere. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Udstigningsdøren(e) skal være placeret på den side af køretøjet, der er nærmest vejkanten, afhængigt af trafikretningen i det land, hvor der søges om driftstilladelse for køretøjet; mindst én skal være i køretøjets forreste halvdel. Dette er ikke til hinder for, at der anbringes en dør i bagsiden af køretøjet til brug for kørestolsbrugere.

| 7.6.2.2. | To af de døre, der er henvist til i punkt 7.6.1.1, skal være således adskilt, at afstanden mellem de lodrette tværplaner gennem deres flademidtpunkt ikke er mindre end 40 procent af passagerrummets totallængde. Er en af disse to døre del af en dobbeltdør, måles afstanden mellem de to døre, der er længst fra hinanden. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

To af de døre, der er henvist til i punkt 7.6.1.1, skal være således adskilt, at afstanden mellem de lodrette tværplaner gennem deres flademidtpunkt ikke er mindre end 40 procent af passagerrummets totallængde. Er en af disse to døre del af en dobbeltdør, måles afstanden mellem de to døre, der er længst fra hinanden.

| 7.6.2.3. | Udgangene skal være således placeret, at der i det væsentlige er samme antal på køretøjets to sider. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Udgangene skal være således placeret, at der i det væsentlige er samme antal på køretøjets to sider.

| 7.6.2.4. | Mindst én nødudgang skal være placeret enten på køretøjets forside eller bagside. For køretøjer i gruppe I og for køretøjer med en bagkabine, der er helt lukket af fra passagerrummet, anses denne bestemmelse for opfyldt, hvis der er monteret en nødudgangslem. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Mindst én nødudgang skal være placeret enten på køretøjets forside eller bagside. For køretøjer i gruppe I og for køretøjer med en bagkabine, der er helt lukket af fra passagerrummet, anses denne bestemmelse for opfyldt, hvis der er monteret en nødudgangslem.

| 7.6.2.5. | Udgangene på samme side af køretøjet skal være hensigtsmæssigt fordelt over køretøjets længde. |
| --- | --- |

7.6.2.5.

Udgangene på samme side af køretøjet skal være hensigtsmæssigt fordelt over køretøjets længde.

| 7.6.2.6. | Det tillades, at der forefindes en dør i køretøjets bagside, forudsat at den ikke er en udstigningsdør. |
| --- | --- |

7.6.2.6.

Det tillades, at der forefindes en dør i køretøjets bagside, forudsat at den ikke er en udstigningsdør.

| 7.6.2.7. | Hvis der er monteret nødudgangslemme, skal de være placeret som følger: er der kun én lem, skal den være placeret i køretøjets midterste tredjedel; er der to lemme, skal deres indbyrdes afstand være mindst 2 m, målt mellem åbningernes nærmeste kanter langs en linje parallelt med køretøjets længdeakse. |
| --- | --- |

7.6.2.7.

Hvis der er monteret nødudgangslemme, skal de være placeret som følger: er der kun én lem, skal den være placeret i køretøjets midterste tredjedel; er der to lemme, skal deres indbyrdes afstand være mindst 2 m, målt mellem åbningernes nærmeste kanter langs en linje parallelt med køretøjets længdeakse.

7.6.3.   Udgangenes mindstemål

| 7.6.3.1. | De forskellige typer udgange skal have følgende mindstemål: | Gruppe I | Gruppe II og III | Bemærkninger: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Udstigningsdør | Døråbning | Højde (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| Bredde (mm) | Enkeltdør: 650
  Dobbeltdør: 1 200 | Dette mål kan være 100 mm mindre, når måling sker i niveau med håndstøtterne |
| Nødudgangsdør | | Højde (mm) | 1 250 | — |
| | Bredde (mm) | 550 | |
| Nødudgangsvindue | Areal (mm2) | 400 000 | Arealet skal kunne indskrives i et rektangel på 500 × 700 mm. |
| Nødudgangsvindue placeret på køretøjets bagside, hvis fabrikanten ikke har forsynet køretøjet med et nødudgangsvindue med mindst ovenstående mål. | Der skal i nødudgangsvinduets åbning plads til et rektangel med en højde på 350 mm og en bredde på 1 550 mm. Rektanglets hjørner kan afrundes med en rundingsgrad på højst 250 mm. |
| Nødudgangslem | Nødudgangslemmens åbning | Areal (mm2) | 400 000 | Arealet skal kunne indskrives i et rektangel på 500 × 700 mm. |

7.6.3.1.

Gruppe I

Gruppe II og III

Bemærkninger:

Udstigningsdør

Døråbning

Højde (mm)

1 800

1 650

—

Bredde (mm)

Enkeltdør: 650

Dobbeltdør: 1 200

Dette mål kan være 100 mm mindre, når måling sker i niveau med håndstøtterne

Nødudgangsdør

Højde (mm)

1 250

—

Bredde (mm)

550

Nødudgangsvindue

Areal (mm2)

400 000

Arealet skal kunne indskrives i et rektangel på 500 × 700 mm.

Nødudgangsvindue placeret på køretøjets bagside, hvis fabrikanten ikke har forsynet køretøjet med et nødudgangsvindue med mindst ovenstående mål.

Der skal i nødudgangsvinduets åbning plads til et rektangel med en højde på 350 mm og en bredde på 1 550 mm. Rektanglets hjørner kan afrundes med en rundingsgrad på højst 250 mm.

Nødudgangslem

Nødudgangslemmens åbning

Areal (mm2)

400 000

Arealet skal kunne indskrives i et rektangel på 500 × 700 mm.

| 7.6.3.2. | Køretøjer med en kapacitet på ikke over 22 passagerer kan enten opfylde kravene i punkt 7.6.3.1 eller kravene i bilag 7, punkt 1.1. |
| --- | --- |

7.6.3.2.

Køretøjer med en kapacitet på ikke over 22 passagerer kan enten opfylde kravene i punkt 7.6.3.1 eller kravene i bilag 7, punkt 1.1.

7.6.4.   Tekniske krav til alle udstigningsdøre

| 7.6.4.1. | Udstigningsdørene skal let kunne åbnes indefra og udefra, når køretøjet holder stille (men ikke nødvendigvis når køretøjet er i bevægelse). Dette udelukker ikke, at døren kan låses udefra, forudsat at den altid kan åbnes indefra. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Udstigningsdørene skal let kunne åbnes indefra og udefra, når køretøjet holder stille (men ikke nødvendigvis når køretøjet er i bevægelse). Dette udelukker ikke, at døren kan låses udefra, forudsat at den altid kan åbnes indefra.

| 7.6.4.2. | Betjeningsanordninger og anordninger til åbning udefra skal være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm over jorden og må højst være 500 mm fra døren. I køretøjer i gruppe I, II og III skal betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør indefra være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm fra overfladen af gulvet eller det trin, der er nærmest betjeningsanordningen, og må højst være placeret 500 mm fra døren. Dette gælder ikke for betjeningsanordninger, som er placeret på førerens område. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Betjeningsanordninger og anordninger til åbning udefra skal være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm over jorden og må højst være 500 mm fra døren. I køretøjer i gruppe I, II og III skal betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør indefra være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm fra overfladen af gulvet eller det trin, der er nærmest betjeningsanordningen, og må højst være placeret 500 mm fra døren. Dette gælder ikke for betjeningsanordninger, som er placeret på førerens område.

| 7.6.4.3. | Udelte, manuelt betjente udstigningsdøre, som åbner ved hængsler eller drejetappe, skal være monteret således, at de vil være tilbøjelige til at lukke, hvis den åbne dør kommer i berøring med en stillestående genstand, medens køretøjet bevæger sig fremefter. |
| --- | --- |

7.6.4.3.

Udelte, manuelt betjente udstigningsdøre, som åbner ved hængsler eller drejetappe, skal være monteret således, at de vil være tilbøjelige til at lukke, hvis den åbne dør kommer i berøring med en stillestående genstand, medens køretøjet bevæger sig fremefter.

| 7.6.4.4. | Har en manuelt betjent udstigningsdør smæklås, skal denne være af totrinstypen. |
| --- | --- |

7.6.4.4.

Har en manuelt betjent udstigningsdør smæklås, skal denne være af totrinstypen.

| 7.6.4.5. | Der må på indersiden af en udstigningsdør ikke være anordninger, der tjener til at dække de indvendige trin, når døren er lukket. Dog må der gerne, når døren er lukket, i trinbrætskakten befinde sig dørbetjeningsmekanisme og andet til dørens inderside fastgjort udstyr, som ikke danner en fortsættelse af gulvet, der kan benyttes af passagererne til at stå på. Denne mekanisme og dette udstyr må ikke være farligt for passagererne. |
| --- | --- |

7.6.4.5.

Der må på indersiden af en udstigningsdør ikke være anordninger, der tjener til at dække de indvendige trin, når døren er lukket. Dog må der gerne, når døren er lukket, i trinbrætskakten befinde sig dørbetjeningsmekanisme og andet til dørens inderside fastgjort udstyr, som ikke danner en fortsættelse af gulvet, der kan benyttes af passagererne til at stå på. Denne mekanisme og dette udstyr må ikke være farligt for passagererne.

| 7.6.4.6. | Er det direkte udsyn ikke tilstrækkeligt, skal der være anordninger af optisk eller anden art, hvormed føreren fra førersædet kan opdage passagerer, som befinder sig i eller uden for køretøjet i umiddelbar nærhed af udstigningsdøre, der ikke betjenes automatisk.
  For udstigningsdøre i bagsiden af køretøjer med ikke over 22 passagerer anses dette krav for opfyldt, hvis føreren er i stand til at opdage en 1,3 m høj person, som står 1 m bag køretøjet. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Er det direkte udsyn ikke tilstrækkeligt, skal der være anordninger af optisk eller anden art, hvormed føreren fra førersædet kan opdage passagerer, som befinder sig i eller uden for køretøjet i umiddelbar nærhed af udstigningsdøre, der ikke betjenes automatisk.

For udstigningsdøre i bagsiden af køretøjer med ikke over 22 passagerer anses dette krav for opfyldt, hvis føreren er i stand til at opdage en 1,3 m høj person, som står 1 m bag køretøjet.

| 7.6.4.7. | Døre, som åbner indad, samt deres mekanisme skal være således udformet, at deres bevægelse ikke under normal brug kan udsætte passagererne for skade. Om nødvendigt anbringes passende beskyttelsesanordninger. |
| --- | --- |

7.6.4.7.

Døre, som åbner indad, samt deres mekanisme skal være således udformet, at deres bevægelse ikke under normal brug kan udsætte passagererne for skade. Om nødvendigt anbringes passende beskyttelsesanordninger.

| 7.6.4.8. | Udstigningsdøre, som er anbragt i nærheden af døre til toilet eller andre indre rum, skal være sikret mod utilsigtet åbning. Dette krav gælder dog ikke, hvis døren låses automatisk, når køretøjet bevæger sig med over 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.4.8.

Udstigningsdøre, som er anbragt i nærheden af døre til toilet eller andre indre rum, skal være sikret mod utilsigtet åbning. Dette krav gælder dog ikke, hvis døren låses automatisk, når køretøjet bevæger sig med over 5 km/h.

| 7.6.4.9. | For køretøjer med en kapacitet på ikke over 22 passagerer må fløjene af udstigningsdøre i køretøjets bagende ikke kunne åbne i en vinkel på over 115o eller under 85o og skal, når de er åbne, kunne fastholdes automatisk i denne position. Dog skal dette stop kunne tilsidesættes og døren åbnes ud over den nævnte vinkel, når det kan ske på sikker måde, for eksempel for at tillade bakning hen til en høj rampe eller at åbne dørene 270o for at give fri adgang til lastearealet bag køretøjet. |
| --- | --- |

7.6.4.9.

For køretøjer med en kapacitet på ikke over 22 passagerer må fløjene af udstigningsdøre i køretøjets bagende ikke kunne åbne i en vinkel på over 115o eller under 85o og skal, når de er åbne, kunne fastholdes automatisk i denne position. Dog skal dette stop kunne tilsidesættes og døren åbnes ud over den nævnte vinkel, når det kan ske på sikker måde, for eksempel for at tillade bakning hen til en høj rampe eller at åbne dørene 270o for at give fri adgang til lastearealet bag køretøjet.

7.6.5.   Supplerende tekniske krav for automatiske udstigningsdøre

| 7.6.5.1. | I nødsituationer skal automatiske udstigningsdøre, når køretøjet holder stille (men ikke nødvendigvis, når det er i bevægelse), kunne åbnes indefra og, når de ikke er låst, åbnes udefra ved hjælp af betjeningsanordninger, der, uanset om energitilførslen fungerer: |
| --- | --- |

7.6.5.1.

I nødsituationer skal automatiske udstigningsdøre, når køretøjet holder stille (men ikke nødvendigvis, når det er i bevægelse), kunne åbnes indefra og, når de ikke er låst, åbnes udefra ved hjælp af betjeningsanordninger, der, uanset om energitilførslen fungerer:

| 7.6.5.1.1. | tilsidesætter alle andre dørbetjeningsanordninger |
| --- | --- |

7.6.5.1.1.

tilsidesætter alle andre dørbetjeningsanordninger

| 7.6.5.1.2. | for indvendige betjeningsanordninger, er anbragt på selve døren eller højst 300 mm fra denne i en højde af mindst 1 600 mm over det første trin |
| --- | --- |

7.6.5.1.2.

for indvendige betjeningsanordninger, er anbragt på selve døren eller højst 300 mm fra denne i en højde af mindst 1 600 mm over det første trin

| 7.6.5.1.3. | er tydelige og let genkendelige for den, som nærmer sig døren eller står foran den, og som, hvis de supplerer de normale betjeningsorganer til åbning, skal være tydeligt mærket med henblik på brug i nødsituationer |
| --- | --- |

7.6.5.1.3.

er tydelige og let genkendelige for den, som nærmer sig døren eller står foran den, og som, hvis de supplerer de normale betjeningsorganer til åbning, skal være tydeligt mærket med henblik på brug i nødsituationer

| 7.6.5.1.4. | kan betjenes af en enkelt person, som står umiddelbart foran døren |
| --- | --- |

7.6.5.1.4.

kan betjenes af en enkelt person, som står umiddelbart foran døren

| 7.6.5.1.5. | åbner døren eller bevirker, at den uden vanskelighed kan åbnes ved håndkraft |
| --- | --- |

7.6.5.1.5.

åbner døren eller bevirker, at den uden vanskelighed kan åbnes ved håndkraft

| 7.6.5.1.6. | kan være beskyttet af en anordning, som let kan fjernes eller knuses og således give adgang til nødbetjeningsanordningen; hvis nødbetjeningsanordningen tages i brug, eller beskyttelsen over den fjernes, skal det tilkendegives overfor føreren ved både hørlige og synlige signaler |
| --- | --- |

7.6.5.1.6.

kan være beskyttet af en anordning, som let kan fjernes eller knuses og således give adgang til nødbetjeningsanordningen; hvis nødbetjeningsanordningen tages i brug, eller beskyttelsen over den fjernes, skal det tilkendegives overfor føreren ved både hørlige og synlige signaler

| 7.6.5.1.7. | skal være således konstrueret, at en førerbetjent dør, som ikke opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.2 ikke vil lukke sig igen efter at være blevet åbnet ved hjælp af disse betjeningsanordninger, og disse er vendt tilbage til normal stilling, medmindre føreren aktiverer en lukkeanordning. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7.

skal være således konstrueret, at en førerbetjent dør, som ikke opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.2 ikke vil lukke sig igen efter at være blevet åbnet ved hjælp af disse betjeningsanordninger, og disse er vendt tilbage til normal stilling, medmindre føreren aktiverer en lukkeanordning.

| 7.6.5.2. | Der kan installeres en anordning, hvormed føreren fra førersædet sætter de udvendige nødbetjeningsanordninger ud af funktion for at låse udstigningsdørene udefra. De udvendige nødbetjeningsanordninger skal i så fald automatisk reaktiveres, enten når motoren startes, eller inden køretøjet når op på en hastighed af 20 km/h. Derefter skal de udvendige nødbetjeningsanordninger ikke kunne sættes ud af funktion automatisk, men kun ved indgreb fra førerens side. |
| --- | --- |

7.6.5.2.

Der kan installeres en anordning, hvormed føreren fra førersædet sætter de udvendige nødbetjeningsanordninger ud af funktion for at låse udstigningsdørene udefra. De udvendige nødbetjeningsanordninger skal i så fald automatisk reaktiveres, enten når motoren startes, eller inden køretøjet når op på en hastighed af 20 km/h. Derefter skal de udvendige nødbetjeningsanordninger ikke kunne sættes ud af funktion automatisk, men kun ved indgreb fra førerens side.

| 7.6.5.3. | Udstigningsdøre, der betjenes af føreren, skal kunne betjenes fra førersædet ved hjælp af anordninger, som, medmindre de aktiveres med fødderne, er klart og tydeligt mærket. |
| --- | --- |

7.6.5.3.

Udstigningsdøre, der betjenes af føreren, skal kunne betjenes fra førersædet ved hjælp af anordninger, som, medmindre de aktiveres med fødderne, er klart og tydeligt mærket.

| 7.6.5.4. | Automatiske udstigningsdøre skal udløse et visuelt kontrolsignal, som er klart synligt for føreren under alle belysningsforhold, når han sidder i normal kørestilling, og som advarer ham om, at døren ikke er helt lukket. Dette kontrolsignal skal fungere, når dørens stive del befinder sig mellem helt åben stilling og et punkt 30 mm fra helt lukket stilling. Et enkelt kontrolsignal kan betjene en eller flere døre. Dog benyttes ikke kontrolsignal for forreste udstigningsdøre, som ikke opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.1.1 og 7.6.5.6.1.2. |
| --- | --- |

7.6.5.4.

Automatiske udstigningsdøre skal udløse et visuelt kontrolsignal, som er klart synligt for føreren under alle belysningsforhold, når han sidder i normal kørestilling, og som advarer ham om, at døren ikke er helt lukket. Dette kontrolsignal skal fungere, når dørens stive del befinder sig mellem helt åben stilling og et punkt 30 mm fra helt lukket stilling. Et enkelt kontrolsignal kan betjene en eller flere døre. Dog benyttes ikke kontrolsignal for forreste udstigningsdøre, som ikke opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.1.1 og 7.6.5.6.1.2.

| 7.6.5.5. | Kan føreren åbne og lukke automatiske udstigningsdøre ved hjælp af betjeningsanordninger, skal de være således konstrueret, at føreren kan vende dørens bevægelse på et vilkårligt tidspunkt under lukning og åbning. |
| --- | --- |

7.6.5.5.

Kan føreren åbne og lukke automatiske udstigningsdøre ved hjælp af betjeningsanordninger, skal de være således konstrueret, at føreren kan vende dørens bevægelse på et vilkårligt tidspunkt under lukning og åbning.

| 7.6.5.6. | Automatiske udstigningsdøres konstruktion og betjeningssystem skal være af en sådan art, at passagererne ikke kan komme til skade eller komme i klemme i døren, når den lukker. |
| --- | --- |

7.6.5.6.

Automatiske udstigningsdøres konstruktion og betjeningssystem skal være af en sådan art, at passagererne ikke kan komme til skade eller komme i klemme i døren, når den lukker.

| 7.6.5.6.1. | Dette krav anses for opfyldt, hvis følgende to krav er opfyldt: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.

Dette krav anses for opfyldt, hvis følgende to krav er opfyldt:

| 7.6.5.6.1.1. | for det første skal døren, hvis den under lukningen møder en modsat rettet effektiv klemkraft på højst 150 N (målt i et vilkårligt punkt som beskrevet i bilag 6), automatisk åbne helt, og, medmindre der er tale om en automatisk udstigningsdør, forblive åben, indtil en betjeningsanordning for lukning aktiveres. Klemkraften kan måles med enhver metode, som findes tilfredsstillende af den kompetente myndighed. Retningslinjer herfor findes i bilag 6 til dette regulativ. Spidskraften kan kortvarigt være over 150 N, men ikke over 300 N. Genåbningssystemet kan kontrolleres ved hjælp af en kontrolstang, som er 60 mm lang og 30 mm bred og har afrundede hjørner med en radius på 5 mm. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1.

for det første skal døren, hvis den under lukningen møder en modsat rettet effektiv klemkraft på højst 150 N (målt i et vilkårligt punkt som beskrevet i bilag 6), automatisk åbne helt, og, medmindre der er tale om en automatisk udstigningsdør, forblive åben, indtil en betjeningsanordning for lukning aktiveres. Klemkraften kan måles med enhver metode, som findes tilfredsstillende af den kompetente myndighed. Retningslinjer herfor findes i bilag 6 til dette regulativ. Spidskraften kan kortvarigt være over 150 N, men ikke over 300 N. Genåbningssystemet kan kontrolleres ved hjælp af en kontrolstang, som er 60 mm lang og 30 mm bred og har afrundede hjørner med en radius på 5 mm.

| 7.6.5.6.1.2. | for det andet skal dørene, hvis en passager får håndled eller fingre i klemme: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.

for det andet skal dørene, hvis en passager får håndled eller fingre i klemme:

| 7.6.5.6.1.2.1. | åbne sig automatisk helt og, bortset fra automatiske døre, forbliver åbne indtil betjeningsanordningen for lukning aktiveres, eller |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1.

åbne sig automatisk helt og, bortset fra automatiske døre, forbliver åbne indtil betjeningsanordningen for lukning aktiveres, eller

| 7.6.5.6.1.2.2. | håndled og fingre skal straks kunne trækkes tilbage fra dørene uden skade og uden risiko for passageren. Dette krav kan kontrolleres manuelt eller ved hjælp af den i punkt 7.6.5.6.1.1 omtalte kontrolstang, som i den ene ende over en længde af 300 mm er tilspidset fra en tykkelse på 30 mm til en tykkelse på 5 mm. Den må ikke være behandlet med smøremiddel eller politur. Sidder stangen fast i døren, skal den uden besvær kunne fjernes, eller |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2.

håndled og fingre skal straks kunne trækkes tilbage fra dørene uden skade og uden risiko for passageren. Dette krav kan kontrolleres manuelt eller ved hjælp af den i punkt 7.6.5.6.1.1 omtalte kontrolstang, som i den ene ende over en længde af 300 mm er tilspidset fra en tykkelse på 30 mm til en tykkelse på 5 mm. Den må ikke være behandlet med smøremiddel eller politur. Sidder stangen fast i døren, skal den uden besvær kunne fjernes, eller

| 7.6.5.6.1.2.3. | døren skal blive stående i en stilling, der tillader fri passage af en kontrolstang, hvis tværsnit er 60 mm i højden og 20 mm i bredden, og hvis kanter er afrundede med radius 5 mm. Denne stilling må ikke være mere end 30 mm fra helt lukket stilling. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3.

døren skal blive stående i en stilling, der tillader fri passage af en kontrolstang, hvis tværsnit er 60 mm i højden og 20 mm i bredden, og hvis kanter er afrundede med radius 5 mm. Denne stilling må ikke være mere end 30 mm fra helt lukket stilling.

| 7.6.5.6.2. | Fordøre anses for at opfylde kravene i punkt 7.6.5.6, hvis de: |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.

Fordøre anses for at opfylde kravene i punkt 7.6.5.6, hvis de:

| 7.6.5.6.2.1. | opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.1.1 og 7.6.5.6.1.2 eller |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1.

opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.1.1 og 7.6.5.6.1.2 eller

| 7.6.5.6.2.2. | har bløde kanter; de må imidlertid ikke være så bløde, at dørens stive struktur når fuldt lukket stilling, hvis døren lukkes over den i punkt 7.6.5.6.1.1 omtalte kontrolstang. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2.

har bløde kanter; de må imidlertid ikke være så bløde, at dørens stive struktur når fuldt lukket stilling, hvis døren lukkes over den i punkt 7.6.5.6.1.1 omtalte kontrolstang.

| 7.6.5.7. | Holdes automatiske døre kun lukket ved hjælp af stadig energitilførsel, skal der forefindes et visuelt advarselssignal, som underretter føreren om svigt af energitilførslen til dørene. |
| --- | --- |

7.6.5.7.

Holdes automatiske døre kun lukket ved hjælp af stadig energitilførsel, skal der forefindes et visuelt advarselssignal, som underretter føreren om svigt af energitilførslen til dørene.

| 7.6.5.8. | Eventuelle startspærreanordninger må kun fungere ved hastigheder under 5 km/h og må ikke kunne aktiveres ved hastigheder derover. |
| --- | --- |

7.6.5.8.

Eventuelle startspærreanordninger må kun fungere ved hastigheder under 5 km/h og må ikke kunne aktiveres ved hastigheder derover.

| 7.6.5.9. | Er køretøjet ikke udstyret med en startspærreanordning, skal der udløses et akustisk advarselssignal til føreren, hvis køretøjet sætter i gang, før en automatisk udstigningsdør er helt lukket. For døre, der opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.1.2.3, skal dette akustiske advarselssignal udløses ved en hastighed på over 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.5.9.

Er køretøjet ikke udstyret med en startspærreanordning, skal der udløses et akustisk advarselssignal til føreren, hvis køretøjet sætter i gang, før en automatisk udstigningsdør er helt lukket. For døre, der opfylder kravene i punkt 7.6.5.6.1.2.3, skal dette akustiske advarselssignal udløses ved en hastighed på over 5 km/h.

7.6.6.   Supplerende tekniske krav for automatiske udstigningsdøre

7.6.6.1.   Aktivering af åbningsanordningerne

| 7.6.6.1.1. | Bortset fra bestemmelserne i punkt 7.6.5.1 må åbningsanordningerne til automatiske udstigningsdøre alene kunne aktiveres og inaktiveres af føreren fra førerpladsen. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1.

Bortset fra bestemmelserne i punkt 7.6.5.1 må åbningsanordningerne til automatiske udstigningsdøre alene kunne aktiveres og inaktiveres af føreren fra førerpladsen.

| 7.6.6.1.2. | Aktivering og inaktivering kan ske enten direkte ved hjælp af en kontakt eller indirekte, f.eks. ved at åbne og lukke fordøren. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2.

Aktivering og inaktivering kan ske enten direkte ved hjælp af en kontakt eller indirekte, f.eks. ved at åbne og lukke fordøren.

| 7.6.6.1.3. | Når føreren aktiverer åbningsanordningerne, skal dette signaleres inden i, og, hvis døren kan åbnes udefra, uden på køretøjet; signalet (f.eks. en lysende knap eller et lysende skilt) skal være anbragt på eller ved siden af den dør, det henviser til. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3.

Når føreren aktiverer åbningsanordningerne, skal dette signaleres inden i, og, hvis døren kan åbnes udefra, uden på køretøjet; signalet (f.eks. en lysende knap eller et lysende skilt) skal være anbragt på eller ved siden af den dør, det henviser til.

| 7.6.6.1.4. | Hvis systemet aktiveres direkte ved hjælp af en kontakt, skal dets funktionstilstand angives klart over for føreren, f.eks. gennem kontaktens stilling, en kontrollampe eller en lysende knap. Kontakten skal være særligt mærket og anbragt, således at den ikke kan forveksles med andre betjeningsanordninger. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4.

Hvis systemet aktiveres direkte ved hjælp af en kontakt, skal dets funktionstilstand angives klart over for føreren, f.eks. gennem kontaktens stilling, en kontrollampe eller en lysende knap. Kontakten skal være særligt mærket og anbragt, således at den ikke kan forveksles med andre betjeningsanordninger.

7.6.6.2.   Åbning af automatiske udstigningsdøre

| 7.6.6.2.1. | Når føreren har aktiveret åbningsanordningerne, skal passagererne kunne åbne døren på følgende måder: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.

Når føreren har aktiveret åbningsanordningerne, skal passagererne kunne åbne døren på følgende måder:

| 7.6.6.2.1.1. | indefra ved f.eks. at trykke på en knap eller passere en fotocelle, og |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1.

indefra ved f.eks. at trykke på en knap eller passere en fotocelle, og

| 7.6.6.2.1.2. | udefra, medmindre døren kun benyttes som udgang og er markeret som sådan, ved f.eks. at trykke på en lysende knap, en knap under et lysende skilt eller en lignende anordning, som er mærket med passende vejledning. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2.

udefra, medmindre døren kun benyttes som udgang og er markeret som sådan, ved f.eks. at trykke på en lysende knap, en knap under et lysende skilt eller en lignende anordning, som er mærket med passende vejledning.

| 7.6.6.2.2. | Trykkes der på den i punkt 7.6.6.2.1.1 omtalte knap, og benyttes det i punkt 7.7.9.1 omtalte middel til kommunikation med føreren, kan der udløses et signal, som oplagres og, når føreren har aktiveret åbningsanordningerne, bevirker, at døren åbnes. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2.

Trykkes der på den i punkt 7.6.6.2.1.1 omtalte knap, og benyttes det i punkt 7.7.9.1 omtalte middel til kommunikation med føreren, kan der udløses et signal, som oplagres og, når føreren har aktiveret åbningsanordningerne, bevirker, at døren åbnes.

7.6.6.3.   Lukning af automatiske udstigningsdøre

| 7.6.6.3.1. | Når en automatisk udstigningsdør har åbnet sig, skal den lukke automatisk igen efter et bestemt tidsinterval. Stiger en passager ind i eller ud af køretøjet i løbet af dette tidsinterval, skal en sikkerhedsanordning (f.eks. en trinkontakt, en fotocelle eller et led, som kun åbner én vej) sikre tilstrækkelig forlængelse af tiden, til døren lukker. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1.

Når en automatisk udstigningsdør har åbnet sig, skal den lukke automatisk igen efter et bestemt tidsinterval. Stiger en passager ind i eller ud af køretøjet i løbet af dette tidsinterval, skal en sikkerhedsanordning (f.eks. en trinkontakt, en fotocelle eller et led, som kun åbner én vej) sikre tilstrækkelig forlængelse af tiden, til døren lukker.

| 7.6.6.3.2. | Stiger passageren ind i eller ud af køretøjet, medens døren er i færd med at lukke, skal lukkeprocessen afbrydes automatisk, og døren vende tilbage til åben stilling. Processkiftet kan udløses af en af de i punkt 7.6.6.3.1 omtalte sikkerhedsanordninger eller af en anden anordning. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2.

Stiger passageren ind i eller ud af køretøjet, medens døren er i færd med at lukke, skal lukkeprocessen afbrydes automatisk, og døren vende tilbage til åben stilling. Processkiftet kan udløses af en af de i punkt 7.6.6.3.1 omtalte sikkerhedsanordninger eller af en anden anordning.

| 7.6.6.3.3. | En dør, som har lukket sig automatisk i overensstemmelse med punkt 7.6.6.3.1, skal kunne åbnes igen af en passager i overensstemmelse med punkt 7.6.6.2; dette gælder dog ikke, hvis føreren har inaktiveret åbningsanordningerne. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3.

En dør, som har lukket sig automatisk i overensstemmelse med punkt 7.6.6.3.1, skal kunne åbnes igen af en passager i overensstemmelse med punkt 7.6.6.2; dette gælder dog ikke, hvis føreren har inaktiveret åbningsanordningerne.

| 7.6.6.3.4. | Efter at føreren har inaktiveret åbningsanordningerne for automatiske udstigningsdøre, skal åbne døre lukke sig i overensstemmelse med punkt 7.6.6.3.1-7.6.6.3.2. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4.

Efter at føreren har inaktiveret åbningsanordningerne for automatiske udstigningsdøre, skal åbne døre lukke sig i overensstemmelse med punkt 7.6.6.3.1-7.6.6.3.2.

7.6.6.4.   Mulighed for at standse den automatiske lukkeproces i døre til særlig brug, f.eks. døre til passagerer med barnevogne, bevægelseshæmmede passagerer etc.

| 7.6.6.4.1. | Føreren skal kunne standse den automatiske lukkeproces ved at aktivere en særlig betjeningsanordning. Processkiftet skal også kunne udløses direkte af en passager ved, at denne trykker på en særlig knap. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1.

Føreren skal kunne standse den automatiske lukkeproces ved at aktivere en særlig betjeningsanordning. Processkiftet skal også kunne udløses direkte af en passager ved, at denne trykker på en særlig knap.

| 7.6.6.4.2. | Når den automatiske lukkeproces standses, skal dette signaleres til føreren, f.eks. ved et visuelt kontrolsignal. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2.

Når den automatiske lukkeproces standses, skal dette signaleres til føreren, f.eks. ved et visuelt kontrolsignal.

| 7.6.6.4.3. | Føreren skal under alle omstændigheder kunne udvirke, at den automatiske lukkeproces genoptages. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3.

Føreren skal under alle omstændigheder kunne udvirke, at den automatiske lukkeproces genoptages.

| 7.6.6.4.4. | Punkt 7.6.6.3 gælder også den senere lukning af døren. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4.

Punkt 7.6.6.3 gælder også den senere lukning af døren.

7.6.7.   Tekniske krav til nødudgangsdøre

| 7.6.7.1. | Nødudgangsdøre skal uden besvær kunne åbnes indefra og udefra, når køretøjet holder stille. Dette betyder dog ikke, at døren ikke må kunne låses udefra, når blot den altid kan åbnes indefra ved hjælp af den normale åbningsmekanisme. |
| --- | --- |

7.6.7.1.

Nødudgangsdøre skal uden besvær kunne åbnes indefra og udefra, når køretøjet holder stille. Dette betyder dog ikke, at døren ikke må kunne låses udefra, når blot den altid kan åbnes indefra ved hjælp af den normale åbningsmekanisme.

| 7.6.7.2. | Nødudgangsdøre, der benyttes som sådanne, må ikke være maskinelt betjente, medmindre de, når den i punkt 7.6.5.1 beskrevne betjeningsanordning er blevet aktiveret og ført tilbage i sin normale stilling, ikke lukker sig igen, før føreren efterfølgende aktiverer en lukkeanordning. Endvidere må nødudgangsdøre ikke være skydedøre, undtagen i tilfælde af køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer. For disse køretøjer kan en skydedør godtages som nødudgangsdør, når det er godtgjort, at døren kan åbnes uden brug af værktøj efter udførelse af kollisionsprøve mod frontal barriere i henhold til regulativ nr. 33. |
| --- | --- |

7.6.7.2.

Nødudgangsdøre, der benyttes som sådanne, må ikke være maskinelt betjente, medmindre de, når den i punkt 7.6.5.1 beskrevne betjeningsanordning er blevet aktiveret og ført tilbage i sin normale stilling, ikke lukker sig igen, før føreren efterfølgende aktiverer en lukkeanordning. Endvidere må nødudgangsdøre ikke være skydedøre, undtagen i tilfælde af køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer. For disse køretøjer kan en skydedør godtages som nødudgangsdør, når det er godtgjort, at døren kan åbnes uden brug af værktøj efter udførelse af kollisionsprøve mod frontal barriere i henhold til regulativ nr. 33.

| 7.6.7.3. | Betjeningsanordninger og anordninger til åbning af nødudgangsdøre udefra skal være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm over jorden og må højst være 500 mm fra døren. I køretøjer i gruppe I, II og III skal betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør indefra være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm fra overfladen af gulvet eller det trin, der er nærmest betjeningsanordningen, og må højst være placeret 500 mm fra døren. Dette gælder ikke for betjeningsanordninger, som er placeret på førerens område. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Betjeningsanordninger og anordninger til åbning af nødudgangsdøre udefra skal være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm over jorden og må højst være 500 mm fra døren. I køretøjer i gruppe I, II og III skal betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør indefra være placeret mellem 1 000 og 1 000 mm fra overfladen af gulvet eller det trin, der er nærmest betjeningsanordningen, og må højst være placeret 500 mm fra døren. Dette gælder ikke for betjeningsanordninger, som er placeret på førerens område.

| 7.6.7.4. | Nødudgangsdøre i køretøjets sider skal være forsynet med hængsler på den forreste kant og åbne udad. Stopremme, kæder eller andre stopanordninger er tilladt, hvis de ikke hindrer døren i at åbne til en vinkel på mindst 100o og blive stående der. Dog gælder kravet om en mindste åbningsvinkel på 100o ikke, hvis der på anden måde er sørget for, at kontrolmålet for nødudgangsdøre kan passere uhindret igennem. |
| --- | --- |

7.6.7.4.

Nødudgangsdøre i køretøjets sider skal være forsynet med hængsler på den forreste kant og åbne udad. Stopremme, kæder eller andre stopanordninger er tilladt, hvis de ikke hindrer døren i at åbne til en vinkel på mindst 100o og blive stående der. Dog gælder kravet om en mindste åbningsvinkel på 100o ikke, hvis der på anden måde er sørget for, at kontrolmålet for nødudgangsdøre kan passere uhindret igennem.

| 7.6.7.5. | Nødudgangsdøre skal være sikret mod utilsigtet åbning. Dette krav gælder dog ikke, hvis nødudgangsdøren låses automatisk, når køretøjet bevæger sig med en hastighed på over 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.7.5.

Nødudgangsdøre skal være sikret mod utilsigtet åbning. Dette krav gælder dog ikke, hvis nødudgangsdøren låses automatisk, når køretøjet bevæger sig med en hastighed på over 5 km/h.

| 7.6.7.6. | Nødudgangsdøre skal være forsynet med en akustisk anordning, som advarer føreren om, at døren ikke er forsvarligt lukket. Denne advarselsanordning skal udløses af dørlåsens eller -håndtagets bevægelser og ikke af dørens egne bevægelser. |
| --- | --- |

7.6.7.6.

Nødudgangsdøre skal være forsynet med en akustisk anordning, som advarer føreren om, at døren ikke er forsvarligt lukket. Denne advarselsanordning skal udløses af dørlåsens eller -håndtagets bevægelser og ikke af dørens egne bevægelser.

7.6.8.   Tekniske krav til nødudgangsvinduer

| 7.6.8.1. | Nødudgangsvinduer, som er forsynet med hængsler, eller som kan trykkes ud, skal åbne udad. Ruder, som trykkes ud, må ikke blive fuldstændig adskilt fra køretøjet, når de benyttes, og må ikke kunne trykkes ud uforvarende. |
| --- | --- |

7.6.8.1.

Nødudgangsvinduer, som er forsynet med hængsler, eller som kan trykkes ud, skal åbne udad. Ruder, som trykkes ud, må ikke blive fuldstændig adskilt fra køretøjet, når de benyttes, og må ikke kunne trykkes ud uforvarende.

| 7.6.8.2. | Nødudgangsvinduer skal: |
| --- | --- |

7.6.8.2.

Nødudgangsvinduer skal:

| 7.6.8.2.1. | enten kunne åbnes hurtigt og ubesværet indefra og udefra ved hjælp af en anordning, som anses for tilfredsstillende, eller |
| --- | --- |

7.6.8.2.1.

enten kunne åbnes hurtigt og ubesværet indefra og udefra ved hjælp af en anordning, som anses for tilfredsstillende, eller

| 7.6.8.2.2. | være fremstillet af sikkerhedsglas, som let kan knuses. Plast eller lamineret glas kan således ikke godkendes. Ved siden af hvert nødudgangsvindue skal forefindes en anordning, der er let tilgængelig for personerne i køretøjet, og hvormed vinduet kan knuses. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2.

være fremstillet af sikkerhedsglas, som let kan knuses. Plast eller lamineret glas kan således ikke godkendes. Ved siden af hvert nødudgangsvindue skal forefindes en anordning, der er let tilgængelig for personerne i køretøjet, og hvormed vinduet kan knuses.

| 7.6.8.3. | Nødudgangsvinduer, der kan låses udefra, skal være således konstrueret, at de på ethvert tidspunkt kan åbnes indefra. |
| --- | --- |

7.6.8.3.

Nødudgangsvinduer, der kan låses udefra, skal være således konstrueret, at de på ethvert tidspunkt kan åbnes indefra.

| 7.6.8.4. | Nødudgangsvinduer, der er forsynet med hængsler foroven, skal være udstyret med en passende mekanisme, som holder dem i helt åben stilling. Hængslede nødudgangsvinduer skal fungere således, at de ikke hindrer fri passage indefra eller udefra. |
| --- | --- |

7.6.8.4.

Nødudgangsvinduer, der er forsynet med hængsler foroven, skal være udstyret med en passende mekanisme, som holder dem i helt åben stilling. Hængslede nødudgangsvinduer skal fungere således, at de ikke hindrer fri passage indefra eller udefra.

| 7.6.8.5. | Er nødudgangsvinduer placeret i køretøjets sider, skal afstanden fra deres nederste kant til gulvet umiddelbart under dem (fraregnet eventuelle lokale variationer på grund af hjulkasser eller transmissionshus) være højst 1 200 mm og mindst 650 mm for vinduer med hængsler, og mindst 500 mm for vinduer med glas, som skal knuses.
  For vinduer med hængsler kan mindste afstand op til nederste kant dog være 500 mm, forudsat vinduesåbningen op til 650 mm højde er forsynet med rækværk, som forhindrer passagererne i at falde ud af køretøjet. Er vinduesåbningen forsynet med en sådan beskyttelse, må vinduesåbningens størrelse over beskyttelsen ikke være mindre end den fastsatte minimumsstørrelse for nødudgangsvinduer. |
| --- | --- |

7.6.8.5.

Er nødudgangsvinduer placeret i køretøjets sider, skal afstanden fra deres nederste kant til gulvet umiddelbart under dem (fraregnet eventuelle lokale variationer på grund af hjulkasser eller transmissionshus) være højst 1 200 mm og mindst 650 mm for vinduer med hængsler, og mindst 500 mm for vinduer med glas, som skal knuses.

For vinduer med hængsler kan mindste afstand op til nederste kant dog være 500 mm, forudsat vinduesåbningen op til 650 mm højde er forsynet med rækværk, som forhindrer passagererne i at falde ud af køretøjet. Er vinduesåbningen forsynet med en sådan beskyttelse, må vinduesåbningens størrelse over beskyttelsen ikke være mindre end den fastsatte minimumsstørrelse for nødudgangsvinduer.

| 7.6.8.6. | Nødudgangsvinduer, som åbner ved hjælp af hængsler og ikke kan overvåges fra førersædet, skal være forsynet med en akustisk advarselsanordning, der advarer føreren, når vinduet ikke er helt lukket. Denne anordning skal udløses af vindueslåsen, ikke af vinduets egne bevægelser. |
| --- | --- |

7.6.8.6.

Nødudgangsvinduer, som åbner ved hjælp af hængsler og ikke kan overvåges fra førersædet, skal være forsynet med en akustisk advarselsanordning, der advarer føreren, når vinduet ikke er helt lukket. Denne anordning skal udløses af vindueslåsen, ikke af vinduets egne bevægelser.

7.6.9.   Tekniske krav til nødudgangslemme

| 7.6.9.1. | Nødudgangslemme skal fungere således, at de ikke spærrer for passage indefra eller udefra. |
| --- | --- |

7.6.9.1.

Nødudgangslemme skal fungere således, at de ikke spærrer for passage indefra eller udefra.

| 7.6.9.2. | Taglemme skal enten kunne stødes ud, være hængslede eller fremstillet af sikkerhedsglas, der let kan knuses. Gulvlemme skal enten være hængslede eller kunne stødes ud og skal være forsynet med et lydsignal, der advarer føreren, hvis de ikke er rigtig lukket. Denne anordning skal udløses af gulvlemslåsen, ikke af lemmens egne bevægelser. Gulvlemme skal være sikret mod utilsigtet åbning. Dette krav finder ikke anvendelse, hvis gulvlemmen låses automatisk, når køretøjet bevæger sig med en hastighed på over 5 km/h. |
| --- | --- |

7.6.9.2.

Taglemme skal enten kunne stødes ud, være hængslede eller fremstillet af sikkerhedsglas, der let kan knuses. Gulvlemme skal enten være hængslede eller kunne stødes ud og skal være forsynet med et lydsignal, der advarer føreren, hvis de ikke er rigtig lukket. Denne anordning skal udløses af gulvlemslåsen, ikke af lemmens egne bevægelser. Gulvlemme skal være sikret mod utilsigtet åbning. Dette krav finder ikke anvendelse, hvis gulvlemmen låses automatisk, når køretøjet bevæger sig med en hastighed på over 5 km/h.

| 7.6.9.3. | Nødudgangslemme, der er beregnet til at stødes ud, må ikke, når de benyttes, blive fuldstændig adskilt fra køretøjet, så lemmen er til fare for andre trafikanter. Nødudgangslemme må ikke uforvarende kunne stødes ud. Gulvlemme må kun kunne stødes ud i passagerrummet. |
| --- | --- |

7.6.9.3.

Nødudgangslemme, der er beregnet til at stødes ud, må ikke, når de benyttes, blive fuldstændig adskilt fra køretøjet, så lemmen er til fare for andre trafikanter. Nødudgangslemme må ikke uforvarende kunne stødes ud. Gulvlemme må kun kunne stødes ud i passagerrummet.

| 7.6.9.4. | Nødudgangslemme forsynes med hængsler langs med kanten, der vender fremad eller bagud i køretøjet og skal kunne åbnes til en vinkel på mindst 100 grader. Hængslede gulvlemme skal kunne åbnes indad mod passagerrummet. |
| --- | --- |

7.6.9.4.

Nødudgangslemme forsynes med hængsler langs med kanten, der vender fremad eller bagud i køretøjet og skal kunne åbnes til en vinkel på mindst 100 grader. Hængslede gulvlemme skal kunne åbnes indad mod passagerrummet.

| 7.6.9.5. | Nødudgangslemme skal uden besvær kunne åbnes indefra og udefra. Dette betyder dog ikke, at nødudgangslemmen ikke må kunne låses udefra for at sikre køretøjet, når det er uden opsyn, når blot den altid kan åbnes eller fjernes indefra ved hjælp af den normale åbnings- eller aftagningsmekanisme. For nødudgangslemme, der kan knuses, skal der ved siden af lemmen forefindes en anordning, der er let tilgængelig for personer i køretøjet, og hvormed lemmen kan knuses. |
| --- | --- |

7.6.9.5.

Nødudgangslemme skal uden besvær kunne åbnes indefra og udefra. Dette betyder dog ikke, at nødudgangslemmen ikke må kunne låses udefra for at sikre køretøjet, når det er uden opsyn, når blot den altid kan åbnes eller fjernes indefra ved hjælp af den normale åbnings- eller aftagningsmekanisme. For nødudgangslemme, der kan knuses, skal der ved siden af lemmen forefindes en anordning, der er let tilgængelig for personer i køretøjet, og hvormed lemmen kan knuses.

7.6.10.   Tekniske krav til optrækkelige trin

Når optrækkelige trin er monteret, skal de opfylde følgende krav:

| 7.6.10.1. | Optrækkelige trins funktion kan være synkroniseret med den tilsvarende udstignings- eller nødudstigningsdør. |
| --- | --- |

7.6.10.1.

Optrækkelige trins funktion kan være synkroniseret med den tilsvarende udstignings- eller nødudstigningsdør.

| 7.6.10.2. | Når døren er lukket, må ingen del af det optrækkelige trin rage mere end 10 mm frem foran den omgivende profil af karosseriet. |
| --- | --- |

7.6.10.2.

Når døren er lukket, må ingen del af det optrækkelige trin rage mere end 10 mm frem foran den omgivende profil af karosseriet.

| 7.6.10.3. | Når døren er åben og det optrækkelige trin er fremme, skal dets overfladeareal opfylde kravene i bilagets punkt 7.7.7. |
| --- | --- |

7.6.10.3.

Når døren er åben og det optrækkelige trin er fremme, skal dets overfladeareal opfylde kravene i bilagets punkt 7.7.7.

| 7.6.10.4. | I tilfælde af et maskinelt betjent trin må køretøjet ikke fra stilstand kunne bevæge sig ved egen kraft, når trinnet er fremme. For manuelt betjente trin skal et lydsignal advare føreren, når trinnet ikke er helt tilbagetrukket. |
| --- | --- |

7.6.10.4.

I tilfælde af et maskinelt betjent trin må køretøjet ikke fra stilstand kunne bevæge sig ved egen kraft, når trinnet er fremme. For manuelt betjente trin skal et lydsignal advare føreren, når trinnet ikke er helt tilbagetrukket.

| 7.6.10.5. | Et maskinelt betjent trin må ikke kunne lægges ud, medens køretøjet er i bevægelse. Hvis anordningen til betjening af trinnet svigter, skal trinnet trække sig tilbage og blive i tilbagetrukket position. Dog må betjening af den tilsvarende dør ikke hindres af sådant svigt eller af, at trinnet bliver beskadiget eller spærret. |
| --- | --- |

7.6.10.5.

Et maskinelt betjent trin må ikke kunne lægges ud, medens køretøjet er i bevægelse. Hvis anordningen til betjening af trinnet svigter, skal trinnet trække sig tilbage og blive i tilbagetrukket position. Dog må betjening af den tilsvarende dør ikke hindres af sådant svigt eller af, at trinnet bliver beskadiget eller spærret.

| 7.6.10.6. | Når en passager står på et optrækkeligt trin, må den tilsvarende dør ikke kunne lukkes. Overholdelse af dette krav kontrollere ved, at der på midten af trinnet anbringes en masse på 15 kg (svarende til vægten af et mindre barn). Dette krav gælder ikke for nogen dør inden for førerens synsfelt. |
| --- | --- |

7.6.10.6.

Når en passager står på et optrækkeligt trin, må den tilsvarende dør ikke kunne lukkes. Overholdelse af dette krav kontrollere ved, at der på midten af trinnet anbringes en masse på 15 kg (svarende til vægten af et mindre barn). Dette krav gælder ikke for nogen dør inden for førerens synsfelt.

| 7.6.10.7. | Bevægelse af det optrækkelige trin må ikke kunne medføre korporlig skade på passagerer eller på personer, der venter ved busstoppested. |
| --- | --- |

7.6.10.7.

Bevægelse af det optrækkelige trin må ikke kunne medføre korporlig skade på passagerer eller på personer, der venter ved busstoppested.

| 7.6.10.8. | Fremadvendende og bagudvendende hjørner af optrækkelige trin skal være afrundet med en radius på mindst 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.8.

Fremadvendende og bagudvendende hjørner af optrækkelige trin skal være afrundet med en radius på mindst 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm.

| 7.6.10.9. | Når passagerdøren er åben, skal det optrækkelige trin være forsvarligt fastholdt i udstrakt stilling. Når en masse på 136 kg for enkelttrin, henholdsvis 272 kg for dobbelttrin, anbringes på midten af trinnet, må udbøjningen ikke på noget punkt af trinnet være over 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.9.

Når passagerdøren er åben, skal det optrækkelige trin være forsvarligt fastholdt i udstrakt stilling. Når en masse på 136 kg for enkelttrin, henholdsvis 272 kg for dobbelttrin, anbringes på midten af trinnet, må udbøjningen ikke på noget punkt af trinnet være over 10 mm.

7.6.11.   Mærkning

| 7.6.11.1. | Nødudgange skal på køretøjets inderside og yderside være mærket med påskriften »nødudgang«, eventuelt suppleret med et internationalt anerkendt symbol. |
| --- | --- |

7.6.11.1.

Nødudgange skal på køretøjets inderside og yderside være mærket med påskriften »nødudgang«, eventuelt suppleret med et internationalt anerkendt symbol.

| 7.6.11.2. | Nødbetjeningsanordninger til udstigningsdøre og nødudgange skal på køretøjets udvendige og indvendige side være mærket med et passende symbol eller med en klart affattet påskrift. |
| --- | --- |

7.6.11.2.

Nødbetjeningsanordninger til udstigningsdøre og nødudgange skal på køretøjets udvendige og indvendige side være mærket med et passende symbol eller med en klart affattet påskrift.

| 7.6.11.3. | Der skal være anbragt en klar brugsvejledning på eller i nærheden af nødbetjeningsanordninger til udgange. |
| --- | --- |

7.6.11.3.

Der skal være anbragt en klar brugsvejledning på eller i nærheden af nødbetjeningsanordninger til udgange.

| 7.6.11.4. | De i punkt 7.6.11.1 til 7.6.11.3 omtalte afmærkninger skal være affattet på et sprog, der bestemmes af de godkendende myndigheder under hensyntagen til de(n) stat(er), hvor ansøgeren har til hensigt at markedsføre køretøjet, om nødvendigt i samarbejde med de kompetente myndigheder i de(n) pågældende stat(er). Såfremt myndighederne i de(n) stat(er), hvor køretøjet skal indregistreres, ændrer det foreskrevne sprog, indebærer dette ikke en ny typegodkendelsesprocedure. |
| --- | --- |

7.6.11.4.

De i punkt 7.6.11.1 til 7.6.11.3 omtalte afmærkninger skal være affattet på et sprog, der bestemmes af de godkendende myndigheder under hensyntagen til de(n) stat(er), hvor ansøgeren har til hensigt at markedsføre køretøjet, om nødvendigt i samarbejde med de kompetente myndigheder i de(n) pågældende stat(er). Såfremt myndighederne i de(n) stat(er), hvor køretøjet skal indregistreres, ændrer det foreskrevne sprog, indebærer dette ikke en ny typegodkendelsesprocedure.

7.7.   Indvendig indretning

7.7.1.   Adgang til udstigningsdøre (jf. bilag 4, fig. 1)

| 7.7.1.1. | Den frie plads indad i køretøjet fra sidevæggen, hvori døren er monteret, skal tillade fri passage for en lodret, rektangulær plade, der er 20 mm tyk, 400 mm bred og rager 700 mm op over gulvet, og over hvilken der symmetrisk er anbragt endnu en plade, som er 550 mm bred; højden af denne anden plade skal være som foreskrevet for den pågældende køretøjsgruppe. Fra udgangsstillingen, hvor den dobbelte måleplades indadvendende side er i plan med døråbningens yderkanter, føres målepladen, idet den holdes parallelt med døråbningen, til den position, hvor den rører det første trin, hvorefter den holdes vinkelret på bevægelsesretningen af en person, der benytter indgangen. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

Den frie plads indad i køretøjet fra sidevæggen, hvori døren er monteret, skal tillade fri passage for en lodret, rektangulær plade, der er 20 mm tyk, 400 mm bred og rager 700 mm op over gulvet, og over hvilken der symmetrisk er anbragt endnu en plade, som er 550 mm bred; højden af denne anden plade skal være som foreskrevet for den pågældende køretøjsgruppe. Fra udgangsstillingen, hvor den dobbelte måleplades indadvendende side er i plan med døråbningens yderkanter, føres målepladen, idet den holdes parallelt med døråbningen, til den position, hvor den rører det første trin, hvorefter den holdes vinkelret på bevægelsesretningen af en person, der benytter indgangen.

| 7.7.1.2. | Højden af den øverste, rektangulære plade skal for den pågældende køretøjsgruppe og -klasse være som foreskrevet i tabellen nedenfor. I stedet for kan der anvendes en trapezformet plade med en højde på 500 mm som overgang mellem bredden af den øverste og nederste måleplade. I så tilfælde skal den samlede højde af den firkantede plade og denne trapezformede del af den øverste måleplade være 1 100 mm for alle køretøjsgrupper med en kapacitet på over 22 passagerer og 950 mm for køretøjsgrupper med en kapacitet på højst 22 passagerer.








  Køretøjskategori eller -gruppe | Højde af øverste plade (mm)
  (dimension »A«, fig. 1) | Samlet højde | Bredde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Alternativ trapezformet del | | |
| Kategori A (18) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (19) |
| Kategori B (18) | 700 | 950 | 1 400 | |
| Gruppe I | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| Gruppe II | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| Gruppe III | 850 | 1 100 | 1 550 | |

7.7.1.2.

Køretøjskategori eller -gruppe

Højde af øverste plade (mm)

(dimension »A«, fig. 1)

Samlet højde

Bredde

Alternativ trapezformet del

Kategori A (18)

950

950

1 650

550 (19)

Kategori B (18)

700

950

1 400

Gruppe I

1 100

1 100

1 800

Gruppe II

950

1 100

1 650

Gruppe III

850

1 100

1 550

| 7.7.1.3. | Når midtlinjen af denne dobbeltplade er ført til en afstand af 300 mm fra udgangsstillingen og den dobbelte plade berører trinnets overflade, holdes den i denne stilling. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Når midtlinjen af denne dobbeltplade er ført til en afstand af 300 mm fra udgangsstillingen og den dobbelte plade berører trinnets overflade, holdes den i denne stilling.

| 7.7.1.4. | Den cylindriske figur (jf. bilag 4, fig. 6), der anvendes til kontrol af pladsen i gangen, føres derefter, begyndende fra gangen, i samme bevægelsesretning som en person, der stiger ud af køretøjet, og fastholdes i stilling, når dens midtlinje har nået det lodrette plan, der indeholder overkanten af det øverste trin, dog senest når et tangentplan til den øverste cylinder rører dobbeltpladen (se bilag 4, fig. 2). |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Den cylindriske figur (jf. bilag 4, fig. 6), der anvendes til kontrol af pladsen i gangen, føres derefter, begyndende fra gangen, i samme bevægelsesretning som en person, der stiger ud af køretøjet, og fastholdes i stilling, når dens midtlinje har nået det lodrette plan, der indeholder overkanten af det øverste trin, dog senest når et tangentplan til den øverste cylinder rører dobbeltpladen (se bilag 4, fig. 2).

| 7.7.1.5. | Mellem den cylindriske figur, anbragt som beskrevet i punkt 7.7.1.4, og den dobbelte måleplade, anbragt som beskrevet i punkt 7.7.1.3, skal der være et frit mellemrum, hvis over- og undergrænse er vist i bilag 4, fig. 2. Dette fri mellemrum skal give mulighed for gennemføring af en lodret plade, der har samme form og dimensioner som midterdelen af det cylindriske kontrolmål (punkt 7.7.5.1) og ikke er over 20 mm tyk. Idet man følger samme retning som en indstigende passager, skal denne plade fra en position svarende til tangentplanet til det cylindriske kontrolmål føres hen i en stilling, hvor dens yderside rører indersiden af den dobbelte måleplade og rører de(t) plan(er), der dannes af trinnets overkanter (se bilag 4, fig. 2). |
| --- | --- |

7.7.1.5.

Mellem den cylindriske figur, anbragt som beskrevet i punkt 7.7.1.4, og den dobbelte måleplade, anbragt som beskrevet i punkt 7.7.1.3, skal der være et frit mellemrum, hvis over- og undergrænse er vist i bilag 4, fig. 2. Dette fri mellemrum skal give mulighed for gennemføring af en lodret plade, der har samme form og dimensioner som midterdelen af det cylindriske kontrolmål (punkt 7.7.5.1) og ikke er over 20 mm tyk. Idet man følger samme retning som en indstigende passager, skal denne plade fra en position svarende til tangentplanet til det cylindriske kontrolmål føres hen i en stilling, hvor dens yderside rører indersiden af den dobbelte måleplade og rører de(t) plan(er), der dannes af trinnets overkanter (se bilag 4, fig. 2).

| 7.7.1.6. | Det frie mellemrum til passage for denne figur må ikke indeholde nogen del af det område, der når 300 mm foran en usammenpresset sædehynde af et fremadvendende eller bagudvendende sæde eller 225 mm for sæder fastgjort til hjulkasser og op til sædehyndens overside. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Det frie mellemrum til passage for denne figur må ikke indeholde nogen del af det område, der når 300 mm foran en usammenpresset sædehynde af et fremadvendende eller bagudvendende sæde eller 225 mm for sæder fastgjort til hjulkasser og op til sædehyndens overside.

| 7.7.1.7. | For klapsæder bestemmes dette mellemrum med sædet i dets brugsstilling. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

For klapsæder bestemmes dette mellemrum med sædet i dets brugsstilling.

| 7.7.1.8. | Et klapsæde til brug for personalet kan dog i sin brugsstilling spærre gangen, der leder til en udstigningsdør, når følgende betingelser er opfyldt: |
| --- | --- |

7.7.1.8.

Et klapsæde til brug for personalet kan dog i sin brugsstilling spærre gangen, der leder til en udstigningsdør, når følgende betingelser er opfyldt:

| 7.7.1.8.1. | det skal tydeligt være angivet, både i køretøjet selv og i anmeldelsesskemaet (jf. bilag 1), at sædet kun må benyttes af personalet |
| --- | --- |

7.7.1.8.1.

det skal tydeligt være angivet, både i køretøjet selv og i anmeldelsesskemaet (jf. bilag 1), at sædet kun må benyttes af personalet

| 7.7.1.8.2. | når sædet ikke er i brug, skal det automatisk klappes bort, således at kravene i punkt 7.7.1.1 henholdsvis 7.7.1.2, samt 7.7.1.3, 7.7.1.4 og 7.7.1.5 kan opfyldes |
| --- | --- |

7.7.1.8.2.

når sædet ikke er i brug, skal det automatisk klappes bort, således at kravene i punkt 7.7.1.1 henholdsvis 7.7.1.2, samt 7.7.1.3, 7.7.1.4 og 7.7.1.5 kan opfyldes

| 7.7.1.8.3. | døren må ikke regnes som en påbudt udgang i den i punkt 7.6.1.4 anvendte forstand |
| --- | --- |

7.7.1.8.3.

døren må ikke regnes som en påbudt udgang i den i punkt 7.6.1.4 anvendte forstand

| 7.7.1.8.4. | når sædet er i sin brugsstilling, og når det er klappet bort, må ingen del af det være foran et lodret plan, som går gennem centrum af sædefladen af førersædet i dettes mest tilbagestillede position og gennem centrum af det udvendige førerspejl på køretøjets modsatte side. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4.

når sædet er i sin brugsstilling, og når det er klappet bort, må ingen del af det være foran et lodret plan, som går gennem centrum af sædefladen af førersædet i dettes mest tilbagestillede position og gennem centrum af det udvendige førerspejl på køretøjets modsatte side.

| 7.7.1.9. | For køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer betragtes en gang og passagerernes adgang til denne som fri, såfremt følgende betingelser er opfyldt: |
| --- | --- |

7.7.1.9.

For køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer betragtes en gang og passagerernes adgang til denne som fri, såfremt følgende betingelser er opfyldt:

| 7.7.1.9.1. | målt parallelt med køretøjets længdeakse skal der i ethvert punkt være et spillerum på mindst 220 mm; i ethvert punkt, som er mere end 500 mm over gulv eller trin, skal dette spillerum være 550 mm (bilag 4, fig. 3), |
| --- | --- |

7.7.1.9.1.

målt parallelt med køretøjets længdeakse skal der i ethvert punkt være et spillerum på mindst 220 mm; i ethvert punkt, som er mere end 500 mm over gulv eller trin, skal dette spillerum være 550 mm (bilag 4, fig. 3),

| 7.7.1.9.2. | målt vinkelret på køretøjets længdeakse skal der være et spillerum på mindst 300 mm i ethvert punkt, og mindst 550 mm i ethvert punkt, som er mere end 1 200 mm over gulv eller trin eller mindre end 300 mm under loftet (bilag 4, fig. 4). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2.

målt vinkelret på køretøjets længdeakse skal der være et spillerum på mindst 300 mm i ethvert punkt, og mindst 550 mm i ethvert punkt, som er mere end 1 200 mm over gulv eller trin eller mindre end 300 mm under loftet (bilag 4, fig. 4).

| 7.7.1.10. | Mindstemålene på udstigningsdør og nødudgangsdør i punkt 7.6.3.1 og kravene i punkt 7.7.1.1 til 7.7.1.7, 7.7.2.1 til 7.7.2.3, 7.7.5.1 og 7.7.8.5 gælder ikke for køretøjer i kategori B med en største teknisk tilladt totalvægt på højst 3,5 tons og siddepladser til op til 12 passagerer, når der fra hvert sæde er uhindret adgang til mindst to døre. |
| --- | --- |

7.7.1.10.

Mindstemålene på udstigningsdør og nødudgangsdør i punkt 7.6.3.1 og kravene i punkt 7.7.1.1 til 7.7.1.7, 7.7.2.1 til 7.7.2.3, 7.7.5.1 og 7.7.8.5 gælder ikke for køretøjer i kategori B med en største teknisk tilladt totalvægt på højst 3,5 tons og siddepladser til op til 12 passagerer, når der fra hvert sæde er uhindret adgang til mindst to døre.

| 7.7.1.11. | Den største hældning af gulvet i adgangspassagen må ikke være over 5 %, målt når køretøjet med dets masse i køreklar stand holder på en vandret flade. En eventuel knæleanordning må ikke være aktiveret. |
| --- | --- |

7.7.1.11.

Den største hældning af gulvet i adgangspassagen må ikke være over 5 %, målt når køretøjet med dets masse i køreklar stand holder på en vandret flade. En eventuel knæleanordning må ikke være aktiveret.

7.7.2.   Adgang til udstigningsdøre (jf. bilag 4, fig. 5)

Følgende forskrifter gælder ikke førerdøre, der anvendes som nødudgangsdøre i køretøjer med højst 22 passagerer.

| 7.7.2.1. | Der skal være tilstrækkelig fri plads mellem gangen og nødudgangsdørens åbning til at give fri passage for en lodret cylinder med diameter 300 mm og højde 700 mm over gulvet, bærende endnu en lodret cylinder med diameter 550 mm, idet den samlede højde af de to cylindre er 1 400 mm.
  Diameteren af den øverste cylinder kan foroven nedsættes til 400 mm, forudsat at de skrå kanter ikke danner en vinkel på over 30o med vandret. |
| --- | --- |

7.7.2.1.

Der skal være tilstrækkelig fri plads mellem gangen og nødudgangsdørens åbning til at give fri passage for en lodret cylinder med diameter 300 mm og højde 700 mm over gulvet, bærende endnu en lodret cylinder med diameter 550 mm, idet den samlede højde af de to cylindre er 1 400 mm.

Diameteren af den øverste cylinder kan foroven nedsættes til 400 mm, forudsat at de skrå kanter ikke danner en vinkel på over 30o med vandret.

| 7.7.2.2. | Grundfladen af den første cylinder skal ligge inden for projektionen af den anden cylinder. |
| --- | --- |

7.7.2.2.

Grundfladen af den første cylinder skal ligge inden for projektionen af den anden cylinder.

| 7.7.2.3. | Forefindes der klapsæder langs denne passage, skal kontrollen af den frie passage for cylinderen finde sted, når sædet er i sin brugsstilling. |
| --- | --- |

7.7.2.3.

Forefindes der klapsæder langs denne passage, skal kontrollen af den frie passage for cylinderen finde sted, når sædet er i sin brugsstilling.

| 7.7.2.4. | I stedet for den dobbelte cylinder kan det i punkt 7.7.5.1 beskrevne kontrolmål anvendes (jf. bilag 4, fig. 6). |
| --- | --- |

7.7.2.4.

I stedet for den dobbelte cylinder kan det i punkt 7.7.5.1 beskrevne kontrolmål anvendes (jf. bilag 4, fig. 6).

7.7.3.   Adgang til nødudgangsvinduer

| 7.7.3.1. | Den nedenfor beskrevne måleplade skal kunne føres fra gangen ud af køretøjet gennem hvert nødudgangsvindue. |
| --- | --- |

7.7.3.1.

Den nedenfor beskrevne måleplade skal kunne føres fra gangen ud af køretøjet gennem hvert nødudgangsvindue.

| 7.7.3.2. | Målepladen bevæges i samme retning som den, der vil blive fulgt af en passager, der i en nødsituation forlader køretøjet. Målepladen skal holdes vinkelret på denne bevægelsesretning. |
| --- | --- |

7.7.3.2.

Målepladen bevæges i samme retning som den, der vil blive fulgt af en passager, der i en nødsituation forlader køretøjet. Målepladen skal holdes vinkelret på denne bevægelsesretning.

| 7.7.3.3. | Målepladen skal være udført i tynd plade med målene 600 mm × 400 mm og hjørnerne afrundet til en radius på 200 mm. For nødudgangsvinduer på køretøjets bagside kan målepladen i stedet have målene 1 400 mm × 350 mm med hjørnerne afrundet til en radius på 175 mm. |
| --- | --- |

7.7.3.3.

Målepladen skal være udført i tynd plade med målene 600 mm × 400 mm og hjørnerne afrundet til en radius på 200 mm. For nødudgangsvinduer på køretøjets bagside kan målepladen i stedet have målene 1 400 mm × 350 mm med hjørnerne afrundet til en radius på 175 mm.

7.7.4.   Adgang til nødudgangslemme

7.7.4.1.   Taglemme

| 7.7.4.1.1. | Undtagen på gruppe I-køretøjer skal mindst én taglem være placeret på en sådan måde, at en firesidet afstumpet pyramide med en sidevinkel på 20o og en højde på 1 600 mm rører en del af et sæde eller en tilsvarende siddeplads. Pyramidens akse skal være lodret, og dens mindste del skal berøre det område, hvor taglemmens åbning findes. Siddepladserne må godt kunne foldes eller fjernes, forudsat at de kan fastlåses i deres brugsstilling. Denne stilling skal ligge til grund for kontrollen. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1.

Undtagen på gruppe I-køretøjer skal mindst én taglem være placeret på en sådan måde, at en firesidet afstumpet pyramide med en sidevinkel på 20o og en højde på 1 600 mm rører en del af et sæde eller en tilsvarende siddeplads. Pyramidens akse skal være lodret, og dens mindste del skal berøre det område, hvor taglemmens åbning findes. Siddepladserne må godt kunne foldes eller fjernes, forudsat at de kan fastlåses i deres brugsstilling. Denne stilling skal ligge til grund for kontrollen.

| 7.7.4.1.2. | Når tagets strukturelle tykkelse er over 150 mm, skal pyramidens mindste del berøre det område, hvor taglemmens åbning findes på niveau med tagets udvendige overflade. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2.

Når tagets strukturelle tykkelse er over 150 mm, skal pyramidens mindste del berøre det område, hvor taglemmens åbning findes på niveau med tagets udvendige overflade.

7.7.4.2.   Gulvlemme

En gulvlem skal være placeret således, at der er direkte og fri adgang ud af køretøjet og over lemmen er et frit rum, der svarer til højden af gangen. Enhver varmekilde og enhver bevægelig komponent skal være i en afstand af mindst 500 mm fra lemmens åbning.

En måleplade i form af en tynd plade med målene 600 mm × 400 mm og hjørnerne afrundet til en radius på 200 mm skal kunne bevæges i horisontal stilling fra en højde over køretøjets gulv på 1 m til jorden.

7.7.5.   Gange (jf. bilag 4, fig. 6)

| 7.7.5.1. | Gangen i køretøjet skal være således konstrueret og udført, at den giver fri passage for et kontrolmål bestående af to koaksiale cylindre forbundet med en omvendt keglestub, idet kontrolmålet har følgende mål (i mm): | Gruppe I | Gruppe II | Gruppe III | Kategori A | Kategori B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diameter af nederste cylinder »A« | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| Højde af nederste cylinder | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| Diameter af øverste cylinder »C« | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| Højde af øverste cylinder »B« | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 300 |
| Samlet højde »H« | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 500 |

7.7.5.1.

Gruppe I

Gruppe II

Gruppe III

Kategori A

Kategori B

Diameter af nederste cylinder »A«

450

350

300

350

300

Højde af nederste cylinder

900

900

900

900

900

Diameter af øverste cylinder »C«

550

550

450

550

450

Højde af øverste cylinder »B«

500 (20)

500 (20)

500 (20)

500 (20)

300

Samlet højde »H«

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 500

| 7.7.5.1.1. | Hvis der ikke findes nogen udgang foran et sæde eller en sæderække, gælder følgende: |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.

Hvis der ikke findes nogen udgang foran et sæde eller en sæderække, gælder følgende:

| 7.7.5.1.1.1. | For fremadvendende sæder skal forkanten af det i punkt 7.7.5.1 omhandlede cylindriske kontrolmål mindst nå til det lodrette tværplan, der berører det forreste punkt af ryglænet på forreste sæderække og skal fastholdes i denne stilling. Fra dette plan skal det være muligt at flytte den i bilag 4, fig. 7, omhandlede plade på en sådan måde, at man — med berøringspunktet med det cylindriske kontrolmål som udgangspunkt — fører den udadvendende side af pladen 660 mm frem. |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1.

For fremadvendende sæder skal forkanten af det i punkt 7.7.5.1 omhandlede cylindriske kontrolmål mindst nå til det lodrette tværplan, der berører det forreste punkt af ryglænet på forreste sæderække og skal fastholdes i denne stilling. Fra dette plan skal det være muligt at flytte den i bilag 4, fig. 7, omhandlede plade på en sådan måde, at man — med berøringspunktet med det cylindriske kontrolmål som udgangspunkt — fører den udadvendende side af pladen 660 mm frem.

| 7.7.5.1.1.2. | For sidevendte sæder skal den forreste del af det cylindriske kontrolmål mindst nå det tværplan, der falder sammen med et lodret plan gennem midtpunktet af det forreste sæde (bilag 4, fig. 7). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2.

For sidevendte sæder skal den forreste del af det cylindriske kontrolmål mindst nå det tværplan, der falder sammen med et lodret plan gennem midtpunktet af det forreste sæde (bilag 4, fig. 7).

| 7.7.5.1.1.3. | For bagudvendende sæder skal den forreste del af det cylindriske kontrolmål mindst nå det lodrette tværplan, der berører overfladen af sædehynden på forreste sæde eller sædehynde (bilag 4, fig.7). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3.

For bagudvendende sæder skal den forreste del af det cylindriske kontrolmål mindst nå det lodrette tværplan, der berører overfladen af sædehynden på forreste sæde eller sædehynde (bilag 4, fig.7).

| 7.7.5.2. | På køretøjer i gruppe I kan diameteren af den nederste cylinder nedsættes fra 450 mm til 400 mm i enhver del af gangen, der er beliggende bagud for: |
| --- | --- |

7.7.5.2.

På køretøjer i gruppe I kan diameteren af den nederste cylinder nedsættes fra 450 mm til 400 mm i enhver del af gangen, der er beliggende bagud for:

| 7.7.5.2.1. | et lodret tværplan 1,5 m foran bagakslens midtlinje (den forreste bagaksels midtlinje i køretøjer med flere end én bagaksel), og |
| --- | --- |

7.7.5.2.1.

et lodret tværplan 1,5 m foran bagakslens midtlinje (den forreste bagaksels midtlinje i køretøjer med flere end én bagaksel), og

| 7.7.5.2.2. | et lodret tværplan ved bagkanten af den bageste udstigningsdør. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2.

et lodret tværplan ved bagkanten af den bageste udstigningsdør.

| 7.7.5.3. | På køretøjer i gruppe III kan sæderne på den ene eller begge sider af gangen være forskydelige i sideretningen, således at gangens bredde kan nedsættes til et mål svarende til en diameter af den nederste cylinder på 220 mm, forudsat at det ved hjælp af en på hvert sæde placeret betjeningsanordning, der er let tilgængelig for en person, der står i gangen, er muligt — også når sædet er belastet — at bringe dette til let og om muligt automatisk at returnere til en position svarende til en mindste gangbredde på 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.3.

På køretøjer i gruppe III kan sæderne på den ene eller begge sider af gangen være forskydelige i sideretningen, således at gangens bredde kan nedsættes til et mål svarende til en diameter af den nederste cylinder på 220 mm, forudsat at det ved hjælp af en på hvert sæde placeret betjeningsanordning, der er let tilgængelig for en person, der står i gangen, er muligt — også når sædet er belastet — at bringe dette til let og om muligt automatisk at returnere til en position svarende til en mindste gangbredde på 300 mm.

| 7.7.5.4. | På ledbusser skal det i punkt 7.7.5.1 beskrevne kontrolmål uhindret kunne føres gennem ledsektionen. Ingen del af den bløde beklædning i denne sektion, herunder dele af bælgen, må rage ind i gangen. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

På ledbusser skal det i punkt 7.7.5.1 beskrevne kontrolmål uhindret kunne føres gennem ledsektionen. Ingen del af den bløde beklædning i denne sektion, herunder dele af bælgen, må rage ind i gangen.

| 7.7.5.5. | Der kan være trin i gangene. Bredden af sådanne trin må ikke være mindre end bredden af gangen ved trinenes overkant. |
| --- | --- |

7.7.5.5.

Der kan være trin i gangene. Bredden af sådanne trin må ikke være mindre end bredden af gangen ved trinenes overkant.

| 7.7.5.6. | Klapsæder, der giver passagererne mulighed for at sidde i gangen, er ikke tilladt. |
| --- | --- |

7.7.5.6.

Klapsæder, der giver passagererne mulighed for at sidde i gangen, er ikke tilladt.

| 7.7.5.7. | Sæder, der kan forskydes i sideretningen, således at de i én position lægger beslag på pladsen på gangen, er ikke tilladt undtagen i køretøjer i gruppe III under de i punkt 7.7.5.3 angivne forudsætninger. |
| --- | --- |

7.7.5.7.

Sæder, der kan forskydes i sideretningen, således at de i én position lægger beslag på pladsen på gangen, er ikke tilladt undtagen i køretøjer i gruppe III under de i punkt 7.7.5.3 angivne forudsætninger.

| 7.7.5.8. | I køretøjer, for hvilke punkt 7.7.1.9 gælder, kræves ingen gang, forudsat at forskrifterne vedrørende dimensioner for adgang er overholdt. |
| --- | --- |

7.7.5.8.

I køretøjer, for hvilke punkt 7.7.1.9 gælder, kræves ingen gang, forudsat at forskrifterne vedrørende dimensioner for adgang er overholdt.

| 7.7.5.9. | Ganges og adgangspassagers overflade skal være skridsikker. |
| --- | --- |

7.7.5.9.

Ganges og adgangspassagers overflade skal være skridsikker.

7.7.6.   Gangenes hældning

Gangens hældning, målt med ulastet køretøj holdende på vandret grund, og uden at knælesystemet er aktiveret, må ikke overstige:

| 7.7.6.1. | 8 % for køretøjer af gruppe I og II eller kategori A eller |
| --- | --- |

7.7.6.1.

8 % for køretøjer af gruppe I og II eller kategori A eller

| 7.7.6.2. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.7.6.2.

(Reserveret)

| 7.7.6.3 | 12,5 % for køretøjer af gruppe III og kategori B, og |
| --- | --- |

7.7.6.3

12,5 % for køretøjer af gruppe III og kategori B, og

| 7.7.6.4. | 5 % for hældning vinkelret på køretøjets symmetriakse i længderetningen. |
| --- | --- |

7.7.6.4.

5 % for hældning vinkelret på køretøjets symmetriakse i længderetningen.

7.7.7.   Trin (jf. bilag 4, fig. 8)

| 7.7.7.1. | For trin til brug for passagererne ved udstignings- og nødudgangsdøre samt inde i køretøjet skal følgende forskrifter for største og mindste højde samt mindste dybde være overholdt, uden at knælesystemet er aktiveret:







  Gruppe/kategori | I og A | II, III og B |
| --- | --- | --- | --- |
| Første trin over jorden »D« | Største højde (mm) | 340 (22) | 380 (22)
   (23)
   (24) |
| | Mindste dybde (mm) | 300 (21) |
| Øvrige trin »E« | Største højde (mm) | 250 (25) | 350 (26) |
| | Mindste højde (mm) | 120 |
| | Mindste dybde (mm) | 200 |

7.7.7.1.

Gruppe/kategori

I og A

II, III og B

Første trin over jorden »D«

Største højde (mm)

340 (22)

380 (22)
   (23)
   (24)

Mindste dybde (mm)

300 (21)

Øvrige trin »E«

Største højde (mm)

250 (25)

350 (26)

Mindste højde (mm)

120

Mindste dybde (mm)

200

| Bemærk: | 1. | For dobbeltdøre skal trinnene i hver halvdel af passagen behandles særskilt. |
| --- | --- | --- |

Bemærk:

1.

For dobbeltdøre skal trinnene i hver halvdel af passagen behandles særskilt.

| 2. | Bilag 4, fig. 8, dimension E, behøver ikke være ens for alle trin. |
| --- | --- |

2.

Bilag 4, fig. 8, dimension E, behøver ikke være ens for alle trin.

| 7.7.7.1.1. | Overgang fra en forsænket gang til et siddepladsområde anses ikke for trin. Afstanden i lodret plan mellem gangfladen og gulvet i siddepladsområdet må ikke være over 350 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1.

Overgang fra en forsænket gang til et siddepladsområde anses ikke for trin. Afstanden i lodret plan mellem gangfladen og gulvet i siddepladsområdet må ikke være over 350 mm.

| 7.7.7.2. | I punkt 7.7.7 forstås ved højden af et trin højden midt på trinnets bredde. Tillige skal der være taget særligt hensyn til adgangen for bevægelseshæmmede passagerer, navnlig således at trinhøjden gøres mindst mulig. |
| --- | --- |

7.7.7.2.

I punkt 7.7.7 forstås ved højden af et trin højden midt på trinnets bredde. Tillige skal der være taget særligt hensyn til adgangen for bevægelseshæmmede passagerer, navnlig således at trinhøjden gøres mindst mulig.

| 7.7.7.3. | Ved måling af højden af det første trin over jorden skal køretøjet holde på en vandret flade med ulastet masse i køreklar stand som defineret i punkt 2.18 i dette regulativ og være monteret med dæk, som med hensyn til type og oppumpningstryk svarer til det af fabrikanten angivne ved den største teknisk tilladte totalvægt, som er opgivet i overensstemmelse med punkt 2.19 i dette regulativ. |
| --- | --- |

7.7.7.3.

Ved måling af højden af det første trin over jorden skal køretøjet holde på en vandret flade med ulastet masse i køreklar stand som defineret i punkt 2.18 i dette regulativ og være monteret med dæk, som med hensyn til type og oppumpningstryk svarer til det af fabrikanten angivne ved den største teknisk tilladte totalvægt, som er opgivet i overensstemmelse med punkt 2.19 i dette regulativ.

| 7.7.7.4. | Når der er flere end ét trin, kan hvert trin strække sig indtil 100 mm ind i den lodrette projektion af næste trin, og projektionen på det nedenfor liggende trin skal efterlade en fri overflade på mindst 200 mm (jf. bilag 4, fig. 8), idet alle trinkanter udformes således, at der er mindst mulig risiko for at snuble, og er mærket med kontrastfarve eller -farver. |
| --- | --- |

7.7.7.4.

Når der er flere end ét trin, kan hvert trin strække sig indtil 100 mm ind i den lodrette projektion af næste trin, og projektionen på det nedenfor liggende trin skal efterlade en fri overflade på mindst 200 mm (jf. bilag 4, fig. 8), idet alle trinkanter udformes således, at der er mindst mulig risiko for at snuble, og er mærket med kontrastfarve eller -farver.

| 7.7.7.5. | Hvert trin skal have en sådan bredde og form, at en firkant svarende til den i nedenstående tabel angivne kan anbringes på trinnet, uden at mere end højst 5 % af arealet af den pågældende firkant rager ud over trinnet. For dobbeltdøre skal dette krav være opfyldt for begge dens halvdele hver for sig.







  Antal passagerer | > 22 | ≤ 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Området | Første trin (mm) | 400 × 300 | 400 × 200 |
| | Øvrige trin (mm) | 400 × 200 | 400 × 200 |

7.7.7.5.

Antal passagerer

> 22

≤ 22

Området

Første trin (mm)

400 × 300

400 × 200

Øvrige trin (mm)

400 × 200

400 × 200

| 7.7.7.6. | Alle trin skal have en skridsikker overflade. |
| --- | --- |

7.7.7.6.

Alle trin skal have en skridsikker overflade.

| 7.7.7.7. | Hældningen på et trin i enhver retning må ikke overstige 5 %, når det ulastede køretøj står på jævn og vandret grund i normal kørestand (især må eventuelle knælesystemer ikke være aktiveret). |
| --- | --- |

7.7.7.7.

Hældningen på et trin i enhver retning må ikke overstige 5 %, når det ulastede køretøj står på jævn og vandret grund i normal kørestand (især må eventuelle knælesystemer ikke være aktiveret).

7.7.8.   Passagersæder og rum til siddende passagerer

7.7.8.1.   Mindste sædebredde

| 7.7.8.1.1. | Sædehyndens mindste bredde, dimension F (bilag 4, fig. 9), målt fra et lodret plan gennem siddepladsens midtpunkt, skal være følgende:





  Gruppe I og II samt kategori A og B | 200 mm. |
| --- | --- | --- |
| Gruppe III | 225 mm. |

7.7.8.1.1.

Gruppe I og II samt kategori A og B

200 mm.

Gruppe III

225 mm.

| 7.7.8.1.2. | Hver siddeplads skal have mindst følgende bredde, mål G (bilag 4, fig. 9), til rådighed, målt i et vandret plan gennem siddepladsens midtpunkt i en højde af mellem 270 mm og 650 mm over den usammenpressede sædehynde:





  Enkeltsæder: | 250 mm |
| --- | --- | --- |
| Sammenhængende rækker af sæder til 2 eller flere passagerer: | 225 mm. |

7.7.8.1.2.

Enkeltsæder:

250 mm

Sammenhængende rækker af sæder til 2 eller flere passagerer:

225 mm.

| 7.7.8.1.3. | For køretøjer med en bredde på højst 2,35 m skal bredden af den plads, der er til rådighed for hver siddeplads, være 200 mm målt i et vandret plan gennem siddepladsens midtpunkt i en højde af mellem 270 mm og 650 mm over den usammenpressede sædehynde (jfr. bilag 4, fig. 9A). Hvis kravene i dette punkt er opfyldt, finder kravene i punkt 7.7.8.1.2 ikke anvendelse. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3.

For køretøjer med en bredde på højst 2,35 m skal bredden af den plads, der er til rådighed for hver siddeplads, være 200 mm målt i et vandret plan gennem siddepladsens midtpunkt i en højde af mellem 270 mm og 650 mm over den usammenpressede sædehynde (jfr. bilag 4, fig. 9A). Hvis kravene i dette punkt er opfyldt, finder kravene i punkt 7.7.8.1.2 ikke anvendelse.

| 7.7.8.1.4. | For sæder, der støder op til væggen i køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer, medregnes et trekantet areal, 20 mm bredt og 100 mm højt, ikke i den til rådighed værende plads (jf. bilag 4, fig. 10). Dette gælder ligeledes den plads, der er brug for til sikkerhedsseler og disses forankringer og til solskærme. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4.

For sæder, der støder op til væggen i køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer, medregnes et trekantet areal, 20 mm bredt og 100 mm højt, ikke i den til rådighed værende plads (jf. bilag 4, fig. 10). Dette gælder ligeledes den plads, der er brug for til sikkerhedsseler og disses forankringer og til solskærme.

7.7.8.2.   Mindste dybde af sædehynde (dimension K, jf. bilag 4, fig. 11)

Sædehyndens mindste dybde skal være:

| 7.7.8.2.1. | 350 mm for køretøjer i gruppe I og kategori A og B og |
| --- | --- |

7.7.8.2.1.

350 mm for køretøjer i gruppe I og kategori A og B og

| 7.7.8.2.2. | 400 mm for køretøjer i gruppe II og III |
| --- | --- |

7.7.8.2.2.

400 mm for køretøjer i gruppe II og III

7.7.8.3.   Sædehyndens højde (dimension H, jf. bilag 4, fig. 11).

Den usammenpressede sædehyndes højde over gulvet skal være således, at afstanden fra gulvet til et vandret plan, der rører sædehyndens opadvendende overflade fortil, er mellem 400 og 500 mm; ved hjulkasser og motorrum kan denne højde dog nedsættes til mindst 350 mm.

7.7.8.4.   Afstand mellem sæder (jf. bilag 4, fig. 12)

| 7.7.8.4.1. | For sæder, der vender samme vej, skal afstanden mellem forsiden af en ryghynde og bagsiden af ryghynden på sædet foran (mål H), målt vandret og i alle højder over gulvet mellem et niveau svarende til oversiden af sædehynden og et punkt 620 mm over gulvet, være mindst følgende:





  H |
| --- | --- |
| Gruppe I samt kategori A og B | 650 mm |
| Gruppe II og III | 680 mm |

7.7.8.4.1.

H

Gruppe I samt kategori A og B

650 mm

Gruppe II og III

680 mm

| 7.7.8.4.2. | Ved alle målinger skal sæde- og ryghynde være usammenpresset, og måling skal ske i et lodret plan gennem midtlinjen af den pågældende enkelte siddeplads. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2.

Ved alle målinger skal sæde- og ryghynde være usammenpresset, og måling skal ske i et lodret plan gennem midtlinjen af den pågældende enkelte siddeplads.

| 7.7.8.4.3. | For sæder, der er placeret på tværs og vender mod hinanden, må den mindste afstand mellem forsiden af ryghynderne af de mod hinanden vendende sæder, målt hen over sædehyndernes højeste punkt, ikke være under 1 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3.

For sæder, der er placeret på tværs og vender mod hinanden, må den mindste afstand mellem forsiden af ryghynderne af de mod hinanden vendende sæder, målt hen over sædehyndernes højeste punkt, ikke være under 1 300 mm.

| 7.7.8.4.4. | For passagersæder med indstilleligt ryglæn og indstillelige førersæder skal målingen foretages med ryghynde og andre sædeindstillinger i den normale brugsstilling som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4.

For passagersæder med indstilleligt ryglæn og indstillelige førersæder skal målingen foretages med ryghynde og andre sædeindstillinger i den normale brugsstilling som angivet af fabrikanten.

| 7.7.8.4.5. | Ved målingen skal eventuelle klapborde på ryglænene være sammenklappet. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5.

Ved målingen skal eventuelle klapborde på ryglænene være sammenklappet.

| 7.7.8.4.6. | Har køretøjet sæder, der er monteret på skinner eller andet system, der giver driftsselskab eller bruger mulighed for let at ændre køretøjets indvendige indretning, skal disse ved målingen være i den normale brugsstilling, som angives af fabrikanten i ansøgningen om godkendelse. |
| --- | --- |

7.7.8.4.6.

Har køretøjet sæder, der er monteret på skinner eller andet system, der giver driftsselskab eller bruger mulighed for let at ændre køretøjets indvendige indretning, skal disse ved målingen være i den normale brugsstilling, som angives af fabrikanten i ansøgningen om godkendelse.

7.7.8.5.   Rum til siddende passagerer (jf. bilag III, fig. 13)

| 7.7.8.5.1. | Foran hvert passagersæde skal der være et mindste frit rum svarende til det i bilag 4, fig. 13, viste. Ryglænet på et sæde foran (eller en skillevæg med profil tilnærmelsesvis svarende til det tilbagestillede ryglæns) kan rage ind i dette rum som angivet i punkt 7.7.8.4. Det kan tillades, at der i dette rum befinder sig ben fra andre sæder, forudsat at der er tilstrækkelig plads til passagerernes ben. For sæder ved siden af førersædet i køretøjer med højst 22 passagerer kan det tillades, at forbræt, instrumentpanel, vindspejl, solskærm, sikkerhedsseler og sikkerhedsselers forankringer rager ind. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1.

Foran hvert passagersæde skal der være et mindste frit rum svarende til det i bilag 4, fig. 13, viste. Ryglænet på et sæde foran (eller en skillevæg med profil tilnærmelsesvis svarende til det tilbagestillede ryglæns) kan rage ind i dette rum som angivet i punkt 7.7.8.4. Det kan tillades, at der i dette rum befinder sig ben fra andre sæder, forudsat at der er tilstrækkelig plads til passagerernes ben. For sæder ved siden af førersædet i køretøjer med højst 22 passagerer kan det tillades, at forbræt, instrumentpanel, vindspejl, solskærm, sikkerhedsseler og sikkerhedsselers forankringer rager ind.

| 7.7.8.5.2. | Dog skal der i køretøjer i gruppe I og II være mindst 2 og i køretøjer i kategori A mindst 1 fremadvendende eller bagudvendende sæde(r), der særligt er beregnet og afmærket for andre bevægelseshæmmede passagerer end passagerer i kørestol, og som er placeret i den del af bussen, der er mest velegnet til indstigning. Disse sæder skal være udformet med henblik på bevægelseshæmmede passagerer, således at de giver tilstrækkelig plads, og være forsynet med hensigtsmæssigt placerede og udformede håndtag, der gør det lettere at tage plads i og rejse sig fra sædet, og der skal være mulighed for kommunikation med føreren (jf. punkt 7.7.9) fra siddende stilling. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.

Dog skal der i køretøjer i gruppe I og II være mindst 2 og i køretøjer i kategori A mindst 1 fremadvendende eller bagudvendende sæde(r), der særligt er beregnet og afmærket for andre bevægelseshæmmede passagerer end passagerer i kørestol, og som er placeret i den del af bussen, der er mest velegnet til indstigning. Disse sæder skal være udformet med henblik på bevægelseshæmmede passagerer, således at de giver tilstrækkelig plads, og være forsynet med hensigtsmæssigt placerede og udformede håndtag, der gør det lettere at tage plads i og rejse sig fra sædet, og der skal være mulighed for kommunikation med føreren (jf. punkt 7.7.9) fra siddende stilling.

| 7.7.8.5.2.1. | Disse sæder skal frembyde mindst 110 % af den i punkt 7.7.8.5.1 foreskrevne plads. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1.

Disse sæder skal frembyde mindst 110 % af den i punkt 7.7.8.5.1 foreskrevne plads.

7.7.8.6.   Frihøjde over siddepladser

| 7.7.8.6.1. | Over hver siddeplads og, bortset fra forreste sæderække i køretøjer beregnet til højst 22 passagerer, det dertil hørende fodrum skal der være et frit rum, hvis højde er mindst 900 mm, målt fra det højeste punkt af den ikke sammenpressede sædehynde, og mindst 1 350 mm målt fra gennemsnitshøjden af gulvet i fodrummet. Ved køretøjer, der falder ind under punkt 7.7.1.10, kan denne dimension være nedsat til 1 200 mm målt fra gulvet. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Over hver siddeplads og, bortset fra forreste sæderække i køretøjer beregnet til højst 22 passagerer, det dertil hørende fodrum skal der være et frit rum, hvis højde er mindst 900 mm, målt fra det højeste punkt af den ikke sammenpressede sædehynde, og mindst 1 350 mm målt fra gennemsnitshøjden af gulvet i fodrummet. Ved køretøjer, der falder ind under punkt 7.7.1.10, kan denne dimension være nedsat til 1 200 mm målt fra gulvet.

| 7.7.8.6.2. | Dette frie rum skal omfatte et område, der begrænses af: |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.

Dette frie rum skal omfatte et område, der begrænses af:

| 7.7.8.6.2.1. | lodrette planer 200 mm på hver side af siddepladsens lodrette midterplan, og |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1.

lodrette planer 200 mm på hver side af siddepladsens lodrette midterplan, og

| 7.7.8.6.2.2. | et lodret tværplan gennem ryglænets bageste, øverste punkt samt et lodret tværplan 280 mm foran det forreste punkt på den usammenpressede sædehynde, idet der i hvert tilfælde måles ved siddepladsens lodrette midterplan. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2.

et lodret tværplan gennem ryglænets bageste, øverste punkt samt et lodret tværplan 280 mm foran det forreste punkt på den usammenpressede sædehynde, idet der i hvert tilfælde måles ved siddepladsens lodrette midterplan.

| 7.7.8.6.3. | Fra kanterne af det frie rum fastlagt i punkt 7.7.8.6.1 og 7.7.8.6.2 kan følgende områder undlades: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.

Fra kanterne af det frie rum fastlagt i punkt 7.7.8.6.1 og 7.7.8.6.2 kan følgende områder undlades:

| 7.7.8.6.3.1. | For sæder, som støder op til køretøjets sidevæg, et område i rummets øverste del med firkantet tværsnit, 150 mm højt og 100 mm bredt (jf. bilag III, fig. 14). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1.

For sæder, som støder op til køretøjets sidevæg, et område i rummets øverste del med firkantet tværsnit, 150 mm højt og 100 mm bredt (jf. bilag III, fig. 14).

| 7.7.8.6.3.2. | For sæder, som støder op til køretøjets sidevæg, et område i rummets øverste del med trekantet tværsnit, hvis toppunkt er beliggende 650 mm fra gulvet, og hvis grundlinje er 100 mm (jf. bilag 4, fig. 15). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2.

For sæder, som støder op til køretøjets sidevæg, et område i rummets øverste del med trekantet tværsnit, hvis toppunkt er beliggende 650 mm fra gulvet, og hvis grundlinje er 100 mm (jf. bilag 4, fig. 15).

| 7.7.8.6.3.3. | For sæder, som støder op til køretøjets sidevæg, et område i rummets nederste del (fodrum) med et tværsnitsareal på ikke over 0,02 m2 (0,03 m2 for lavtgulvsbusser i gruppe I) og største bredde på ikke over 100 mm (150 mm for lavtgulvsbusser i gruppe I) (jf. bilag 4, fig. 16). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3.

For sæder, som støder op til køretøjets sidevæg, et område i rummets nederste del (fodrum) med et tværsnitsareal på ikke over 0,02 m2 (0,03 m2 for lavtgulvsbusser i gruppe I) og største bredde på ikke over 100 mm (150 mm for lavtgulvsbusser i gruppe I) (jf. bilag 4, fig. 16).

| 7.7.8.6.3.4. | For siddepladserne nærmest karosseriets bageste hjørner i køretøjer beregnet til højst 22 passagerer kan den yderste bageste kant af det frie rum, set i plan, afrundes med en radius på højst 150 mm (jf. bilag 4, fig. 17). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4.

For siddepladserne nærmest karosseriets bageste hjørner i køretøjer beregnet til højst 22 passagerer kan den yderste bageste kant af det frie rum, set i plan, afrundes med en radius på højst 150 mm (jf. bilag 4, fig. 17).

| 7.7.8.6.4. | I de frie rum, der er fastlagt i punkt 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 og 7.7.8.6.3, kan det yderligere tillades, at følgende dele rager ind: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.

I de frie rum, der er fastlagt i punkt 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 og 7.7.8.6.3, kan det yderligere tillades, at følgende dele rager ind:

| 7.7.8.6.4.1. | Ryglænet af et andet sæde samt dettes bærende konstruktion og påsiddende dele (f.eks. et klapbord). |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1.

Ryglænet af et andet sæde samt dettes bærende konstruktion og påsiddende dele (f.eks. et klapbord).

| 7.7.8.6.4.2. | For køretøjer beregnet til højst 22 passagerer, en hjulkasse, forudsat at en af følgende to betingelser er opfyldt: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.

For køretøjer beregnet til højst 22 passagerer, en hjulkasse, forudsat at en af følgende to betingelser er opfyldt:

| 7.7.8.6.4.2.1. | hjulkassen rager ikke længere ind end til siddepladsens lodrette midterplan (jf. bilag 4, fig. 18), eller |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1.

hjulkassen rager ikke længere ind end til siddepladsens lodrette midterplan (jf. bilag 4, fig. 18), eller

| 7.7.8.6.4.2.2. | den nærmeste kant af det 300 mm længdemål, der er til rådighed for den siddende passagers ben, befinder sig højst 200 mm foran kanten af den usammenpressede sædehynde og højst 600 mm foran sædets ryghynde, idet disse målinger foretages i siddepladsens lodrette midterplan (jf. bilag III, fig. 19). For to sæder, som er vendt mod hinanden, finder denne bestemmelse kun anvendelse på et af sæderne, og det resterende rum for siddende passagerers fødder skal være på mindst 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2.

den nærmeste kant af det 300 mm længdemål, der er til rådighed for den siddende passagers ben, befinder sig højst 200 mm foran kanten af den usammenpressede sædehynde og højst 600 mm foran sædets ryghynde, idet disse målinger foretages i siddepladsens lodrette midterplan (jf. bilag III, fig. 19). For to sæder, som er vendt mod hinanden, finder denne bestemmelse kun anvendelse på et af sæderne, og det resterende rum for siddende passagerers fødder skal være på mindst 400 mm.

| 7.7.8.6.4.3. | For sæder ved siden af førersædet i køretøjer til højst 22 passagerer, vippevinduer, når de er åbne og deres beslag, forbræt, instrumentpanel, vindspejl, solskærm, sikkerhedsseler, sikkerhedsselers forankringer og motorkasse. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3.

For sæder ved siden af førersædet i køretøjer til højst 22 passagerer, vippevinduer, når de er åbne og deres beslag, forbræt, instrumentpanel, vindspejl, solskærm, sikkerhedsseler, sikkerhedsselers forankringer og motorkasse.

7.7.9.   Kommunikation med føreren

| 7.7.9.1. | På køretøjer i gruppe I og II samt kategori A skal forefindes en anordning, hvormed passagererne over for føreren kan tilkendegive, at han/hun ønsker, at køretøjet skal standse. Betjeningsanordningerne til alle sådanne kommunikationsanordninger skal, i køretøjer i gruppe I og kategori A, have fremspringende knapper placeret højst 1 200 mm over gulvet og skal have en kontrastfarve eller -farver. Sådanne betjeningsknapper skal forefindes i tilstrækkeligt antal, jævnt fordelt i køretøjet. Når betjeningsanordningen er aktiveret, skal dette angives over for passagererne ved et eller flere lysende skilte eller tilsvarende og/eller et passende piktogram. Disse skal blive ved med at lyse, indtil udstigningsdøren åbner. Sådanne skilte skal i leddelte køretøjer findes i hver af køretøjets stive sektioner. På dobbeltdækkerbusser skal de forefindes på hvert dæk. |
| --- | --- |

7.7.9.1.

På køretøjer i gruppe I og II samt kategori A skal forefindes en anordning, hvormed passagererne over for føreren kan tilkendegive, at han/hun ønsker, at køretøjet skal standse. Betjeningsanordningerne til alle sådanne kommunikationsanordninger skal, i køretøjer i gruppe I og kategori A, have fremspringende knapper placeret højst 1 200 mm over gulvet og skal have en kontrastfarve eller -farver. Sådanne betjeningsknapper skal forefindes i tilstrækkeligt antal, jævnt fordelt i køretøjet. Når betjeningsanordningen er aktiveret, skal dette angives over for passagererne ved et eller flere lysende skilte eller tilsvarende og/eller et passende piktogram. Disse skal blive ved med at lyse, indtil udstigningsdøren åbner. Sådanne skilte skal i leddelte køretøjer findes i hver af køretøjets stive sektioner. På dobbeltdækkerbusser skal de forefindes på hvert dæk.

7.7.9.2.   Kommunikation med personalerummet

Såfremt der fra personalerum ikke er adgang til fører- eller passagerrum, skal der forefindes en anordning til kommunikation mellem føreren og det pågældende personalerum.

7.7.10.   Varmdrikautomater og køkkenudstyr

| 7.7.10.1. | Varmdrikautomater og køkkenudstyr skal være monteret eller beskyttet således, at varm mad og drikke ikke kan spildes på nogen passager ved nødopbremsning eller svingning. |
| --- | --- |

7.7.10.1.

Varmdrikautomater og køkkenudstyr skal være monteret eller beskyttet således, at varm mad og drikke ikke kan spildes på nogen passager ved nødopbremsning eller svingning.

| 7.7.10.2. | I køretøjer med varmdrikautomater og køkkenudstyr skal alle passagersæder være således indrettet, at passagererne kan sætte varm mad og drikke fra sig under kørslen. |
| --- | --- |

7.7.10.2.

I køretøjer med varmdrikautomater og køkkenudstyr skal alle passagersæder være således indrettet, at passagererne kan sætte varm mad og drikke fra sig under kørslen.

7.7.11.   Døre til indvendige rum

Døre til toiletter og andre indvendige rum

| 7.7.11.1. | skal være selvlukkende og må ikke være forsynet med anordning til at holde dem åbne, såfremt døren i åben tilstand kan spærre vejen for passagererne i nødsituationer |
| --- | --- |

7.7.11.1.

skal være selvlukkende og må ikke være forsynet med anordning til at holde dem åbne, såfremt døren i åben tilstand kan spærre vejen for passagererne i nødsituationer

| 7.7.11.2. | må i åben tilstand ikke kunne skjule håndtag, betjeningsanordning for oplukning eller påbudt mærkning hørende til udstigningsdøre, nødudgangsdøre, nødudgange, ildslukkere eller førstehjælpskasser |
| --- | --- |

7.7.11.2.

må i åben tilstand ikke kunne skjule håndtag, betjeningsanordning for oplukning eller påbudt mærkning hørende til udstigningsdøre, nødudgangsdøre, nødudgange, ildslukkere eller førstehjælpskasser

| 7.7.11.3. | skal være forsynet med en anordning, som døren i nødsituationer kan åbnes med udefra |
| --- | --- |

7.7.11.3.

skal være forsynet med en anordning, som døren i nødsituationer kan åbnes med udefra

| 7.7.11.4. | må ikke kunne låses udefra, medmindre døren altid kan åbnes indefra. |
| --- | --- |

7.7.11.4.

må ikke kunne låses udefra, medmindre døren altid kan åbnes indefra.

7.8.   Kunstig belysning

| 7.8.1. | Køretøjet skal være forsynet med indvendigt elektrisk lys til oplysning af |
| --- | --- |

7.8.1.

Køretøjet skal være forsynet med indvendigt elektrisk lys til oplysning af

| 7.8.1.1. | alle passagerrum, personalerum, toiletrum og i ledbusser desuden ledsektionen |
| --- | --- |

7.8.1.1.

alle passagerrum, personalerum, toiletrum og i ledbusser desuden ledsektionen

| 7.8.1.2. | trin og trapper |
| --- | --- |

7.8.1.2.

trin og trapper

| 7.8.1.3. | adgangen til alle udgange og området i umiddelbar nærhed af udstigningsdøren(e) |
| --- | --- |

7.8.1.3.

adgangen til alle udgange og området i umiddelbar nærhed af udstigningsdøren(e)

| 7.8.1.4. | den indvendige afmærkning af udgange og de indvendige betjeningsorganer til dem |
| --- | --- |

7.8.1.4.

den indvendige afmærkning af udgange og de indvendige betjeningsorganer til dem

| 7.8.1.5. | alle steder, som spærres af forhindringer. |
| --- | --- |

7.8.1.5.

alle steder, som spærres af forhindringer.

| 7.8.2. | Den indvendige belysning skal have mindst to strømkredse, således at svigt af den ene ikke medfører svigt af den anden. En strømkreds, der kun forsyner den permanente belysning ved ind- og udstigningssteder, kan regnes for den ene af sådanne to kredse. |
| --- | --- |

7.8.2.

Den indvendige belysning skal have mindst to strømkredse, således at svigt af den ene ikke medfører svigt af den anden. En strømkreds, der kun forsyner den permanente belysning ved ind- og udstigningssteder, kan regnes for den ene af sådanne to kredse.

| 7.8.3. | Der skal være truffet forholdsregler, som beskytter føreren mod blænding og reflekser forårsaget af det indvendige elektriske lys. |
| --- | --- |

7.8.3.

Der skal være truffet forholdsregler, som beskytter føreren mod blænding og reflekser forårsaget af det indvendige elektriske lys.

7.9.   Ledsektionen på ledbusser

| 7.9.1. | Ledsektionen, der forbinder de stive sektioner af køretøjet, skal være således konstrueret og udført, at den kan dreje om mindst én vandret og mindst én lodret akse. |
| --- | --- |

7.9.1.

Ledsektionen, der forbinder de stive sektioner af køretøjet, skal være således konstrueret og udført, at den kan dreje om mindst én vandret og mindst én lodret akse.

| 7.9.2. | Når en ledbus med ulastet masse i køreklar stand holder stille på en plan vandret flade, må der ikke mellem de stive sektioners gulv og omdrejningsfladens eller det hertil svarende elements gulv findes nogen udækket åbning, hvis bredde overstiger |
| --- | --- |

7.9.2.

Når en ledbus med ulastet masse i køreklar stand holder stille på en plan vandret flade, må der ikke mellem de stive sektioners gulv og omdrejningsfladens eller det hertil svarende elements gulv findes nogen udækket åbning, hvis bredde overstiger

| 7.9.2.1. | 10 mm, når alle køretøjets hjul befinder sig på samme plan, eller |
| --- | --- |

7.9.2.1.

10 mm, når alle køretøjets hjul befinder sig på samme plan, eller

| 7.9.2.2. | 20 mm, når hjulene på akslen nærmest ledsektionen befinder sig på en overflade, som er 150 mm højere end den, de øvrige akslers hjul hviler på. |
| --- | --- |

7.9.2.2.

20 mm, når hjulene på akslen nærmest ledsektionen befinder sig på en overflade, som er 150 mm højere end den, de øvrige akslers hjul hviler på.

| 7.9.3. | Niveauforskellen mellem de stive sektioners gulv og omdrejningsfladens gulv, målt i sammenføjningspunktet, må ikke overstige: |
| --- | --- |

7.9.3.

Niveauforskellen mellem de stive sektioners gulv og omdrejningsfladens gulv, målt i sammenføjningspunktet, må ikke overstige:

| 7.9.3.1. | 20 mm under de i punkt 7.9.2.1 beskrevne forhold, eller |
| --- | --- |

7.9.3.1.

20 mm under de i punkt 7.9.2.1 beskrevne forhold, eller

| 7.9.3.2. | 30 mm under de i punkt 7.9.2.2 beskrevne forhold. |
| --- | --- |

7.9.3.2.

30 mm under de i punkt 7.9.2.2 beskrevne forhold.

| 7.9.4. | På ledbusser skal der være fysisk spærring af passagernes adgang til de dele af ledsektionen, hvor |
| --- | --- |

7.9.4.

På ledbusser skal der være fysisk spærring af passagernes adgang til de dele af ledsektionen, hvor

| 7.9.4.1. | gulvet har en udækket åbning, der ikke opfylder kravene i punkt 7.9.2 |
| --- | --- |

7.9.4.1.

gulvet har en udækket åbning, der ikke opfylder kravene i punkt 7.9.2

| 7.9.4.2. | gulvet ikke kan bære passagernes vægt |
| --- | --- |

7.9.4.2.

gulvet ikke kan bære passagernes vægt

| 7.9.4.3. | væggenes bevægelser kan være til fare for passagererne. |
| --- | --- |

7.9.4.3.

væggenes bevægelser kan være til fare for passagererne.

7.10.   Ledbussers retningsstabilitet

Når en ledbus kører lige ud, skal de stive sektioners midterplaner i længderetningen være sammenfaldende og udgøre et sammenhængende plan uden afvigelser.

7.11.   Gelændere og håndstøtter

7.11.1.   Generelle forskrifter

| 7.11.1.1. | Gelændere og håndstøtter skal være tilstrækkelig stærke. |
| --- | --- |

7.11.1.1.

Gelændere og håndstøtter skal være tilstrækkelig stærke.

| 7.11.1.2. | De skal være konstrueret og monteret således, at de ikke frembyder nogen risiko for skade på passagerne. |
| --- | --- |

7.11.1.2.

De skal være konstrueret og monteret således, at de ikke frembyder nogen risiko for skade på passagerne.

| 7.11.1.3. | Gelænderes og håndstøtters tværsnit skal være sådan, at passagererne let kan gribe sikkert fat om dem. Gelændere skal have en længde på mindst 100 mm, så der er plads til en hånd. Intet tværsnitsmål må være under 20 mm eller over 45 mm, bortset fra gelændere på døre og sæder samt, i køretøjer i gruppe II og III samt kategori B, i adgangspassager. I disse tilfælde tillades gelændere med mindstemål på 15 mm, forudsat et af de øvrige mål er mindst 25 mm, og de må ikke have skarpe bøjninger. |
| --- | --- |

7.11.1.3.

Gelænderes og håndstøtters tværsnit skal være sådan, at passagererne let kan gribe sikkert fat om dem. Gelændere skal have en længde på mindst 100 mm, så der er plads til en hånd. Intet tværsnitsmål må være under 20 mm eller over 45 mm, bortset fra gelændere på døre og sæder samt, i køretøjer i gruppe II og III samt kategori B, i adgangspassager. I disse tilfælde tillades gelændere med mindstemål på 15 mm, forudsat et af de øvrige mål er mindst 25 mm, og de må ikke have skarpe bøjninger.

| 7.11.1.4. | Mellemrummet mellem et gelænder og en håndstøtte og den tilstødende del af karosseri eller vægge skal være mindst 40 mm. Dog tillades et mellemrum på 35 mm i forbindelse med gelændere ved døre og sæder, samt, på køretøjer i gruppe II og III samt kategori B, i adgangspassagen. |
| --- | --- |

7.11.1.4.

Mellemrummet mellem et gelænder og en håndstøtte og den tilstødende del af karosseri eller vægge skal være mindst 40 mm. Dog tillades et mellemrum på 35 mm i forbindelse med gelændere ved døre og sæder, samt, på køretøjer i gruppe II og III samt kategori B, i adgangspassagen.

| 7.11.1.5. | Gelændere, håndstøtter og stolper skal have skridsikker overflade i kontrastfarve. |
| --- | --- |

7.11.1.5.

Gelændere, håndstøtter og stolper skal have skridsikker overflade i kontrastfarve.

7.11.2.   Gelændere og håndstøtter til stående passagerer

| 7.11.2.1. | Der skal forefindes et tilstrækkeligt antal gelændere og/eller håndstøtter på de dele af gulvarealet, som i overensstemmelse med punkt 7.2.2 er beregnet til stående passagerer. Hængestropper kan i denne forbindelse tælle som håndstøtter, forudsat at de på passende måde er fastholdt i stilling. Dette krav anses for opfyldt, hvis den i bilag 4, fig. 20, viste prøveanordning i alle stillinger kan nå mindst to gelændere eller håndstøtter med den bevægelige arm. Prøveanordningen kan frit drejes om sin lodrette akse. |
| --- | --- |

7.11.2.1.

Der skal forefindes et tilstrækkeligt antal gelændere og/eller håndstøtter på de dele af gulvarealet, som i overensstemmelse med punkt 7.2.2 er beregnet til stående passagerer. Hængestropper kan i denne forbindelse tælle som håndstøtter, forudsat at de på passende måde er fastholdt i stilling. Dette krav anses for opfyldt, hvis den i bilag 4, fig. 20, viste prøveanordning i alle stillinger kan nå mindst to gelændere eller håndstøtter med den bevægelige arm. Prøveanordningen kan frit drejes om sin lodrette akse.

| 7.11.2.2. | Under den i punkt 7.11.2.1 beskrevne procedure tages kun hensyn til de gelændere og håndstøtter, som er mindst 800 mm og højst 1 900 mm over gulvet. |
| --- | --- |

7.11.2.2.

Under den i punkt 7.11.2.1 beskrevne procedure tages kun hensyn til de gelændere og håndstøtter, som er mindst 800 mm og højst 1 900 mm over gulvet.

| 7.11.2.3. | I enhver stilling, som kan indtages af en stående passager, skal mindst ét gelænder eller én håndstøtte befinde sig højst 1 500 mm over gulvet. Dette gælder ikke for et område, der ligger i nærheden af en dør, såfremt døren eller dens mekanisme i åben stilling ville forhindre brugen af denne håndstøtte. |
| --- | --- |

7.11.2.3.

I enhver stilling, som kan indtages af en stående passager, skal mindst ét gelænder eller én håndstøtte befinde sig højst 1 500 mm over gulvet. Dette gælder ikke for et område, der ligger i nærheden af en dør, såfremt døren eller dens mekanisme i åben stilling ville forhindre brugen af denne håndstøtte.

| 7.11.2.4. | Arealer, som kan benyttes af stående passagerer og ikke af sæderne er adskilt fra køretøjets sidevægge eller bagvæg, skal være forsynet med vandrette gelændere parallelt med væggene i en højde af mellem 800 mm og 1 500 mm over gulvet. |
| --- | --- |

7.11.2.4.

Arealer, som kan benyttes af stående passagerer og ikke af sæderne er adskilt fra køretøjets sidevægge eller bagvæg, skal være forsynet med vandrette gelændere parallelt med væggene i en højde af mellem 800 mm og 1 500 mm over gulvet.

7.11.3.   Gelændere og håndstøtter til udstigningsdøre

| 7.11.3.1. | I døråbninger skal forefindes gelændere og/eller håndstøtter i hver side. For dobbeltdøre kan dette krav opfyldes ved at montere en stolpe eller et gelænder i midten. |
| --- | --- |

7.11.3.1.

I døråbninger skal forefindes gelændere og/eller håndstøtter i hver side. For dobbeltdøre kan dette krav opfyldes ved at montere en stolpe eller et gelænder i midten.

| 7.11.3.2. | Gelændere og/eller håndstøtter ved udstigningsdørene skal være således udført, at en person, der står på jorden ved siden af døren eller på et af trinnene, kan gribe om dem på et sted, som i lodret plan er mellem 800 og 1 100 mm over jorden eller den pågældende trinoverflade og i vandret plan: |
| --- | --- |

7.11.3.2.

Gelændere og/eller håndstøtter ved udstigningsdørene skal være således udført, at en person, der står på jorden ved siden af døren eller på et af trinnene, kan gribe om dem på et sted, som i lodret plan er mellem 800 og 1 100 mm over jorden eller den pågældende trinoverflade og i vandret plan:

| 7.11.3.2.1. | passer til en person, der står på jorden, og befinder sig højst 400 mm inden for yderkanten af det første trin, og |
| --- | --- |

7.11.3.2.1.

passer til en person, der står på jorden, og befinder sig højst 400 mm inden for yderkanten af det første trin, og

| 7.11.3.2.2. | for et givet trin ikke er uden for yderkanten af det pågældende trin og højst 600 mm inden for yderkanten. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2.

for et givet trin ikke er uden for yderkanten af det pågældende trin og højst 600 mm inden for yderkanten.

7.11.4.   Gelændere ved forbeholdte siddepladser

| 7.11.4.1. | Mellem de forbeholdte siddepladser som omhandlet i punkt 7.7.8.5.2 og ind- og udstigningsdørene skal der findes et gelænder i en højde af 800-900 mm over gulvet. Gelænderet kan afbrydes, hvis det er nødvendigt for at få adgang til en kørestolsplads, et sæde anbragt oven på en hjulkasse, en trappe, passage eller en gang. Gelænderet må ikke afbrydes over mere end 1 050 mm, og på det sted, hvor gelænderet er afbrudt, skal der være et lodret gelænder i det mindste ved den ene side. |
| --- | --- |

7.11.4.1.

Mellem de forbeholdte siddepladser som omhandlet i punkt 7.7.8.5.2 og ind- og udstigningsdørene skal der findes et gelænder i en højde af 800-900 mm over gulvet. Gelænderet kan afbrydes, hvis det er nødvendigt for at få adgang til en kørestolsplads, et sæde anbragt oven på en hjulkasse, en trappe, passage eller en gang. Gelænderet må ikke afbrydes over mere end 1 050 mm, og på det sted, hvor gelænderet er afbrudt, skal der være et lodret gelænder i det mindste ved den ene side.

7.12.   Afskærmning af trinskakter

| 7.12.1. | Når der er risiko for, at siddende passagerer ved en hård opbremsning kan blive slynget fremad ned i en trinskakt, skal denne være forsynet med afskærmning. Trinskaktens afskærmning skal rage mindst 800 mm op over den del af gulvet, som passagerernes fødder hviler mod, og skal fra køretøjets væg strække sig mindst 100 mm længere indad end til længdeaksen af noget sæde, hvor passageren er udsat for risiko, dog ikke længere end til stødet af det inderste trin. |
| --- | --- |

7.12.1.

Når der er risiko for, at siddende passagerer ved en hård opbremsning kan blive slynget fremad ned i en trinskakt, skal denne være forsynet med afskærmning. Trinskaktens afskærmning skal rage mindst 800 mm op over den del af gulvet, som passagerernes fødder hviler mod, og skal fra køretøjets væg strække sig mindst 100 mm længere indad end til længdeaksen af noget sæde, hvor passageren er udsat for risiko, dog ikke længere end til stødet af det inderste trin.

7.13.   Bagagenet, beskyttelse af personerne i køretøjet

Personer i køretøjet skal være beskyttet mod, at genstande falder ned fra bagagenettene ved bremsning eller svingning. Har køretøjet bagagerum, skal disse være udformet således, at bagagen ikke kan falde ned ved pludselig bremsning.

7.14.   Faldlemme (hvis sådanne forefindes)

| 7.14.1. | Eventuelle faldlemme, som ikke er nødudgangslemme, i køretøjets gulv skal være monteret og sikret på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller åbnes uden brug af værktøj eller nøgler og løfte- og fastgøringsanordningerne må højst rage 8 mm op over gulvet. Fremspringende dele skal have afrundede kanter. |
| --- | --- |

7.14.1.

Eventuelle faldlemme, som ikke er nødudgangslemme, i køretøjets gulv skal være monteret og sikret på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller åbnes uden brug af værktøj eller nøgler og løfte- og fastgøringsanordningerne må højst rage 8 mm op over gulvet. Fremspringende dele skal have afrundede kanter.

7.15.   Visuel underholdning

| 7.15.1. | Eventuel visuel underholdning for passagererne, f.eks. fjernsyns- eller videoapparater, skal være placeret uden for førerens synsfelt, når føreren sidder i normal kørestilling. Dette udelukker ikke eventuelle fjernsynsskærme eller tilsvarende anordninger, der bruges som led i førerens betjening eller styring af køretøjet, f.eks. til at overvåge udstigningsdørene. |
| --- | --- |

7.15.1.

Eventuel visuel underholdning for passagererne, f.eks. fjernsyns- eller videoapparater, skal være placeret uden for førerens synsfelt, når føreren sidder i normal kørestilling. Dette udelukker ikke eventuelle fjernsynsskærme eller tilsvarende anordninger, der bruges som led i førerens betjening eller styring af køretøjet, f.eks. til at overvåge udstigningsdørene.

BILAG 3

Tillæg

EFTERPRØVNING AF STATISK KRÆNGNINGSGRÆNSE VED BEREGNING

| 1. | Et køretøjs overensstemmelse med kravet i bilag 3, punkt 7.4, kan godtgøres ved en beregningsmetode, der er godkendt af den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen. |
| --- | --- |

1.

Et køretøjs overensstemmelse med kravet i bilag 3, punkt 7.4, kan godtgøres ved en beregningsmetode, der er godkendt af den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen.

| 2. | Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen, kan kræve, at der udføres prøver på dele af køretøjet til efterprøvning af de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen. |
| --- | --- |

2.

Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen, kan kræve, at der udføres prøver på dele af køretøjet til efterprøvning af de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen.

| 3. | Forberedelser til beregning |
| --- | --- |

3.

Forberedelser til beregning

| 3.1. | Køretøjet skal være repræsenteret ved et tredimensionalt system. |
| --- | --- |

3.1.

Køretøjet skal være repræsenteret ved et tredimensionalt system.

| 3.2. | På grund af placeringen af karosseriets tyngdepunkt og da affjedring og dæk har forskellig stivhed, løfter alle akslerne sig sædvanligvis ikke samtidig i den ene side af køretøjet ved sideacceleration. Karosseriets krængning over hver aksel må derfor bestemmes ud fra den forudsætning, at hjulene på de øvrige aksler bliver på jorden. |
| --- | --- |

3.2.

På grund af placeringen af karosseriets tyngdepunkt og da affjedring og dæk har forskellig stivhed, løfter alle akslerne sig sædvanligvis ikke samtidig i den ene side af køretøjet ved sideacceleration. Karosseriets krængning over hver aksel må derfor bestemmes ud fra den forudsætning, at hjulene på de øvrige aksler bliver på jorden.

| 3.3. | For at forenkle problemet antages det, at tyngdepunktet af den uaffjedrede masse ligger i køretøjets længdeplan på en linje gennem midten af hjulenes rotationsakse. Der kan ses bort fra den lille forskydning af krængningscenteret, der skyldes akslens udbøjning. Reguleringen af luftaffjedringen skal ikke tages i betragtning. |
| --- | --- |

3.3.

For at forenkle problemet antages det, at tyngdepunktet af den uaffjedrede masse ligger i køretøjets længdeplan på en linje gennem midten af hjulenes rotationsakse. Der kan ses bort fra den lille forskydning af krængningscenteret, der skyldes akslens udbøjning. Reguleringen af luftaffjedringen skal ikke tages i betragtning.

| 3.4. | Mindst følgende parametre skal tages i betragtning:
  Køretøjsdata såsom akselafstand, sporvidde og affjedret/uaffjedret vægt, placering af køretøjets tyngdepunkt, fjedrenes vandringsmulighed i begge retninger og stivhed, herunder også angivelse af ulineær karakteristik og stivhed i vandret og lodret retning, overbygningens vridning og placeringen af akslernes krængningscentrum. |
| --- | --- |

3.4.

Mindst følgende parametre skal tages i betragtning:

Køretøjsdata såsom akselafstand, sporvidde og affjedret/uaffjedret vægt, placering af køretøjets tyngdepunkt, fjedrenes vandringsmulighed i begge retninger og stivhed, herunder også angivelse af ulineær karakteristik og stivhed i vandret og lodret retning, overbygningens vridning og placeringen af akslernes krængningscentrum.

| 4. | Beregningsmetodens gyldighed |
| --- | --- |

4.

Beregningsmetodens gyldighed

| 4.1. | Beregningsmådens gyldighed skal godtgøres til den tekniske tjenestes tilfredshed f.eks. på grundlag af en sammenlignende prøvning af et lignende køretøj. |
| --- | --- |

4.1.

Beregningsmådens gyldighed skal godtgøres til den tekniske tjenestes tilfredshed f.eks. på grundlag af en sammenlignende prøvning af et lignende køretøj.

BILAG 4

FORKLARENDE DIAGRAMMER

Figur 1

ADGANG TIL UDSTIGNINGSDØRE

(jf. bilag 3, punkt 7.7.1)

Image

Alternativer

Gruppe I, II og III: A = 1 100 mm

Kategori A og B: A = 950 mm

| Antal passagerer | < | 22 (27) | > 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Gruppe/kategori | A | B | I | II | III |
| Mål A (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Samlet højde af dobbelt plade | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Antal passagerer

<

22 (27)

> 22

Gruppe/kategori

A

B

I

II

III

Mål A (mm)

950

700

1 100

950

850

Samlet højde af dobbelt plade

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

Figur 2

ADGANG TIL UDSTIGNINGSDØRE

(jf. bilag 3, punkt 7.7.1.4)

Image

Figur 3

BESTEMMELSE AF UHINDRET ADGANG TIL DØR

(jf. bilag 3, punkt 7.7.1.9.1)

Image

Figur 4

BESTEMMELSE AF UHINDRET ADGANG TIL DØR

(jf. bilag 3, punkt 7.7.1.9.2)

Image

Figur 5

ADGANG TIL NØDUDGANGSDØRE

(jf. bilag 3, punkt 7.7.2)

Image

Figur 6

GANGE

(jf. bilag 3, punkt 7.7.5)

Image

| Gruppe/kategori | A | B | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mål(mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (28) | 300 | 500 (28) | 500 (28) | 500 (28) |
| H | 1 900 (28) | 1 500 | 1 900 (28) | 1 900 (28) | 1 900 (28) |

Gruppe/kategori

A

B

I

II

III

Mål(mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (28)

300

500 (28)

500 (28)

500 (28)

H

1 900 (28)

1 500

1 900 (28)

1 900 (28)

1 900 (28)

Figur 7

FORRESTE AFGRÆNSNING AF GANG

(jf. bilag 3, punkt 7.7.5.1.1.1)

Image

Figur 8

TRIN TIL PASSAGERER

(jf. bilag 3, punkt 7.7.7)

Image

Højde over jorden ved ulastet køretøj

| Gruppe/kategori | I og A | II, III og B |
| --- | --- | --- |
| Første trin over jorden »D« | Største højde (mm) | 340 (30) | 380 (30)
   (31)
   (34) |
| Mindste dybde (mm) | 300 (29) |
| Øvrige trin »E« | Største højde (mm) | 250 (32) | 350 (33) |
| Mindste højde (mm) | 120 |
| Mindste dybde (mm) | 200 |

Gruppe/kategori

I og A

II, III og B

Første trin over jorden »D«

Største højde (mm)

340 (30)

380 (30)
   (31)
   (34)

Mindste dybde (mm)

300 (29)

Øvrige trin »E«

Største højde (mm)

250 (32)

350 (33)

Mindste højde (mm)

120

Mindste dybde (mm)

200

| Bemærk: | 1. | For dobbeltdøre skal trinnene i hver halvdel af passagen behandles særskilt. |
| --- | --- | --- |

Bemærk:

1.

For dobbeltdøre skal trinnene i hver halvdel af passagen behandles særskilt.

| 2. | Dimension E behøver ikke være ens for alle trin. |
| --- | --- |

2.

Dimension E behøver ikke være ens for alle trin.

Figur 9

MÅL PÅ PASSAGERSÆDER

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.1)

Image

| | G (mm) min. |
| --- | --- |
| F (mm) min. | sammenhængende sæder | enkeltsæder |
| 200 (35) | 225 | 250 |

G (mm) min.

F (mm) min.

sammenhængende sæder

enkeltsæder

200 (35)

225

250

Figur 9A

MÅL PÅ PASSAGERSÆDER

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.1.3)

Image

| | G (mm) min. |
| --- | --- |
| F (mm) min. | sammenhængende sæder | enkeltsæder |
| 200 | 200 | 200 |

G (mm) min.

F (mm) min.

sammenhængende sæder

enkeltsæder

200

200

200

Figur 10

TILLADTE INDRAGENDE DELE I SKULDERHØJDE

Tværsnit af det mindste rum, som må være til rådighed i skulderhøjde for sæder, der støder op til køretøjets væg

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.1.4)

Image

| G = | 225 mm for sammenhængende sæder |
| --- | --- |
| G = | 250 mm for enkeltsæde |
| G = | 200 mm for køretøjer med bredde under 2,35 m |

G =

225 mm for sammenhængende sæder

G =

250 mm for enkeltsæde

G =

200 mm for køretøjer med bredde under 2,35 m

Figur 11

DYBDE OG HØJDE AF SÆDEHYNDE

(jf. bilag I, punkt 7.7.8.2 og 7.7.8.3)

Image

| H = | 400/500 mm (36) |
| --- | --- |
| K = | 350 mm min. (37) |

H =

400/500 mm (36)

K =

350 mm min. (37)

Figur 12

AFSTAND MELLEM SÆDER

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.4)

Image

| | H |
| --- | --- |
| Gruppe I samt kategori A og B | 650 mm |
| Gruppe II og III | 680 mm |

H

Gruppe I samt kategori A og B

650 mm

Gruppe II og III

680 mm

Figur 13

RUM TIL SIDDENDE PASSAGERER

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.5)

Image

Figur 14

TILLADTE INDRAGENDE DELE I RUMMET OVER SÆDER

Tværsnit af mindste rum, som må være til rådighed over et sæde, der støder op til køretøjets væg

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.6.3.1)

Image

Figur 15

TILLADTE INDRAGENDE DELE OVER EN SIDDEPLADS

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.6.3.2)

Image

Figur 16

TILLADTE INDRAGENDE DELE I NEDRE DEL AF PASSAGERRUMMET

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.6.3.3)

Image

| (*) | 150 mm for køretøjer i gruppe I med lavt gulv. |
| --- | --- |

(*)

150 mm for køretøjer i gruppe I med lavt gulv.

| (**) | 0,03 m2 for køretøjer i gruppe I med lavt gulv. |
| --- | --- |

(**)

0,03 m2 for køretøjer i gruppe I med lavt gulv.

Figur 17

TILLADTE INDRAGENDE DELE VED DE BAGESTE HJØRNESÆDER

Plan over påbudt sædeareal (to sideplacerede sæder bagtil)

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.6.3.4)

Image

Figur 18

TILLADT INDRAGEN AF HJULKASSE, SOM IKKE NÅR LÆNGERE IND END SÆDETS LODRETTE MIDTLINJE

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.6.4.2.1)

Image

Figur 19

TILLADT INDRAGEN AF HJULKASSE, SOM NÅR LÆNGERE IND END SÆDETS LODRETTE MIDTLINJE

(jf. bilag 3, punkt 7.7.8.6.4.2.2)

Image

Figur 20

ANORDNING TIL AFPRØVNING AF HÅNDSTØTTERS PLACERING

(jf. bilag 3, punkt 7.11.2.1)

Image

Figur 21

REFERENCEKØRESTOL

(jf. bilag 8, punkt 3.6.4)

Image

Samlet længde, l: 1 200 mm

Samlet bredde, b: 700 mm

Samlet højde, h: 1 090 mm

Bemærk:

Med kørestolsbruger i kørestolen forøges den samlede længde med 50 mm, og højden bliver 1 350 mm over jorden.

Figur 22

MINDSTEPLADSEN FOR KØRESTOLSBRUGEREN VED KØRESTOLSPLADSEN

(jf. bilag 8, punkt 3.6.1)

Image

Figur 23

(jf. bilag 8, punkt 3.4)

Figur 23A

PIKTOGRAM FOR KØRESTOLSBRUGERE

Image

Figur 23B

PIKTOGRAM FOR ANDRE BEVÆGELSESHÆMMEDE PASSAGERER END KØRESTOLSBRUGERE

Image

BILAG 5

OVERBYGNINGENS STYRKE

(jf. bilag 3, punkt 7.3)

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette bilag finder anvendelse på alle enkeltdækkerkøretøjer i gruppe II og III.

2.   DEFINITIONER

I dette bilag anvendes følgende definitioner:

| 2.1. | »Tilbageværende rum«: Det rum, der bevares i passagerrummet, medens og efter at konstruktionen gennemgår en af de i dette bilag foreskrevne prøver. |
| --- | --- |

2.1.

»Tilbageværende rum«: Det rum, der bevares i passagerrummet, medens og efter at konstruktionen gennemgår en af de i dette bilag foreskrevne prøver.

| 2.2. | »Overbygning«: Den del af køretøjets konstruktion, der bidrager til køretøjets styrke i tilfælde af, at køretøjet vælter. |
| --- | --- |

2.2.

»Overbygning«: Den del af køretøjets konstruktion, der bidrager til køretøjets styrke i tilfælde af, at køretøjet vælter.

| 2.3. | »Karosserisektion«: En del af karosseriet, som indeholder mindst to identiske lodrette stolper på hver side og repræsenterer en eller flere dele af køretøjets konstruktion. |
| --- | --- |

2.3.

»Karosserisektion«: En del af karosseriet, som indeholder mindst to identiske lodrette stolper på hver side og repræsenterer en eller flere dele af køretøjets konstruktion.

| 2.4. | »Total energi«: Den energi, der formodes optaget af køretøjets samlede konstruktion. Den kan bestemmes som angivet i dette bilag. |
| --- | --- |

2.4.

»Total energi«: Den energi, der formodes optaget af køretøjets samlede konstruktion. Den kan bestemmes som angivet i dette bilag.

3.   ALMINDEL IGE SPECIFIKATIONER OG FORSKRIFTER

Såfremt overbygningen er godkendt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 66, anses den for at opfylde nærværende almindelige specifikationer og forskrifter.

| 3.1. | Under og efter at køretøjets overbygning underkastes en af de i punkt 4 beskrevne prøver eller beregninger, skal dens styrke være tilstrækkelig til at sikre: |
| --- | --- |

3.1.

Under og efter at køretøjets overbygning underkastes en af de i punkt 4 beskrevne prøver eller beregninger, skal dens styrke være tilstrækkelig til at sikre:

| 3.1.1. | at der ikke rager forskudte dele af køretøjet ind i det tilbageværende rum som angivet i punkt 5 |
| --- | --- |

3.1.1.

at der ikke rager forskudte dele af køretøjet ind i det tilbageværende rum som angivet i punkt 5

| 3.1.2. | at ingen del af det tilbageværende rum rager uden for den deformerede konstruktion. |
| --- | --- |

3.1.2.

at ingen del af det tilbageværende rum rager uden for den deformerede konstruktion.

| 3.2. | Kravene i punkt 3.1 finder anvendelse på alle dele af køretøjets konstruktion, vanger og plader og alle udragende stive dele som bagagehylder, ventilationsudstyr m.v. Hvad angår kravene i punkt 3.1 ses dog bort fra forplade, skillevægge, buer og andre forstærkninger af køretøjets overbygning samt faste indretninger som bar, tekøkken og toilet. |
| --- | --- |

3.2.

Kravene i punkt 3.1 finder anvendelse på alle dele af køretøjets konstruktion, vanger og plader og alle udragende stive dele som bagagehylder, ventilationsudstyr m.v. Hvad angår kravene i punkt 3.1 ses dog bort fra forplade, skillevægge, buer og andre forstærkninger af køretøjets overbygning samt faste indretninger som bar, tekøkken og toilet.

| 3.3. | For leddelte køretøjer skal hver af køretøjets dele opfylde de i punkt 3.1 ovenfor anførte krav. |
| --- | --- |

3.3.

For leddelte køretøjer skal hver af køretøjets dele opfylde de i punkt 3.1 ovenfor anførte krav.

4.   PRØVEMETODER

| 4.1. | Hver køretøjstype kontrolleres med en af følgende metoder efter fabrikantens valg eller med en alternativ metode, godkendt af de kompetente myndigheder: |
| --- | --- |

4.1.

Hver køretøjstype kontrolleres med en af følgende metoder efter fabrikantens valg eller med en alternativ metode, godkendt af de kompetente myndigheder:

| 4.1.1. | en omrulningsprøve på et komplet køretøj efter den i tillæg 1 beskrevne fremgangsmåde |
| --- | --- |

4.1.1.

en omrulningsprøve på et komplet køretøj efter den i tillæg 1 beskrevne fremgangsmåde

| 4.1.2. | en omrulningsprøve, udført på en eller flere karosserisektioner, der er repræsentativ(e) for et komplet køretøj i overensstemmelse med tillæg 2 |
| --- | --- |

4.1.2.

en omrulningsprøve, udført på en eller flere karosserisektioner, der er repræsentativ(e) for et komplet køretøj i overensstemmelse med tillæg 2

| 4.1.3. | en pendulprøve af en eller flere karosserisektioner i overensstemmelse med tillæg 3, eller |
| --- | --- |

4.1.3.

en pendulprøve af en eller flere karosserisektioner i overensstemmelse med tillæg 3, eller

| 4.1.4. | en kontrol af overbygningens styrke foretaget ved beregning i henhold til tillæg 4. |
| --- | --- |

4.1.4.

en kontrol af overbygningens styrke foretaget ved beregning i henhold til tillæg 4.

| 4.2. | Kan der i de i punkt 4.1.2, 4.1.3 eller 4.1.4 beskrevne metoder ikke tages hensyn til betydelige forskelle mellem køretøjets forskellige sektioner, som for eksempel en air condition-indretning på taget, skal der indsendes supplerende prøvemetoder eller beregninger til den tekniske tjeneste. I mangel af sådanne supplerende oplysninger kan det forlanges, at køretøjet underkastes den i punkt 4.1.1 beskrevne prøve. |
| --- | --- |

4.2.

Kan der i de i punkt 4.1.2, 4.1.3 eller 4.1.4 beskrevne metoder ikke tages hensyn til betydelige forskelle mellem køretøjets forskellige sektioner, som for eksempel en air condition-indretning på taget, skal der indsendes supplerende prøvemetoder eller beregninger til den tekniske tjeneste. I mangel af sådanne supplerende oplysninger kan det forlanges, at køretøjet underkastes den i punkt 4.1.1 beskrevne prøve.

5.   TILBAGEVÆRENDE RUM

| 5.1. | I punkt 2.1 forstås ved tilbageværende rum det volumen i passagerrummet, der omsluttes, når det i fig. 1.a) definerede tværplan bevæges langs (en) ret(te) linje(r), således at punkt »R« i fig. 1.a) føres fra det bageste yderste sædes »R«-punkt gennem »R«-punktet af hvert mellemliggende ydersæde til »R«-punktet af det forreste yderste passagersæde. |
| --- | --- |

5.1.

I punkt 2.1 forstås ved tilbageværende rum det volumen i passagerrummet, der omsluttes, når det i fig. 1.a) definerede tværplan bevæges langs (en) ret(te) linje(r), således at punkt »R« i fig. 1.a) føres fra det bageste yderste sædes »R«-punkt gennem »R«-punktet af hvert mellemliggende ydersæde til »R«-punktet af det forreste yderste passagersæde.

| 5.2. | »R«-punktet, der er vist i fig. 1.b), forudsættes at være beliggende 500 mm over det gulv, som passagerernes fødder hviler mod, 300 mm fra den inderste overflade af køretøjets inderside, og 100 mm foran sædets ryglæn i midtlinjen af ydersæderne. |
| --- | --- |

5.2.

»R«-punktet, der er vist i fig. 1.b), forudsættes at være beliggende 500 mm over det gulv, som passagerernes fødder hviler mod, 300 mm fra den inderste overflade af køretøjets inderside, og 100 mm foran sædets ryglæn i midtlinjen af ydersæderne.

6.   FORTOLKNING AF RESULTATERNE

| 6.1. | Foretages afprøvning på karosserisektioner, skal den tekniske tjeneste, der forestår prøven, sikre, at køretøjet overholder de betingelser, der foreskrives i tillæg 3, undertillæg 2, som indeholder angivelse af krav til fordelingen af de vigtigste energiabsorberende dele af køretøjets overbygning. |
| --- | --- |

6.1.

Foretages afprøvning på karosserisektioner, skal den tekniske tjeneste, der forestår prøven, sikre, at køretøjet overholder de betingelser, der foreskrives i tillæg 3, undertillæg 2, som indeholder angivelse af krav til fordelingen af de vigtigste energiabsorberende dele af køretøjets overbygning.

Figur 1

TILBAGEVÆRENDE RUM

(alle mål i mm)

| 1.a) | I sideretningen |
| --- | --- |

1.a)

I sideretningen

Image

Bemærk: Se kravet i punkt 5.1.

| 1.b) | I længderetningen |
| --- | --- |

1.b)

I længderetningen

Snit A-A gennem køretøjet i et lodret plan svarende til midtlinjen af de inderste sæder

Image

Bemærk: Se kravet i punkt 5.2.

BILAG 5

Tillæg 1

OMRULNINGSPRØVE FOR KOMPLET KØRETØJ

| 1. | Prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

1.

Prøvningsbetingelser

| 1.1. | Køretøjet behøver ikke være fuldt færdigmonteret, men skal være repræsentativt for producerede køretøjer hvad angår køreklar egenmasse, tyngdepunkt og massefordeling som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

1.1.

Køretøjet behøver ikke være fuldt færdigmonteret, men skal være repræsentativt for producerede køretøjer hvad angår køreklar egenmasse, tyngdepunkt og massefordeling som angivet af fabrikanten.

| 1.2. | På fører- og passagersæder med indstilleligt ryglæn skal dette være i sin mest oprette stilling. Er sædet indstilleligt i højden, skal det være i sin højeste position. |
| --- | --- |

1.2.

På fører- og passagersæder med indstilleligt ryglæn skal dette være i sin mest oprette stilling. Er sædet indstilleligt i højden, skal det være i sin højeste position.

| 1.3. | Alle døre og oplukkelige vinduer på køretøjet skal være lukket og smækket, men ikke låst. På vinduer og glasbeklædte forplader eller skærme kan glasset efter ansøgerens valg være isat eller fjernet. Er glasset udtaget, skal der være anbragt en tilsvarende masse i den pågældende position. |
| --- | --- |

1.3.

Alle døre og oplukkelige vinduer på køretøjet skal være lukket og smækket, men ikke låst. På vinduer og glasbeklædte forplader eller skærme kan glasset efter ansøgerens valg være isat eller fjernet. Er glasset udtaget, skal der være anbragt en tilsvarende masse i den pågældende position.

| 1.4. | Dækkene skal være oppumpet til det tryk, der foreskrives af køretøjets fabrikant, og har køretøjet luftaffjedring, skal der være sørget for tryklufttilførsel til luftfjedrene. Et eventuelt selvnivellerende ophængssystem skal være indstillet til den af fabrikanten foreskrevne højde, medens køretøjet står på fladt, vandret underlag. Støddæmpere skal være normalt funktionsdygtige. |
| --- | --- |

1.4.

Dækkene skal være oppumpet til det tryk, der foreskrives af køretøjets fabrikant, og har køretøjet luftaffjedring, skal der være sørget for tryklufttilførsel til luftfjedrene. Et eventuelt selvnivellerende ophængssystem skal være indstillet til den af fabrikanten foreskrevne højde, medens køretøjet står på fladt, vandret underlag. Støddæmpere skal være normalt funktionsdygtige.

| 1.5. | Brændstof, batterisyre og andre brændbare, eksplosive eller korrosive materialer kan erstattes af andre materialer, forudsat at de i punkt 1.1 angivne vilkår er opfyldt. |
| --- | --- |

1.5.

Brændstof, batterisyre og andre brændbare, eksplosive eller korrosive materialer kan erstattes af andre materialer, forudsat at de i punkt 1.1 angivne vilkår er opfyldt.

| 1.6. | Anslagsområdet skal bestå af beton eller andet ueftergiveligt materiale. |
| --- | --- |

1.6.

Anslagsområdet skal bestå af beton eller andet ueftergiveligt materiale.

| 2. | Prøvningsmetode (se fig. 1) |
| --- | --- |

2.

Prøvningsmetode (se fig. 1)

| 2.1. | Køretøjet anbringes på en platform med henblik på at blive rullet om på siden. Fabrikanten afgør, til hvilken side dette skal ske. |
| --- | --- |

2.1.

Køretøjet anbringes på en platform med henblik på at blive rullet om på siden. Fabrikanten afgør, til hvilken side dette skal ske.

| 2.2. | Køretøjet skal være således placeret på platformen, at der ved vandret platform gælder: |
| --- | --- |

2.2.

Køretøjet skal være således placeret på platformen, at der ved vandret platform gælder:

| 2.2.1. | drejningsaksen er parallel med køretøjets længdeakse |
| --- | --- |

2.2.1.

drejningsaksen er parallel med køretøjets længdeakse

| 2.2.2. | drejningsaksen er 0-200 mm fra det lodrette trin mellem de to niveauer |
| --- | --- |

2.2.2.

drejningsaksen er 0-200 mm fra det lodrette trin mellem de to niveauer

| 2.2.3. | drejningsaksen er 0-100 mm fra siden af dækket på den bredeste aksel |
| --- | --- |

2.2.3.

drejningsaksen er 0-100 mm fra siden af dækket på den bredeste aksel

| 2.2.4. | drejningsaksen er 0-100 mm under det vandrette udgangsplan, på hvilket dækkene står, og |
| --- | --- |

2.2.4.

drejningsaksen er 0-100 mm under det vandrette udgangsplan, på hvilket dækkene står, og

| 2.2.5. | højdeforskellen mellem det vandrette udgangsplan og det vandrette lavere plan, mod hvilket anslag finder sted, er mindst 800 mm. |
| --- | --- |

2.2.5.

højdeforskellen mellem det vandrette udgangsplan og det vandrette lavere plan, mod hvilket anslag finder sted, er mindst 800 mm.

| 2.3. | Der skal være sørget for, at køretøjet kan forhindres i at bevæge sig langs sin længdeakse. |
| --- | --- |

2.3.

Der skal være sørget for, at køretøjet kan forhindres i at bevæge sig langs sin længdeakse.

| 2.4. | Prøveapparatet skal ved hjælp af sidelister forhindre, at dækkene kan glide sidelæns i omrulningsretningen. |
| --- | --- |

2.4.

Prøveapparatet skal ved hjælp af sidelister forhindre, at dækkene kan glide sidelæns i omrulningsretningen.

| 2.5. | Prøveapparatet skal sikre, at køretøjets aksler løfter sig samtidig. |
| --- | --- |

2.5.

Prøveapparatet skal sikre, at køretøjets aksler løfter sig samtidig.

| 2.6. | Køretøjet skal vippes uden at rokke og uden dynamiske virkninger, indtil det ruller om. Vinkelhastigheden må ikke overstige 5 grader i sekundet (0,087 rad/sec). |
| --- | --- |

2.6.

Køretøjet skal vippes uden at rokke og uden dynamiske virkninger, indtil det ruller om. Vinkelhastigheden må ikke overstige 5 grader i sekundet (0,087 rad/sec).

| 2.7. | Til bestemmelse af, om kravet i punkt 3.1 i dette bilag er opfyldt, benyttes hurtig fotografering, deformerbare skabeloner eller andre hensigtsmæssige midler. Denne kontrol skal finde sted i mindst to punkter, nominelt ved passagerrummets forreste og bageste punkt, idet den nøjagtige position fastsættes af den tekniske tjeneste. Skabeloner fastgøres til dele af konstruktionen, der i det væsentlige er udeformerbare. |
| --- | --- |

2.7.

Til bestemmelse af, om kravet i punkt 3.1 i dette bilag er opfyldt, benyttes hurtig fotografering, deformerbare skabeloner eller andre hensigtsmæssige midler. Denne kontrol skal finde sted i mindst to punkter, nominelt ved passagerrummets forreste og bageste punkt, idet den nøjagtige position fastsættes af den tekniske tjeneste. Skabeloner fastgøres til dele af konstruktionen, der i det væsentlige er udeformerbare.

Figur 1

Image

BILAG 5

Tillæg 2

OMRULNINGSPRØVE FOR KAROSSERISEKTION

1.   PRØVNINGSBETINGELSER:

| 1.1. | Karosserisektionen skal repræsentere en sektion af det ulastede køretøj. |
| --- | --- |

1.1.

Karosserisektionen skal repræsentere en sektion af det ulastede køretøj.

| 1.2. | Karosserisektionens geometri, drejningsaksen og tyngdepunktets lodrette og vandrette beliggenhed skal være repræsentative for det komplette køretøj. |
| --- | --- |

1.2.

Karosserisektionens geometri, drejningsaksen og tyngdepunktets lodrette og vandrette beliggenhed skal være repræsentative for det komplette køretøj.

| 1.3. | Karosserisektionens masse, regnet som procentdel af det køreklare køretøjs egenmasse, skal angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

1.3.

Karosserisektionens masse, regnet som procentdel af det køreklare køretøjs egenmasse, skal angives af fabrikanten.

| 1.4. | Den energi, der skal optages af karosserisektionen, regnet som procentdel af den totale energi, der ville blive optaget af et komplet køretøj, skal angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

1.4.

Den energi, der skal optages af karosserisektionen, regnet som procentdel af den totale energi, der ville blive optaget af et komplet køretøj, skal angives af fabrikanten.

| 1.5. | Den i 1.4 omhandlede procentdel af den totale energi må ikke være mindre end den i punkt 1.3 omhandlede procentdel af den totale egenmasse af et køreklart køretøj. |
| --- | --- |

1.5.

Den i 1.4 omhandlede procentdel af den totale energi må ikke være mindre end den i punkt 1.3 omhandlede procentdel af den totale egenmasse af et køreklart køretøj.

| 1.6. | Prøvebetingelserne skal være de i tillæg 1, punkt 1.6, og tillæg 3, punkt 2.1 til 2.6 angivne. |
| --- | --- |

1.6.

Prøvebetingelserne skal være de i tillæg 1, punkt 1.6, og tillæg 3, punkt 2.1 til 2.6 angivne.

2.   PRØVNINGSMETODE

| 2.1. | Prøven udføres som beskrevet i tillæg 1 bortset fra, at den ovenfor beskrevne karosserisektion anvendes i stedet for et komplet køretøj. |
| --- | --- |

2.1.

Prøven udføres som beskrevet i tillæg 1 bortset fra, at den ovenfor beskrevne karosserisektion anvendes i stedet for et komplet køretøj.

BILAG 5

Tillæg 3

PENDULPRØVE FOR EN KAROSSERISEKTION

1.   ENERGINIVEAU OG ANSLAGSRETNING

| 1.1. | Den energi, der skal overføres til en given karosserisektion, skal være lig summen af de energier, der af fabrikanten er tildelt hver tværsnitsbue, som er indeholdt i den pågældende karosserisektion. |
| --- | --- |

1.1.

Den energi, der skal overføres til en given karosserisektion, skal være lig summen af de energier, der af fabrikanten er tildelt hver tværsnitsbue, som er indeholdt i den pågældende karosserisektion.

| 1.2. | Den korrekte energiandel, foreskrevet i undertillæg 1 til dette tillæg, påføres hver karosserisektion således, at impulsen i pendulets bevægelsesretning danner en vinkel på 25 grader (+ 0o, - 5o) med karosserisektionens lodrette midterplan i længderetningen. Den nøjagtige vinkel inden for det angivne interval fastsættes af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

1.2.

Den korrekte energiandel, foreskrevet i undertillæg 1 til dette tillæg, påføres hver karosserisektion således, at impulsen i pendulets bevægelsesretning danner en vinkel på 25 grader (+ 0o, - 5o) med karosserisektionens lodrette midterplan i længderetningen. Den nøjagtige vinkel inden for det angivne interval fastsættes af køretøjets fabrikant.

2.   PRØVNINGSMETODE

| 2.1. | Der skal udføres et tilstrækkeligt antal prøver til, at det over for den tekniske tjeneste, der forestår prøven, er godtgjort, at det i punkt 3.1 i dette bilag angivne krav er opfyldt. |
| --- | --- |

2.1.

Der skal udføres et tilstrækkeligt antal prøver til, at det over for den tekniske tjeneste, der forestår prøven, er godtgjort, at det i punkt 3.1 i dette bilag angivne krav er opfyldt.

| 2.2. | Ved prøven skal karosserisektionernes tværsnit have den normale opbygning i forhold til gulv, bundramme, sider og tag. Ligeledes medtages sektioner af udstyr som bagagehylder, ventilationskanaler etc., når sådanne forefindes. |
| --- | --- |

2.2.

Ved prøven skal karosserisektionernes tværsnit have den normale opbygning i forhold til gulv, bundramme, sider og tag. Ligeledes medtages sektioner af udstyr som bagagehylder, ventilationskanaler etc., når sådanne forefindes.

| 2.3. | Alle døre og oplukkelige vinduer på karosserisektionen skal være lukket og smækket, men ikke låst. På vinduer og glasbeklædte forplader eller skærme kan glasset efter ansøgerens valg være isat eller fjernet. |
| --- | --- |

2.3.

Alle døre og oplukkelige vinduer på karosserisektionen skal være lukket og smækket, men ikke låst. På vinduer og glasbeklædte forplader eller skærme kan glasset efter ansøgerens valg være isat eller fjernet.

| 2.4. | Hvis det er hensigtsmæssigt, kan sæder også indgå efter fabrikantens valg, idet de indstilles i deres normale position i forhold til karosserisektionens konstruktion. De normale fastgøringer og samlinger mellem alle dele og udstyr skal være til stede. Er ryglænene indstillelige, skal de være i deres mest oprette position; er sæderne indstillelige i højde, skal de være i højeste position. |
| --- | --- |

2.4.

Hvis det er hensigtsmæssigt, kan sæder også indgå efter fabrikantens valg, idet de indstilles i deres normale position i forhold til karosserisektionens konstruktion. De normale fastgøringer og samlinger mellem alle dele og udstyr skal være til stede. Er ryglænene indstillelige, skal de være i deres mest oprette position; er sæderne indstillelige i højde, skal de være i højeste position.

| 2.5. | Den side af karosserisektionen, mod hvilken anslag skal finde sted, vælges af fabrikanten. Kræves der afprøvning af flere end én karosserisektion, skal anslag finde sted i samme side. |
| --- | --- |

2.5.

Den side af karosserisektionen, mod hvilken anslag skal finde sted, vælges af fabrikanten. Kræves der afprøvning af flere end én karosserisektion, skal anslag finde sted i samme side.

| 2.6. | Til bestemmelse af, om kravet i punkt 3.1 i dette bilag er opfyldt, benyttes hurtig fotografering, deformerbare skabeloner eller andre hensigtsmæssige midler. Skabeloner fastgøres til sådanne dele af konstruktionen, der i det væsentlige er udeformerbare. |
| --- | --- |

2.6.

Til bestemmelse af, om kravet i punkt 3.1 i dette bilag er opfyldt, benyttes hurtig fotografering, deformerbare skabeloner eller andre hensigtsmæssige midler. Skabeloner fastgøres til sådanne dele af konstruktionen, der i det væsentlige er udeformerbare.

| 2.7. | Den karosserisektion, der skal afprøves, skal fastgøres solidt og sikkert til monteringsrammen gennem tværdragerne eller dele, der erstatter disse, på en sådan måde, at der under anslaget ikke optages energi af betydning i understøtningsrammen og dennes fastgøringer. |
| --- | --- |

2.7.

Den karosserisektion, der skal afprøves, skal fastgøres solidt og sikkert til monteringsrammen gennem tværdragerne eller dele, der erstatter disse, på en sådan måde, at der under anslaget ikke optages energi af betydning i understøtningsrammen og dennes fastgøringer.

| 2.8. | Pendulet udløses fra en højde, som bevirker at dets hastighed ved anslag mod karosserisektionen er mellem 3 og 8 m/s. |
| --- | --- |

2.8.

Pendulet udløses fra en højde, som bevirker at dets hastighed ved anslag mod karosserisektionen er mellem 3 og 8 m/s.

3.   BESKRIVELSE AF PENDULET

| 3.1. | Pendulets anslagsflade skal enten være af stål eller af krydsfiner med tykkelse 20 mm ± 5 mm, og pendulets masse skal være ensartet fordelt. Anslagsfladen skal være rektangulær og flad, mindst lige så bred som den afprøvede karosserisektion, og mindst 800 mm høj. Dens kanter skal være afrundet med rundingsradius på mindst 15 mm. |
| --- | --- |

3.1.

Pendulets anslagsflade skal enten være af stål eller af krydsfiner med tykkelse 20 mm ± 5 mm, og pendulets masse skal være ensartet fordelt. Anslagsfladen skal være rektangulær og flad, mindst lige så bred som den afprøvede karosserisektion, og mindst 800 mm høj. Dens kanter skal være afrundet med rundingsradius på mindst 15 mm.

| 3.2. | Pendulet skal være stift fastgjort til to stive stænger. Stængernes akse skal være mindst 3 500 mm fra pendulets geometriske centrum. |
| --- | --- |

3.2.

Pendulet skal være stift fastgjort til to stive stænger. Stængernes akse skal være mindst 3 500 mm fra pendulets geometriske centrum.

Undertillæg 1

BEREGNING AF DEN TOTALE ENERGI (E*)

Image

Forudsætninger:

| 1. | Karosseriets tværsnit forudsættes rektangulært. |
| --- | --- |

1.

Karosseriets tværsnit forudsættes rektangulært.

| 2. | Ophængssystemet forudsættes stift fastgjort. |
| --- | --- |

2.

Ophængssystemet forudsættes stift fastgjort.

| 3. | Karosserisektionens bevægelse forudsættes at være en ren rotation omkring punktet »A«. |
| --- | --- |

3.

Karosserisektionens bevægelse forudsættes at være en ren rotation omkring punktet »A«.

Beregning af total energi (E*)

Bestemmes faldet (h) i tyngdepunktet med grafiske metoder, kan E* antages at være givet ved formlen:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Alternativt kan E* beregnes af formlen:

Formula

(Nm) hvor:

| M = | massen af køretøjet i køreklar stand (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | køretøjets udvendige bredde (m) |
| H = | højden af det ulastede køretøjs tyngdepunkt (m) |
| H = | køretøjets højde (m). |

M =

massen af køretøjet i køreklar stand (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

køretøjets udvendige bredde (m)

H =

højden af det ulastede køretøjs tyngdepunkt (m)

H =

køretøjets højde (m).

Undertillæg 2

KRAV TIL FORDEL ING AF ENERGIOPTAGELSEN MELLEM OVERBYGNINGENS VIGTIGSTE ENERGIABSORBERENDE DELE

| 1. | Der skal udføres et tilstrækkeligt antal prøver til over for den tekniske tjeneste at godtgøre, at køretøjet opfylder kravene i punkt 3.1 i dette bilag. Dertil kræves ikke nødvendigvis mere end én prøve. |
| --- | --- |

1.

Der skal udføres et tilstrækkeligt antal prøver til over for den tekniske tjeneste at godtgøre, at køretøjet opfylder kravene i punkt 3.1 i dette bilag. Dertil kræves ikke nødvendigvis mere end én prøve.

| 2. | Beregninger baseret på data opnået ved afprøvning af én karosserisektion kan anvendes til at godtgøre accepterbarheden af en anden karosserisektion, der ikke er identisk med den allerede afprøvede, såfremt de to sektioner har mange fælles konstruktionsmæssige egenskaber. |
| --- | --- |

2.

Beregninger baseret på data opnået ved afprøvning af én karosserisektion kan anvendes til at godtgøre accepterbarheden af en anden karosserisektion, der ikke er identisk med den allerede afprøvede, såfremt de to sektioner har mange fælles konstruktionsmæssige egenskaber.

| 3. | Fabrikanten erklærer, hvilke af overbygningens stolper, der anses for at bidrage til dens styrke, og angiver ligeledes den energimængde (Ei), som hver stolpe er beregnet til at optage. Disse angivelser skal opfylde følgende kriterier:







  (1) | | hvor m er det samlede angivne antal stolper |
| --- | --- | --- | --- |
| (2) (a) | | hvor n er det angivne antal stolper foran køretøjets tyngdepunkt |
| (b) | | hvor p er det angivne antal stolper bag køretøjets tyngdepunkt. |
| (3) | LF ≥ 0,4lf | |
| (4) | LR ≥ 0,4lr | |
| (5) | | Dette gælder kun, hvor dmax er større end 0,8 gange den største forskydning, der tillades uden indtrængen i det tilbageværende rum. |
| | hvor | |
| | Ei | er den energimængde, der angives at kunne optages af den i'te stolpe i overbygningen |
| EiF | er den energimængde, der angives at kunne optages af den i'te stolpe foran køretøjets tyngdepunkt |
| EiR | er den energimængde, der angives at kunne optages af den i'te stolpe bag køretøjets tyngdepunkt |
| E* | eer den totale energi, der kan optages af hele køretøjets konstruktion |
| dmax | er den største forskydning, målt i anslagsretningen, af nogen sektion af karosseriet, efter at den pågældende sektion har optaget sin angivne andel af anslagsenergien |
| dmin | er den mindste forskydning, målt i anslagsretningen og i samme punkt på sektionen som dmax, af nogen sektion af karosserikonstruktionen, efter at den pågældende sektion har optaget sin angivne andel af anslagsenergien. |

3.

Fabrikanten erklærer, hvilke af overbygningens stolper, der anses for at bidrage til dens styrke, og angiver ligeledes den energimængde (Ei), som hver stolpe er beregnet til at optage. Disse angivelser skal opfylde følgende kriterier:

(1)

Formula

hvor m er det samlede angivne antal stolper

(2) (a)

Formula

hvor n er det angivne antal stolper foran køretøjets tyngdepunkt

(b)

Formula

hvor p er det angivne antal stolper bag køretøjets tyngdepunkt.

(3)

LF ≥ 0,4lf

(4)

LR ≥ 0,4lr

(5)

Formula

Dette gælder kun, hvor dmax er større end 0,8 gange den største forskydning, der tillades uden indtrængen i det tilbageværende rum.

hvor

Ei

er den energimængde, der angives at kunne optages af den i'te stolpe i overbygningen

EiF

er den energimængde, der angives at kunne optages af den i'te stolpe foran køretøjets tyngdepunkt

EiR

er den energimængde, der angives at kunne optages af den i'te stolpe bag køretøjets tyngdepunkt

E*

eer den totale energi, der kan optages af hele køretøjets konstruktion

dmax

er den største forskydning, målt i anslagsretningen, af nogen sektion af karosseriet, efter at den pågældende sektion har optaget sin angivne andel af anslagsenergien

dmin

er den mindste forskydning, målt i anslagsretningen og i samme punkt på sektionen som dmax, af nogen sektion af karosserikonstruktionen, efter at den pågældende sektion har optaget sin angivne andel af anslagsenergien.

| = | vægtet middelafstand af de stolper som angives at ligge foran køretøjets tyngdepunkt. |
| --- | --- |
| = | vægtet middelafstand af de stolper som angives at ligge bag køretøjets tyngdepunkt. |

Formula

vægtet middelafstand af de stolper som angives at ligge foran køretøjets tyngdepunkt.

Formula

vægtet middelafstand af de stolper som angives at ligge bag køretøjets tyngdepunkt.

| | hvor | |
| --- | --- | --- |
| | lif | er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til den i'te søjle foran tyngdepunktet |
| lir | er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til den i'te søjle bag tyngdepunktet |
| lf | er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til køretøjets forende |
| lf | er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til køretøjets bagende. |

hvor

lif

er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til den i'te søjle foran tyngdepunktet

lir

er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til den i'te søjle bag tyngdepunktet

lf

er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til køretøjets forende

lf

er afstanden fra køretøjets tyngdepunkt til køretøjets bagende.

Image

BILAG 5

Tillæg 4

EFTERPRØVNING AF OVERBYGNINGENS STYRKE VED BEREGNING

| 1. | En overbygning eller sektioner deraf kan godtgøres at opfylde det i punkt 3.1 i dette bilag angivne krav ved en beregningsmetode, der er godkendt af den tekniske tjeneste, som forestår prøvernes udførelse. |
| --- | --- |

1.

En overbygning eller sektioner deraf kan godtgøres at opfylde det i punkt 3.1 i dette bilag angivne krav ved en beregningsmetode, der er godkendt af den tekniske tjeneste, som forestår prøvernes udførelse.

| 2. | Kan konstruktionen forventes udsat for deformation ud over elasticitetsgrænsen af de anvendte materialer, skal beregningerne simulere konstruktionens opførsel svarende til, at den underkastes store plastiske deformationer. |
| --- | --- |

2.

Kan konstruktionen forventes udsat for deformation ud over elasticitetsgrænsen af de anvendte materialer, skal beregningerne simulere konstruktionens opførsel svarende til, at den underkastes store plastiske deformationer.

| 3. | Den tekniske tjeneste, som forestår prøverne, kan kræve, at der udføres prøver på samlinger eller på dele af konstruktionen for at efterprøve de forudsætninger, der ligger til grund for beregningerne. |
| --- | --- |

3.

Den tekniske tjeneste, som forestår prøverne, kan kræve, at der udføres prøver på samlinger eller på dele af konstruktionen for at efterprøve de forudsætninger, der ligger til grund for beregningerne.

4.   FORBEREDELSER TIL BEREGNING

| 4.1. | Beregningerne kan ikke foretages, før konstruktionen er analyseret og en matematisk model af den opstillet. Derved defineres de særskilte elementer, der skal tages i betragtning, såvel som de punkter, hvor der kan opstå plastiske hængsler. De anvendte dimensioner på elementerne samt materialernes egenskaber skal angives. Hængselpunkterne skal afprøves fysisk til bestemmelse af kraft-(drejningsmoment)-deformationskarakteristikker ved plastisk deformation, idet disse er afgørende for beregningerne. Den hertil svarende deformationshastighed og dynamiske flydespænding bestemmes. Kan beregningsmetoden ikke vise, hvornår der vil indtræde et betydningsfuldt brud, er det uomgængelig nødvendigt at foretage denne bestemmelse eksperimentelt ved separate analyser eller fastlægge en passende dynamisk fordeling af belastningen i køretøjets længderetning. Belastningens fordeling i køretøjets længderetning skal angives. |
| --- | --- |

4.1.

Beregningerne kan ikke foretages, før konstruktionen er analyseret og en matematisk model af den opstillet. Derved defineres de særskilte elementer, der skal tages i betragtning, såvel som de punkter, hvor der kan opstå plastiske hængsler. De anvendte dimensioner på elementerne samt materialernes egenskaber skal angives. Hængselpunkterne skal afprøves fysisk til bestemmelse af kraft-(drejningsmoment)-deformationskarakteristikker ved plastisk deformation, idet disse er afgørende for beregningerne. Den hertil svarende deformationshastighed og dynamiske flydespænding bestemmes. Kan beregningsmetoden ikke vise, hvornår der vil indtræde et betydningsfuldt brud, er det uomgængelig nødvendigt at foretage denne bestemmelse eksperimentelt ved separate analyser eller fastlægge en passende dynamisk fordeling af belastningen i køretøjets længderetning. Belastningens fordeling i køretøjets længderetning skal angives.

| 4.2. | Beregningsmetoden skal omfatte deformationer indtil elasticitetsgrænsen af materialerne, efterfulgt af udpegelse af de steder, hvor der vil dannes plastiske hængsler med efterfølgende dannelse af andre plastiske hængsler, medmindre position og rækkefølge for dannelsen af plastiske hængsler kendes fra tidligere erfaring. I metoden skal indgå de geometriske ændringer af konstruktionen, som finder sted, i det mindste indtil det stadium, hvor deformationerne har overskredet grænsen for det acceptable. Beregningerne skal simulere den energiafgivelse og anslagskraft, der vil være gældende, hvis den pågældende opbygning underkastes de i tillæg 1 foreskrevne omrulningsprøver. Beregningsmetodens gyldighed skal være godtgjort ved sammenholdelse med resultater af fysiske prøver, som ikke nødvendigvis skal have været udført i forbindelse med det aktuelle køretøj. |
| --- | --- |

4.2.

Beregningsmetoden skal omfatte deformationer indtil elasticitetsgrænsen af materialerne, efterfulgt af udpegelse af de steder, hvor der vil dannes plastiske hængsler med efterfølgende dannelse af andre plastiske hængsler, medmindre position og rækkefølge for dannelsen af plastiske hængsler kendes fra tidligere erfaring. I metoden skal indgå de geometriske ændringer af konstruktionen, som finder sted, i det mindste indtil det stadium, hvor deformationerne har overskredet grænsen for det acceptable. Beregningerne skal simulere den energiafgivelse og anslagskraft, der vil være gældende, hvis den pågældende opbygning underkastes de i tillæg 1 foreskrevne omrulningsprøver. Beregningsmetodens gyldighed skal være godtgjort ved sammenholdelse med resultater af fysiske prøver, som ikke nødvendigvis skal have været udført i forbindelse med det aktuelle køretøj.

5.   PRØVER PÅ EN SEKTION AF OVERBYGNINGEN

Når en beregningsmetode anvendes på en sektion af den samlede overbygning, gælder samme vilkår som angivet ovenfor for det komplette køretøj.

BILAG 6

RETNINGSLINJER FOR MÅLING AF MASKINELT BETJENTE DØRES LUKKEKRAFT

(jf. bilag 3, punkt 7.6.5.6.1.1)

1.   Generelt

Lukning af en maskinelt betjent dør er en dynamisk proces. Når en dør i bevægelse rammer en forhindring, udløser det en dynamisk reaktionskraft, hvis (tidsmæssige) forløb afhænger af forskellige faktorer (således dørens masse, acceleration og dimensioner).

2.   Definitioner

| 2.1. | Lukkekraften F(t) er en funktion af tiden, som måles ved dørens lukkekanter (jf. punkt 3.2 i det følgende). |
| --- | --- |

2.1.

Lukkekraften F(t) er en funktion af tiden, som måles ved dørens lukkekanter (jf. punkt 3.2 i det følgende).

| 2.2. | Spidskraft FS er den maksimale størrelse af lukkekraften. |
| --- | --- |

2.2.

Spidskraft FS er den maksimale størrelse af lukkekraften.

| 2.3. | Effektiv kraft FE er gennemsnitsstørrelsen af lukkekraften i impulsperioden: |
| --- | --- |

2.3.

Effektiv kraft FE er gennemsnitsstørrelsen af lukkekraften i impulsperioden:

Formula

| 2.4. | Impulsperioden T er tiden mellem t1 og t2:
  T = t2 — t1

  hvor:






  t1 = | følsomhedstærsklen, hvor lukkekraften når op over 50 N. |
| --- | --- | --- |
| t2 = | udklingningstærsklen, hvor lukkekraften når ned under 50 N. |

2.4.

Impulsperioden T er tiden mellem t1 og t2:

T = t2 — t1

hvor:

t1 =

følsomhedstærsklen, hvor lukkekraften når op over 50 N.

t2 =

udklingningstærsklen, hvor lukkekraften når ned under 50 N.

| 2.5. | Forholdet mellem ovennævnte parametre er illustreret i fig. 1 nedenfor (som eksempel):
  Figur 1 |
| --- | --- |

2.5.

Forholdet mellem ovennævnte parametre er illustreret i fig. 1 nedenfor (som eksempel):

Figur 1

Image

| 2.6. | Klemkraften Fc er det aritmetiske gennemsnit af de effektive kræfter, målt gentagne gange i samme punkt: |
| --- | --- |

2.6.

Klemkraften Fc er det aritmetiske gennemsnit af de effektive kræfter, målt gentagne gange i samme punkt:

Formula

3.   Målinger

| 3.1. | Måleforskrifter: |
| --- | --- |

3.1.

Måleforskrifter:

| 3.1.1. | Temperaturområde 10o-30 oC |
| --- | --- |

3.1.1.

Temperaturområde 10o-30 oC

| 3.1.2. | Køretøjet skal holde på vandret grund. |
| --- | --- |

3.1.2.

Køretøjet skal holde på vandret grund.

| 3.2. | Målepunkterne er følgende: |
| --- | --- |

3.2.

Målepunkterne er følgende:

| 3.2.1. | Ved dørens hovedlukkekanter: | ét midt på døren |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Ved dørens hovedlukkekanter:

ét midt på døren

| | ét 150 mm over dørens underkant. |
| --- | --- |

ét 150 mm over dørens underkant.

| 3.2.2. | For døre med anordning til forhindring af sammenklemning i oplukkeprocessen:
  Ved dørens sekundære lukkekanter i det punkt, som anses for at frembyde størst risiko for at komme i klemme. |
| --- | --- |

3.2.2.

For døre med anordning til forhindring af sammenklemning i oplukkeprocessen:

Ved dørens sekundære lukkekanter i det punkt, som anses for at frembyde størst risiko for at komme i klemme.

| 3.3. | Der tages mindst tre målinger i hvert af målepunkterne til bestemmelse af klemkraften som foreskrevet i punkt 2.6. |
| --- | --- |

3.3.

Der tages mindst tre målinger i hvert af målepunkterne til bestemmelse af klemkraften som foreskrevet i punkt 2.6.

| 3.4. | Lukkekraftsignalet registreres gennem et lavpasfilter med en frekvensgrænse på 100 Hz. Både følsomhedstærsklen og udklingningstærsklen til begrænsning af impulsvarigheden sættes til 50 N. |
| --- | --- |

3.4.

Lukkekraftsignalet registreres gennem et lavpasfilter med en frekvensgrænse på 100 Hz. Både følsomhedstærsklen og udklingningstærsklen til begrænsning af impulsvarigheden sættes til 50 N.

| 3.5. | Aflæsningen må højst afvige ± 3 % fra den nominelle værdi. |
| --- | --- |

3.5.

Aflæsningen må højst afvige ± 3 % fra den nominelle værdi.

4.   Måleudstyr

| 4.1. | Måleudstyret består af to dele: et håndtag og en belastningscelle (jf. fig. 2). |
| --- | --- |

4.1.

Måleudstyret består af to dele: et håndtag og en belastningscelle (jf. fig. 2).

| 4.2. | Belastningscellen skal have følgende specifikationer: |
| --- | --- |

4.2.

Belastningscellen skal have følgende specifikationer:

| 4.2.1. | Den består af to forskydelige huse med ydermål Ø 100 mm og bredde 115 mm. Cellen er forsynet med en trykfjeder mellem de to huse, således at belastningscellen kan trykkes sammen, når den påføres en passende kraft. |
| --- | --- |

4.2.1.

Den består af to forskydelige huse med ydermål Ø 100 mm og bredde 115 mm. Cellen er forsynet med en trykfjeder mellem de to huse, således at belastningscellen kan trykkes sammen, når den påføres en passende kraft.

| 4.2.2. | Belastningscellens stivhed skal være 10 ± 0,2 N/mm. Det maksimale fjederudslag skal være begrænset til 30 mm, således at den maksimale spidskraft er 300 N. |
| --- | --- |

4.2.2.

Belastningscellens stivhed skal være 10 ± 0,2 N/mm. Det maksimale fjederudslag skal være begrænset til 30 mm, således at den maksimale spidskraft er 300 N.

Figur 2

Image

BILAG 7

SÆRLIGE KRAV TIL KØRETØJER MED EN KAPACITET PÅ HØJST 22 PASSAGERER

1.1.   Udgangenes mindstemål

De forskellige typer udgange skal have følgende mindstemål:

| Åbning | Mål | Bemærkninger: |
| --- | --- | --- |
| Udstigningsdør | Indgangshøjde:
  Kategori
  A = 1 650 mm
  B 1 500 mm | Højden af en udstigningsdør måles som den lodrette afstand i et lodret plan dannet af de lodrette projektioner af midtpunktet af døråbningen og overfladen af det nederste trin. |
| Åbningshøjde | Den lodrette højde af udstigningsdørens døråbning skal være således, at den giver fri passage for dobbeltpladen omhandlet i bilag 3, punkt 7.7.1.1. De øverste hjørner kan være mindsket ved afrunding med en radius på højst 150 mm. |
| Bredde:
  Enkeltdør: 650 mm
  Dobbeltdør: 1 200 mm | For køretøjer i kategori B, hvor højden af udstigningsdøren er mellem 1 400 og 1 500 mm, gælder en mindste bredde af døråbningen på 750 mm. På alle køretøjerne kan bredden af enhver udstigningsdør mindskes med 100 mm, når der måles i højde med håndstøtterne, og med 250 mm, når dette er nødvendigt som følge af hjulkasser, mekanismen til automatiske eller fjernbetjente døre, eller forrudens hældning. |
| Nødudgangsdør | Højde: 1 250 mm
  Bredde: 550 mm | Bredden kan nedsættes til 300 mm i tilfælde, hvor dette nødvendiggøres af indragende hjulkasser, forudsat at bredden på 550 mm er overholdt i en højde af mindst 400 mm over den nederste del af døråbningen. De øverste hjørner kan være mindsket ved afrunding med en radius på højst 150 mm. |
| Nødudgangsvindue | Åbningens areal: 4 000 cm2 | Dog tillades en tolerance på 5 % på arealet for typegodkendelser meddelt inden et år efter ikrafttræden af dette regulativ. Arealet skal kunne indskrives i et rektangel på 500 × 700 mm. |

Åbning

Mål

Bemærkninger:

Udstigningsdør

Indgangshøjde:

Kategori

A = 1 650 mm

B 1 500 mm

Højden af en udstigningsdør måles som den lodrette afstand i et lodret plan dannet af de lodrette projektioner af midtpunktet af døråbningen og overfladen af det nederste trin.

Åbningshøjde

Den lodrette højde af udstigningsdørens døråbning skal være således, at den giver fri passage for dobbeltpladen omhandlet i bilag 3, punkt 7.7.1.1. De øverste hjørner kan være mindsket ved afrunding med en radius på højst 150 mm.

Bredde:

Enkeltdør: 650 mm

Dobbeltdør: 1 200 mm

For køretøjer i kategori B, hvor højden af udstigningsdøren er mellem 1 400 og 1 500 mm, gælder en mindste bredde af døråbningen på 750 mm. På alle køretøjerne kan bredden af enhver udstigningsdør mindskes med 100 mm, når der måles i højde med håndstøtterne, og med 250 mm, når dette er nødvendigt som følge af hjulkasser, mekanismen til automatiske eller fjernbetjente døre, eller forrudens hældning.

Nødudgangsdør

Højde: 1 250 mm

Bredde: 550 mm

Bredden kan nedsættes til 300 mm i tilfælde, hvor dette nødvendiggøres af indragende hjulkasser, forudsat at bredden på 550 mm er overholdt i en højde af mindst 400 mm over den nederste del af døråbningen. De øverste hjørner kan være mindsket ved afrunding med en radius på højst 150 mm.

Nødudgangsvindue

Åbningens areal: 4 000 cm2

Dog tillades en tolerance på 5 % på arealet for typegodkendelser meddelt inden et år efter ikrafttræden af dette regulativ. Arealet skal kunne indskrives i et rektangel på 500 × 700 mm.

| 1.1.1. | Køretøjer, for hvilke punkt 7.7.1.9 i bilag 3 gælder, skal opfylde kravene i punkt 7.6.3.1 i bilag 3 eller punkt 1.1 i nærværende bilag hvad angår nødudgangsvinduer og nødudgangslemme, samt følgende mindstekrav hvad angår udstigningsdøre og nødudgangsdøre:






  Åbning | Mål | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| Udstigningsdør | Åbningshøjde: 1 100 mm | Dette mål kan nedsættes ved afrunding af åbningens hjørner med en radius på højst 150 mm. |
| Bredde:
  Enkeltdør: 650 mm
  Dobbeltdør: 1 200 mm | Dette mål kan nedsættes ved afrunding af åbningens hjørner med en radius på højst 150 mm. Bredden kan nedsættes med 100 mm, når der måles i højde med håndstøtterne, og med 250 mm, når dette er nødvendigt som følge af hjulkasser, mekanismen til automatiske eller fjernbetjente døre, eller forrudens hældning. |
| Nødudgangsdør | Højde: 1 100 mm
  Bredde: 550 mm | Bredden kan nedsættes til 300 mm i tilfælde, hvor dette nødvendiggøres af indragende hjulkasser, forudsat at bredden på 550 mm er overholdt i en højde af mindst 400 mm over den nederste del af døråbningen. De øverste hjørner kan være mindsket ved afrunding med en radius på højst 150 mm. |

1.1.1.

Åbning

Mål

Bemærkninger

Udstigningsdør

Åbningshøjde: 1 100 mm

Dette mål kan nedsættes ved afrunding af åbningens hjørner med en radius på højst 150 mm.

Bredde:

Enkeltdør: 650 mm

Dobbeltdør: 1 200 mm

Dette mål kan nedsættes ved afrunding af åbningens hjørner med en radius på højst 150 mm. Bredden kan nedsættes med 100 mm, når der måles i højde med håndstøtterne, og med 250 mm, når dette er nødvendigt som følge af hjulkasser, mekanismen til automatiske eller fjernbetjente døre, eller forrudens hældning.

Nødudgangsdør

Højde: 1 100 mm

Bredde: 550 mm

Bredden kan nedsættes til 300 mm i tilfælde, hvor dette nødvendiggøres af indragende hjulkasser, forudsat at bredden på 550 mm er overholdt i en højde af mindst 400 mm over den nederste del af døråbningen. De øverste hjørner kan være mindsket ved afrunding med en radius på højst 150 mm.

1.2.   Udganges placering

| 1.2.1. | Udstigningsdøren(-ene) skal være placeret på den side af køretøjet, der vender mod vejens nærmeste side, (afhængigt af færdselsretningen i den stat, hvor køretøjet skal indregistreres) eller på køretøjets bagside. |
| --- | --- |

1.2.1.

Udstigningsdøren(-ene) skal være placeret på den side af køretøjet, der vender mod vejens nærmeste side, (afhængigt af færdselsretningen i den stat, hvor køretøjet skal indregistreres) eller på køretøjets bagside.

| 1.2.2. | Udgangene skal være placeret således, at der er mindst én udgang på hver side af køretøjet. |
| --- | --- |

1.2.2.

Udgangene skal være placeret således, at der er mindst én udgang på hver side af køretøjet.

| 1.2.3. | Der skal være mindst én udgang i forreste og én i bageste halvdel af passagerrummet. |
| --- | --- |

1.2.3.

Der skal være mindst én udgang i forreste og én i bageste halvdel af passagerrummet.

| 1.2.4. | Der skal være mindst én udgang enten på forsiden eller på bagsiden af køretøjet, medmindre køretøjet er forsynet med lem. |
| --- | --- |

1.2.4.

Der skal være mindst én udgang enten på forsiden eller på bagsiden af køretøjet, medmindre køretøjet er forsynet med lem.

BILAG 8

KRAV TIL TEKNISKE HJÆLPEMIDLER, DER LETTER ADGANGSFORHOLDENE FOR BEVÆGELSESHÆMMEDE PASSAGERER

1.   GENERELT

Dette bilag indeholder de bestemmelser, som skal gælde for køretøjer, der er konstrueret således, at bevægelseshæmmede passagerer og kørestolsbrugere har let adgang til dem.

2.   ANVENDELSESOMRÅDE

Disse krav gælder for køretøjer, der letter indstigning for bevægelseshæmmede passagerer.

3.   FORSKRIFTER

3.1.   Trin

Højden af første trin fra jorden ved mindst én indgang må højst være 250 mm for køretøjer i gruppe I og kategori A og 320 mm for køretøjer i gruppe II og III samt kategori B.

Alternativt må første trin over jorden højst være 270 mm i to døre (én indgang og én udstigningsdør) for køretøjer i gruppe I og kategori A.

Et knælesystem og/eller et optrækkeligt trin kan anvendes.

Højden af alle andre trin end første trin fra jorden ved ovennævnte døre, i en passage og en gang må højst være 200 mm for køretøjer i gruppe I og kategori A og 250 mm for køretøjer i gruppe II og III samt kategori B.

Overgang fra en forsænket gang til et siddepladsområde anses ikke for trin.

3.2.   Sæder og plads, der er forbeholdt bevægelseshæmmede passagerer

| 3.2.1. | Et mindste antal af bagudvendende og fremadvendende sæder, der er forbeholdt bevægelseshæmmede passagerer, skal være placeret nær en udstigningsdør (udstigningsdøre), der er egnet til ind- og udstigning. Der skal være mindst fire forbeholdte sæder i køretøjer af gruppe I, to i gruppe II og III og et i kategori A og B. Et sæde, der kan slås op, når det ikke er i brug, kan ikke være en forbeholdt siddeplads. Punkt 7.7.8.5.2 i bilag 3 finder ikke anvendelse på køretøjer, som opfylder dette krav. |
| --- | --- |

3.2.1.

Et mindste antal af bagudvendende og fremadvendende sæder, der er forbeholdt bevægelseshæmmede passagerer, skal være placeret nær en udstigningsdør (udstigningsdøre), der er egnet til ind- og udstigning. Der skal være mindst fire forbeholdte sæder i køretøjer af gruppe I, to i gruppe II og III og et i kategori A og B. Et sæde, der kan slås op, når det ikke er i brug, kan ikke være en forbeholdt siddeplads. Punkt 7.7.8.5.2 i bilag 3 finder ikke anvendelse på køretøjer, som opfylder dette krav.

| 3.2.2. | Der skal under eller i nærheden af en forbeholdt siddeplads være plads nok til en førerhund. |
| --- | --- |

3.2.2.

Der skal under eller i nærheden af en forbeholdt siddeplads være plads nok til en førerhund.

| 3.2.3. | Der skal forefindes armlæn mellem siddepladsen og gangen, og dette skal kunne fjernes hurtigt, så der bliver fri adgang til sædet.
  Der skal i nærheden af den forbeholdte siddeplads være anbragt et gelænder eller en håndstøtte, som passagererne nemt kan gribe fast i. |
| --- | --- |

3.2.3.

Der skal forefindes armlæn mellem siddepladsen og gangen, og dette skal kunne fjernes hurtigt, så der bliver fri adgang til sædet.

Der skal i nærheden af den forbeholdte siddeplads være anbragt et gelænder eller en håndstøtte, som passagererne nemt kan gribe fast i.

| 3.2.4. | Sædehyndens mindste bredde, målt fra et lodret plan gennem siddepladsens midtpunkt, skal være 220 mm på hver side eller, for sammenhængende sæder, 220 mm for hver siddeplads på begge sider. |
| --- | --- |

3.2.4.

Sædehyndens mindste bredde, målt fra et lodret plan gennem siddepladsens midtpunkt, skal være 220 mm på hver side eller, for sammenhængende sæder, 220 mm for hver siddeplads på begge sider.

| 3.2.5. | Den usammenpressede sædehyndes højde over gulvet skal være således, at afstanden fra gulvet til et vandret plan, der rører sædehyndens opadvendende overflade fortil, er mellem 400 og 500 mm. |
| --- | --- |

3.2.5.

Den usammenpressede sædehyndes højde over gulvet skal være således, at afstanden fra gulvet til et vandret plan, der rører sædehyndens opadvendende overflade fortil, er mellem 400 og 500 mm.

| 3.2.6. | Fodrummet ved forbeholdte siddepladser skal strække sig frem foran sædet fra et lodret plan gennem sædehyndens forreste kant. Fodrummet må ikke skråne mere end 8 % i nogen retning. |
| --- | --- |

3.2.6.

Fodrummet ved forbeholdte siddepladser skal strække sig frem foran sædet fra et lodret plan gennem sædehyndens forreste kant. Fodrummet må ikke skråne mere end 8 % i nogen retning.

| 3.2.7. | Over hver forbeholdt siddeplads skal der i køretøjer af gruppe I og kategori A være en fri højde på mindst 1 300 mm og 900 i køretøjer af gruppe II målt fra det højeste punkt på den ikke sammenpressede sædehynde. Den frie højde skal være inden for den lodrette projektion af hele sædets areal og det tilhørende fodrum. Indsættelse af et ryglæn eller anden genstand i dette rum kan tillades, såfremt der fortsat er et frit lodret rum på 230 mm foran sædehynden. Hvis den forbeholdte siddeplads er placeret over for en forplade, der er mere end 1 200 mm høj, skal dette rum være på 300 mm. |
| --- | --- |

3.2.7.

Over hver forbeholdt siddeplads skal der i køretøjer af gruppe I og kategori A være en fri højde på mindst 1 300 mm og 900 i køretøjer af gruppe II målt fra det højeste punkt på den ikke sammenpressede sædehynde. Den frie højde skal være inden for den lodrette projektion af hele sædets areal og det tilhørende fodrum. Indsættelse af et ryglæn eller anden genstand i dette rum kan tillades, såfremt der fortsat er et frit lodret rum på 230 mm foran sædehynden. Hvis den forbeholdte siddeplads er placeret over for en forplade, der er mere end 1 200 mm høj, skal dette rum være på 300 mm.

3.3.   Kommunikationsanordninger

| 3.3.1. | Kommunikationsanordninger skal forefindes i nærheden af alle forbeholdte siddepladser og kørestolsområder og være anbragt i en højde på mellem 700 og 1 200 mm over gulvet. |
| --- | --- |

3.3.1.

Kommunikationsanordninger skal forefindes i nærheden af alle forbeholdte siddepladser og kørestolsområder og være anbragt i en højde på mellem 700 og 1 200 mm over gulvet.

| 3.3.2. | Kommunikationsanordninger i lavgulvarealet skal være anbragt i en højde på mellem 800 og 1 500 mm, hvor der ikke er sæder. |
| --- | --- |

3.3.2.

Kommunikationsanordninger i lavgulvarealet skal være anbragt i en højde på mellem 800 og 1 500 mm, hvor der ikke er sæder.

| 3.3.3. | Betjeningsknappen til alle kommunikationsanordninger skal kunne aktiveres med håndfladen og skal have kontrastfarve(r) eller kontrasterende farvetone(r). |
| --- | --- |

3.3.3.

Betjeningsknappen til alle kommunikationsanordninger skal kunne aktiveres med håndfladen og skal have kontrastfarve(r) eller kontrasterende farvetone(r).

| 3.3.4. | Hvis et køretøj er forsynet med en rampe eller lift, skal der forefindes en udendørs kommunikationsanordning til chaufføren i nærheden af døråbningen og højst 1 300 mm over jorden. |
| --- | --- |

3.3.4.

Hvis et køretøj er forsynet med en rampe eller lift, skal der forefindes en udendørs kommunikationsanordning til chaufføren i nærheden af døråbningen og højst 1 300 mm over jorden.

3.4.   Piktogrammer

| 3.4.1. | Køretøjer med kørestolsområde og/eller sæder med fortrinsret skal være forsynet med piktogrammer, jf. bilag III, fig. 23 a, som er placeret uden på køretøjet på den side, der vender ind mod vejkanten i nærheden af den/de relevante udstigningsdør(e). Der skal også anbringes relevante piktogrammer inde i køretøjet i nærheden af kørestolsområdet og/eller sæderne med fortrinsret. |
| --- | --- |

3.4.1.

Køretøjer med kørestolsområde og/eller sæder med fortrinsret skal være forsynet med piktogrammer, jf. bilag III, fig. 23 a, som er placeret uden på køretøjet på den side, der vender ind mod vejkanten i nærheden af den/de relevante udstigningsdør(e). Der skal også anbringes relevante piktogrammer inde i køretøjet i nærheden af kørestolsområdet og/eller sæderne med fortrinsret.

3.5.   Gulvets hældning

Hældningen af gange, passager og gulvarealer mellem et forbeholdt sæde eller kørestolsområde og mindst en indgang og en udstigningsdør eller en kombineret ind- og udgang må ikke overstige 8 %. Sådanne områder, hvor gulvet hælder, skal være forsynet med en skridsikker overflade.

3.6.   Bestemmelser vedrørende anbringelse af kørestole

| 3.6.1. | For hver kørestolsbruger, passagerrummet er beregnet til, skal der være afsat en særlig kørestolsplads, som er mindst 750 mm bred og 1 300 mm lang. Kørestolspladsens længdeakse skal være parallel med køretøjets længdeakse, og gulvet på kørestolspladsen skal have skridsikker belægning.
  Når et kørestolsområde er beregnet til en fremadvendende kørestol, må øverste del af de foranværende ryglæn rage ind i kørestolsområdet, hvis der er et frit rum som vist i bilag 4, figur 22. |
| --- | --- |

3.6.1.

For hver kørestolsbruger, passagerrummet er beregnet til, skal der være afsat en særlig kørestolsplads, som er mindst 750 mm bred og 1 300 mm lang. Kørestolspladsens længdeakse skal være parallel med køretøjets længdeakse, og gulvet på kørestolspladsen skal have skridsikker belægning.

Når et kørestolsområde er beregnet til en fremadvendende kørestol, må øverste del af de foranværende ryglæn rage ind i kørestolsområdet, hvis der er et frit rum som vist i bilag 4, figur 22.

| 3.6.2. | Der skal være mindst en døråbning, som kørestolsbrugere kan komme igennem. For køretøjer i gruppe I skal mindst en af dørene til kørestole være en udstigningsdør. Dørene til kørestole skal være forsynet med et indstigningshjælpemiddel, som opfylder bestemmelserne i punkt 3.11.2 (knælesystem) i dette bilag, kombineret med bestemmelserne i punkt 3.11.3 (en løfteanordning) eller 3.11.4 (en rampe). |
| --- | --- |

3.6.2.

Der skal være mindst en døråbning, som kørestolsbrugere kan komme igennem. For køretøjer i gruppe I skal mindst en af dørene til kørestole være en udstigningsdør. Dørene til kørestole skal være forsynet med et indstigningshjælpemiddel, som opfylder bestemmelserne i punkt 3.11.2 (knælesystem) i dette bilag, kombineret med bestemmelserne i punkt 3.11.3 (en løfteanordning) eller 3.11.4 (en rampe).

| 3.6.3. | En dør til kørestole, som ikke er en udstigningsdør, skal være mindst 1 400 mm høj. Alle døre til kørestole skal have en bredde på mindst 900 mm, der kan nedsættes med 100 mm, hvis målingen foretages i niveau med håndstøtterne. |
| --- | --- |

3.6.3.

En dør til kørestole, som ikke er en udstigningsdør, skal være mindst 1 400 mm høj. Alle døre til kørestole skal have en bredde på mindst 900 mm, der kan nedsættes med 100 mm, hvis målingen foretages i niveau med håndstøtterne.

| 3.6.4. | Det skal være muligt at komme ind i køretøjet gennem mindst en af dørene til kørestole til det særlige område/de særlige områder med en referencekørestol, der har de dimensioner, der er vist i bilag 4, fig. 21. |
| --- | --- |

3.6.4.

Det skal være muligt at komme ind i køretøjet gennem mindst en af dørene til kørestole til det særlige område/de særlige områder med en referencekørestol, der har de dimensioner, der er vist i bilag 4, fig. 21.

3.7.   Sæder i kørestolsområdet

| 3.7.1. | Der må gerne være monteret klapsæder i et kørestolsområde, men sådanne sæder må, når de klappes og ikke anvendes, ikke berøre kørestolspladsen. |
| --- | --- |

3.7.1.

Der må gerne være monteret klapsæder i et kørestolsområde, men sådanne sæder må, når de klappes og ikke anvendes, ikke berøre kørestolspladsen.

| 3.7.2. | Et køretøj kan være forsynet med aftagelige sæder monteret i kørestolsområdet, såfremt de let kan fjernes af føreren eller andet personale. |
| --- | --- |

3.7.2.

Et køretøj kan være forsynet med aftagelige sæder monteret i kørestolsområdet, såfremt de let kan fjernes af føreren eller andet personale.

| 3.7.3. | Hvis et sædes fodrum eller en del af et klapsæde i brug berører et kørestolsområde, skal der på sådanne sæder eller i nærheden af dem være et skilt med følgende tekst:
  »Overlad venligst denne plads til en kørestolsbruger«. |
| --- | --- |

3.7.3.

Hvis et sædes fodrum eller en del af et klapsæde i brug berører et kørestolsområde, skal der på sådanne sæder eller i nærheden af dem være et skilt med følgende tekst:

»Overlad venligst denne plads til en kørestolsbruger«.

3.8.   Kørestoles stabilitet

| 3.8.1. | Fastholdelsessystem til kørestol. Som alternativ til kravene i punkt 3.8.1.1 til 3.8.1.2.3 kan fastholdelsessystemerne opfylde kravene i punkt 3.8.2 til 3.8.2.11. |
| --- | --- |

3.8.1.

Fastholdelsessystem til kørestol. Som alternativ til kravene i punkt 3.8.1.1 til 3.8.1.2.3 kan fastholdelsessystemerne opfylde kravene i punkt 3.8.2 til 3.8.2.11.

| 3.8.1.1. | I et køretøj, hvor passagersæderne ikke er udstyret med nogen form for fastholdelsessystem til passagerer, skal der i kørestolsområdet forefindes et fastholdelsessystem, som sikrer stabiliteten af kørestolen.
  Der udføres en statisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav:






  a) | en belastning på 250 daN ± 20 daN pr. kørestol påføres selve fastholdelsessystemet |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1.

I et køretøj, hvor passagersæderne ikke er udstyret med nogen form for fastholdelsessystem til passagerer, skal der i kørestolsområdet forefindes et fastholdelsessystem, som sikrer stabiliteten af kørestolen.

Der udføres en statisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav:

a)

en belastning på 250 daN ± 20 daN pr. kørestol påføres selve fastholdelsessystemet

| b) | belastningen påføres køretøjet horisontalt i retning af dets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet, påføres belastningen i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende |
| --- | --- |

b)

belastningen påføres køretøjet horisontalt i retning af dets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet, påføres belastningen i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende

| c) | belastningen opretholdes i en periode på mindst 1,5 sekund |
| --- | --- |

c)

belastningen opretholdes i en periode på mindst 1,5 sekund

| d) | fastholdelsessystemet skal kunne modstå belastningen under prøvningen. Permanent deformation, herunder delvis brud på eller beskadigelse af fastholdelsessystemet, anses ikke for manglende opfyldelse af prøvningens krav, hvis den krævede belastning opretholdes i det angivne tidsrum. Låseanordningen, der gør det muligt at flytte kørestolen, skal kunne betjenes manuelt, efter at trækkraften er fjernet. |
| --- | --- |

d)

fastholdelsessystemet skal kunne modstå belastningen under prøvningen. Permanent deformation, herunder delvis brud på eller beskadigelse af fastholdelsessystemet, anses ikke for manglende opfyldelse af prøvningens krav, hvis den krævede belastning opretholdes i det angivne tidsrum. Låseanordningen, der gør det muligt at flytte kørestolen, skal kunne betjenes manuelt, efter at trækkraften er fjernet.

| 3.8.1.2. | Når passagersæderne er udstyret med et fastholdelsessystem til passagerer, skal der i hvert kørestolsområde forefindes et fastholdelsessystem, der er i stand til at fastholde kørestolen og brugeren af denne.
  Fastholdelsessystemet og dets forankringspunkter skal være konstrueret på en sådan måde, at de kan modstå belastninger svarende til de belastninger, der kræves for så vidt angår passagersæder og fastholdelsessystemer til passagerer.
  Der udføres en statisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav:






  a) | De i denne sammenhæng anførte belastninger påføres henholdsvis fremadrettet og bagudrettet på selve fastholdelsessystemet. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.

Når passagersæderne er udstyret med et fastholdelsessystem til passagerer, skal der i hvert kørestolsområde forefindes et fastholdelsessystem, der er i stand til at fastholde kørestolen og brugeren af denne.

Fastholdelsessystemet og dets forankringspunkter skal være konstrueret på en sådan måde, at de kan modstå belastninger svarende til de belastninger, der kræves for så vidt angår passagersæder og fastholdelsessystemer til passagerer.

Der udføres en statisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav:

a)

De i denne sammenhæng anførte belastninger påføres henholdsvis fremadrettet og bagudrettet på selve fastholdelsessystemet.

| b) | Belastningen opretholdes i en periode på mindst 0,2 sekund. |
| --- | --- |

b)

Belastningen opretholdes i en periode på mindst 0,2 sekund.

| c) | Fastholdelsessystemet skal kunne modstå belastningen under prøvningen. Permanent deformation, herunder delvis brud på eller beskadigelse af fastholdelsessystemet, anses ikke for manglende opfyldelse af prøvningens krav, hvis den krævede belastning opretholdes i det angivne tidsrum. Låseanordningen, der gør det muligt at flytte kørestolen, skal kunne betjenes manuelt, efter at trækkraften er fjernet. |
| --- | --- |

c)

Fastholdelsessystemet skal kunne modstå belastningen under prøvningen. Permanent deformation, herunder delvis brud på eller beskadigelse af fastholdelsessystemet, anses ikke for manglende opfyldelse af prøvningens krav, hvis den krævede belastning opretholdes i det angivne tidsrum. Låseanordningen, der gør det muligt at flytte kørestolen, skal kunne betjenes manuelt, efter at trækkraften er fjernet.

| 3.8.1.2.1. | Belastningen skal være fremadrettet for særskilte fastholdelsessystemer til kørestole og kørestolsbrugere |
| --- | --- |

3.8.1.2.1.

Belastningen skal være fremadrettet for særskilte fastholdelsessystemer til kørestole og kørestolsbrugere

| 3.8.1.2.1.1. | For klasse M2:






  a) | 1 110 daN ± 20 daN, hvis der benyttes hoftesele. Belastningen påføres systemet til fastholdelse af kørestolsbrugere horisontalt i retning af køretøjets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet, påføres belastningen i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1.

For klasse M2:

a)

1 110 daN ± 20 daN, hvis der benyttes hoftesele. Belastningen påføres systemet til fastholdelse af kørestolsbrugere horisontalt i retning af køretøjets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet, påføres belastningen i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende

| b) | 675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på hoftedelen af selen og 675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler |
| --- | --- |

b)

675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på hoftedelen af selen og 675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler

| c) | 1 715 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole |
| --- | --- |

c)

1 715 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole

| d) | belastningerne påføres samtidigt. |
| --- | --- |

d)

belastningerne påføres samtidigt.

| 3.8.1.2.1.2. | For klasse M3:






  a) | 740 daN ± 20 daN, hvis der benyttes hoftesele. Belastningen påføres systemet til fastholdelse af kørestolsbrugere horisontalt i retning af køretøjets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet, påføres belastningen i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2.

For klasse M3:

a)

740 daN ± 20 daN, hvis der benyttes hoftesele. Belastningen påføres systemet til fastholdelse af kørestolsbrugere horisontalt i retning af køretøjets forende, hvis fastholdelsessystemet ikke er fastgjort til køretøjets gulv. Hvis fastholdelsessystemet er fastgjort til gulvet, påføres belastningen i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende

| b) | 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på hoftedelen af selen og 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler |
| --- | --- |

b)

450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på hoftedelen af selen og 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler

| c) | 1 130 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole |
| --- | --- |

c)

1 130 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole

| d) | belastningerne påføres samtidigt. |
| --- | --- |

d)

belastningerne påføres samtidigt.

| 3.8.1.2.2. | Belastningen skal være fremadrettet for særskilte fastholdelsessystemer til kørestole og kørestolsbrugere |
| --- | --- |

3.8.1.2.2.

Belastningen skal være fremadrettet for særskilte fastholdelsessystemer til kørestole og kørestolsbrugere

| 3.8.1.2.2.1. | For klasse M2







  a) | 1 110 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole, hvis der benyttes hoftesele |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1.

For klasse M2

a)

1 110 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole, hvis der benyttes hoftesele

| b) | 675 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan på hoftedelen af selen og 675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler |
| --- | --- |

b)

675 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan på hoftedelen af selen og 675 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler

| c) | 1 715 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole |
| --- | --- |

c)

1 715 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole

| d) | belastningerne påføres samtidigt. |
| --- | --- |

d)

belastningerne påføres samtidigt.

| 3.8.1.2.2.2. | For klasse M3:






  a) | 740 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole, hvis der benyttes hoftesele |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2.

For klasse M3:

a)

740 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole, hvis der benyttes hoftesele

| b) | 450 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på hoftedelen af selen og 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler |
| --- | --- |

b)

450 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på hoftedelen af selen og 450 daN ± 20 daN horisontalt i retning af køretøjets forende på brystdelen af selen for 3-punkts-seler

| c) | 1 130 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole |
| --- | --- |

c)

1 130 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole

| d) | belastningerne påføres samtidigt. |
| --- | --- |

d)

belastningerne påføres samtidigt.

| 3.8.1.2.3. | Bagudrettet belastning:






  a) | 810 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3.

Bagudrettet belastning:

a)

810 daN ± 20 daN i en vinkel på 45o ± 10o i forhold til køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende på systemet til fastholdelse af kørestole

| 3.8.2. | Alternativt system til fastholdelse af kørestole: |
| --- | --- |

3.8.2.

Alternativt system til fastholdelse af kørestole:

| 3.8.2.1. | Der skal i kørestolsområdet forefindes et kørestolsfastholdelsessystem til almindelig brug i forbindelse med kørestole, som gør det muligt at transportere en kørestol og en kørestolsbruger, som vender fremad. |
| --- | --- |

3.8.2.1.

Der skal i kørestolsområdet forefindes et kørestolsfastholdelsessystem til almindelig brug i forbindelse med kørestole, som gør det muligt at transportere en kørestol og en kørestolsbruger, som vender fremad.

| 3.8.2.2. | Der skal i kørestolsområdet forefindes et system til fastholdelse af kørestolsbrugere, som omfatter mindst to forankringspunkter og en bækkenfastholdelsesanordning (hoftesele), som er konstrueret og fremstillet af komponenter med tilsvarende egenskaber som komponenterne i sikkerhedsseler, som er overensstemmelse med regulativ nr. 16. |
| --- | --- |

3.8.2.2.

Der skal i kørestolsområdet forefindes et system til fastholdelse af kørestolsbrugere, som omfatter mindst to forankringspunkter og en bækkenfastholdelsesanordning (hoftesele), som er konstrueret og fremstillet af komponenter med tilsvarende egenskaber som komponenterne i sikkerhedsseler, som er overensstemmelse med regulativ nr. 16.

| 3.8.2.3. | Et fastholdelsessystem, som er monteret i kørestolsområdet, skal let kunne udløses i en nødsituation. |
| --- | --- |

3.8.2.3.

Et fastholdelsessystem, som er monteret i kørestolsområdet, skal let kunne udløses i en nødsituation.

| 3.8.2.4. | Et system til fastholdelse af kørestole skal enten |
| --- | --- |

3.8.2.4.

Et system til fastholdelse af kørestole skal enten

| 3.8.2.4.1. | opfylde de dynamiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.8, og være sikkert fastgjort til forankringer på køretøjet, som opfylder de statiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6, eller |
| --- | --- |

3.8.2.4.1.

opfylde de dynamiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.8, og være sikkert fastgjort til forankringer på køretøjet, som opfylder de statiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6, eller

| 3.8.2.4.2. | være sikkert fastgjort til køretøjets forankringer, således at kombinationen af fastholdelsessystemet og forankringerne opfylder kravene i punkt 3.8.2.8. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2.

være sikkert fastgjort til køretøjets forankringer, således at kombinationen af fastholdelsessystemet og forankringerne opfylder kravene i punkt 3.8.2.8.

| 3.8.2.5. | Et system til fastholdelse af kørestolsbrugere skal enten |
| --- | --- |

3.8.2.5.

Et system til fastholdelse af kørestolsbrugere skal enten

| 3.8.2.5.1. | opfylde de dynamiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.9, og være sikkert fastgjort til forankringer på køretøjet, som opfylder de statiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6, eller |
| --- | --- |

3.8.2.5.1.

opfylde de dynamiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.9, og være sikkert fastgjort til forankringer på køretøjet, som opfylder de statiske prøvningskrav, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6, eller

| 3.8.2.5.2. | være sikkert fastgjort til køretøjets forankringer, således at kombinationen af fastholdelsessystemet og forankringerne opfylder de dynamiske prøvningskrav i punkt 3.8.2.9, når de er fastgjort til forankringer, der er monteret som omhandlet i punkt 3.8.2.6.7. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2.

være sikkert fastgjort til køretøjets forankringer, således at kombinationen af fastholdelsessystemet og forankringerne opfylder de dynamiske prøvningskrav i punkt 3.8.2.9, når de er fastgjort til forankringer, der er monteret som omhandlet i punkt 3.8.2.6.7.

| 3.8.2.6. | Der udføres en statisk prøvning på forankringspunkterne for både systemet til fastholdelse af kørestolen og systemet til fastholdelse af kørestolsbrugeren i overensstemmelse med følgende krav: |
| --- | --- |

3.8.2.6.

Der udføres en statisk prøvning på forankringspunkterne for både systemet til fastholdelse af kørestolen og systemet til fastholdelse af kørestolsbrugeren i overensstemmelse med følgende krav:

| 3.8.2.6.1. | De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.7, påføres ved hjælp af en anordning med samme geometri som kørestolsfastholdelsessystemet. |
| --- | --- |

3.8.2.6.1.

De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.7, påføres ved hjælp af en anordning med samme geometri som kørestolsfastholdelsessystemet.

| 3.8.2.6.2. | De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.7.3, påføres ved hjælp af en anordning med samme geometri som fastholdelsessystemet for kørestolsbrugere, og ved hjælp af en trækanordning som omhandlet i punkt 6.3.4 i regulativ nr. 14. |
| --- | --- |

3.8.2.6.2.

De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.7.3, påføres ved hjælp af en anordning med samme geometri som fastholdelsessystemet for kørestolsbrugere, og ved hjælp af en trækanordning som omhandlet i punkt 6.3.4 i regulativ nr. 14.

| 3.8.2.6.3. | De belastninger, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6.1 og 3.8.2.6.2, påføres samtidigt fremadrettet og i en vinkel på 10o ± 5o i forhold til det horisontale plan. |
| --- | --- |

3.8.2.6.3.

De belastninger, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6.1 og 3.8.2.6.2, påføres samtidigt fremadrettet og i en vinkel på 10o ± 5o i forhold til det horisontale plan.

| 3.8.2.6.4. | De belastninger, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6.1, påføres samtidigt bagudrettet og i en vinkel på 10o ± 5o i forhold til det horisontale plan. |
| --- | --- |

3.8.2.6.4.

De belastninger, der er omhandlet i punkt 3.8.2.6.1, påføres samtidigt bagudrettet og i en vinkel på 10o ± 5o i forhold til det horisontale plan.

| 3.8.2.6.5. | Belastningerne påføres så hurtigt som muligt gennem kørestolspladsens lodrette akse, og |
| --- | --- |

3.8.2.6.5.

Belastningerne påføres så hurtigt som muligt gennem kørestolspladsens lodrette akse, og

| 3.8.2.6.6. | belastningen opretholdes i en periode på mindst 0,2 sekund. |
| --- | --- |

3.8.2.6.6.

belastningen opretholdes i en periode på mindst 0,2 sekund.

| 3.8.2.6.7. | Prøvningen skal udføres på en repræsentativ del af køretøjets struktur sammen med eventuelt tilbehør i køretøjet, som kan bidrage til at øge strukturens styrke eller stivhed. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7.

Prøvningen skal udføres på en repræsentativ del af køretøjets struktur sammen med eventuelt tilbehør i køretøjet, som kan bidrage til at øge strukturens styrke eller stivhed.

| 3.8.2.7. | De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.6, er: |
| --- | --- |

3.8.2.7.

De belastninger, der er anført i punkt 3.8.2.6, er:

| 3.8.2.7.1. | I tilfælde af forankringer til systemer til fastholdelse af kørestole, som er monteret på et køretøj i klasse M2: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.

I tilfælde af forankringer til systemer til fastholdelse af kørestole, som er monteret på et køretøj i klasse M2:

| 3.8.2.7.1.1. | 1 110 daN, som påføres fremadrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv, og |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1.

1 110 daN, som påføres fremadrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv, og

| 3.8.2.7.1.2. | 550 daN, som påføres bagudrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv. |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2.

550 daN, som påføres bagudrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv.

| 3.8.2.7.2. | I tilfælde af forankringer til systemer til fastholdelse af kørestole, som er monteret på et køretøj i klasse M3: |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.

I tilfælde af forankringer til systemer til fastholdelse af kørestole, som er monteret på et køretøj i klasse M3:

| 3.8.2.7.2.1. | 740 daN, som påføres fremadrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv, og |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1.

740 daN, som påføres fremadrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv, og

| 3.8.2.7.2.2. | 370 daN, som påføres bagudrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv. |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2.

370 daN, som påføres bagudrettet i køretøjets længderetning i en højde på mellem mindst 200 mm og højst 300 mm målt lodret fra kørestolsområdets gulv.

| 3.8.2.7.3. | I tilfælde af forankringer til et system til fastholdelses af en kørestolsbruger skal belastningerne være i overensstemmelse med kravene i punkt 6.4 i regulativ nr. 14. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3.

I tilfælde af forankringer til et system til fastholdelses af en kørestolsbruger skal belastningerne være i overensstemmelse med kravene i punkt 6.4 i regulativ nr. 14.

| 3.8.2.8. | Et system til fastgørelse af kørestole underkastes en dynamisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav: |
| --- | --- |

3.8.2.8.

Et system til fastgørelse af kørestole underkastes en dynamisk prøvning i overensstemmelse med følgende krav:

| 3.8.2.8.1. | en prøvevogn, som repræsenterer en kørestol, med en masse på 85 kg skal fra en hastighed på mellem 48 km/h og 50 km/h udsættes for en decelerationstidspuls |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.

en prøvevogn, som repræsenterer en kørestol, med en masse på 85 kg skal fra en hastighed på mellem 48 km/h og 50 km/h udsættes for en decelerationstidspuls

| 3.8.2.8.1.1. | på over 20 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,015 sekunder |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1.

på over 20 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,015 sekunder

| 3.8.2.8.1.2. | på over 15 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,04 sekunder |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2.

på over 15 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,04 sekunder

| 3.8.2.8.1.3. | af en varighed af 0,075 sekunder |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3.

af en varighed af 0,075 sekunder

| 3.8.2.8.1.4. | på ikke over 28 g og ikke i mere end 0,08 sekunder |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4.

på ikke over 28 g og ikke i mere end 0,08 sekunder

| 3.8.2.8.1.5. | af en varighed på ikke over 0,12 sekunder og |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5.

af en varighed på ikke over 0,12 sekunder og

| 3.8.2.8.2. | en prøvevogn, som repræsenterer en kørestol, med en masse på 85 kg skal fra en hastighed på mellem 48 km/h og 50 km/h udsættes for en decelerationstidspuls |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.

en prøvevogn, som repræsenterer en kørestol, med en masse på 85 kg skal fra en hastighed på mellem 48 km/h og 50 km/h udsættes for en decelerationstidspuls

| 3.8.2.8.2.1. | på over 5 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,015 sekunder |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1.

på over 5 g fremadrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,015 sekunder

| 3.8.2.8.2.2. | på højst 8 g bagudrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,02 sekunder. |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2.

på højst 8 g bagudrettet i et kumulativt tidsrum på mindst 0,02 sekunder.

| 3.8.2.8.3. | Prøvningen i punkt 3.8.2.8.2 foretages ikke, hvis de samme fastholdelsessystemer anvendes både fremad- og bagudrettet, eller hvis der er gennemført en tilsvarende prøvning. |
| --- | --- |

3.8.2.8.3.

Prøvningen i punkt 3.8.2.8.2 foretages ikke, hvis de samme fastholdelsessystemer anvendes både fremad- og bagudrettet, eller hvis der er gennemført en tilsvarende prøvning.

| 3.8.2.8.4. | Med henblik på ovennævnte prøvning skal systemet til fastholdelse af kørestolen være fastgjort til enten |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.

Med henblik på ovennævnte prøvning skal systemet til fastholdelse af kørestolen være fastgjort til enten

| 3.8.2.8.4.1. | forankringer, der er fastgjort til prøvestanden med samme geometri som forankringerne i et køretøj, som fastholdelsessystemet er tiltænkt, eller |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1.

forankringer, der er fastgjort til prøvestanden med samme geometri som forankringerne i et køretøj, som fastholdelsessystemet er tiltænkt, eller

| 3.8.2.8.4.2. | forankringer, som indgår i en repræsentativ del af det køretøj, som fastholdelsessystemet er tiltænkt, jf. punkt 3.8.2.6.7. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2.

forankringer, som indgår i en repræsentativ del af det køretøj, som fastholdelsessystemet er tiltænkt, jf. punkt 3.8.2.6.7.

| 3.8.2.9. | Et system til fastgørelse af kørestolsbrugere skal opfylde prøvningskravene i punkt 7.7.4 i regulativ nr. 16 eller en tilsvarende prøvning af decelerationstidspulsen som omhandlet i punkt 3.8.2.8.1. En sikkerhedssele, der godkendt efter regulativ nr. 16 og mærket i overensstemmelse hermed, anses for at opfylde kravene. |
| --- | --- |

3.8.2.9.

Et system til fastgørelse af kørestolsbrugere skal opfylde prøvningskravene i punkt 7.7.4 i regulativ nr. 16 eller en tilsvarende prøvning af decelerationstidspulsen som omhandlet i punkt 3.8.2.8.1. En sikkerhedssele, der godkendt efter regulativ nr. 16 og mærket i overensstemmelse hermed, anses for at opfylde kravene.

| 3.8.2.10. | Resultatet af en prøvning som omhandlet i punkt 3.8.2.6, 3.8.2.8 eller 3.8.2.9 anses for at være negativt, medmindre følgende krav er opfyldt: |
| --- | --- |

3.8.2.10.

Resultatet af en prøvning som omhandlet i punkt 3.8.2.6, 3.8.2.8 eller 3.8.2.9 anses for at være negativt, medmindre følgende krav er opfyldt:

| 3.8.2.10.1. | Ingen del af systemet må have svigtet eller have løsrevet sig fra forankringen eller køretøjet under prøvningen. |
| --- | --- |

3.8.2.10.1.

Ingen del af systemet må have svigtet eller have løsrevet sig fra forankringen eller køretøjet under prøvningen.

| 3.8.2.10.2. | Mekanismerne til frigørelse af kørestolen og kørestolsbrugeren skal kunne udløses efter fuldendt prøvning. |
| --- | --- |

3.8.2.10.2.

Mekanismerne til frigørelse af kørestolen og kørestolsbrugeren skal kunne udløses efter fuldendt prøvning.

| 3.8.2.10.3. | Ved den i punkt 3.8.2.8 omhandlede prøvning må kørestolen ikke have flyttet sig mere end 200 mm i køretøjets længderetning under prøvningen. |
| --- | --- |

3.8.2.10.3.

Ved den i punkt 3.8.2.8 omhandlede prøvning må kørestolen ikke have flyttet sig mere end 200 mm i køretøjets længderetning under prøvningen.

| 3.8.2.10.4. | Ingen del af systemet må efter endt prøvning være deformeret i en sådan grad, at den kan forårsage skade som følge af skarpe kanter eller andre fremspring. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4.

Ingen del af systemet må efter endt prøvning være deformeret i en sådan grad, at den kan forårsage skade som følge af skarpe kanter eller andre fremspring.

| 3.8.2.11. | Brugsanvisningen til systemet skal vises tydeligt i dets umiddelbare nærhed. |
| --- | --- |

3.8.2.11.

Brugsanvisningen til systemet skal vises tydeligt i dets umiddelbare nærhed.

| 3.8.3. | Som alternativ til bestemmelserne i punkt 3.8.1.1 skal kørestolen være således indrettet, at kørestolsbrugeren kan befordres uden at være fastgjort med kørestolen vendende bagud mod en støtte eller et ryglæn, i henhold til følgende bestemmelser:






  a) | en af kørestolspladsens sider i længderetningen skal støde op til en inder- eller ydervæg i køretøjet |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

Som alternativ til bestemmelserne i punkt 3.8.1.1 skal kørestolen være således indrettet, at kørestolsbrugeren kan befordres uden at være fastgjort med kørestolen vendende bagud mod en støtte eller et ryglæn, i henhold til følgende bestemmelser:

a)

en af kørestolspladsens sider i længderetningen skal støde op til en inder- eller ydervæg i køretøjet

| b) | der skal være en støtte eller et ryglæn vinkelret på køretøjets længdeakse i den forreste ende af kørestolsområdet |
| --- | --- |

b)

der skal være en støtte eller et ryglæn vinkelret på køretøjets længdeakse i den forreste ende af kørestolsområdet

| c) | støtten eller ryglænet skal være således udformet, at kørestolens hjul eller ryglæn hviler mod støtten eller ryglænet for at forhindre kørestolen i at vælte |
| --- | --- |

c)

støtten eller ryglænet skal være således udformet, at kørestolens hjul eller ryglæn hviler mod støtten eller ryglænet for at forhindre kørestolen i at vælte

| d) | støtten eller ryglænet på den forreste sæderække kunne modstå en belastning på 250 daN ± 20 daN pr. kørestol. Belastningen påføres på køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende i midten af støtten eller ryglænet. Belastningen opretholdes i et tidsrum af mindst 1,5 sekunder |
| --- | --- |

d)

støtten eller ryglænet på den forreste sæderække kunne modstå en belastning på 250 daN ± 20 daN pr. kørestol. Belastningen påføres på køretøjets horisontale plan og i retning af køretøjets forende i midten af støtten eller ryglænet. Belastningen opretholdes i et tidsrum af mindst 1,5 sekunder

| e) | der skal være monteret et gelænder eller en håndstøtte på køretøjets inder- eller ydervæg på en sådan måde, at kørestolsbrugere let kan gribe fat i det |
| --- | --- |

e)

der skal være monteret et gelænder eller en håndstøtte på køretøjets inder- eller ydervæg på en sådan måde, at kørestolsbrugere let kan gribe fat i det

| f) | på den modsatte side af kørestolsområdet skal være monteret et gelænder eller en tilsvarende anordning, der kan klappes væk, som begrænser kørestolens sideværts bevægelse, og som kørestolsbrugeren let kan gribe fat i |
| --- | --- |

f)

på den modsatte side af kørestolsområdet skal være monteret et gelænder eller en tilsvarende anordning, der kan klappes væk, som begrænser kørestolens sideværts bevægelse, og som kørestolsbrugeren let kan gribe fat i

| g) | gulvet på kørestolsområdet skal have skridsikker belægning |
| --- | --- |

g)

gulvet på kørestolsområdet skal have skridsikker belægning

| h) | ved kørestolsområdet skal være anbragt et skilt med følgende tekst:
  »Denne plads er forbeholdt en kørestol. Kørestolen anbringes bagudvendt op mod støtten eller ryglænet og skal være bremset«. |
| --- | --- |

h)

ved kørestolsområdet skal være anbragt et skilt med følgende tekst:

»Denne plads er forbeholdt en kørestol. Kørestolen anbringes bagudvendt op mod støtten eller ryglænet og skal være bremset«.

3.9.   Betjeningsanordninger for døre

| 3.9.1. | Anordninger til åbning af en af de i punkt 3.6 omhandlede døre skal være placeret højst 1 300 mm over jorden eller gulvet, hvad enten de findes i eller uden for køretøjet. |
| --- | --- |

3.9.1.

Anordninger til åbning af en af de i punkt 3.6 omhandlede døre skal være placeret højst 1 300 mm over jorden eller gulvet, hvad enten de findes i eller uden for køretøjet.

3.10.   Belysning

| 3.10.1. | Der skal være en passende belysning inde i og umiddelbart uden for køretøjet, så bevægelseshæmmede kan komme sikkert ind og ud. Belysning, der kan berøre førerens synsfelt, må kun tændes, når køretøjet holder stille. |
| --- | --- |

3.10.1.

Der skal være en passende belysning inde i og umiddelbart uden for køretøjet, så bevægelseshæmmede kan komme sikkert ind og ud. Belysning, der kan berøre førerens synsfelt, må kun tændes, når køretøjet holder stille.

3.11.   Bestemmelser om indstigningshjælpemidler

3.11.1.   Generelle krav:

| 3.11.1.1. | Betjeningsanordninger til indstigningshjælpemidler skal være tydeligt afmærket som sådanne. Indstigningshjælpemidlets udslåede eller sænkede position skal over for føreren angives af en indikator. |
| --- | --- |

3.11.1.1.

Betjeningsanordninger til indstigningshjælpemidler skal være tydeligt afmærket som sådanne. Indstigningshjælpemidlets udslåede eller sænkede position skal over for føreren angives af en indikator.

| 3.11.1.2. | I tilfælde af svigt af en sikkerhedsanordning må løfteanordninger, ramper og knælesystemer ikke kunne betjenes, medmindre det er muligt at betjene dem sikkert med håndkraft. Nødbetjeningsanordningens art og placering skal være tydeligt markeret. I tilfælde af svigt af energitilførslen, skal løfteanordninger, ramper og knælesystemer kunne betjenes med håndkraft. |
| --- | --- |

3.11.1.2.

I tilfælde af svigt af en sikkerhedsanordning må løfteanordninger, ramper og knælesystemer ikke kunne betjenes, medmindre det er muligt at betjene dem sikkert med håndkraft. Nødbetjeningsanordningens art og placering skal være tydeligt markeret. I tilfælde af svigt af energitilførslen, skal løfteanordninger, ramper og knælesystemer kunne betjenes med håndkraft.

| 3.11.1.3. | Adgangen til en af udstigningsdørene eller nødudgangsdørene kan være spærret af et indstigningshjælpemiddel, forudsat at begge nedenstående betingelser er opfyldt både inde i og uden for køretøjet: |
| --- | --- |

3.11.1.3.

Adgangen til en af udstigningsdørene eller nødudgangsdørene kan være spærret af et indstigningshjælpemiddel, forudsat at begge nedenstående betingelser er opfyldt både inde i og uden for køretøjet:

| 3.11.1.3.1. | indstigningshjælpemidlet må ikke spærre for håndtaget eller andre anordninger til åbning af døren |
| --- | --- |

3.11.1.3.1.

indstigningshjælpemidlet må ikke spærre for håndtaget eller andre anordninger til åbning af døren

| 3.11.1.3.2. | indstigningshjælpemidlet skal let kunne flyttes, så der bliver fri adgang til døren i nødsituationer. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2.

indstigningshjælpemidlet skal let kunne flyttes, så der bliver fri adgang til døren i nødsituationer.

3.11.2.   Knælesystem

| 3.11.2.1. | Der skal forefindes en kontakt til betjening af knælesystemet. |
| --- | --- |

3.11.2.1.

Der skal forefindes en kontakt til betjening af knælesystemet.

| 3.11.2.2. | Alle betjeningsanordninger, som aktiverer sænkning eller hævning af en del af eller hele karosseriet i forhold til vejbanen, skal være tydeligt afmærket og være under førerens direkte kontrol. |
| --- | --- |

3.11.2.2.

Alle betjeningsanordninger, som aktiverer sænkning eller hævning af en del af eller hele karosseriet i forhold til vejbanen, skal være tydeligt afmærket og være under førerens direkte kontrol.

| 3.11.2.3. | Sænkningen eller hævningen skal kunne standses og bevægelsen øjeblikkelig vendes om ved hjælp af en betjeningsanordning, som er placeret både inden for førerens rækkevidde, når han sidder i førerrummet, og i nærheden af eventuelle andre anordninger til betjening af knælesystemet. |
| --- | --- |

3.11.2.3.

Sænkningen eller hævningen skal kunne standses og bevægelsen øjeblikkelig vendes om ved hjælp af en betjeningsanordning, som er placeret både inden for førerens rækkevidde, når han sidder i førerrummet, og i nærheden af eventuelle andre anordninger til betjening af knælesystemet.

| 3.11.2.4. | Når der er monteret et knælesystem på et køretøj, må køretøjet
  ikke kunne køre mere end 5 km/h, når køretøjet befinder sig i en position, der er lavere end den normale kørehøjde
  ikke kunne hæves eller sænkes, når udstigningsdøren af en eller anden grund ikke kan aktiveres. |
| --- | --- |

3.11.2.4.

Når der er monteret et knælesystem på et køretøj, må køretøjet

ikke kunne køre mere end 5 km/h, når køretøjet befinder sig i en position, der er lavere end den normale kørehøjde

ikke kunne hæves eller sænkes, når udstigningsdøren af en eller anden grund ikke kan aktiveres.

3.11.3.   Løfteanordning

3.11.3.1.   Almindelige bestemmelser

| 3.11.3.1.1. | Løfteanordninger skal kun kunne fungere, når køretøjet holder stille. Ved løftning og sænkning af platformen skal en anordning, der forhindrer kørestolen i at rulle af, automatisk træde i funktion. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1.

Løfteanordninger skal kun kunne fungere, når køretøjet holder stille. Ved løftning og sænkning af platformen skal en anordning, der forhindrer kørestolen i at rulle af, automatisk træde i funktion.

| 3.11.3.1.2. | Løfteplatformen skal være mindst 800 mm bred og mindst 1 200 mm lang og skal kunne fungere, når den er belastet med mindst 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2.

Løfteplatformen skal være mindst 800 mm bred og mindst 1 200 mm lang og skal kunne fungere, når den er belastet med mindst 300 kg.

3.11.3.2.   Supplerende tekniske forskrifter for maskinelt betjente løfteanordninger

| 3.11.3.2.1. | Betjeningsanordningen skal være udformet således, at den, hvis den slippes, automatisk returnerer til afbrudt stilling. Idet dette finder sted, skal løfteanordningens bevægelse øjeblikkelig standse, og det skal være muligt at indlede en bevægelse i begge retninger. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1.

Betjeningsanordningen skal være udformet således, at den, hvis den slippes, automatisk returnerer til afbrudt stilling. Idet dette finder sted, skal løfteanordningens bevægelse øjeblikkelig standse, og det skal være muligt at indlede en bevægelse i begge retninger.

| 3.11.3.2.2. | Områder, der ikke er synlige for den person, der betjener løfteanordningen, og hvor løfteanordningen kan gribe fat i eller klemme om genstande, skal være beskyttet af en sikkerhedsanordning (f.eks. en vendemekanisme). |
| --- | --- |

3.11.3.2.2.

Områder, der ikke er synlige for den person, der betjener løfteanordningen, og hvor løfteanordningen kan gribe fat i eller klemme om genstande, skal være beskyttet af en sikkerhedsanordning (f.eks. en vendemekanisme).

| 3.11.3.2.3. | Hvis en af disse sikkerhedsanordninger træder i funktion, skal løfteanordningens bevægelse øjeblikkelig standse, og en bevægelse i modsat retning indledes. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3.

Hvis en af disse sikkerhedsanordninger træder i funktion, skal løfteanordningens bevægelse øjeblikkelig standse, og en bevægelse i modsat retning indledes.

3.11.3.3.   Betjening af maskinelt betjente løfteanordninger

| 3.11.3.3.1. | Når løfteanordningen er placeret ved en udstigningsdør, der befinder sig inden for førerens direkte synsfelt, kan det godkendes, at løfteanordningen betjenes af føreren fra førersædet. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1.

Når løfteanordningen er placeret ved en udstigningsdør, der befinder sig inden for førerens direkte synsfelt, kan det godkendes, at løfteanordningen betjenes af føreren fra førersædet.

| 3.11.3.3.2. | I alle andre tilfælde skal betjeningsanordningerne være placeret i nærheden af løfteanordningen. De må kun kunne aktiveres og deaktiveres af føreren fra førersædet. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2.

I alle andre tilfælde skal betjeningsanordningerne være placeret i nærheden af løfteanordningen. De må kun kunne aktiveres og deaktiveres af føreren fra førersædet.

3.11.3.4.   Manuelt betjente løfteanordninger

| 3.11.3.4.1. | Løfteanordningen skal være konstrueret således, at den kan betjenes med anordninger, der er placeret i nærheden af løfteanordningen. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1.

Løfteanordningen skal være konstrueret således, at den kan betjenes med anordninger, der er placeret i nærheden af løfteanordningen.

| 3.11.3.4.2. | Løfteanordningen skal være konstrueret således, at der ikke kræves urimelig stor kraft til betjeningen. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2.

Løfteanordningen skal være konstrueret således, at der ikke kræves urimelig stor kraft til betjeningen.

3.11.4.   Rampe

3.11.4.1.   Almindelige bestemmelser

| 3.11.4.1.1. | En rampe må kun kunne fungere, når køretøjet holder stille. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1.

En rampe må kun kunne fungere, når køretøjet holder stille.

| 3.11.4.1.2. | Udvendige kanter skal være afrundet til en radius af mindst 2,5 mm. Udvendige hjørner skal være afrundet til en radius af mindst 5 mm. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2.

Udvendige kanter skal være afrundet til en radius af mindst 2,5 mm. Udvendige hjørner skal være afrundet til en radius af mindst 5 mm.

| 3.11.4.1.3. | Rampen skal være mindst 800 mm bred. Rampens hældning, når den er lagt ud eller manuelt foldet ud til en kantsten med en højde på 150 mm, må ikke overstige 12 %. Der kan anvendes et knælesystem til at udføre denne prøvning. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3.

Rampen skal være mindst 800 mm bred. Rampens hældning, når den er lagt ud eller manuelt foldet ud til en kantsten med en højde på 150 mm, må ikke overstige 12 %. Der kan anvendes et knælesystem til at udføre denne prøvning.

| 3.11.4.1.4. | Ramper, som har en længde på over 1 200 mm, når de er klar til brug, skal forsynes med en anordning, som forhindrer kørestolen i at køre ud over siden. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4.

Ramper, som har en længde på over 1 200 mm, når de er klar til brug, skal forsynes med en anordning, som forhindrer kørestolen i at køre ud over siden.

| 3.11.4.1.5. | Rampen skal kunne benyttes sikkert ved en belastning på 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5.

Rampen skal kunne benyttes sikkert ved en belastning på 300 kg.

3.11.4.2.   Funktionsmåder

| 3.11.4.2.1. | Udlægning og tilbagetrækning af rampen kan finde sted manuelt eller maskinelt. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1.

Udlægning og tilbagetrækning af rampen kan finde sted manuelt eller maskinelt.

3.11.4.3.   Supplerende tekniske forskrifter for maskinelt betjente løfteanordninger

| 3.11.4.3.1. | Når rampen lægges ud og trækkes ind, skal dette angives af gule blinklys og et akustisk signal; rampen skal være mærket med let synlige røde og hvide retroreflekterende advarselsstriber på de udvendige kanter. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1.

Når rampen lægges ud og trækkes ind, skal dette angives af gule blinklys og et akustisk signal; rampen skal være mærket med let synlige røde og hvide retroreflekterende advarselsstriber på de udvendige kanter.

| 3.11.4.3.2. | Vandret udlægning af rampen skal være beskyttet af en sikkerhedsanordning. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2.

Vandret udlægning af rampen skal være beskyttet af en sikkerhedsanordning.

| 3.11.4.3.3. | Hvis en af disse sikkerhedsanordninger træder i funktion, skal rampens bevægelse øjeblikkelig standse. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3.

Hvis en af disse sikkerhedsanordninger træder i funktion, skal rampens bevægelse øjeblikkelig standse.

| 3.11.4.3.4. | Rampens vandrette bevægelse skal standse, hvis den belastes med en masse på 15 kg. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4.

Rampens vandrette bevægelse skal standse, hvis den belastes med en masse på 15 kg.

3.11.4.4.   Betjening af maskinelt betjente ramper

| 3.11.4.4.1. | Når rampen er placeret ved en udstigningsdør, der befinder sig inden for førerens direkte synsfelt, kan det godkendes, at rampen betjenes af føreren fra førersædet. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1.

Når rampen er placeret ved en udstigningsdør, der befinder sig inden for førerens direkte synsfelt, kan det godkendes, at rampen betjenes af føreren fra førersædet.

| 3.11.4.4.2. | I alle andre tilfælde skal betjeningsanordningerne være placeret i nærheden af løfteanordningen. De må kun kunne aktiveres og deaktiveres af føreren fra førersædet. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2.

I alle andre tilfælde skal betjeningsanordningerne være placeret i nærheden af løfteanordningen. De må kun kunne aktiveres og deaktiveres af føreren fra førersædet.

3.11.4.5.   Betjening af manuelt betjente ramper

| 3.11.4.5.1. | Rampen skal være konstrueret således, at der ikke kræves urimelig stor kraft til betjeningen. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1.

Rampen skal være konstrueret således, at der ikke kræves urimelig stor kraft til betjeningen.

BILAG 9

SÆRLIGE KRAV TIL DOBBELTDÆKKERBUSSER

Dette bilag indeholder krav til dobbeltdækkerbusser, i det omfang disse afviger fra grundkravene i bilag 3. Nedenstående punkter træder i stedet for punkterne med tilsvarende numre i bilag 3. Medmindre andet er angivet nedenfor, gælder alle andre krav i bilag 3 også for dobbeltdækkerbusser. Punkternes nummerering nedenfor følger bilag 3.

| 7.4.2.1. | Der anbringes en vægt lig med Q (som angivet i punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11) på hvert passagersæde. Er køretøjet beregnet til ikke-siddende personale, skal tyngdepunktet af den masse på 75 kg, der repræsenterer medlemmet af personalet, være anbragt i gangen på det øverste dæk i en højde af 875 mm. Bagagerummet må ikke indeholde nogen bagage. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Der anbringes en vægt lig med Q (som angivet i punkt 7.4.3.3.1 i bilag 11) på hvert passagersæde. Er køretøjet beregnet til ikke-siddende personale, skal tyngdepunktet af den masse på 75 kg, der repræsenterer medlemmet af personalet, være anbragt i gangen på det øverste dæk i en højde af 875 mm. Bagagerummet må ikke indeholde nogen bagage.

7.5.4.   Ildslukkere og førstehjælpsudstyr

| 7.5.4.1. | Der skal være plads til to ildslukkere, hvoraf én skal være anbragt ved førerpladsen og én på øverste dæk. Pladsen må ikke være mindre end 15 dm3. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Der skal være plads til to ildslukkere, hvoraf én skal være anbragt ved førerpladsen og én på øverste dæk. Pladsen må ikke være mindre end 15 dm3.

7.6.   Udgange

7.6.1.   Antal udgange

| 7.6.1.1. | Hver dobbeltdækkerbus skal have to døre på det nederste dæk (se også punkt 7.6.2.2). Der kræves mindst følgende antal døre:








  Antal passagerer | Antal udstigningsdøre i dobbeltdækkerbusser |
| --- | --- | --- |
| | Gruppe I og kategori A | Gruppe II | Gruppe III og kategori B |
| 9—45 | 1 | 1 | 1 |
| 46—70 | 2 | 1 | 1 |
| 71—100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Hver dobbeltdækkerbus skal have to døre på det nederste dæk (se også punkt 7.6.2.2). Der kræves mindst følgende antal døre:

Antal passagerer

Antal udstigningsdøre i dobbeltdækkerbusser

Gruppe I og kategori A

Gruppe II

Gruppe III og kategori B

9—45

1

1

1

46—70

2

1

1

71—100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4. | Antallet af nødudgangsdøre skal mindst være sådan, at det samlede antal udgange er som anført nedenfor, idet antal udgange for hvert separat dæk og hvert separat rum bestemmes særskilt. Toilet- og køkkenrum anses ikke for separate rum med henblik på fastlæggelse af antal nødudgange. Nødudgangslemme kan kun tælle som én af ovennævnte antal nødudgange:






  Antal passagerer og personale, som medføres i hvert rum eller hvert dæk | Samlet minimumsantal udgange |
| --- | --- | --- |
| 1—8 | 2 |
| 9—16 | 3 |
| 17—30 | 4 |
| 31—45 | 5 |
| 46—60 | 6 |
| 61—75 | 7 |
| 76—90 | 8 |
| 91—110 | 9 |
| 111—130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Antallet af nødudgangsdøre skal mindst være sådan, at det samlede antal udgange er som anført nedenfor, idet antal udgange for hvert separat dæk og hvert separat rum bestemmes særskilt. Toilet- og køkkenrum anses ikke for separate rum med henblik på fastlæggelse af antal nødudgange. Nødudgangslemme kan kun tælle som én af ovennævnte antal nødudgange:

Antal passagerer og personale, som medføres i hvert rum eller hvert dæk

Samlet minimumsantal udgange

1—8

2

9—16

3

17—30

4

31—45

5

46—60

6

61—75

7

76—90

8

91—110

9

111—130

10

> 130

11

| 7.6.1.11. | Nødudgangslemme ud over nødudgangsdøre og -vinduer skal monteres i taget på øverste dæk i køretøjer i gruppe II og III. De kan desuden monteres i køretøjer i gruppe I. I så tilfælde er det mindste antal taglemme følgende:






  Samlet antal passagerer på øverste dæk (Aa) | Antal taglemme |
| --- | --- | --- |
| ikke over 50 | l |
| over 50 | 2 |

7.6.1.11.

Nødudgangslemme ud over nødudgangsdøre og -vinduer skal monteres i taget på øverste dæk i køretøjer i gruppe II og III. De kan desuden monteres i køretøjer i gruppe I. I så tilfælde er det mindste antal taglemme følgende:

Samlet antal passagerer på øverste dæk (Aa)

Antal taglemme

ikke over 50

l

over 50

2

| 7.6.1.12. | Hver forbindelsestrappe skal regnes som en udgang fra øverste dæk. |
| --- | --- |

7.6.1.12.

Hver forbindelsestrappe skal regnes som en udgang fra øverste dæk.

| 7.6.1.13. | Alle personer på nederste dæk skal i nødsituationer kunne komme ud af køretøjet uden at skulle op på øverste dæk. |
| --- | --- |

7.6.1.13.

Alle personer på nederste dæk skal i nødsituationer kunne komme ud af køretøjet uden at skulle op på øverste dæk.

| 7.6.1.14. | Gangen på øverste dæk skal med en eller flere forbindelsestrapper være forbundet med adgangspassagen til en udstigningsdør eller til gangen på nederste dæk i en afstand af højst 3 m fra en udstigningsdør.






  a) | Hvis der i køretøjer i gruppe I og II medføres flere end 50 passagerer på øverste dæk, skal der være to eller mindst halvanden trapper. |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14.

Gangen på øverste dæk skal med en eller flere forbindelsestrapper være forbundet med adgangspassagen til en udstigningsdør eller til gangen på nederste dæk i en afstand af højst 3 m fra en udstigningsdør.

a)

Hvis der i køretøjer i gruppe I og II medføres flere end 50 passagerer på øverste dæk, skal der være to eller mindst halvanden trapper.

| b) | Hvis der i køretøjer i gruppe III medføres flere end 30 passagerer på øverste dæk, skal der være to eller mindst halvanden trapper. |
| --- | --- |

b)

Hvis der i køretøjer i gruppe III medføres flere end 30 passagerer på øverste dæk, skal der være to eller mindst halvanden trapper.

7.6.2.   Udganges placering

| 7.6.2.2. | To af de døre, hvortil der er henvist i punkt 7.6.1.1, skal være således adskilt, at afstanden mellem de lodrette tværplaner gennem deres flademidtpunkt ikke er mindre end enten 25 % af køretøjets udvendige længde eller 40 % af den samlede længde af passagerrummet på nederste dæk; dette gælder ikke, hvis de to døre befinder sig på hver sin side af køretøjet. Er ingen af disse to døre del af en dobbeltdør, måles afstanden mellem de to døre, der er længst fra hinanden. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

To af de døre, hvortil der er henvist i punkt 7.6.1.1, skal være således adskilt, at afstanden mellem de lodrette tværplaner gennem deres flademidtpunkt ikke er mindre end enten 25 % af køretøjets udvendige længde eller 40 % af den samlede længde af passagerrummet på nederste dæk; dette gælder ikke, hvis de to døre befinder sig på hver sin side af køretøjet. Er ingen af disse to døre del af en dobbeltdør, måles afstanden mellem de to døre, der er længst fra hinanden.

| 7.6.2.3. | Udgangene på hvert dæk skal være således placeret, at der i det væsentlige er samme antal på køretøjets to sider. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Udgangene på hvert dæk skal være således placeret, at der i det væsentlige er samme antal på køretøjets to sider.

| 7.6.2.4. | På øverste dæk skal mindst én nødudgang være placeret enten på køretøjets forside eller bagside. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

På øverste dæk skal mindst én nødudgang være placeret enten på køretøjets forside eller bagside.

7.6.4.   Tekniske krav til alle udstigningsdøre

| 7.6.4.6. | Er den direkte overvågning ikke tilstrækkelig, skal der være anordninger af optisk eller anden art, hvormed føreren fra førersædet kan opdage passagerer, som befinder sig uden for køretøjet i umiddelbar nærhed af udstigningsdøre, der ikke betjenes automatisk. For køretøjer i gruppe I gælder dette krav også området inden for alle udstigningsdøre og de umiddelbare omgivelser af hver forbindelsestrappe på øverste dæk. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Er den direkte overvågning ikke tilstrækkelig, skal der være anordninger af optisk eller anden art, hvormed føreren fra førersædet kan opdage passagerer, som befinder sig uden for køretøjet i umiddelbar nærhed af udstigningsdøre, der ikke betjenes automatisk. For køretøjer i gruppe I gælder dette krav også området inden for alle udstigningsdøre og de umiddelbare omgivelser af hver forbindelsestrappe på øverste dæk.

7.6.7.   Tekniske krav til nødudgangsdøre

| 7.6.7.3. | Betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør på det nederste dæk udefra skal være placeret mellem 1 000 og 1 500 mm over jorden og må højst være 500 mm fra døren. I køretøjer i gruppe I, II og III skal betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør indefra være placeret mellem 1 000 og 1 500 mm fra overfladen af gulvet eller det trin, der er nærmest betjeningsanordningen, og må højst være placeret 500 mm fra døren. Dette gælder ikke for betjeningsanordninger, som er placeret på førerens område. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør på det nederste dæk udefra skal være placeret mellem 1 000 og 1 500 mm over jorden og må højst være 500 mm fra døren. I køretøjer i gruppe I, II og III skal betjeningsanordninger og anordninger til åbning af en nødudgangsdør indefra være placeret mellem 1 000 og 1 500 mm fra overfladen af gulvet eller det trin, der er nærmest betjeningsanordningen, og må højst være placeret 500 mm fra døren. Dette gælder ikke for betjeningsanordninger, som er placeret på førerens område.

7.7.5.   Gange (jf. fig. 1)

| 7.7.5.1. | Gangen i køretøjet skal være således konstrueret og udført, at den giver fri passage for et kontrolmål bestående af to koaksiale cylindre forbundet med en omvendt keglestub, idet kontrolmålet har følgende mål (i mm): | Gruppe I (38) | Gruppe II (38) | Gruppe III (38) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Øverste/nederste dæk: | øv. | ned. | øv. | ned. | øv. | ned. |
| Diameter af nederste cylinder | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Højde af nederste cylinder | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) |
| Diameter af øverste cylinder | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Højde af øverste cylinder | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Samlet højde | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) |

7.7.5.1.

Gangen i køretøjet skal være således konstrueret og udført, at den giver fri passage for et kontrolmål bestående af to koaksiale cylindre forbundet med en omvendt keglestub, idet kontrolmålet har følgende mål (i mm):

Gruppe I (38)

Gruppe II (38)

Gruppe III (38)

Øverste/nederste dæk:

øv.

ned.

øv.

ned.

øv.

ned.

Diameter af nederste cylinder

450

450

350

350

300

300

Højde af nederste cylinder

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

Diameter af øverste cylinder

550

550

550

550

450

450

Højde af øverste cylinder

500

500

500

500

500

500

Samlet højde

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

Det kan godkendes, at kontrolmålet kommer i berøring med eventuelle hængestropper til stående passagerer og bevæger disse. Diameteren af øverste cylinder kan være nedsat til 300 mm foroven, når der indgår en afskrået kant i en vinkel på højst 30 grader med vandret (fig. 1).

| 7.7.5.4. | På ledbusser skal det i punkt 7.7.5.1 beskrevne kontrolmål uhindret kunne føres gennem ledsektionen på hvert dæk, hvor der er gennemgang for passagerer mellem de to sektioner. Ingen del af den bløde beklædning i denne sektion, herunder dele af bælgen, må rage ind i gangen. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

På ledbusser skal det i punkt 7.7.5.1 beskrevne kontrolmål uhindret kunne føres gennem ledsektionen på hvert dæk, hvor der er gennemgang for passagerer mellem de to sektioner. Ingen del af den bløde beklædning i denne sektion, herunder dele af bælgen, må rage ind i gangen.

| 7.7.5.10. | Den samlede højde på kontrolmålet i punkt 7.7.5.1 kan nedsættes:






  a) | fra 1 800 mm til 1 680 mm i enhver del af gangen på det nederste dæk bag et lodret tværplan, som ligger foran centrum af bagakslen (den forreste bagaksel for køretøjer med mere end en bagaksel) |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10.

Den samlede højde på kontrolmålet i punkt 7.7.5.1 kan nedsættes:

a)

fra 1 800 mm til 1 680 mm i enhver del af gangen på det nederste dæk bag et lodret tværplan, som ligger foran centrum af bagakslen (den forreste bagaksel for køretøjer med mere end en bagaksel)

| b) | fra 1 800 mm til 1 770 mm for udstigningsdøre, som er anbragt foran forakslen i enhver del af gangen, der ligger mellem to lodrette tværplaner, som ligger 800 mm foran og bagved forakslens midtlinje. |
| --- | --- |

b)

fra 1 800 mm til 1 770 mm for udstigningsdøre, som er anbragt foran forakslen i enhver del af gangen, der ligger mellem to lodrette tværplaner, som ligger 800 mm foran og bagved forakslens midtlinje.

7.7.7.   Trin

| 7.7.7.1. | Footnote (1): Højst 850 mm for nødudgangsdøre på nederste dæk og 1 500 mm for nødudgangsdøre på øverste dæk. |
| --- | --- |

7.7.7.1.

Footnote (1): Højst 850 mm for nødudgangsdøre på nederste dæk og 1 500 mm for nødudgangsdøre på øverste dæk.

| 7.7.8.6. | Fri højde over siddepladser. |
| --- | --- |

7.7.8.6.

Fri højde over siddepladser.

| 7.7.8.6.1. | Over hver siddeplads skal der være en frihøjde på mindst 900 mm, målt fra det højeste punkt af den ikke sammenpressede sædehynde. Denne frihøjde skal være til stede inden for den lodrette projektion af hele sædets areal og det tilhørende fodrum. For det øverste dæk kan denne frihøjde nedsættes til 850 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Over hver siddeplads skal der være en frihøjde på mindst 900 mm, målt fra det højeste punkt af den ikke sammenpressede sædehynde. Denne frihøjde skal være til stede inden for den lodrette projektion af hele sædets areal og det tilhørende fodrum. For det øverste dæk kan denne frihøjde nedsættes til 850 mm.

7.7.12.   Afstand mellem sæder (jf. bilag 4, fig. 1)

| 7.7.12.1. | Forbindelsestrappers mindste bredde skal give fri passage for kontrolmålet for enkeltdør som beskrevet i bilag 4, fig. 1. Kontrolmålet føres fra gangen på nederste dæk op til sidste trin i samme retning, som vil blive fulgt af en person, der benytter trappen. |
| --- | --- |

7.7.12.1.

Forbindelsestrappers mindste bredde skal give fri passage for kontrolmålet for enkeltdør som beskrevet i bilag 4, fig. 1. Kontrolmålet føres fra gangen på nederste dæk op til sidste trin i samme retning, som vil blive fulgt af en person, der benytter trappen.

| 7.7.12.2. | Forbindelsestrapper skal være konstrueret således, at der ikke er fare for, at passagerer kan falde ned, når køretøjet bremser hårdt op under kørsel fremad.
  Dette krav anses for opfyldt, hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt: |
| --- | --- |

7.7.12.2.

Forbindelsestrapper skal være konstrueret således, at der ikke er fare for, at passagerer kan falde ned, når køretøjet bremser hårdt op under kørsel fremad.

Dette krav anses for opfyldt, hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt:

| 7.7.12.2.1. | Ingen del af trappen skråner fremad. |
| --- | --- |

7.7.12.2.1.

Ingen del af trappen skråner fremad.

| 7.7.12.2.2. | Trappen er afskærmet med rækværk eller tilsvarende. |
| --- | --- |

7.7.12.2.2.

Trappen er afskærmet med rækværk eller tilsvarende.

| 7.7.12.2.3. | En automatisk anordning i øverste del af trappen forhindrer benyttelse af trappen, når køretøjet er i bevægelse; denne anordning skal være let at betjene i nødsituationer. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3.

En automatisk anordning i øverste del af trappen forhindrer benyttelse af trappen, når køretøjet er i bevægelse; denne anordning skal være let at betjene i nødsituationer.

| 7.7.12.3. | Det skal ved hjælp af den i punkt 7.7.5.1 omhandlede cylinder kontrolleres, at adgangsforholdene fra gangene (øverste og nederste) til trappen er tilfredsstillende. |
| --- | --- |

7.7.12.3.

Det skal ved hjælp af den i punkt 7.7.5.1 omhandlede cylinder kontrolleres, at adgangsforholdene fra gangene (øverste og nederste) til trappen er tilfredsstillende.

7.11.   Gelændere og håndstøtter

7.11.5.   Gelændere og håndstøtter til forbindelsestrapper

| 7.11.5.1. | Forbindelsestrapper skal på begge sider være forsynet med passende gelændere og håndstøtter. Disse skal være placeret mellem 800 mm og 1 100 mm over kanten af hvert trin. |
| --- | --- |

7.11.5.1.

Forbindelsestrapper skal på begge sider være forsynet med passende gelændere og håndstøtter. Disse skal være placeret mellem 800 mm og 1 100 mm over kanten af hvert trin.

| 7.11.5.2. | Gelændere og/eller håndstøtter skal være således udført, at en person, der står på øverste eller nederste dæk ved siden af forbindelsestrappen eller på et af trinnene, kan gribe om dem på et sted, som i lodret plan er mellem 800 mm og 1 100 mm over gulvet eller den pågældende trinoverflade og |
| --- | --- |

7.11.5.2.

Gelændere og/eller håndstøtter skal være således udført, at en person, der står på øverste eller nederste dæk ved siden af forbindelsestrappen eller på et af trinnene, kan gribe om dem på et sted, som i lodret plan er mellem 800 mm og 1 100 mm over gulvet eller den pågældende trinoverflade og

| 7.11.5.2.1. | passer til en person, der står på nederste dæk, og befinder sig højst 400 mm inden for yderkanten af det første trin, og |
| --- | --- |

7.11.5.2.1.

passer til en person, der står på nederste dæk, og befinder sig højst 400 mm inden for yderkanten af det første trin, og

| 7.11.5.2.2. | for et givet trin ikke er uden for yderkanten af det pågældende trin og højst 600 mm inden for yderkanten. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2.

for et givet trin ikke er uden for yderkanten af det pågældende trin og højst 600 mm inden for yderkanten.

7.12.   Afskærmning af trinskakter og udsatte sæder

| 7.12.2. | På øverste dæk af dobbeltdækkerbusser skal forbindelsestrappen være forsynet med en lukket afskærmning med en højde af mindst 800 mm, målt fra gulvet. Afskærmningens underkant må ikke være højere end 100 mm over gulvet. |
| --- | --- |

7.12.2.

På øverste dæk af dobbeltdækkerbusser skal forbindelsestrappen være forsynet med en lukket afskærmning med en højde af mindst 800 mm, målt fra gulvet. Afskærmningens underkant må ikke være højere end 100 mm over gulvet.

| 7.12.3. | Forruden i passagerrummet på øverste dæk skal være forsynet med polstret afskærmning. Afskærmningens overkant skal være mellem 800 mm og 900 mm lodret over den del af gulvet, hvor passagererne sætter deres fødder. |
| --- | --- |

7.12.3.

Forruden i passagerrummet på øverste dæk skal være forsynet med polstret afskærmning. Afskærmningens overkant skal være mellem 800 mm og 900 mm lodret over den del af gulvet, hvor passagererne sætter deres fødder.

| 7.12.4. | Alle stødtrin i trapper skal være lukkede. |
| --- | --- |

7.12.4.

Alle stødtrin i trapper skal være lukkede.

BILAG 9

Tillæg

Figur 1

GANGE

(se bilag 9, punkt 7.7.5)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (39) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gruppe I | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Gruppe II | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| Gruppe III | 450 | (220 for sideværts forskydelige sæder) | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (39)

F (mm)

Gruppe I

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Gruppe II

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

Gruppe III

450

(220 for sideværts forskydelige sæder)

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

BILAG 10

TYPEGODKENDELSE AF EN SEPARAT TEKNISK ENHED OG TYPEGODKENDELSE AF ET KØRETØJ MED ET KAROSSERI, SOM ALLEREDE ER GODKENDT SOM SEPARAT TEKNISK ENHED

1.   TYPEGODKENDELSE SOM SEPARAT TEKNISK ENHED

| 1.1. | For at der i henhold til dette regulativ kan meddeles typegodkendelse som separat teknisk enhed af et karosseri, skal fabrikanten til godkendelsesmyndighedens tilfredshed godtgøre, at de betingelser, som fabrikanten har oplyst, er opfyldt. Det skal godtgøres, at de resterende betingelser i dette regulativ er opfyldt, jf. punkt 2. |
| --- | --- |

1.1.

For at der i henhold til dette regulativ kan meddeles typegodkendelse som separat teknisk enhed af et karosseri, skal fabrikanten til godkendelsesmyndighedens tilfredshed godtgøre, at de betingelser, som fabrikanten har oplyst, er opfyldt. Det skal godtgøres, at de resterende betingelser i dette regulativ er opfyldt, jf. punkt 2.

| 1.2. | Godkendelsen kan meddeles under forudsætning af, at det færdige køretøj opfylder en række betingelser (som f.eks. karakteristika vedrørende et passende chassis, begrænsninger i brugen eller installation), idet disse betingelser skal fremgå af typegodkendelsesattesten. |
| --- | --- |

1.2.

Godkendelsen kan meddeles under forudsætning af, at det færdige køretøj opfylder en række betingelser (som f.eks. karakteristika vedrørende et passende chassis, begrænsninger i brugen eller installation), idet disse betingelser skal fremgå af typegodkendelsesattesten.

| 1.3. | Sådanne betingelser skal meddeles køberen af karosseriet eller den, der bygger videre på køretøjet, i en passende form. |
| --- | --- |

1.3.

Sådanne betingelser skal meddeles køberen af karosseriet eller den, der bygger videre på køretøjet, i en passende form.

2.   TYPEGODKENDELSE AF ET KØRETØJ MED ET KAROSSERI, SOM ALLEREDE ER GODKENDT SOM SEPARAT TEKNISK ENHED

| 2.1. | For at der i henhold til dette regulativ kan meddeles typegodkendelse som separat teknisk enhed af et køretøj monteret med et allerede typegodkendt karosseri, skal fabrikanten til godkendelsesmyndighedens tilfredshed godtgøre, at kravene i dette regulativ, med hensyn til hvilke det ikke allerede er bevist, at de er blevet opfyldt, jf. punkt 1 i dette bilag, nu er blevet det, idet en eventuel tidligere typegodkendelse skal betragtes som en typegodkendelse af et ufuldendt køretøj. |
| --- | --- |

2.1.

For at der i henhold til dette regulativ kan meddeles typegodkendelse som separat teknisk enhed af et køretøj monteret med et allerede typegodkendt karosseri, skal fabrikanten til godkendelsesmyndighedens tilfredshed godtgøre, at kravene i dette regulativ, med hensyn til hvilke det ikke allerede er bevist, at de er blevet opfyldt, jf. punkt 1 i dette bilag, nu er blevet det, idet en eventuel tidligere typegodkendelse skal betragtes som en typegodkendelse af et ufuldendt køretøj.

| 2.2. | Eventuelle krav ifølge punkt 1.2 skal overholdes. |
| --- | --- |

2.2.

Eventuelle krav ifølge punkt 1.2 skal overholdes.

BILAG 11

MASSE OG DIMENSIONER

| 1. | Dette bilag gælder for masse og dimensioner for motorkøretøjer i klasse M2 og M3, såfremt de er nødvendige for godkendelse af et køretøj for så vidt angår den generelle konstruktion. |
| --- | --- |

1.

Dette bilag gælder for masse og dimensioner for motorkøretøjer i klasse M2 og M3, såfremt de er nødvendige for godkendelse af et køretøj for så vidt angår den generelle konstruktion.

2.   DEFINITIONER

I dette bilag anvendes følgende definitioner:

| 2.1. | (Reserveret) |
| --- | --- |

2.1.

(Reserveret)

| 2.2. | (Reserveret) |
| --- | --- |

2.2.

(Reserveret)

| 2.3. | »Akselgruppe«: Aksler, der er en del af en bogie. En gruppe med to aksler kaldes en tandembogie, en gruppe med tre aksler kaldes en tripelbogie. En enkeltaksel anses for en gruppe med én aksel. |
| --- | --- |

2.3.

»Akselgruppe«: Aksler, der er en del af en bogie. En gruppe med to aksler kaldes en tandembogie, en gruppe med tre aksler kaldes en tripelbogie. En enkeltaksel anses for en gruppe med én aksel.

| 2.4. | »Køretøjets dimensioner«: De dimensioner, som skyldes køretøjets konstruktion og angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.4.

»Køretøjets dimensioner«: De dimensioner, som skyldes køretøjets konstruktion og angives af fabrikanten.

| 2.4.1. | »Køretøjets længde«: Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.1.
  Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets længde ikke hensyn til følgende:






  — | forrudevisker/-vasker |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

»Køretøjets længde«: Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.1.

Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets længde ikke hensyn til følgende:

—

forrudevisker/-vasker

| — | mærkningsplader foran eller bagpå |
| --- | --- |

—

mærkningsplader foran eller bagpå

| — | toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse |
| --- | --- |

—

toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse

| — | anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse |
| --- | --- |

—

anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse

| — | lygter og reflekser |
| --- | --- |

—

lygter og reflekser

| — | spejle og andre anordninger til indirekte udsyn |
| --- | --- |

—

spejle og andre anordninger til indirekte udsyn

| — | synshjælp |
| --- | --- |

—

synshjælp

| — | luftindtag |
| --- | --- |

—

luftindtag

| — | længdestop for aftagelige opbygninger |
| --- | --- |

—

længdestop for aftagelige opbygninger

| — | trinbræt og håndgreb |
| --- | --- |

—

trinbræt og håndgreb

| — | gummistødhorn og lignende udstyr |
| --- | --- |

—

gummistødhorn og lignende udstyr

| — | læssebagsmække, læsseramper og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at udragningen ikke overstiger 300 mm, og køretøjets lasteevne ikke forøges |
| --- | --- |

—

læssebagsmække, læsseramper og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at udragningen ikke overstiger 300 mm, og køretøjets lasteevne ikke forøges

| — | koblingsanordninger på motorkøretøjer. |
| --- | --- |

—

koblingsanordninger på motorkøretøjer.

| — | trolley-bomme for elektrisk drevne køretøjer |
| --- | --- |

—

trolley-bomme for elektrisk drevne køretøjer

| — | udvendige solskærme. |
| --- | --- |

—

udvendige solskærme.

| 2.4.2. | »Køretøjets bredde«: Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2.
  Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets bredde ikke hensyn til følgende:






  — | toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

»Køretøjets bredde«: Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2.

Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets bredde ikke hensyn til følgende:

—

toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse

| — | anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse |
| --- | --- |

—

anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse

| — | indikator for dæksprængning |
| --- | --- |

—

indikator for dæksprængning

| — | de udragende, bøjelige dele af en afskærmning, |
| --- | --- |

—

de udragende, bøjelige dele af en afskærmning,

| — | lygter og reflekser |
| --- | --- |

—

lygter og reflekser

| — | læsseramper, læssebagsmække og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at de højst rager 10 mm ud fra køretøjets sider, samt at rampernes hjørner, der vender fremad eller bagud, er afrundede med en radius på mindst 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm |
| --- | --- |

—

læsseramper, læssebagsmække og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at de højst rager 10 mm ud fra køretøjets sider, samt at rampernes hjørner, der vender fremad eller bagud, er afrundede med en radius på mindst 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm

| — | spejle og andre anordninger til indirekte udsyn |
| --- | --- |

—

spejle og andre anordninger til indirekte udsyn

| — | dæktrykmålere |
| --- | --- |

—

dæktrykmålere

| — | trin, der kan foldes ind |
| --- | --- |

—

trin, der kan foldes ind

| — | den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket rører vejbanen |
| --- | --- |

—

den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket rører vejbanen

| — | synshjælp |
| --- | --- |

—

synshjælp

| — | indfoldelige sidestyringsanordninger på busser, der er beregnet til brug på styrede systemer, hvis disse ikke er foldet ind. |
| --- | --- |

—

indfoldelige sidestyringsanordninger på busser, der er beregnet til brug på styrede systemer, hvis disse ikke er foldet ind.

| 2.4.3. | »Køretøjets højde«: Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2.
  Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets bredde ikke hensyn til følgende:






  — | antenner |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

»Køretøjets højde«: Dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2.

Ud over bestemmelserne i denne standard tages der ved måling af køretøjets bredde ikke hensyn til følgende:

—

antenner

| — | strømaftagere eller trolley-bomme i hævet position. |
| --- | --- |

—

strømaftagere eller trolley-bomme i hævet position.

For køretøjer med en akselløfteanordninger skal der tages hensyn til anordningens effekt.

| 2.5. | (Reserveret) |
| --- | --- |

2.5.

(Reserveret)

| 2.6. | (Reserveret) |
| --- | --- |

2.6.

(Reserveret)

| 2.7. | »Største teknisk tilladte akseltryk (m)«: Den masse, der svarer til den største tilladte statiske lodrette belastning, der overføres fra akslen til vejoverfladen baseret på køretøjets og akslens konstruktion, som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.7.

»Største teknisk tilladte akseltryk (m)«: Den masse, der svarer til den største tilladte statiske lodrette belastning, der overføres fra akslen til vejoverfladen baseret på køretøjets og akslens konstruktion, som angivet af fabrikanten.

| 2.8. | »Største teknisk tilladte bogietryk (μ)«: Den masse, der svarer til den største tilladte statiske belastning, der overføres fra akselgruppen til vejoverfladen baseret på både køretøjets og akselgruppens konstruktion, som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.8.

»Største teknisk tilladte bogietryk (μ)«: Den masse, der svarer til den største tilladte statiske belastning, der overføres fra akselgruppen til vejoverfladen baseret på både køretøjets og akselgruppens konstruktion, som angivet af fabrikanten.

| 2.9. | »Tilkoblet masse«: Den samlede belastning, akslen(erne) på det eller de tilkoblede køretøj(er) udøver på vejoverfladen |
| --- | --- |

2.9.

»Tilkoblet masse«: Den samlede belastning, akslen(erne) på det eller de tilkoblede køretøj(er) udøver på vejoverfladen

| 2.10. | »Største teknisk tilladte tilkoblede masse (TM)«: Den af fabrikanten angivne største tilkoblede masse. |
| --- | --- |

2.10.

»Største teknisk tilladte tilkoblede masse (TM)«: Den af fabrikanten angivne største tilkoblede masse.

| 2.11. | »Største teknisk tilladte belastning på et motorkøretøjs koblingspunkt«: Den masse, der svarer til den største tilladte statiske lodrette belastning på koblingspunktet, baseret på motorkøretøjets og/eller koblingsanordningens konstruktion, som angivet af fabrikanten. Pr. definition omfatter denne masse ikke motorkøretøjets koblingsanordningsmasse. |
| --- | --- |

2.11.

»Største teknisk tilladte belastning på et motorkøretøjs koblingspunkt«: Den masse, der svarer til den største tilladte statiske lodrette belastning på koblingspunktet, baseret på motorkøretøjets og/eller koblingsanordningens konstruktion, som angivet af fabrikanten. Pr. definition omfatter denne masse ikke motorkøretøjets koblingsanordningsmasse.

| 2.12. | (Reserveret) |
| --- | --- |

2.12.

(Reserveret)

| 2.13. | »Største teknisk tilladte vogntogsmasse (MC)«: Den samlede masse af en kombination af motorkøretøj og påhængskøretøj(er), som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.13.

»Største teknisk tilladte vogntogsmasse (MC)«: Den samlede masse af en kombination af motorkøretøj og påhængskøretøj(er), som angivet af fabrikanten.

| 2.14. | »Akselløfteanordning«: En permanent anordning på et køretøj, hvormed akseltrykket kan reduceres eller øges efter køretøjets lasteforhold:






  a) | enten ved henholdsvis at løfte hjulene op fra jorden og sænke dem ned på jorden |
| --- | --- | --- |

2.14.

»Akselløfteanordning«: En permanent anordning på et køretøj, hvormed akseltrykket kan reduceres eller øges efter køretøjets lasteforhold:

a)

enten ved henholdsvis at løfte hjulene op fra jorden og sænke dem ned på jorden

| b) | eller uden at løfte hjulene op fra jorden (f.eks. ved luftaffjedring eller andre systemer) |
| --- | --- |

b)

eller uden at løfte hjulene op fra jorden (f.eks. ved luftaffjedring eller andre systemer)

for at reducere sliddet på dækkene, når køretøjet ikke er fuldt lastet, og/eller for at gøre det lettere for motorkøretøjer eller vogntog at starte på glat vejbane ved at øge belastningen på drivakslen.

| 3. | (Reserveret) |
| --- | --- |

3.

(Reserveret)

| 4. | (Reserveret) |
| --- | --- |

4.

(Reserveret)

| 5. | (Reserveret) |
| --- | --- |

5.

(Reserveret)

| 6. | (Reserveret) |
| --- | --- |

6.

(Reserveret)

7.   FORSKRIFTER

7.1.   Måling af massen af køretøj i køreklar stand og af denne masses fordeling på akslerne

Massen af køretøj i køreklar stand og denne masses fordeling på akslerne måles for køretøjer, som er stillet til rådighed i overensstemmelse med punkt 3.4 i dette regulativ, mens køretøjet holder stille med hjulene i fremadrettet position. Hvis forskellen mellem de målte og de af fabrikanten opgivne masser ikke overstiger 3 % for de tilsvarende tekniske konfigurationer inden for typen eller 5 % for køretøjer i klasse M2 på ikke over 3 500 kg, skal de af fabrikanten angivne masser i køreklar stand og deres fordeling på akslerne anvendes med henblik på følgende krav. Ellers anvendes de målte masser, og den tekniske tjeneste kan da om nødvendigt udføre supplerende målinger på andre køretøjer end dem, som er stillet til rådighed i medfør af punkt 3.4 i dette regulativ.

| 7.2. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.2.

(Reserveret)

| 7.3. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.3.

(Reserveret)

7.4.   Beregning af massefordelingen

7.4.1.   Beregningsmetode

| 7.4.1.1. | Med henblik på de beregninger af massefordelingen, der er fastsat i det følgende, skal fabrikanten i form af et skema eller på anden behørig vis give den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningerne, de oplysninger, som er nødvendige for — for hver teknisk køretøjstypekonfiguration inden for den pågældende køretøjstype — at bestemme køretøjets dertil svarende største teknisk tilladte totalvægt, det største teknisk tilladte akseltryk og bogietryk, den største teknisk tilladte tilkoblede masse og den største teknisk tilladte vogntogsvægt. |
| --- | --- |

7.4.1.1.

Med henblik på de beregninger af massefordelingen, der er fastsat i det følgende, skal fabrikanten i form af et skema eller på anden behørig vis give den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesprøvningerne, de oplysninger, som er nødvendige for — for hver teknisk køretøjstypekonfiguration inden for den pågældende køretøjstype — at bestemme køretøjets dertil svarende største teknisk tilladte totalvægt, det største teknisk tilladte akseltryk og bogietryk, den største teknisk tilladte tilkoblede masse og den største teknisk tilladte vogntogsvægt.

| 7.4.1.2. | Der skal foretages passende beregninger for at sikre, at nedenstående krav er opfyldt for hver teknisk køretøjskonfiguration inden for typen. Beregningerne med henblik herpå kan begrænses til de værst tænkelige tilfælde. |
| --- | --- |

7.4.1.2.

Der skal foretages passende beregninger for at sikre, at nedenstående krav er opfyldt for hver teknisk køretøjskonfiguration inden for typen. Beregningerne med henblik herpå kan begrænses til de værst tænkelige tilfælde.

| 7.4.1.3. | I nedenstående krav står betegnelserne M, mi, μj, TM og MC for henholdsvis følgende parametre, for hvilke kravene i punkt 7.4 skal være opfyldt:






  M = | køretøjets største teknisk tilladte totalvægt |
| --- | --- | --- |
| mi = | det største teknisk tilladte akseltryk på aksel »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler, |
| μj = | det største teknisk tilladte bogietryk på enkeltaksel eller akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal enkeltaksler og akselgrupper, |
| TM = | den største teknisk tilladte tilkoblede masse |
| MC = | største teknisk tilladte tilkoblede masse og den største teknisk tilladte vogntogsvægt. |

7.4.1.3.

I nedenstående krav står betegnelserne M, mi, μj, TM og MC for henholdsvis følgende parametre, for hvilke kravene i punkt 7.4 skal være opfyldt:

M =

køretøjets største teknisk tilladte totalvægt

mi =

det største teknisk tilladte akseltryk på aksel »i«, hvor »i« varierer fra 1 til køretøjets samlede antal aksler,

μj =

det største teknisk tilladte bogietryk på enkeltaksel eller akselgruppe »j«, hvor »j« varierer fra 1 til det samlede antal enkeltaksler og akselgrupper,

TM =

den største teknisk tilladte tilkoblede masse

MC =

største teknisk tilladte tilkoblede masse og den største teknisk tilladte vogntogsvægt.

| 7.4.1.4. | For enkeltaksler, der er angivet ved »i« for en aksel og »j« for en akselgruppe, er mi pr. definition lig med μj. |
| --- | --- |

7.4.1.4.

For enkeltaksler, der er angivet ved »i« for en aksel og »j« for en akselgruppe, er mi pr. definition lig med μj.

| 7.4.1.5. | For køretøjer, der er udstyret med belastbare aksler, skal nedenstående beregninger foretages med akslernes affjedring belastet i normal køreklar konfiguration. For køretøjer, der er udstyret med løftbare aksler, skal nedenstående beregninger foretages med sænkede aksler. |
| --- | --- |

7.4.1.5.

For køretøjer, der er udstyret med belastbare aksler, skal nedenstående beregninger foretages med akslernes affjedring belastet i normal køreklar konfiguration. For køretøjer, der er udstyret med løftbare aksler, skal nedenstående beregninger foretages med sænkede aksler.

| 7.4.1.6. | Ved akselgrupper skal fabrikanten angive fordelingen mellem akslerne af det samlede tryk på gruppen (f.eks. ved at angive fordelingsformlerne eller fremlægge fordelingskurver). |
| --- | --- |

7.4.1.6.

Ved akselgrupper skal fabrikanten angive fordelingen mellem akslerne af det samlede tryk på gruppen (f.eks. ved at angive fordelingsformlerne eller fremlægge fordelingskurver).

| 7.4.1.7. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

(Reserveret)

| 7.4.2. | (Reserveret — se punkt 7.4.3.1 og 7.4.4 nedenfor) |
| --- | --- |

7.4.2.

(Reserveret — se punkt 7.4.3.1 og 7.4.4 nedenfor)

| 7.4.2.1. | Summen af akseltrykkene mi må ikke være mindre end totalvægten M. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Summen af akseltrykkene mi må ikke være mindre end totalvægten M.

| 7.4.2.2. | For hver akselgruppe, der er angivet ved »j«, må summen af akseltrykkene mi ikke være mindre end μj. Endvidere må hvert af akseltrykkene mi ikke være mindre end den del af μj, der hviler på aksel »i« som angivet i massefordelingen for denne akselgruppe. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

For hver akselgruppe, der er angivet ved »j«, må summen af akseltrykkene mi ikke være mindre end μj. Endvidere må hvert af akseltrykkene mi ikke være mindre end den del af μj, der hviler på aksel »i« som angivet i massefordelingen for denne akselgruppe.

| 7.4.2.3. | Summen af bogietrykkene μj må ikke være mindre end totalvægten M. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Summen af bogietrykkene μj må ikke være mindre end totalvægten M.

| 7.4.2.4. | Massen i køreklar stand plus en masse svarende til 75 kg ganget med antallet af passagerer plus den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet må ikke overstige totalvægten M. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Massen i køreklar stand plus en masse svarende til 75 kg ganget med antallet af passagerer plus den største teknisk tilladte belastning på koblingspunktet må ikke overstige totalvægten M.

| 7.4.2.5. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.4.2.5.

(Reserveret)

| 7.4.2.6. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.4.2.6.

(Reserveret)

| 7.4.2.7. | MC må ikke overstige M + TM. |
| --- | --- |

7.4.2.7.

MC må ikke overstige M + TM.

7.4.3.   Krav til busser

| 7.4.3.1. | Kravene i punkt 7.4.2.1-7.4.2.3 og 7.4.2.7 finder anvendelse. |
| --- | --- |

7.4.3.1.

Kravene i punkt 7.4.2.1-7.4.2.3 og 7.4.2.7 finder anvendelse.

| 7.4.3.2. | Massen af køretøjet i køreklar stand, plus massen Q, ganget med antallet af siddende og stående passagerer, plus masserne WP, B og BX som defineret i punkt 7.4.3.3.1, plus den største teknisk tilladte belastning på motorkøretøjets koblingspunkt, hvis en koblingsanordning monteres af fabrikanten, må ikke overstige totalmassen M. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Massen af køretøjet i køreklar stand, plus massen Q, ganget med antallet af siddende og stående passagerer, plus masserne WP, B og BX som defineret i punkt 7.4.3.3.1, plus den største teknisk tilladte belastning på motorkøretøjets koblingspunkt, hvis en koblingsanordning monteres af fabrikanten, må ikke overstige totalmassen M.

| 7.4.3.3. | Når køretøjet i køreklar stand lastes som beskrevet i punkt 7.4.3.3.1, må den masse, der svarer til akseltrykket på hver aksel, ikke overstige akseltrykket mi for hver aksel, og den masse, der svarer til bogietrykket på hver enkeltaksel eller akselgruppe, må ikke overstige bogietrykket μj for denne akselgruppe. Endvidere skal den masse, der svarer til akseltrykket på drivakslen eller summen af de masser, der svarer til akseltrykkene på drivakslerne, være mindst 25 % af M. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Når køretøjet i køreklar stand lastes som beskrevet i punkt 7.4.3.3.1, må den masse, der svarer til akseltrykket på hver aksel, ikke overstige akseltrykket mi for hver aksel, og den masse, der svarer til bogietrykket på hver enkeltaksel eller akselgruppe, må ikke overstige bogietrykket μj for denne akselgruppe. Endvidere skal den masse, der svarer til akseltrykket på drivakslen eller summen af de masser, der svarer til akseltrykkene på drivakslerne, være mindst 25 % af M.

| 7.4.3.3.1. | Køretøjet i køreklar stand lastes med: en masse svarende til antallet P af siddende passagerer, hver med en masse Q, en masse svarende til antallet SP af stående passagerer hver med en masse Q, jævnt fordelt over det areal S1, der er beregnet til stående passagerer; hvis det er relevant, en masse WP jævnt fordelt over det areal, der er beregnet til passagerer i kørestole; en masse svarende til B (kg) jævnt fordelt i bagagerummene; en masse svarende til BX (kg) jævnt fordelt over den del af taget, som er udstyret til at medføre bagage, idet:
  P er antallet af siddepladser.
  S1 er området beregnet til stående passagerer. I tilfælde af køretøjer i gruppe III eller kategori B, S1 = 0.
  SP, som fabrikanten angiver, ikke må overstige værdien S1/SSp, hvor SSp er det areal, der sædvanligvis er afsat til én stående passager, jf. tabellen i det følgende.
  WP (kg) er antallet af kørestolspladser ganget med 250 kg, der udgør massen af kørestol + bruger.
  B (kg), som fabrikanten angiver, skal have en numerisk værdi på mindst 100 × V. Dette omfatter også bagagerum eller bagagebærere, der er fastgjort til køretøjets yderside.
  V er bagagerummenes samlede volumen i m3. Ved godkendelse af køretøjer i gruppe I eller kategori A, ses der bort fra volumen af bagagerum, der kun er tilgængelige fra køretøjets yderside.
  BX, som fabrikanten angiver, skal have en numerisk værdi på mindst 75 kg/m2.
  Dobbeltdækkerbusser må ikke medføre tagbagage, og BX for sådanne køretøjer er derfor 0.
  Q og SSp har de værdier, der fremgår af følgende tabel:







  Køretøjsgruppe/-kategori | Q (kg) masse af én passager | SSp (m2/passager) sædvanligt areal for én stående passager |
| --- | --- | --- | --- |
| Gruppe I og kategori A | 68 | 0,125 |
| Gruppe II | 71 (40) | 0,15 |
| Gruppe III og kategori B | 71 (40) | Intet |

7.4.3.3.1.

Køretøjet i køreklar stand lastes med: en masse svarende til antallet P af siddende passagerer, hver med en masse Q, en masse svarende til antallet SP af stående passagerer hver med en masse Q, jævnt fordelt over det areal S1, der er beregnet til stående passagerer; hvis det er relevant, en masse WP jævnt fordelt over det areal, der er beregnet til passagerer i kørestole; en masse svarende til B (kg) jævnt fordelt i bagagerummene; en masse svarende til BX (kg) jævnt fordelt over den del af taget, som er udstyret til at medføre bagage, idet:

P er antallet af siddepladser.

S1 er området beregnet til stående passagerer. I tilfælde af køretøjer i gruppe III eller kategori B, S1 = 0.

SP, som fabrikanten angiver, ikke må overstige værdien S1/SSp, hvor SSp er det areal, der sædvanligvis er afsat til én stående passager, jf. tabellen i det følgende.

WP (kg) er antallet af kørestolspladser ganget med 250 kg, der udgør massen af kørestol + bruger.

B (kg), som fabrikanten angiver, skal have en numerisk værdi på mindst 100 × V. Dette omfatter også bagagerum eller bagagebærere, der er fastgjort til køretøjets yderside.

V er bagagerummenes samlede volumen i m3. Ved godkendelse af køretøjer i gruppe I eller kategori A, ses der bort fra volumen af bagagerum, der kun er tilgængelige fra køretøjets yderside.

BX, som fabrikanten angiver, skal have en numerisk værdi på mindst 75 kg/m2.

Dobbeltdækkerbusser må ikke medføre tagbagage, og BX for sådanne køretøjer er derfor 0.

Q og SSp har de værdier, der fremgår af følgende tabel:

Køretøjsgruppe/-kategori

Q (kg) masse af én passager

SSp (m2/passager) sædvanligt areal for én stående passager

Gruppe I og kategori A

68

0,125

Gruppe II

71 (40)

0,15

Gruppe III og kategori B

71 (40)

Intet

| 7.4.3.3.2. | I tilfælde af køretøjer indrettet med et variabelt antal siddepladser, et variabelt område beregnet til stående passagerer (S1) og/eller udstyret til medføring af kørestole, bestemmes kravene i punkterne 7.4.3.2 og 7.4.3.3 for hver af de følgende situationer, hvis de er relevante for det pågældende køretøj: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.

I tilfælde af køretøjer indrettet med et variabelt antal siddepladser, et variabelt område beregnet til stående passagerer (S1) og/eller udstyret til medføring af kørestole, bestemmes kravene i punkterne 7.4.3.2 og 7.4.3.3 for hver af de følgende situationer, hvis de er relevante for det pågældende køretøj:

| 7.4.3.3.2.1. | med alle mulige sæder besat, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumkapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og, hvis der er yderligere plads, med kørestole på eventuelle kørestolspladser |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1.

med alle mulige sæder besat, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumkapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og, hvis der er yderligere plads, med kørestole på eventuelle kørestolspladser

| 7.4.3.3.2.2. | med alle mulige ståpladsområder fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumkapacitet for stående passagerer), med de resterende til rådighed værende siddepladser besat og, hvis der er yderligere plads, med kørestole på eventuelle kørestolspladser |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2.

med alle mulige ståpladsområder fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumkapacitet for stående passagerer), med de resterende til rådighed værende siddepladser besat og, hvis der er yderligere plads, med kørestole på eventuelle kørestolspladser

| 7.4.3.3.2.3. | med kørestole på alle mulige kørestolspladser, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumkapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og med de resterende siddepladser besat. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3.

med kørestole på alle mulige kørestolspladser, med det resterende område beregnet til stående passagerer fyldt op (op til den af fabrikanten anførte maksimumkapacitet for stående passagerer, hvis denne nås) og med de resterende siddepladser besat.

| 7.4.3.4. | Når køretøjet er i køreklar stand eller lastet som fastsat i punkt 7.4.3.3.1, må den masse, der svarer til akseltrykket på forakslen eller den forreste akselgruppe, ikke være mindre end den procentdel af køretøjets masse i køreklar stand eller største teknisk tilladte totalvægt ’M’, der er fastsat i følgende tabel:










  Gruppe I og kategori A | Gruppe II | Gruppe III og kategori B |
| --- | --- | --- | --- |
| Stiv | Leddelt | Stiv | Leddelt | Stiv | Leddelt |
| 20 | 20 | 25 (41) | 20 | 25 (41) | 20 |

7.4.3.4.

Når køretøjet er i køreklar stand eller lastet som fastsat i punkt 7.4.3.3.1, må den masse, der svarer til akseltrykket på forakslen eller den forreste akselgruppe, ikke være mindre end den procentdel af køretøjets masse i køreklar stand eller største teknisk tilladte totalvægt ’M’, der er fastsat i følgende tabel:

Gruppe I og kategori A

Gruppe II

Gruppe III og kategori B

Stiv

Leddelt

Stiv

Leddelt

Stiv

Leddelt

20

20

25 (41)

20

25 (41)

20

| 7.4.3.5. | Hvis et køretøj godkendes i mere end én gruppe/kategori gælder bestemmelserne i punkt 7.4.3.2 og 7.4.3.3 i samtlige kategorier. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Hvis et køretøj godkendes i mere end én gruppe/kategori gælder bestemmelserne i punkt 7.4.3.2 og 7.4.3.3 i samtlige kategorier.

| 7.4.4. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.4.4.

(Reserveret)

| 7.5. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.5.

(Reserveret)

7.6.   Manøvredygtighed

| 7.6.1. | Motorkøretøjer og sættevogne skal ved fuldt styreudslag til begge sider kunne beskrive en hel cirkel på 360o inden for et område, der afgrænses af to koncentriske cirkler, af hvilke den ydre cirkel har en radius på 12,50 m og den indre cirkel en radius på 5,30 m, uden at nogen af køretøjets yderste punkter (med undtagelse af de udragende dele, der er nævnt i forbindelse med måling af køretøjets bredde) overskrider cirklerne. For køretøjer med akselløfteanordning gælder dette krav også med akslen (akslerne) i løftet position eller belastbare aksler i ubelastet stand.
  Ovennævnte krav kontrolleres på følgende måde: |
| --- | --- |

7.6.1.

Motorkøretøjer og sættevogne skal ved fuldt styreudslag til begge sider kunne beskrive en hel cirkel på 360o inden for et område, der afgrænses af to koncentriske cirkler, af hvilke den ydre cirkel har en radius på 12,50 m og den indre cirkel en radius på 5,30 m, uden at nogen af køretøjets yderste punkter (med undtagelse af de udragende dele, der er nævnt i forbindelse med måling af køretøjets bredde) overskrider cirklerne. For køretøjer med akselløfteanordning gælder dette krav også med akslen (akslerne) i løftet position eller belastbare aksler i ubelastet stand.

Ovennævnte krav kontrolleres på følgende måde:

7.6.1.1.   Motorkøretøjer

Motorkøretøjets forreste yderste punkt skal følge den ydre cirkels kontur (se figur A).

| 7.6.1.2. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.6.1.2.

(Reserveret)

| 7.6.2. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.6.2.

(Reserveret)

7.6.3.   Supplerende krav til køretøjer i klasse M2 eller M3

Der findes to alternative metoder til at dokumentere, at kravene i punkt 7.6.3.1 (A) eller 7.6.3.1 (B) nedenfor er opfyldt.

Det Forenede Kongerige og Portugal kan på deres område indtil den 9. marts 2005 nægte at udstede national typegodkendelse for en køretøjstype eller nægte eller forbyde salg, registrering, ibrugtagning eller benyttelse af et køretøj, hvis det ikke opfylder kravene til manøvredygtighed som specificeret i punkt 7.6.3.1. (B) nedenfor.

Kontraherende parter skal med forbehold af ovenstående undtagelser udstede godkendelser på grundlag af punkt 7.6.3.1. (A).

| 7.6.3.1.(A) | Når køretøjet holder stille, etableres der ved at markere en linje på jorden et lodret plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen. Drejer det sig om et leddelt køretøj, skal de to stive sektioner bringes på linje med planet. Når køretøjet bevæger sig fremad til en af siderne i en cirkel beskrevet i punkt 7.6.1, må ingen del af det bevæge sig uden for det vertikale plan med mere end 0,60 m (se figur B og C). |
| --- | --- |

7.6.3.1.(A)

Når køretøjet holder stille, etableres der ved at markere en linje på jorden et lodret plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen. Drejer det sig om et leddelt køretøj, skal de to stive sektioner bringes på linje med planet. Når køretøjet bevæger sig fremad til en af siderne i en cirkel beskrevet i punkt 7.6.1, må ingen del af det bevæge sig uden for det vertikale plan med mere end 0,60 m (se figur B og C).

Figur A

Image

Figur B

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maksimum 0,6 m

Figur C

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maksimum 0,6 m

| 7.6.3.1.(B) | Når køretøjet holder stille, og de styrende hjul er rettet således ind, at køretøjets forreste yderste punkt ville beskrive en cirkel med en radius på 12,50 m, hvis køretøjet bevægede sig, etableres der ved at markere en linje på jorden et vertikalt plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen. Drejer det sig om et leddelt køretøj i klasse M2 eller M3, skal de to stive sektioner bringes på linje med planet.
  Når køretøjet bevæger sig fremad til en af siderne i en cirkel med en radius på 12,50 m, må ingen del af det bevæge sig uden for det vertikale plan med mere end 0,80 m (se figur B), for så vidt angår et stift køretøj af en længde på højst 12 m eller med mere end 1,20 m (se figur C), for så vidt angår et stift køretøj af en længde på over 12 m eller et leddelt køretøj i klasse M2 eller M3.
  For køretøjer med akselløfteanordning gælder dette krav også med akslen (akslerne) i løftet position (i henhold til fortolkningen i punkt 2.14). |
| --- | --- |

7.6.3.1.(B)

Når køretøjet holder stille, og de styrende hjul er rettet således ind, at køretøjets forreste yderste punkt ville beskrive en cirkel med en radius på 12,50 m, hvis køretøjet bevægede sig, etableres der ved at markere en linje på jorden et vertikalt plan, der som tangent berører den side af køretøjet, som vender udad fra cirklen. Drejer det sig om et leddelt køretøj i klasse M2 eller M3, skal de to stive sektioner bringes på linje med planet.

Når køretøjet bevæger sig fremad til en af siderne i en cirkel med en radius på 12,50 m, må ingen del af det bevæge sig uden for det vertikale plan med mere end 0,80 m (se figur B), for så vidt angår et stift køretøj af en længde på højst 12 m eller med mere end 1,20 m (se figur C), for så vidt angår et stift køretøj af en længde på over 12 m eller et leddelt køretøj i klasse M2 eller M3.

For køretøjer med akselløfteanordning gælder dette krav også med akslen (akslerne) i løftet position (i henhold til fortolkningen i punkt 2.14).

Figur A

Image

Figur B

Image

Figur C

Image

| 7.6.4. | Opfyldelsen af kravene i punkt 7.6.1 til 7.6.3 kan, efter anmodning fra fabrikanten, også kontrolleres ved en passende tilsvarende udregning eller geometrisk demonstration. |
| --- | --- |

7.6.4.

Opfyldelsen af kravene i punkt 7.6.1 til 7.6.3 kan, efter anmodning fra fabrikanten, også kontrolleres ved en passende tilsvarende udregning eller geometrisk demonstration.

| 7.6.5. | I tilfælde af delvis opbyggede køretøjer skal fabrikanten angive de tilladte maksimale dimensioner, som skal kontrolleres, når det undersøges, om køretøjet opfylder kravene i punkt 7.6.1 til 7.6.3. |
| --- | --- |

7.6.5.

I tilfælde af delvis opbyggede køretøjer skal fabrikanten angive de tilladte maksimale dimensioner, som skal kontrolleres, når det undersøges, om køretøjet opfylder kravene i punkt 7.6.1 til 7.6.3.

| 7.7. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.7.

(Reserveret)

| 7.8. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.8.

(Reserveret)

| 7.9. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.9.

(Reserveret)

| 7.10. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.10.

(Reserveret)

| 7.11. | (Reserveret) |
| --- | --- |

7.11.

(Reserveret)

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

1

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern og 50 for Malta. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til de kontraherende parter.

2

(3)  Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??).

3

(4)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

4

(5)  Om muligt betegnelse i henhold til Euronorm; alternativt oplyses:

5

| a) | beskrivelse af materialet |
| --- | --- |

a)

beskrivelse af materialet

| b) | strækgrænse |
| --- | --- |

b)

strækgrænse

| c) | trækbrudstyrke |
| --- | --- |

c)

trækbrudstyrke

| d) | forlængelse (i procent) |
| --- | --- |

d)

forlængelse (i procent)

| e) | brinellhårdhed. |
| --- | --- |

e)

brinellhårdhed.

(6)  Ved »frembygget førerhus« forstås en konfiguration, i hvilken over halvdelen af motorens længde er placeret bag det mest fremskudte punkt af forrudens underkant, og hvor ratnavet er placeret i den forreste fjerdedel af køretøjets længde.

6

(7)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder foreligger).

7

(8)  Hvis der foreligger en version med normalt førerhus og en version med førerhus med sovekabine oplyses for begge udførelser masse og dimensioner.

8

(9)  ISO-standard 612 — 1978, term nr. 6.4.

9

(10)  Bilag 11, afsnit 2.4.1.

10

(11)  Bilag 11, afsnit 4.2.

11

(12)  Bilag 11, afsnit 2.4.3.

12

(13)  ISO-standard 612 — 1978, term nr. 6.6.

13

(14)  ISO-standard 612 — 1978, term nr. 6.7.

14

(15)  Førerens vægt, og i givet fald personalemedlemmets vægt, ansættes til 75 kg (68 kg kropsvægt og 7 kg bagagevægt i henhold til ISO-standard 2416: 1992), brændstofbeholderen fyldes 90 % og de øvrige væskebeholdersystemer (undtagen til spildevand) fyldes til 100 % af den af fabrikanten specificerede kapacitet.

15

(16)  For påhængsvogne eller sættevogne, hvor koblingsanordningen eller sættevognsskamlen belastes med en betydelig kraft i lodret retning, indgår denne belastning efter division med tyngdeaccelerationen i den teknisk tilladte totalmasse.

16

(17)  Dette nummer er kun givet som eksempel.

17

(18)  For køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer tillades, at den nederste plade kan forskydes i forhold til den øverste, forudsat at det er i samme retning.

18

(19)  Bredden af den øverste plade kan foroven nedsættes til 400 mm, når kanterne affases, så de danner en vinkel på højst 30o med vandret.

19

o

(20)  Højden af den øverste cylinder — og dermed den samlede højde — kan nedsættes med 100 mm i hele den del af gangen, der er beliggende bagud for:

20

| a) | et lodret tværplan 1,5 m foran bagakslens midtlinje (den forreste bagaksels midtlinje i køretøjer med flere end én bagaksel), og |
| --- | --- |

a)

et lodret tværplan 1,5 m foran bagakslens midtlinje (den forreste bagaksels midtlinje i køretøjer med flere end én bagaksel), og

| b) | hvis der er flere end én udstigningsdør, et lodret tværplan ved bagkanten af den bageste udstigningsdør. |
| --- | --- |

b)

hvis der er flere end én udstigningsdør, et lodret tværplan ved bagkanten af den bageste udstigningsdør.

Diameteren af øverste cylinder kan foroven nedsættes til 300 mm, forudsat at de skrå kanter ikke danner en vinkel på over 30 grader med vandret.

Det kan godkendes, at kontrolmålet kommer i berøring med eventuelle hængestropper eller andre fleksible genstande som sikkerhedsselekomponenter og bevæger disse.

(21)  230 mm for køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer

21

(22)  700 mm for nødudgangsdøre

22

1 500 mm for nødudgangsdøre på øverste dæk i en dobbeltdækkerbus

(23)  430 mm for køretøjer med rent mekanisk hjulophæng

23

(24)  for mindst én udstigningsdør; 400 mm for andre udstigningsdøre.

24

(25)  300 mm for trin ved døre bag den bageste aksel

25

(26)  250 mm i gange for køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer

26

(27)  Jf. den pågældende fodnote i bilag 3, punkt 7.7.1.2.

27

(28)  Jf. den pågældende fodnote (»*«) i bilag 3, punkt 7.7.5.1.

28

(29)  230 mm for køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer

29

(30)  700 mm i tilfælde af en nødudgangsdør

30

1 500 mm for nødudgangsdøre på øverste dæk i en dobbeltdækkerbus

(31)  430 mm for køretøjer med rent mekanisk hjulophæng

31

(32)  300 mm for trin ved døre bag den bageste aksel

32

(33)  for mindst én udstigningsdør; 400 mm for andre udstigningsdøre.

33

(34)  250 mm i gange for køretøjer med en kapacitet på højst 22 passagerer

34

(35)  225 for gruppe III.

35

(36)  350 mm ved hjulkasser og motorrum.

36

(37)  400 mm for køretøjer i gruppe II og III.

37

(38)  Dimensionerne i parentes gælder for den bageste del af det nederste dæk og kun i nærheden af forakslen (jf. punkt 7.7.5.10).

38

(39)  Målene i parentes gælder kun for øverste dæk og/eller den bageste del af det nederste dæk og/eller det nederste dæk nær forakslen (jf. punkt 7.7.5.10).

39

(40)  Inklusive 3 kg håndbagage.

40

(41)  Dette tal nedsættes til 20 % for 3-akslede køretøjer af kategori II og III med to styrende aksler.

41

---

| 11.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 121/203

---

Berigtigelse til regulativ nr. 114 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelsen af:

Et airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer,

Et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type,

Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 373 af 27. december 2007
  )

Regulativ nr. 114 læses således:

Regulativ nr. 114 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelsen af:

I.   Et airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer,

II.   Et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type,

III.   Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på følgende eftermarkedsudstyr:

| 1.1. | airbagmoduler til udskiftningsairbagsystemer, som er beregnet til at blive monteret i motorkøretøjer |
| --- | --- |

1.1.

airbagmoduler til udskiftningsairbagsystemer, som er beregnet til at blive monteret i motorkøretøjer

| 1.2. | udskiftningsrat til køretøjer af klasse M1 og N1 udstyret med en airbag af godkendt type, der er beregnet til at blive monteret som en supplerende fastholdelsesanordning ved siden af sikkerhedsseler og andre fastholdelsesanordninger i motorkøretøjer, dvs. et system, der i tilfælde af kraftig kollision automatisk udløser en smidig struktur, som skal begrænse omfanget af kvæstelser for personer i motorkøretøjet |
| --- | --- |

1.2.

udskiftningsrat til køretøjer af klasse M1 og N1 udstyret med en airbag af godkendt type, der er beregnet til at blive monteret som en supplerende fastholdelsesanordning ved siden af sikkerhedsseler og andre fastholdelsesanordninger i motorkøretøjer, dvs. et system, der i tilfælde af kraftig kollision automatisk udløser en smidig struktur, som skal begrænse omfanget af kvæstelser for personer i motorkøretøjet

| 1.3. | andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat og udstyret med en airbag af godkendt type som en supplerende fastholdelsesanordning ved siden af sikkerhedsseler og andre fastholdelsesanordninger i motorkøretøjer af klasse M1 og N1, dvs. et system, der i tilfælde af kraftig kollision automatisk udløser en smidig struktur, som skal begrænse omfanget af kvæstelser for personer i motorkøretøjet. |
| --- | --- |

1.3.

andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat og udstyret med en airbag af godkendt type som en supplerende fastholdelsesanordning ved siden af sikkerhedsseler og andre fastholdelsesanordninger i motorkøretøjer af klasse M1 og N1, dvs. et system, der i tilfælde af kraftig kollision automatisk udløser en smidig struktur, som skal begrænse omfanget af kvæstelser for personer i motorkøretøjet.

2.   DEFINITIONER

| 2.1. | »Airbagsystem«: en gruppe komponenter, der opfylder alle de funktioner, fabrikanten har fastlagt, når de er monteret i køretøjet/køretøjerne. Dette system omfatter som minimum en udløsningsanordning, der aktiverer et eller flere airbagmoduler og eventuelt det elektriske ledningsnet. |
| --- | --- |

2.1.

»Airbagsystem«: en gruppe komponenter, der opfylder alle de funktioner, fabrikanten har fastlagt, når de er monteret i køretøjet/køretøjerne. Dette system omfatter som minimum en udløsningsanordning, der aktiverer et eller flere airbagmoduler og eventuelt det elektriske ledningsnet.

| 2.2. | »Airbag«: et smidigt materiale, der danner et lukket rum, som får gas fra en gaspatron og fastholder personen. |
| --- | --- |

2.2.

»Airbag«: et smidigt materiale, der danner et lukket rum, som får gas fra en gaspatron og fastholder personen.

| 2.3. | »Airbagmodul«: den mindste underenhed, der omfatter energikilden til udløsning heraf, og den airbag, som udløses. |
| --- | --- |

2.3.

»Airbagmodul«: den mindste underenhed, der omfatter energikilden til udløsning heraf, og den airbag, som udløses.

| 2.4. | »Udskiftningsrat« (udstyret med et airbagmodul): et eftermarkedsrat, der leveres for at ændre et motorkøretøj, og som i sine funktionelle dimensioner, form og/eller materiale kan være forskelligt fra det oprindelige rat, der blev leveret af fabrikanten af køretøjet. |
| --- | --- |

2.4.

»Udskiftningsrat« (udstyret med et airbagmodul): et eftermarkedsrat, der leveres for at ændre et motorkøretøj, og som i sine funktionelle dimensioner, form og/eller materiale kan være forskelligt fra det oprindelige rat, der blev leveret af fabrikanten af køretøjet.

| 2.5. | »Udskiftningsairbagsystem«: et eftermarkedsairbagsystem, der leveres for at ændre et motorkøretøj, og som i sine funktionelle dimensioner, form, materiale eller funktionsmåde kan være forskelligt fra det oprindelige airbagsystem, der blev leveret af fabrikanten af køretøjet til det pågældende motorkøretøj. |
| --- | --- |

2.5.

»Udskiftningsairbagsystem«: et eftermarkedsairbagsystem, der leveres for at ændre et motorkøretøj, og som i sine funktionelle dimensioner, form, materiale eller funktionsmåde kan være forskelligt fra det oprindelige airbagsystem, der blev leveret af fabrikanten af køretøjet til det pågældende motorkøretøj.

| 2.6. | Kategorier af airbagmoduler til udskiftningsairbagsystemer: |
| --- | --- |

2.6.

Kategorier af airbagmoduler til udskiftningsairbagsystemer:

| 2.6.1. | Kategori A: anordning, der skal beskytte føreren af et køretøj i tilfælde af en frontal kollision. |
| --- | --- |

2.6.1.

Kategori A: anordning, der skal beskytte føreren af et køretøj i tilfælde af en frontal kollision.

| 2.6.2. | Kategori B: anordning, der skal beskytte andre forsædepassagerer end føreren i tilfælde af en frontal kollision. |
| --- | --- |

2.6.2.

Kategori B: anordning, der skal beskytte andre forsædepassagerer end føreren i tilfælde af en frontal kollision.

| 2.6.3. | Kategori C: anordning, der skal beskytte andre passagerer end dem, der sidder på forsæderne, i tilfælde af en frontal kollision. |
| --- | --- |

2.6.3.

Kategori C: anordning, der skal beskytte andre passagerer end dem, der sidder på forsæderne, i tilfælde af en frontal kollision.

| 2.6.4. | Kategori D: anordning, der skal beskytte forsædepassagerer i tilfælde af en sidekollision. |
| --- | --- |

2.6.4.

Kategori D: anordning, der skal beskytte forsædepassagerer i tilfælde af en sidekollision.

| 2.7. | »Udløsningsøjeblikket«: i tilfælde af en kollision, som fremkalder udløsning af airbaggen, er udløsningsøjeblikket det øjeblik, hvor de komponenter, der sikrer udløsningen, uigenkaldeligt aktiveres. |
| --- | --- |

2.7.

»Udløsningsøjeblikket«: i tilfælde af en kollision, som fremkalder udløsning af airbaggen, er udløsningsøjeblikket det øjeblik, hvor de komponenter, der sikrer udløsningen, uigenkaldeligt aktiveres.

| 2.8. | »Kontrol- eller udløsningsanordning«: den underenhed, der omfatter alle komponenter, som gør det muligt at registrere kollisionen og aktivere udløsningen. |
| --- | --- |

2.8.

»Kontrol- eller udløsningsanordning«: den underenhed, der omfatter alle komponenter, som gør det muligt at registrere kollisionen og aktivere udløsningen.

| 2.9. | »Ledningsnet«: alle de elektriske ledninger og forbindelser, der forbinder de forskellige dele af hele airbagsystemet til hinanden og muligvis til køretøjet. |
| --- | --- |

2.9.

»Ledningsnet«: alle de elektriske ledninger og forbindelser, der forbinder de forskellige dele af hele airbagsystemet til hinanden og muligvis til køretøjet.

| 2.10. | »Egenvægt i køreklar stand«: massen af køretøjet i køreklar stand, uden personer eller last, men med brændstof, kølevæske, smøremiddel, værktøjssæt og reservehjul (såfremt sådanne leveres som standardudstyr af køretøjsfabrikanten). |
| --- | --- |

2.10.

»Egenvægt i køreklar stand«: massen af køretøjet i køreklar stand, uden personer eller last, men med brændstof, kølevæske, smøremiddel, værktøjssæt og reservehjul (såfremt sådanne leveres som standardudstyr af køretøjsfabrikanten).

| 2.11. | »Type af airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem«: airbagmoduler, der ikke adskiller sig på så væsentlige punkter som:






  a) | airbagmodulets kategori |
| --- | --- | --- |

2.11.

»Type af airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem«: airbagmoduler, der ikke adskiller sig på så væsentlige punkter som:

a)

airbagmodulets kategori

| b) | airbaggens geometri |
| --- | --- |

b)

airbaggens geometri

| c) | airbaggens materiale |
| --- | --- |

c)

airbaggens materiale

| d) | udluftningsåbninger eller tilsvarende anordninger |
| --- | --- |

d)

udluftningsåbninger eller tilsvarende anordninger

| e) | gasgenerator |
| --- | --- |

e)

gasgenerator

| f) | konvolutprincippet |
| --- | --- |

f)

konvolutprincippet

| g) | lågets materiale, struktur og størrelse |
| --- | --- |

g)

lågets materiale, struktur og størrelse

| h) | drivmidlets sammensætning |
| --- | --- |

h)

drivmidlets sammensætning

| i) | modulets fastgørelsesmetode. |
| --- | --- |

i)

modulets fastgørelsesmetode.

| 2.12. | »Type af udskiftningsrat forsynet med et airbagmodul«: eftermarkedsrat, der ikke adskiller sig på så væsentlige punkter som:






  a) | tilstedeværelsen af en airbag |
| --- | --- | --- |

2.12.

»Type af udskiftningsrat forsynet med et airbagmodul«: eftermarkedsrat, der ikke adskiller sig på så væsentlige punkter som:

a)

tilstedeværelsen af en airbag

| b) | rattets dimension og diameter |
| --- | --- |

b)

rattets dimension og diameter

| c) | formen, såfremt sikkerheds- og styrkeniveau påvirkes |
| --- | --- |

c)

formen, såfremt sikkerheds- og styrkeniveau påvirkes

| d) | materialet |
| --- | --- |

d)

materialet

| e) | standarddefinitionen på et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem ifølge ovenstående punkt 2.11. |
| --- | --- |

e)

standarddefinitionen på et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem ifølge ovenstående punkt 2.11.

| 2.13. | »Type af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat«: udskiftningsairbagsystemer, der ikke adskiller sig på så væsentlige punkter som:






  a) | airbagmodulets kategori |
| --- | --- | --- |

2.13.

»Type af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat«: udskiftningsairbagsystemer, der ikke adskiller sig på så væsentlige punkter som:

a)

airbagmodulets kategori

| b) | airbaggens geometri |
| --- | --- |

b)

airbaggens geometri

| c) | airbaggens materiale |
| --- | --- |

c)

airbaggens materiale

| d) | udluftningsåbninger eller tilsvarende anordninger |
| --- | --- |

d)

udluftningsåbninger eller tilsvarende anordninger

| e) | gasgenerator |
| --- | --- |

e)

gasgenerator

| f) | konvolutprincippet |
| --- | --- |

f)

konvolutprincippet

| g) | lågets materiale, struktur og størrelse |
| --- | --- |

g)

lågets materiale, struktur og størrelse

| h) | drivmidlets sammensætning |
| --- | --- |

h)

drivmidlets sammensætning

| i) | modulets fastgørelsesmetode. |
| --- | --- |

i)

modulets fastgørelsesmetode.

| 2.14. | »Køretøjstype«: en kategori af motordrevne køretøjer, der indbyrdes ikke afviger på så væsentlige punkter, at det påvirker resultaterne af de i dette regulativ foreskrevne kollisionstest med hensyn til:






  a) | køretøjets struktur, dimension, karrosseritype og materialer |
| --- | --- | --- |

2.14.

»Køretøjstype«: en kategori af motordrevne køretøjer, der indbyrdes ikke afviger på så væsentlige punkter, at det påvirker resultaterne af de i dette regulativ foreskrevne kollisionstest med hensyn til:

a)

køretøjets struktur, dimension, karrosseritype og materialer

| b) | egenvægt i køreklar stand som defineret i ovenstående punkt 2.10. |
| --- | --- |

b)

egenvægt i køreklar stand som defineret i ovenstående punkt 2.10.

| c) | styreapparatets betjeningsorgan, sæde og sikkerhedsselesystem og øvrige fastholdelsesanordninger |
| --- | --- |

c)

styreapparatets betjeningsorgan, sæde og sikkerhedsselesystem og øvrige fastholdelsesanordninger

| d) | motorens placering og orientering |
| --- | --- |

d)

motorens placering og orientering

| e) | valgmuligheder for den indvendige indretning af køretøjet samt dele eller udstyr, der påvirker airbaggens effektivitet. |
| --- | --- |

e)

valgmuligheder for den indvendige indretning af køretøjet samt dele eller udstyr, der påvirker airbaggens effektivitet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem

| 3.1.1. | Ansøgningen om godkendelse af et airbagmodul skal indsendes af indehaveren af airbagmodulfabrikantens eller komponentfabrikantens varemærke eller af deres behørigt akkrediterede repræsentanter. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ansøgningen om godkendelse af et airbagmodul skal indsendes af indehaveren af airbagmodulfabrikantens eller komponentfabrikantens varemærke eller af deres behørigt akkrediterede repræsentanter.

| 3.1.2. | For hver type airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem skal ansøgningen vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer med følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.1.2.

For hver type airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem skal ansøgningen vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer med følgende oplysninger:

| 3.1.2.1. | en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger og med angivelse af, hvilke(n) type(r) køretøj airbagmodulet er beregnet til |
| --- | --- |

3.1.2.1.

en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger og med angivelse af, hvilke(n) type(r) køretøj airbagmodulet er beregnet til

| 3.1.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede tegninger til at kontrollere de påtænkte placeringer af godkendelsesmærket i henhold til nedenstående punkt 4.1.4. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede tegninger til at kontrollere de påtænkte placeringer af godkendelsesmærket i henhold til nedenstående punkt 4.1.4.

| 3.1.2.3. | der skal indsendes et tilstrækkeligt antal airbagmoduler til den tekniske tjeneste, som har ansvaret for afprøvningerne og for kontrol med, at de relevante punkter 5 og 6 i dette regulativ overholdes. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

der skal indsendes et tilstrækkeligt antal airbagmoduler til den tekniske tjeneste, som har ansvaret for afprøvningerne og for kontrol med, at de relevante punkter 5 og 6 i dette regulativ overholdes.

3.2.   Ansøgning om godkendelse af et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type

| 3.2.1. | Ansøgning om godkendelse af et udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul skal indsendes af indehaveren af varemærket for udskiftningsrattet eller af fabrikanten eller af deres behørigt akkrediterede repræsentanter. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ansøgning om godkendelse af et udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul skal indsendes af indehaveren af varemærket for udskiftningsrattet eller af fabrikanten eller af deres behørigt akkrediterede repræsentanter.

| 3.2.2. | For hver type udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul skal ansøgningen vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.2.2.

For hver type udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul skal ansøgningen vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:

| 3.2.2.1. | en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger |
| --- | --- |

3.2.2.1.

en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger

| 3.2.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede tegninger |
| --- | --- |

3.2.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede tegninger

| 3.2.2.3. | tegninger, der viser, hvor airbagmodulet/-modulerne er placeret, og hvordan de(t) er fastgjort på rattet |
| --- | --- |

3.2.2.3.

tegninger, der viser, hvor airbagmodulet/-modulerne er placeret, og hvordan de(t) er fastgjort på rattet

| 3.2.2.4. | den påtænkte placering af godkendelsesmærket i henhold til nedenstående punkt 4.2.4. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

den påtænkte placering af godkendelsesmærket i henhold til nedenstående punkt 4.2.4.

| 3.2.2.5. | den tekniske tjeneste, som har ansvaret for at gennemføre godkendelsesafprøvningerne, skal have forelagt et tilstrækkeligt antal udskiftningsrat udstyret med airbagmoduler samt køretøjer, der er repræsentative for de typer, udskiftningsrattet skal godkendes for, så den kan kontrollere, at de relevante punkter 5 og 6 i dette regulativ overholdes. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

den tekniske tjeneste, som har ansvaret for at gennemføre godkendelsesafprøvningerne, skal have forelagt et tilstrækkeligt antal udskiftningsrat udstyret med airbagmoduler samt køretøjer, der er repræsentative for de typer, udskiftningsrattet skal godkendes for, så den kan kontrollere, at de relevante punkter 5 og 6 i dette regulativ overholdes.

3.3.   Ansøgning om godkendelse af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat

| 3.3.1. | Ansøgningen om godkendelse af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, skal indsendes af indehaveren af varemærket for udskiftningsairbagsystemet eller af fabrikanten eller af deres behørigt akkrediterede repræsentanter. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ansøgningen om godkendelse af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, skal indsendes af indehaveren af varemærket for udskiftningsairbagsystemet eller af fabrikanten eller af deres behørigt akkrediterede repræsentanter.

| 3.3.2. | For hver type udskiftningsairbagsystem skal ansøgningen vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.3.2.

For hver type udskiftningsairbagsystem skal ansøgningen vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:

| 3.3.2.1. | en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger |
| --- | --- |

3.3.2.1.

en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger

| 3.3.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede tegninger |
| --- | --- |

3.3.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede tegninger

| 3.3.2.3. | tegninger, der viser, hvor airbagsystemet/-systemerne er placeret, og hvordan de(t) er fastgjort til køretøjet |
| --- | --- |

3.3.2.3.

tegninger, der viser, hvor airbagsystemet/-systemerne er placeret, og hvordan de(t) er fastgjort til køretøjet

| 3.3.2.4. | den påtænkte placering af godkendelsesmærket i henhold til nedenstående punkt 4.3.4. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

den påtænkte placering af godkendelsesmærket i henhold til nedenstående punkt 4.3.4.

| 3.3.2.5. | den tekniske tjeneste, der har ansvaret for at gennemføre godkendelsesafprøvningerne, skal have forelagt et tilstrækkeligt antal udskiftningsairbagsystemer samt køretøjer, der er repræsentative for de typer, udskiftningssystemet skal godkendes for, så den kan kontrollere, at de relevante punkter 5 og 6 i dette regulativ overholdes. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

den tekniske tjeneste, der har ansvaret for at gennemføre godkendelsesafprøvningerne, skal have forelagt et tilstrækkeligt antal udskiftningsairbagsystemer samt køretøjer, der er repræsentative for de typer, udskiftningssystemet skal godkendes for, så den kan kontrollere, at de relevante punkter 5 og 6 i dette regulativ overholdes.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Godkendelse af et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem

| 4.1.1. | Hvis de prøver på airbagmoduler, der er indsendt med henblik på godkendelse, opfylder kravene i de relevante punkter 5 og 6 nedenfor, skal der meddeles godkendelse af denne type airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem. |
| --- | --- |

4.1.1.

Hvis de prøver på airbagmoduler, der er indsendt med henblik på godkendelse, opfylder kravene i de relevante punkter 5 og 6 nedenfor, skal der meddeles godkendelse af denne type airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem.

| 4.1.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 00) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden type airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer. |
| --- | --- |

4.1.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 00) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden type airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer.

| 4.1.3. | Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i dette regulativs bilag 1. |
| --- | --- |

4.1.3.

Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type airbagmodul til udskiftningsairbagsystemer i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i dette regulativs bilag 1.

| 4.1.4. | Prøverne af airbagmodulerne til udskiftningsairbagsystemer skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med fabrikantens firmanavn eller varemærke og et godkendelsesmærke bestående af: |
| --- | --- |

4.1.4.

Prøverne af airbagmodulerne til udskiftningsairbagsystemer skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med fabrikantens firmanavn eller varemærke og et godkendelsesmærke bestående af:

| 4.1.4.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelse (1) |
| --- | --- |

4.1.4.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelse (1)

| 4.1.4.2. | et godkendelsesnummer |
| --- | --- |

4.1.4.2.

et godkendelsesnummer

| 4.1.4.3. | et tillægssymbol, der angiver airbagmodulkategorien (jf. ovenstående punkt 2.6.). |
| --- | --- |

4.1.4.3.

et tillægssymbol, der angiver airbagmodulkategorien (jf. ovenstående punkt 2.6.).

| 4.1.5. | Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være letlæselige og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.1.5.

Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være letlæselige og må ikke kunne fjernes.

| 4.1.6. | Bilag 4 til dette regulativ indeholder et eksempel på ovennævnte godkendelsesmærke og tillægssymbolet. |
| --- | --- |

4.1.6.

Bilag 4 til dette regulativ indeholder et eksempel på ovennævnte godkendelsesmærke og tillægssymbolet.

4.2.   Godkendelse af et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type

| 4.2.1. | Hvis en type udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul af godkendt type, der er indsendt med henblik på godkendelse, opfylder kravene i de relevante punkter 5 og 6 nedenfor, skal der meddeles godkendelse af denne type udskiftningsrat med airbagmodul af en godkendt type. |
| --- | --- |

4.2.1.

Hvis en type udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul af godkendt type, der er indsendt med henblik på godkendelse, opfylder kravene i de relevante punkter 5 og 6 nedenfor, skal der meddeles godkendelse af denne type udskiftningsrat med airbagmodul af en godkendt type.

| 4.2.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 00) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type udskiftningsrat. |
| --- | --- |

4.2.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 00) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type udskiftningsrat.

| 4.2.3. | Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type udskiftningsrat med airbagmodul af godkendt type i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i dette regulativs bilag 2. |
| --- | --- |

4.2.3.

Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type udskiftningsrat med airbagmodul af godkendt type i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i dette regulativs bilag 2.

| 4.2.4. | Prøverne af udskiftningsrat med airbag og ratstamme (adaptere) skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med fabrikantens firmanavn eller varemærke og et godkendelsesmærke bestående af: |
| --- | --- |

4.2.4.

Prøverne af udskiftningsrat med airbag og ratstamme (adaptere) skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med fabrikantens firmanavn eller varemærke og et godkendelsesmærke bestående af:

| 4.2.4.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelse (2) |
| --- | --- |

4.2.4.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelse (2)

| 4.2.4.2. | et godkendelsesnummer |
| --- | --- |

4.2.4.2.

et godkendelsesnummer

| 4.2.4.3. | et tillægssymbol, der angiver airbagmodulkategorien (jf. ovenstående punkt 2.6.). |
| --- | --- |

4.2.4.3.

et tillægssymbol, der angiver airbagmodulkategorien (jf. ovenstående punkt 2.6.).

| 4.2.5. | Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være letlæselige og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.2.5.

Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være letlæselige og må ikke kunne fjernes.

| 4.2.6. | Godkendelsesmærket skal anbringes på udskiftningsrattet og på ratstammen (adapter). Hvis udskiftningsrattet og ratstammen er i et stykke, er ét godkendelsesmærke og ét mærke med fabrikantens firmanavn eller varemærke tilstrækkeligt. |
| --- | --- |

4.2.6.

Godkendelsesmærket skal anbringes på udskiftningsrattet og på ratstammen (adapter). Hvis udskiftningsrattet og ratstammen er i et stykke, er ét godkendelsesmærke og ét mærke med fabrikantens firmanavn eller varemærke tilstrækkeligt.

| 4.2.7. | Bilag 5 til dette regulativ indeholder et eksempel på ovennævnte godkendelsesmærke og tillægssymbol. |
| --- | --- |

4.2.7.

Bilag 5 til dette regulativ indeholder et eksempel på ovennævnte godkendelsesmærke og tillægssymbol.

4.3.   Godkendelse af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat

| 4.3.1. | Hvis andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, som er indsendt med henblik på godkendelse, opfylder kravene i de relevante punkter 5 og 6 nedenfor, skal der meddeles godkendelse af den type udskiftningsrat. |
| --- | --- |

4.3.1.

Hvis andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, som er indsendt med henblik på godkendelse, opfylder kravene i de relevante punkter 5 og 6 nedenfor, skal der meddeles godkendelse af den type udskiftningsrat.

| 4.3.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 00) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type udskiftningsairbagsystem. |
| --- | --- |

4.3.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 00) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type udskiftningsairbagsystem.

| 4.3.3. | Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af et udskiftningsairbagsystem i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i dette regulativs bilag 3. |
| --- | --- |

4.3.3.

Underretning om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af et udskiftningsairbagsystem i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i dette regulativs bilag 3.

| 4.3.4. | Prøverne af udskiftningsairbagsystemet skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med fabrikantens firmanavn eller varemærke og et godkendelsesmærke bestående af: |
| --- | --- |

4.3.4.

Prøverne af udskiftningsairbagsystemet skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med fabrikantens firmanavn eller varemærke og et godkendelsesmærke bestående af:

| 4.3.4.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelse (2) |
| --- | --- |

4.3.4.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelse (2)

| 4.3.4.2. | et godkendelsesnummer |
| --- | --- |

4.3.4.2.

et godkendelsesnummer

| 4.3.4.3. | et tillægssymbol, der angiver airbagmodulkategorien (jf. ovenstående punkt 2.6.). |
| --- | --- |

4.3.4.3.

et tillægssymbol, der angiver airbagmodulkategorien (jf. ovenstående punkt 2.6.).

| 4.3.5. | Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være letlæselige og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.3.5.

Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være letlæselige og må ikke kunne fjernes.

| 4.3.6. | Bilag 6 til dette regulativ indeholder et eksempel på ovennævnte godkendelsesmærke og tillægssymbolet. |
| --- | --- |

4.3.6.

Bilag 6 til dette regulativ indeholder et eksempel på ovennævnte godkendelsesmærke og tillægssymbolet.

5.   FORSKRIFTER

| 5.1. | Generelle forskrifter for godkendelse af et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem, et udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul af godkendt type eller et andet udskiftningsairbagsystem end det, der er monteret i et rat. |
| --- | --- |

5.1.

Generelle forskrifter for godkendelse af et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem, et udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul af godkendt type eller et andet udskiftningsairbagsystem end det, der er monteret i et rat.

| 5.1.1. | Før der meddeles typegodkendelse i henhold til punkt 4.1., 4.2. og/eller 4.3., skal den kompetente myndighed kontrollere, at der findes tilstrækkelige ordninger til sikring af |
| --- | --- |

5.1.1.

Før der meddeles typegodkendelse i henhold til punkt 4.1., 4.2. og/eller 4.3., skal den kompetente myndighed kontrollere, at der findes tilstrækkelige ordninger til sikring af

| 5.1.1.1. | at montering, vedligeholdelse, reparation og afmontering af systemet kun foretages af uddannede teknikere ifølge en manual, der skal udarbejdes af godkendelsesansøgeren |
| --- | --- |

5.1.1.1.

at montering, vedligeholdelse, reparation og afmontering af systemet kun foretages af uddannede teknikere ifølge en manual, der skal udarbejdes af godkendelsesansøgeren

| 5.1.1.2. | udskiftning af hele systemet eller dele heraf efter den garanterede levetid |
| --- | --- |

5.1.1.2.

udskiftning af hele systemet eller dele heraf efter den garanterede levetid

| 5.1.1.3. | mærkning og information til redningsfolk, mærkning og information om brug af børnefastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

mærkning og information til redningsfolk, mærkning og information om brug af børnefastholdelsesanordninger.

| 5.1.2. | Forstyrrelser fra magnetfelter må ikke afbryde airbagsystemets funktion. |
| --- | --- |

5.1.2.

Forstyrrelser fra magnetfelter må ikke afbryde airbagsystemets funktion.

| 5.1.3. | Et fuldstændigt system skal omfatte en anordning, der advarer brugeren, hvis airbagsystemet ikke fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

5.1.3.

Et fuldstændigt system skal omfatte en anordning, der advarer brugeren, hvis airbagsystemet ikke fungerer efter hensigten.

| 5.1.4. | Airbagmoduler til udskiftningsairbagsystemer af kategori A skal være udformet således, at airbaggen ved afprøvning i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.2.7., statisk udløsningstest, kan skubbes til side manuelt efter fuld udløsning. |
| --- | --- |

5.1.4.

Airbagmoduler til udskiftningsairbagsystemer af kategori A skal være udformet således, at airbaggen ved afprøvning i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.2.7., statisk udløsningstest, kan skubbes til side manuelt efter fuld udløsning.

| 5.1.5. | Toksicitet og forbrændinger
  Der skal fremlægges en attest for, at de gasser og faste partikler, der frigøres ved udløsning af airbaggen, ikke er af en sådan art, koncentration og temperatur, at de kan påføre personerne i køretøjet alvorlig skade. De myndigheder, der har ansvaret for at udstede godkendelsen, skal forbeholde sig ret til at kontrollere, at erklæringen er korrekt. |
| --- | --- |

5.1.5.

Der skal fremlægges en attest for, at de gasser og faste partikler, der frigøres ved udløsning af airbaggen, ikke er af en sådan art, koncentration og temperatur, at de kan påføre personerne i køretøjet alvorlig skade. De myndigheder, der har ansvaret for at udstede godkendelsen, skal forbeholde sig ret til at kontrollere, at erklæringen er korrekt.

5.2.   Krav til godkendelse af et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem

| 5.2.1. | Hvert airbagmodul skal overholde forskrifterne i den »internationale ISO-standard 12097-2 ROAD VEHICLES-AIRBAG COMPONENT TESTING-PART 2: Testing of Airbag Modules« version 1996-08-00, for at sikre airbagmodulernes driftssikkerhed.
  Airbagmoduler, der er udformet til forsæder og er udstyret med sideairbagsystemer, skal så vidt muligt overholde kravene i ovennævnte ISO-standard (for eksempel test ifølge punkt 5.2.2.).
  Modulfabrikanten skal erklære, at ovennævnte afprøvning blev gennemført med positive testresultater. I tvivlstilfælde skal den godkendende myndighed, som har ansvaret for at udstede godkendelsen, forbeholde sig ret til at kontrollere, at denne erklæring er korrekt. |
| --- | --- |

5.2.1.

Hvert airbagmodul skal overholde forskrifterne i den »internationale ISO-standard 12097-2 ROAD VEHICLES-AIRBAG COMPONENT TESTING-PART 2: Testing of Airbag Modules« version 1996-08-00, for at sikre airbagmodulernes driftssikkerhed.

Airbagmoduler, der er udformet til forsæder og er udstyret med sideairbagsystemer, skal så vidt muligt overholde kravene i ovennævnte ISO-standard (for eksempel test ifølge punkt 5.2.2.).

Modulfabrikanten skal erklære, at ovennævnte afprøvning blev gennemført med positive testresultater. I tvivlstilfælde skal den godkendende myndighed, som har ansvaret for at udstede godkendelsen, forbeholde sig ret til at kontrollere, at denne erklæring er korrekt.

| 5.2.2. | I stedet for punkt 5.2.1. er et reduceret testprogram tilladt, hvis det som minimum viser følgende afprøvningselementer: |
| --- | --- |

5.2.2.

I stedet for punkt 5.2.1. er et reduceret testprogram tilladt, hvis det som minimum viser følgende afprøvningselementer:

| 5.2.2.1. | Faldprøvning |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Faldprøvning

| 5.2.2.2. | Mekanisk slagtest |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Mekanisk slagtest

| 5.2.2.3. | Temperaturprøver under vibration |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Temperaturprøver under vibration

| 5.2.2.4. | Udmattelsesprøvning, varmefugtighed |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Udmattelsesprøvning, varmefugtighed

| 5.2.2.5. | Simulationstest for UV-stråling |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Simulationstest for UV-stråling

| 5.2.2.6. | Temperaturchoktest |
| --- | --- |

5.2.2.6.

Temperaturchoktest

| 5.2.2.7. | Statisk udløsningstest |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Statisk udløsningstest

5.3.   Betingelser for godkendelse af et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type

| 5.3.1. | Før der meddeles typegodkendelse i henhold til punkt 4.2., skal den kompetente myndighed kontrollere, at der findes tilstrækkelige ordninger til gennemførelse af: |
| --- | --- |

5.3.1.

Før der meddeles typegodkendelse i henhold til punkt 4.2., skal den kompetente myndighed kontrollere, at der findes tilstrækkelige ordninger til gennemførelse af:

| 5.3.1.1. | en varmebestandighedstest af udskiftningsrattet (alle dele undtagen airbagmodulet) som beskrevet i punkt 6.2.1.1. for at sikre alle materialers kohæsion |
| --- | --- |

5.3.1.1.

en varmebestandighedstest af udskiftningsrattet (alle dele undtagen airbagmodulet) som beskrevet i punkt 6.2.1.1. for at sikre alle materialers kohæsion

| 5.3.1.2. | en bøjningsprøvning som beskrevet i punkt 6.2.1.2. for at sikre minimal deformering af ratkransen |
| --- | --- |

5.3.1.2.

en bøjningsprøvning som beskrevet i punkt 6.2.1.2. for at sikre minimal deformering af ratkransen

| 5.3.1.3. | en prøvning af drejningsmomentet som beskrevet i punkt 6.2.1.3. for at sikre en tilstrækkelig stivhed, når udskiftningsrattet belastes tangentielt mod ratkransen |
| --- | --- |

5.3.1.3.

en prøvning af drejningsmomentet som beskrevet i punkt 6.2.1.3. for at sikre en tilstrækkelig stivhed, når udskiftningsrattet belastes tangentielt mod ratkransen

| 5.3.1.4. | en udmattelsesprøvning som beskrevet i punkt 6.2.1.4. for at sikre en tilstrækkelig levetid. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

en udmattelsesprøvning som beskrevet i punkt 6.2.1.4. for at sikre en tilstrækkelig levetid.

| 5.3.2. | For udskiftningsrattet skal det sikres, at den effektive diameter ikke er væsentligt mindre end den effektive diameter i det rat, som fabrikanten af køretøjet har monteret. Dette krav anses for at være opfyldt, når udskiftningsrattets effektive diameter ikke er under 0,9 gange den effektive diameter i det rat, køretøjsfabrikanten har anvendt. |
| --- | --- |

5.3.2.

For udskiftningsrattet skal det sikres, at den effektive diameter ikke er væsentligt mindre end den effektive diameter i det rat, som fabrikanten af køretøjet har monteret. Dette krav anses for at være opfyldt, når udskiftningsrattets effektive diameter ikke er under 0,9 gange den effektive diameter i det rat, køretøjsfabrikanten har anvendt.

| 5.3.3. | Udskiftningsrattets størrelse og montering på ratstammen skal være inden for de dimensioner og tolerancer, køretøjsfabrikanten har fastsat. Ellers skal udskiftningsfabrikanten over for den tekniske tjeneste påvise, at en eventuel anden fastgørelsesmetode fungerer. |
| --- | --- |

5.3.3.

Udskiftningsrattets størrelse og montering på ratstammen skal være inden for de dimensioner og tolerancer, køretøjsfabrikanten har fastsat. Ellers skal udskiftningsfabrikanten over for den tekniske tjeneste påvise, at en eventuel anden fastgørelsesmetode fungerer.

| 5.3.4. | Udskiftningsrattet skal sikre førerne et direkte overblik over alle vigtige instrumenter og indikatorer, såsom






  a) | speedometer og |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Udskiftningsrattet skal sikre førerne et direkte overblik over alle vigtige instrumenter og indikatorer, såsom

a)

speedometer og

| b) | kontrollamper for: | retningsviserblinklys |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollamper for:

retningsviserblinklys

| | fjernlys |
| --- | --- |

fjernlys

| | tågebaglygte |
| --- | --- |

tågebaglygte

| | havariblink |
| --- | --- |

havariblink

| | automatisk antiblokeringssystem |
| --- | --- |

automatisk antiblokeringssystem

| | fejl i bremsesystem |
| --- | --- |

fejl i bremsesystem

| | airbagfunktionsindikator |
| --- | --- |

airbagfunktionsindikator

Afprøvningerne skal gennemføres i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.2.2.

| 5.3.5. | Udskiftningsrat, der er udstyret med airbagmoduler af godkendt type, skal være af en sådan beskaffenhed, at de køretøjer, de monteres i, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5., i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.
  Når det kontrolleres, om udskiftningsrattet, der er udstyret med airbagmodul af godkendt type, lever op til kravene i dette regulativ, skal der i tvivlstilfælde tages hensyn til eventuelle data eller testresultater fra godkendelsesansøgeren, og disse kan inddrages i valideringen af den godkendelsestest, den tekniske tjeneste gennemfører. |
| --- | --- |

5.3.5.

Udskiftningsrat, der er udstyret med airbagmoduler af godkendt type, skal være af en sådan beskaffenhed, at de køretøjer, de monteres i, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5., i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.

Når det kontrolleres, om udskiftningsrattet, der er udstyret med airbagmodul af godkendt type, lever op til kravene i dette regulativ, skal der i tvivlstilfælde tages hensyn til eventuelle data eller testresultater fra godkendelsesansøgeren, og disse kan inddrages i valideringen af den godkendelsestest, den tekniske tjeneste gennemfører.

5.4.   Krav til godkendelse af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat

| 5.4.1. | Udskiftningsairbagsystemet skal være udstyret med et godkendt airbagmodul, eller det skal til den ansvarlige tekniske tjenestes tilfredshed påvises, at det anvendte system lever op til kravene i ovenstående punkt 5.1. og 5.2. |
| --- | --- |

5.4.1.

Udskiftningsairbagsystemet skal være udstyret med et godkendt airbagmodul, eller det skal til den ansvarlige tekniske tjenestes tilfredshed påvises, at det anvendte system lever op til kravene i ovenstående punkt 5.1. og 5.2.

| 5.4.2. | Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, skal være af en sådan beskaffenhed, at det køretøj, det monteres i, hvis det drejer sig om et airbagsystem af: |
| --- | --- |

5.4.2.

Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, skal være af en sådan beskaffenhed, at det køretøj, det monteres i, hvis det drejer sig om et airbagsystem af:

| 5.4.2.1. | kategori B, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01 |
| --- | --- |

5.4.2.1.

kategori B, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01

| 5.4.2.2. | kategori C, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4., og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01; endvidere skal der anvendes instrumenterede prøvedukker til kontrol af airbagsystemets effektivitet |
| --- | --- |

5.4.2.2.

kategori C, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4., og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01; endvidere skal der anvendes instrumenterede prøvedukker til kontrol af airbagsystemets effektivitet

| 5.4.2.3. | kategori D, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 95, ændringsserie 01; i dette tilfælde skal der bruges en sidepåkørselsdukke til testen. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

kategori D, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 95, ændringsserie 01; i dette tilfælde skal der bruges en sidepåkørselsdukke til testen.

6.   PRØVNINGER

6.1.   Prøvninger af et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem

Prøvningerne skal gennemføres i overensstemmelse med ISO 12097-del 2, version 1996-08-00.

6.2.   Prøvninger af et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type

| 6.2.1. | Styrkeprøvninger: |
| --- | --- |

6.2.1.

Styrkeprøvninger:

6.2.1.1.   Varmebestandighedsprøvning

Udskiftningsrattet (undtagen airbagmodulet) udsættes for følgende temperaturer uden stop:

| — | 16 timer ved |
| --- | --- |

—

16 timer ved

- 15 oC ± 2 oC

| — | 30 minutter ved |
| --- | --- |

—

30 minutter ved

- 22 oC ± 2 oC

| — | 3 timer ved |
| --- | --- |

—

3 timer ved

- 80 oC ± 2 oC

| — | 30 minutter ved |
| --- | --- |

—

30 minutter ved

- 22 oC ± 2 oC

Denne prøvning må ikke efterlade nogen varig deformation over konstruktionstolerancerne og heller ikke eventuelle revner eller brud.

6.2.1.2.   Bøjningsprøvning

Udskiftningsrattet udsættes for en temperatur på mindst - 15 oC ± 2 oC i 16 timer. Udskiftningsrattet monteres herefter med sin ratstamme på en stiv aksel, og ratkransen udsættes for en statisk belastning på 70 daN ± 0,5 daN vinkelret på kransen. Prøvebelastningen skal påføres på kanten og mellem de to eger, der afgrænser den største vinkel.

Denne prøve må ikke efterlade nogen varig deformation af udskiftningsrattets krans, der er større end 8 % af rattets diameter. Der må ikke være tegn på revner eller brud, der kan påvirke rattets driftssikkerhed.

6.2.1.3.   Prøvning af drejningsmomentet

Udskiftningsrattet monteres med sin ratstamme på en stiv aksel og udsættes for en statisk prøvebelastning på 70 daN ± 0,5 daN, der påføres tangentielt på ratkransen. Den permanente deformation som følge af denne prøve må ikke overstige 1 grad i rotationsretningen. Prøven må ikke efterlade tegn på revner eller brud, der kan påvirke rattets driftssikkerhed. Ratkransen udsættes herefter for en tangentiel belastning, der svarer til et drejningsmoment på 22 daNm ± 0,5 daNm. Dette må ikke påvirke rattets driftssikkerhed, selv ikke, hvis den varige deformation er på over 1 grad i rotationsretningen.

6.2.1.4.   Udmattelsesprøve

Udskiftningsrattet monteres med sin krans i en prøvestand som vist i bilag 7, der indeholder et eksempel på en udholdenhedstestanordning, og udsættes for en holdbarhedsprøve med en tilnærmelsesvis sinusformet belastning med en række belastninger og med et drejningsmoment på 14 daNm ± 0,5 daNm ved en frekvens på 1,5 Hz ± 0,25 Hz.

Udskiftningsrattet skal modstå mindst 1 × 105 belastningscykler uden at vise tegn på revner eller brud, der kan påvirke dets driftssikkerhed.

6.2.2.   Prøver vedrørende monteringskrav og førerens overblik over instrumentbrættet

| 6.2.2.1. | Førerens overblik over:






  a) | speedometer |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1.

Førerens overblik over:

a)

speedometer

| b) | kontrollamper for:






  — | retningsviserblinklys |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollamper for:

—

retningsviserblinklys

| — | fjernlys |
| --- | --- |

—

fjernlys

| — | tågebaglygte |
| --- | --- |

—

tågebaglygte

| — | havariblink |
| --- | --- |

—

havariblink

| — | automatisk antiblokeringssystem |
| --- | --- |

—

automatisk antiblokeringssystem

| — | fejl i bremsesystem |
| --- | --- |

—

fejl i bremsesystem

| — | airbagfunktionsindikator |
| --- | --- |

—

airbagfunktionsindikator

skal sikres. Synligheden vurderes gennem en sammenlignende evaluering af fotografier, som tages af instrumentbrættet i testkøretøjet, der er udstyret med et udskiftningsrat. H-punkterne måles, efter at køretøjet er blevet indstillet i det tredimensionale målekammer.

Forholdet mellem køretøjet og koordinatsystemet fastlægges gennem karrosseriets referencepunkter.

Hvis koordinaterne for R-punktet ikke er kendt, fastlægges H-punktet under anvendelse af en 50 % fraktil dukke. Førersædet indstilles som følger:

| a) | sædet i anordningens bageste position for længdejustering |
| --- | --- |

a)

sædet i anordningens bageste position for længdejustering

| b) | ryglæn med en hældning, der svarer til 25o hældningsvinkel for dukken |
| --- | --- |

b)

ryglæn med en hældning, der svarer til 25o hældningsvinkel for dukken

| c) | øvrige justeringsanordninger i midterposition. |
| --- | --- |

c)

øvrige justeringsanordninger i midterposition.

Et 35 mm kamera i en 15o hældning mod det horisontale plan bruges til at simulere binokulært syn, og der tages billeder fra hvert af øjepunkterne.

Øjepunkternes position i forhold til R- eller H-punktet i koordinatsystemet i overensstemmelse med ISO 4130 (dimensioner i mm):

| x | y | z | | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | –32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

x

y

z

x

y

z

0

–32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

For kameraet er øjepunkterne fastsat 35 mm foran gengivelsesplanet (normalt filmplanet) og på det optiske systems midterakse.

6.2.2.2.   Kontrolelementernes funktion

Der foretages en undersøgelse for at finde ud af, hvorvidt de nedennævnte minimums- og maksimumsafstande mellem kontrolelementerne f.eks. for retningsviserblinklys og forlygteblinklys og ratkransen opretholdes. Det skal således sikres, at kontrolelementerne fungerer tilfredsstillende, og at udskiftningsrattet kan håndteres tilfredsstillende.

| a) | Målet »a« med en begrænsning på minimum 30 mm henviser til det kontrolelement, der har den korteste afstand til udskiftningsrattet. Det angiver den korteste afstand mellem kontrolelementet og bagsiden af ratkransen, der vender mod instrumentbrættet. |
| --- | --- |

a)

Målet »a« med en begrænsning på minimum 30 mm henviser til det kontrolelement, der har den korteste afstand til udskiftningsrattet. Det angiver den korteste afstand mellem kontrolelementet og bagsiden af ratkransen, der vender mod instrumentbrættet.

| b) | Målet »b« med en begrænsning på maksimalt 130 mm angiver afstanden fra midten af kontrollampen for retningsafviserblinklyset og forsiden af ratkransen, der vender ind mod føreren. |
| --- | --- |

b)

Målet »b« med en begrænsning på maksimalt 130 mm angiver afstanden fra midten af kontrollampen for retningsafviserblinklyset og forsiden af ratkransen, der vender ind mod føreren.

6.2.2.3.   Afprøvning af monteringen

I løbet af undersøgelsen ses der på monteringsbetingelserne, udskiftningsrattets diameter sammenlignet med køretøjsfabrikantens originale version, justering af kontrollampen for retningsviserblinklyset, lydsignalapparatets funktion og airbagkontrollampens funktion. Såfremt der er sensorer, som overvåger førersædet eller passagersædet/-sæderne og overfører en udløsningsstatus til airbagkontrollampen, skal disses funktion også undersøges.

6.2.2.4.   Afprøvning af adaptere

Pasningsdimensionerne (f.eks. fortanding af ratakslen) sammenlignes med de dimensioner, der er opgivet af fabrikanten, ved hjælp af en profilprojektor.

Udskiftningsadapternes styrke kontrolleres ved at stramme låsemøtrikken/-skruen med dobbelt så højt tilspændingsmoment som anført af køretøjsfabrikanten, dog ikke mere end 85 Nm.

Der foretages passende undersøgelser for at kontrollere, at adaptere til køretøjstyper med tyverisikringssystemer indbygget i rattet er i overensstemmelse med de tilsvarende specifikationer for det af køretøjsfabrikanten fremstillede rat med hensyn til styrke, dimensioner, materialer og funktion, eller der skal gennemføres afprøvninger af tyverisikringssystemet i henhold til regulativ nr. 18 for at påvise, at udskiftningsrattet opfylder ovennævnte regulativ.

| 6.2.3. | Frontalkollisionsprøve(r) med køretøj(er) med henblik på udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul af godkendt type
  Udskiftningsrat, der er udstyret med airbagmoduler af godkendt type, skal være af en sådan beskaffenhed, at det køretøj, det monteres i, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 90, ændringsserie 01.
  Når det kontrolleres, om udskiftningsrattet, der er udstyret med airbagmodul af godkendt type, lever op til kravene i dette regulativ, skal der i tvivlstilfælde tages hensyn til eventuelle data eller testresultater fra godkendelsesansøgeren, og disse kan inddrages i valideringen af den godkendelsestest, den tekniske tjeneste gennemfører. |
| --- | --- |

6.2.3.

Frontalkollisionsprøve(r) med køretøj(er) med henblik på udskiftningsrat udstyret med et airbagmodul af godkendt type

Udskiftningsrat, der er udstyret med airbagmoduler af godkendt type, skal være af en sådan beskaffenhed, at det køretøj, det monteres i, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 90, ændringsserie 01.

Når det kontrolleres, om udskiftningsrattet, der er udstyret med airbagmodul af godkendt type, lever op til kravene i dette regulativ, skal der i tvivlstilfælde tages hensyn til eventuelle data eller testresultater fra godkendelsesansøgeren, og disse kan inddrages i valideringen af den godkendelsestest, den tekniske tjeneste gennemfører.

6.3.   Afprøvning af andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat

6.3.1.   Prøvninger af et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem

Udskiftningsairbagsystemet skal være udstyret med et godkendt airbagmodul, eller fabrikanten af udskiftningsairbagsystemet skal til den ansvarlige tekniske tjenestes tilfredshed påvise, at systemet lever op til kravene i ovenstående punkt 5.1 og 5.2.

| 6.3.2. | Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, skal være af en sådan beskaffenhed, at det køretøj, det monteres i, hvis det drejer sig om et airbagsystem af: |
| --- | --- |

6.3.2.

Andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat, skal være af en sådan beskaffenhed, at det køretøj, det monteres i, hvis det drejer sig om et airbagsystem af:

| 6.3.2.1. | kategori B, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01 |
| --- | --- |

6.3.2.1.

kategori B, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01

| 6.3.2.2. | kategori C, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4., og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01; endvidere skal der anvendes instrumenterede prøvedukker til kontrol af airbagsystemets effektivitet |
| --- | --- |

6.3.2.2.

kategori C, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4., og 5.2.1.5. i regulativ nr. 94, ændringsserie 01; endvidere skal der anvendes instrumenterede prøvedukker til kontrol af airbagsystemets effektivitet

| 6.3.2.3. | kategori D, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 95, ændringsserie 01; i det tilfælde skal der bruges en sidepåkørselsdukke til testen. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

kategori D, opfylder kravene i punkt 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. og 5.2.1.5. i regulativ nr. 95, ændringsserie 01; i det tilfælde skal der bruges en sidepåkørselsdukke til testen.

7.   BRUGSVEJLEDNING

| 7.1. | Fabrikanten af udskiftningsairbagsystemerne skal sørge for, at brugsanvisningen indeholder eventuelle anbefalinger eller forholdsregler, der skal træffes under brug, vedligeholdelse eller destruktion af systemet eller dele heraf. |
| --- | --- |

7.1.

Fabrikanten af udskiftningsairbagsystemerne skal sørge for, at brugsanvisningen indeholder eventuelle anbefalinger eller forholdsregler, der skal træffes under brug, vedligeholdelse eller destruktion af systemet eller dele heraf.

| 7.1.1. | Især: |
| --- | --- |

7.1.1.

Især:

| 7.1.1.1. | Hvis systemet er udstyret med en overvågningsanordning, der skal informere brugeren om dets status, skal det klart anføres, hvordan alle former for meddelelser fra systemet skal fortolkes. Det skal anføres, hvilke foranstaltninger der skal træffes i tilfælde af en advarsel om fejl, og eventuelle risici ved at bruge køretøjet under det pågældende forhold skal beskrives. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Hvis systemet er udstyret med en overvågningsanordning, der skal informere brugeren om dets status, skal det klart anføres, hvordan alle former for meddelelser fra systemet skal fortolkes. Det skal anføres, hvilke foranstaltninger der skal træffes i tilfælde af en advarsel om fejl, og eventuelle risici ved at bruge køretøjet under det pågældende forhold skal beskrives.

| 7.1.1.2. | Det skal anføres, hvorvidt vedligeholdelses- eller reparationsarbejde udelukkende skal udføres af særligt uddannet personale, og hvorvidt det indebærer risici at demontere systemet. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

Det skal anføres, hvorvidt vedligeholdelses- eller reparationsarbejde udelukkende skal udføres af særligt uddannet personale, og hvorvidt det indebærer risici at demontere systemet.

| 7.1.1.3. | Det skal forklares, hvilken procedure der skal følges i tilfælde af udløsning. Især skal det oplyses, om der skal tages eventuelle forholdsregler med hensyn til produkter, der skabes ved udløsningen i form af gasser, væsker eller faste stoffer. Hvis systemets komponenter på samme måde giver anledning til fare som følge af udløsningen, f.eks. farlig ruhed eller skarpe kanter, temperatur, korrosion osv., skal disse farer beskrives, og det skal angives, hvordan de kan undgås. |
| --- | --- |

7.1.1.3.

Det skal forklares, hvilken procedure der skal følges i tilfælde af udløsning. Især skal det oplyses, om der skal tages eventuelle forholdsregler med hensyn til produkter, der skabes ved udløsningen i form af gasser, væsker eller faste stoffer. Hvis systemets komponenter på samme måde giver anledning til fare som følge af udløsningen, f.eks. farlig ruhed eller skarpe kanter, temperatur, korrosion osv., skal disse farer beskrives, og det skal angives, hvordan de kan undgås.

| 7.1.1.4. | Hvis skrotning af udskiftningsairbagsystemet/-systemerne kan føre til situationer, der er farlige enten direkte for mennesker eller for miljøet, skal der anføres en passende procedure til at undgå disse. Denne kan bestå i en metode til med vilje at udløse airbaggen, hvis den i udløst stand ikke fører til farlige situationer, i en forpligtelse til at returnere systemet eller dele heraf til konstruktør eller fabrikant eller i en hvilken som helst anden relevant foranstaltning. |
| --- | --- |

7.1.1.4.

Hvis skrotning af udskiftningsairbagsystemet/-systemerne kan føre til situationer, der er farlige enten direkte for mennesker eller for miljøet, skal der anføres en passende procedure til at undgå disse. Denne kan bestå i en metode til med vilje at udløse airbaggen, hvis den i udløst stand ikke fører til farlige situationer, i en forpligtelse til at returnere systemet eller dele heraf til konstruktør eller fabrikant eller i en hvilken som helst anden relevant foranstaltning.

| 7.2 | Udskiftningsairbagsystemet skal være mærket med information om brug af børnefastholdelsesanordninger i henhold til regulativ nr. 94.
  For så vidt angår airbagsystemer med airbagmoduler af kategori A, B, C eller D, skal der på indersiden af udskiftningsrattets krans eller på airbagmodulets låg stå »AIRBAG«; denne inskription skal være solidt fastgjort og skal let kunne ses.
  I tilfælde af et frontalt beskyttelsesairbagsystem, der er beregnet til brug i et eventuelt passagersæde, skal følgende mærke permanent anbringes synligt på airbagmodulbetrækkets overflade (teksten skal som minimum indeholde den viste information).
  Dette mærke skal kunne fås på de(t) sprog, der tales i det land, hvor anordningen sælges.
  Mærkets minimumsstørrelse: 60 × 120 mm |
| --- | --- |

7.2

Udskiftningsairbagsystemet skal være mærket med information om brug af børnefastholdelsesanordninger i henhold til regulativ nr. 94.

For så vidt angår airbagsystemer med airbagmoduler af kategori A, B, C eller D, skal der på indersiden af udskiftningsrattets krans eller på airbagmodulets låg stå »AIRBAG«; denne inskription skal være solidt fastgjort og skal let kunne ses.

I tilfælde af et frontalt beskyttelsesairbagsystem, der er beregnet til brug i et eventuelt passagersæde, skal følgende mærke permanent anbringes synligt på airbagmodulbetrækkets overflade (teksten skal som minimum indeholde den viste information).

Dette mærke skal kunne fås på de(t) sprog, der tales i det land, hvor anordningen sælges.

Mærkets minimumsstørrelse: 60 × 120 mm

Image

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal svare til de i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) anviste, og følgende krav skal være opfyldt:

| 8.1. | Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed for disse kontroller skal være hvert andet år. Hvis der registreres negative resultater under én af disse kontroller, kan hyppigheden heraf øges. |
| --- | --- |

8.1.

Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed for disse kontroller skal være hvert andet år. Hvis der registreres negative resultater under én af disse kontroller, kan hyppigheden heraf øges.

8.2.   Produktionens overensstemmelse for et airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem

Airbagmoduler, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være fremstillet, så de stemmer overens med den godkendte type og opfylder de i ovenstående punkt 5.1 og 5.2 anførte krav.

8.3.   Produktionens overensstemmelse for et udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type

Udskiftningsrat, der er udstyret med et airbagmodul af godkendt type og godkendt i henhold til dette regulativ, skal være fremstillet, så de stemmer overens med den godkendte type og opfylder de i ovenstående punkt 5.1 og 5.3 anførte krav.

8.4.   Produktionens overensstemmelse for andre udskiftningsairbagsystemer end dem, der er monteret i rat

Andre udskiftningsairbagmoduler end dem, der er monteret i rat, som godkendes i henhold til dette regulativ, skal være fremstillet, så de stemmer overens med den godkendte type og opfylder de i ovenstående punkt 5.1 og 5.4 anførte krav.

9.   SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN

En typegodkendelse i henhold til dette regulativ for en type airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem, en type udskiftningsrat udstyret med en airbag af godkendt type eller en anden type udskiftningsairbagsystem end det, der er monteret i et rat, kan inddrages, hvis kravene i ovenstående punkt 8 ikke overholdes.

10.   ÆNDRINGER AF TYPEN AF AIRBAGMODUL TIL ET UDSKIFTNINGSAIRBAGSYSTEM ELLER TYPEN AF UDSKIFTNINGSRAT MED ET AIRBAGMODUL AF GODKENDT TYPE ELLER EN ANDEN TYPE UDSKIFTNINGSAIRBAGSYSTEM END DET, DER ER MONTERET I ET RAT

| 10.1. | Enhver ændring af typen af ovennævnte system skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt typen. Myndigheden kan enten: |
| --- | --- |

10.1.

Enhver ændring af typen af ovennævnte system skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt typen. Myndigheden kan enten:

| 10.1.1. | beslutte, at ændringerne næppe vil have en nævneværdig negativ virkning, og at modulet eller systemet eller udskiftningsrattet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene |
| --- | --- |

10.1.1.

beslutte, at ændringerne næppe vil have en nævneværdig negativ virkning, og at modulet eller systemet eller udskiftningsrattet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene

| 10.1.2. | anmode om en yderligere testrapport fra den tekniske tjeneste, der har ansvaret for afprøvningen. |
| --- | --- |

10.1.2.

anmode om en yderligere testrapport fra den tekniske tjeneste, der har ansvaret for afprøvningen.

| 10.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.1 til 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.1 til 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 10.3. | Den kompetente myndighed, som har meddelt udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, idet der bruges en meddelelsesblanket svarende til en af modellerne i bilag 1, 2 eller 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.3.

Den kompetente myndighed, som har meddelt udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, idet der bruges en meddelelsesblanket svarende til en af modellerne i bilag 1, 2 eller 3 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type airbagmodul til et udskiftningsairbagsystem eller en type udskiftningsrat udstyret med en airbag af godkendt type eller en anden type udskiftningsairbagsystem end det, der er monteret i et rat, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ herom, idet der bruges en meddelelsesblanket svarende til en af modellerne i bilag 1, 2 og 3 til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

BILAG 1

MEDDELELSE

[(største format: A4 (210 × 297 mm)]

Image

BILAG 2

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

BILAG 3

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

BILAG 4

EKSEMPEL PÅ ET GODKENDELSESMÆRKE TIL ET AIRBAGMODUL TIL ET UDSKIFTNINGSAIRBAGSYSTEM

Image

a = min. 5 mm

Airbagmodulet med ovennævnte godkendelsesmærke er et airbagmodul af kategori A, som er godkendt i Frankrig (E2) under nummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i overensstemmelse med kravene i regulativet i dets oprindelige affattelse.

Bemærk:

Godkendelsesnummeret og tillægssymbol(er) dertil skal placeres tæt på cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til venstre eller højre for det bogstav.

Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolet (-symbolerne) skal være placeret diametralt modsat godkendelsesnummeret. Romertal for typegodkendelsesnumre bør undgås for at udelukke forveksling med de øvrige symboler.

BILAG 5

EKSEMPEL PÅ ET GODKENDELSESMÆRKE TIL ET UDSKIFTNINGSRAT UDSTYRET MED ET AIRBAGMODUL AF GODKENDT TYPE

Image

a = min. 5 mm

Udskiftningsrattet med ovennævnte godkendelsesmærke er et rat med et airbagmodul af kategori A, som er godkendt i Frankrig (E2) under nummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i overensstemmelse med kravene i regulativet i dets oprindelige affattelse.

Bemærk:

Godkendelsesnummeret og tillægssymbol(er) dertil skal placeres tæt på cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til venstre eller højre for det bogstav.

Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolet (-symbolerne) skal være placeret diametralt modsat godkendelsesnummeret. Romertal for typegodkendelsesnumre bør undgås for at udelukke forveksling med de øvrige symboler.

BILAG 6

EKSEMPEL PÅ ET GODKENDELSESMÆRKE TIL ET ANDET UDSKIFTNINGSAIRBAGSYSTEM END DET, DER ER MONTERET I ET RAT

Image

a = min. 8 mm

Udskiftningsairbagsystemet med ovennævnte godkendelsesmærke er et airbagsystem af kategori B, som er godkendt i Frankrig (E2) under nummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i overensstemmelse med kravene i regulativet i dets oprindelige affattelse.

Bemærk:

Godkendelsesnummeret og tillægssymbol(er) dertil skal placeres tæt på cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til venstre eller højre for det bogstav.

Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolet (-symbolerne) skal være placeret diametralt modsat godkendelsesnummeret. Romertal for typegodkendelsesnumre bør undgås for at udelukke forveksling med de øvrige symboler.

BILAG 7

UDMATTELSESTESTANORDNING

Image

BILAG 8

PROCEDURE FOR BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORDREVNE KØRETØJER

1.   FORMÅL

Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (3)

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

| 2.1. | »Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen: |
| --- | --- |

2.1.

»Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:

| 2.1.1. | H-punktet og R-punktet og disses indbyrdes relation |
| --- | --- |

2.1.1.

H-punktet og R-punktet og disses indbyrdes relation

| 2.1.2. | faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation. |
| --- | --- |

2.1.2.

faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation.

| 2.2. | »Tredimensional H-punkt-maskine« (3-D H-maskine): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

2.2.

»Tredimensional H-punkt-maskine« (3-D H-maskine): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.

| 2.3. | »H-punkt«: omdrejningscentrum for 3-D H-maskinens torso og lår, når maskinen er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtekornene for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres. |
| --- | --- |

2.3.

»H-punkt«: omdrejningscentrum for 3-D H-maskinens torso og lår, når maskinen er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtekornene for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres.

| 2.4. | »R-punktet« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og som er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.4.

»R-punktet« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og som er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 2.5. | »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage. |
| --- | --- |

2.5.

»Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.

| 2.6. | »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor). |
| --- | --- |

2.6.

»Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor).

| 2.7. | »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

2.7.

»Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant.

| 2.8. | »Midterplan af passager/fører« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens midterplan. For de øvrige sæder angives passagerens midterplan af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.8.

»Midterplan af passager/fører« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens midterplan. For de øvrige sæder angives passagerens midterplan af fabrikanten.

| 2.9. | »Tredimensionalt referencesystem«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag. |
| --- | --- |

2.9.

»Tredimensionalt referencesystem«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

| 2.10. | »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.10.

»Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten.

| 2.11. | »Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.11.

»Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   KRAV

3.1.   Datapræsentation

For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelsen med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:

| 3.1.1. | R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem

| 3.1.2. | den konstruktivt bestemte torsovinkel |
| --- | --- |

3.1.2.

den konstruktivt bestemte torsovinkel

| 3.1.3. | alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

3.1.3.

alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.

3.2.   Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer

| 3.2.1. | H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.2.1.

H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.

| 3.2.2. | For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5o fra den konstruktivt bestemte torsovinkel. |
| --- | --- |

3.2.2.

For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5o fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.

| 3.2.3. | Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til eftervisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt. |
| --- | --- |

3.2.3.

Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til eftervisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.

| 3.2.4. | Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3. ovenfor anvendelse. |
| --- | --- |

3.2.4.

Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3. ovenfor anvendelse.

| 3.2.5. | Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4. ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2. ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.5.

Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4. ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2. ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.

4.   METODE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL

| 4.1. | Køretøjet konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, skal en 70 til 80 kg tung person eller genstand anbringes på sædet to gange ét minut for at komprimere dets sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten begærer det, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen. |
| --- | --- |

4.1.

Køretøjet konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 oC for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, skal en 70 til 80 kg tung person eller genstand anbringes på sædet to gange ét minut for at komprimere dets sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten begærer det, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen.

| 4.2. | Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

4.2.

Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.

| 4.3. | Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Anvendes andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

4.3.

Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Anvendes andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten.

| 4.4. | Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (4) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt. |
| --- | --- |

4.4.

Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (4) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.

| 4.5. | 3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.

| 4.6. | Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

4.6.

Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan.

| 4.7. | 3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger: |
| --- | --- |

4.7.

3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger:

4.7.1.   Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager

| 4.7.1.1. | De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.

| 4.7.1.2. | Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.

4.7.2.   Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde

For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af bunden, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.

| 4.8. | Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater. |
| --- | --- |

4.8.

Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.

| 4.9. | Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder: |
| --- | --- |

4.9.

Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder:

| 4.9.1. | Hvis 3-D H-maskinen glider bagud, bruges følgende metode. Lad 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil der ikke længere er behov for en fremadrettet vandret belastning på T-stykket, dvs. indtil sædeskålen får kontakt med ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position. |
| --- | --- |

4.9.1.

Hvis 3-D H-maskinen glider bagud, bruges følgende metode. Lad 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil der ikke længere er behov for en fremadrettet vandret belastning på T-stykket, dvs. indtil sædeskålen får kontakt med ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.

| 4.9.2. | Hvis 3-D H-maskinen ikke glider bagud, bruges følgende metode. Lad 3-D H-maskinen glide bagud ved at påføre T-stykket en vandret bagudrettet belastning, indtil sædeskålen får kontakt med ryglænet (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). |
| --- | --- |

4.9.2.

Hvis 3-D H-maskinen ikke glider bagud, bruges følgende metode. Lad 3-D H-maskinen glide bagud ved at påføre T-stykket en vandret bagudrettet belastning, indtil sædeskålen får kontakt med ryglænet (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).

| 4.10. | Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide fremad. |
| --- | --- |

4.10.

Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide fremad.

| 4.11. | Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater. |
| --- | --- |

4.11.

Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater.

| 4.12. | Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.
  Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.
  3-D H-maskinens fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Hvis fødderne ændrer stilling, skal man lade dem forblive i denne stilling for øjeblikket.
  Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under 3-D H-maskinens rokkende bevægelse, skal de justeres på følgende måde:
  Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under dette løft skal fødderne kunne rotere, og der må ikke påføres nogen fremadrettet eller sideværts belastning. Når hver fod sættes ned igen, skal hælen være i kontakt med den hertil indrettede konstruktion.
  Kontroller at libelleniveauet er nul. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet. |
| --- | --- |

4.12.

Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10o (5o på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.

Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.

3-D H-maskinens fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Hvis fødderne ændrer stilling, skal man lade dem forblive i denne stilling for øjeblikket.

Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under 3-D H-maskinens rokkende bevægelse, skal de justeres på følgende måde:

Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under dette løft skal fødderne kunne rotere, og der må ikke påføres nogen fremadrettet eller sideværts belastning. Når hver fod sættes ned igen, skal hælen være i kontakt med den hertil indrettede konstruktion.

Kontroller at libelleniveauet er nul. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.

| 4.13. | Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:






  a) | Rygskålen føres tilbage til ryglænet. |
| --- | --- | --- |

4.13.

Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:

a)

Rygskålen føres tilbage til ryglænet.

| b) | Der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

Der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12.

| 4.14. | Tag alle mål: |
| --- | --- |

4.14.

Tag alle mål:

| 4.14.1. | H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

4.14.1.

H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 4.14.2. | Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage. |
| --- | --- |

4.14.2.

Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage.

| 4.15. | Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøven. |
| --- | --- |

4.15.

Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøven.

| 4.16. | Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være: |
| --- | --- |

4.16.

Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:

| 4.16.1. | for forreste sæderække: førersædet |
| --- | --- |

4.16.1.

for forreste sæderække: førersædet

| 4.16.2. | for bagsæderække(r): en yderplads. |
| --- | --- |

4.16.2.

for bagsæderække(r): en yderplads.

BILAG 8

Tillæg 1

BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKT-MASKINE (5)

(3-D H-maskinen)

1.   Ryglæns- og sædeskål

Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til måleanordningen fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.

2.   Krops- og benelementer

Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved det T-stykke, som samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der forårsages af en mand på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.

Image

Image

BILAG 8

Tillæg 2

TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM

| 1. | Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (6). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (6).

| 2. | Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.

Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.

| 3. | Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant.

Image

BILAG 8

Tillæg 3

REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER

1.   Kodning af referencedata

Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en kode bestående af to tegn. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning. Der anvendes følgende bogstaver:

| | L = venstre |
| --- | --- |

L = venstre

| | C = midterste |
| --- | --- |

C = midterste

| | R = højre |
| --- | --- |

R = højre

2.   Beskrivelse af køretøjets målestilling

| 2.1. | Referencemærkernes koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Referencemærkernes koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Fortegnelse over referencedata

| 3.1. | Siddeplads: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Siddeplads: ..............................

| 3.1.1. | R-punktets koordinater
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Konstruktivt bestemt torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Konstruktivt bestemt torsovinkel: ..............................

| 3.1.3. | Forskrifter for sædeindstilling (7)

  vandret: ..............................
  lodret: ..............................
  vinkelindstilling: ..............................
  torsovinkel: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Forskrifter for sædeindstilling (7)

vandret: ..............................

lodret: ..............................

vinkelindstilling: ..............................

torsovinkel: ..............................

Bemærk: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.

---

(1)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Rusland, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Herzegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til de kontraherende parter.

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  Hvis H-punktet for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punkt-maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne R-punkt efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.

3

(4)  Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.

4

(5)  Vedrørende nærmere enkeltheder i konstruktionen af 3-D H-maskinen henvises til Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

5

Maskinen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549-1980.

(6)  Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130, 1978.

6

(7)  Det ikke gældende overstreges.

7

---