# Uradni list L 109/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5026. april 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 109

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5026. april 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 450/2007 z dne 16. aprila 2007 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo | 1 |
| Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo | 3 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 451/2007 z dne 23. aprila 2007 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 8 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 452/2007 z dne 23. aprila 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine | 12 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 453/2007 z dne 25. aprila 2007 o določitvi ponderjev, ki se uporabljajo od 1. julija 2006 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, ki delajo v tretjih državah, ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v dveh novih državah članicah za obdobje največ devetnajst mesecev po pristopu | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 454/2007 z dne 25. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 28 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 455/2007 z dne 25. aprila 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 456/2007 z dne 25. aprila 2007 o dodelitvi izvoznih dovoljenj za nekatere mlečne proizvode za izvoz v Dominikansko republiko v okviru kvote iz člena 29 Uredbe (ES) št. 1282/2006 | 32 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 450/2007 z dne 16. aprila 2007 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo

1

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo

3

*

Uredba Sveta (ES) št. 451/2007 z dne 23. aprila 2007 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

8

*

Uredba Sveta (ES) št. 452/2007 z dne 23. aprila 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine

12

*

Uredba Sveta (ES) št. 453/2007 z dne 25. aprila 2007 o določitvi ponderjev, ki se uporabljajo od 1. julija 2006 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, ki delajo v tretjih državah, ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v dveh novih državah članicah za obdobje največ devetnajst mesecev po pristopu

22

Uredba Komisije (ES) št. 454/2007 z dne 25. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

28

*

Uredba Komisije (ES) št. 455/2007 z dne 25. aprila 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

30

Uredba Komisije (ES) št. 456/2007 z dne 25. aprila 2007 o dodelitvi izvoznih dovoljenj za nekatere mlečne proizvode za izvoz v Dominikansko republiko v okviru kvote iz člena 29 Uredbe (ES) št. 1282/2006

32

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/249/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 19. marca 2007 o spremembi Sklepa 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti | 33 |
| | | 2007/250/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 16. aprila 2007 o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da uvede posebni ukrep z odstopanjem od člena 193 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 42 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/249/ES

*

Sklep Sveta z dne 19. marca 2007 o spremembi Sklepa 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti

33

2007/250/ES

*

Odločba Sveta z dne 16. aprila 2007 o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da uvede posebni ukrep z odstopanjem od člena 193 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

42

| | | IV   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 328/05/COL z dne 20. decembra 2005 o triinpetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 18C: državna pomoč v obliki nadomestila za javne storitve | 44 |

IV   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 328/05/COL z dne 20. decembra 2005 o triinpetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 18C: državna pomoč v obliki nadomestila za javne storitve

44

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Odločbe Komisije 2006/609/ES z dne 4. avgusta 2006 o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja za obdobje 2007–2013 (UL L 247, 9.9.2006) | 51 |

Popravki

*

Popravek Odločbe Komisije 2006/609/ES z dne 4. avgusta 2006 o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja za obdobje 2007–2013 (UL L 247, 9.9.2006)

51

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 450/2007

z dne 16. aprila 2007

o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe v povezavi s členom 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost in Gabonska republika sta se pogajali o in parafirali Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki ribičem Skupnosti omogoča možnosti ribolova v vodah, ki so pod suverenostjo Gabonske republike. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost in Gabonska republika sta se pogajali o in parafirali Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki ribičem Skupnosti omogoča možnosti ribolova v vodah, ki so pod suverenostjo Gabonske republike.

| (2) | V interesu Skupnosti je, da odobri omenjeni sporazum. |
| --- | --- |

(2)

V interesu Skupnosti je, da odobri omenjeni sporazum.

| (3) | Treba je opredeliti način razdeljevanja ribolovnih možnosti med države članice – |
| --- | --- |

(3)

Treba je opredeliti način razdeljevanja ribolovnih možnosti med države članice –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Gabonsko republiko se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo k tej uredbi.

Člen 2

Možnosti ribolova, določene v Protokolu k Sporazumu, se med države članice razporedijo na naslednji način:

| Kategorija ribolova | Vrsta plovila | Država članica | Dovoljenja ali kvota |
| --- | --- | --- | --- |
| Ribolov tunov | Plovila za ribolov s površinskimi parangali | Španija | 13 |
| Portugalska | 3 |
| Ribolov tunov | Zamrzovalna plovila za ribolov tunov s potegalkami | Španija | 12 |
| Francija | 12 |

Kategorija ribolova

Vrsta plovila

Država članica

Dovoljenja ali kvota

Ribolov tunov

Plovila za ribolov s površinskimi parangali

Španija

13

Portugalska

3

Ribolov tunov

Zamrzovalna plovila za ribolov tunov s potegalkami

Španija

12

Francija

12

Če vloge za dovoljenja v teh državah članicah ne izčrpajo vseh možnosti ribolova, določenih v Protokolu, lahko Komisija upošteva vloge za dovoljenja katere koli druge države članice.

Člen 3

Države članice, katerih plovila lovijo v skladu s tem sporazumom, Komisijo obvestijo o količinah posameznega staleža, ujetega v gabonskem ribolovnem območju, v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v Uredbi Komisije (ES) št. 500/2001 z dne 14. marca 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 o nadzoru ulova z ribiškimi plovili Skupnosti v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah (1).

Člen 4

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 16. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

H. SEEHOFER

---

(1)  UL L 73, 15.3.2001, str. 8.

1

---

SPORAZUM O PARTNERSTVU

v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo

GABONSKA REPUBLIKA, v nadaljnjem besedilu „Gabon“,

in

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

UPOŠTEVAJOČ tesno sodelovanje med Skupnostjo in Gabonom, zlasti v okviru Sporazuma iz Cotonouja, in njuno skupno željo, da takšno sodelovanje razvijata še naprej,

UPOŠTEVAJOČ željo pogodbenic, da s sodelovanjem spodbudita odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov,

UPOŠTEVAJOČ določbe Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu,

ODLOČENI, da bosta uporabljali sklepe in priporočila Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna, v nadaljnjem besedilu „ICCAT“,

ZAVEDAJOČ SE pomembnosti načel iz Kodeksa odgovornega ribištva, sprejetega na Konferenci FAO leta 1995,

ODLOČENI, da zaradi skupnega interesa sodelujeta pri uvedbi odgovornega ribolova, da zagotovita dolgoročno ohranjanje in trajnostno izkoriščanje živih morskih virov,

V PREPRIČANJU, da mora takšno sodelovanje temeljiti na medsebojnem dopolnjevanju pobud in ukrepov, ki so v skladu s politiko in zagotavljajo sinergijo naporov, ne glede na to, ali se izvajajo skupaj ali posamično,

ODLOČENI, da za dosego teh ciljev vzpostavita dialog o sektorski ribiški politiki, ki jo je sprejela vlada Gabona, in določita primerna sredstva, ki bodo zagotavljala, da se bo ta politika učinkovito izvajala in da bodo v proces vključeni gospodarski subjekti in civilna družba,

V ŽELJI, da vpeljeta določila in pogoje, ki bodo urejali ribolovne dejavnosti plovil Skupnosti v gabonskih vodah, in tiste, ki bodo zagotovili podporo Skupnosti za uvedbo odgovornega ribolova v teh vodah,

TRDNO ODLOČENI, da bosta dosegli tesnejše gospodarsko sodelovanje v ribiški industriji in z njo povezanih dejavnostih z ustanovitvijo in razvojem skupnih podjetij, ki bodo vključevala podjetja obeh pogodbenic –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Predmet

Ta sporazum uvaja načela, predpise in postopke, ki urejajo:

| — | gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje v ribiškem sektorju za spodbujanje odgovornega ribolova v gabonskih vodah za zagotovitev ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov ter za razvoj ribiškega sektorja v Gabonu, |
| --- | --- |

—

gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje v ribiškem sektorju za spodbujanje odgovornega ribolova v gabonskih vodah za zagotovitev ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov ter za razvoj ribiškega sektorja v Gabonu,

| — | pogoje za dostop ribiških plovil Skupnosti do gabonskih voda, |
| --- | --- |

—

pogoje za dostop ribiških plovil Skupnosti do gabonskih voda,

| — | sodelovanje v zvezi s podrobnimi pravili za nadzor ribolova v gabonskih vodah za zagotovitev skladnosti z zgoraj navedenimi pogoji, učinkovitosti ukrepov za ohranjanje ribolovnih virov in upravljanje z njimi ter preprečevanja nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, |
| --- | --- |

—

sodelovanje v zvezi s podrobnimi pravili za nadzor ribolova v gabonskih vodah za zagotovitev skladnosti z zgoraj navedenimi pogoji, učinkovitosti ukrepov za ohranjanje ribolovnih virov in upravljanje z njimi ter preprečevanja nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova,

| — | partnerstvo med podjetji za razvoj gospodarskih in z gospodarstvom povezanih dejavnosti v ribiškem sektorju v skupnem interesu. |
| --- | --- |

—

partnerstvo med podjetji za razvoj gospodarskih in z gospodarstvom povezanih dejavnosti v ribiškem sektorju v skupnem interesu.

Člen 2

Opredelitve

V tem sporazumu:

| (a) | „organi Gabona“ pomenijo vlado Gabona; |
| --- | --- |

(a)

„organi Gabona“ pomenijo vlado Gabona;

| (b) | „organi Skupnosti“ pomenijo Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

(b)

„organi Skupnosti“ pomenijo Evropsko komisijo;

| (c) | „gabonske vode“ pomenijo vode, ki so na področju ribištva pod suverenostjo ali v pristojnosti Gabona; |
| --- | --- |

(c)

„gabonske vode“ pomenijo vode, ki so na področju ribištva pod suverenostjo ali v pristojnosti Gabona;

| (d) | „ribiško plovilo“ pomeni plovilo, opremljeno za gospodarsko izkoriščanje živih vodnih virov; |
| --- | --- |

(d)

„ribiško plovilo“ pomeni plovilo, opremljeno za gospodarsko izkoriščanje živih vodnih virov;

| (e) | „plovilo Skupnosti“ pomeni ribiško plovilo, ki plove pod zastavo države članice Skupnosti in je registrirano v Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

„plovilo Skupnosti“ pomeni ribiško plovilo, ki plove pod zastavo države članice Skupnosti in je registrirano v Skupnosti;

| (f) | „skupni odbor“ pomeni odbor, sestavljen iz predstavnikov Skupnosti in Gabona, kot je opredeljen v členu 9 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(f)

„skupni odbor“ pomeni odbor, sestavljen iz predstavnikov Skupnosti in Gabona, kot je opredeljen v členu 9 tega sporazuma;

| (g) | „pretovarjanje“ pomeni prenos dela ali celotnega ulova ribiškega plovila na drugo plovilo v pristanišču ali na morju; |
| --- | --- |

(g)

„pretovarjanje“ pomeni prenos dela ali celotnega ulova ribiškega plovila na drugo plovilo v pristanišču ali na morju;

| (h) | „neobičajne okoliščine“ pomenijo okoliščine, ki niso naravni pojavi in so izven razumnega nadzora ene od pogodbenic ter preprečujejo opravljanje ribolovnih dejavnosti v gabonskih vodah. |
| --- | --- |

(h)

„neobičajne okoliščine“ pomenijo okoliščine, ki niso naravni pojavi in so izven razumnega nadzora ene od pogodbenic ter preprečujejo opravljanje ribolovnih dejavnosti v gabonskih vodah.

Člen 3

Načela in cilji, v skladu s katerimi se izvaja ta sporazum

1.   Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov v gabonskih vodah po načelu nediskriminacije med različnimi ribiškimi flotami v teh vodah, brez poseganja v sporazume, sklenjene med državami v razvoju znotraj geografske regije, vključno z vzajemnimi sporazumi o ribolovu.

2.   Pogodbenici sodelujeta z namenom izvajanja sektorske ribiške politike, ki jo je sprejela vlada Gabona, in vzpostavita politični dialog o potrebnih reformah. Pogodbenici se predhodno posvetujeta o morebitnem sprejetju ukrepov na tem področju.

3.   Pogodbenici sodelujeta, skupaj in na enostransko pobudo, tudi pri izvajanju predhodnih, sprotnih in naknadnih vrednotenj ukrepov, programov in dejavnosti, ki jih izvajata na podlagi določb tega sporazuma.

4.   Pogodbenici se obvezujeta, da bosta zagotovili izvajanje tega sporazuma v skladu z načeli dobrega gospodarskega in družbenega upravljanja, pri čemer bosta upoštevali stanje ribolovnih virov.

5.   Zaposlovanje gabonskih mornarjev in/ali mornarjev iz držav AKP na plovilih Skupnosti posebej ureja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (ILO) o temeljnih načelih in pravicah pri delu, ki se v polni meri uporablja pri ustreznih pogodbah in splošnih pogojih zaposlovanja. To zadeva zlasti svobodo združevanja in dejansko priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb ter za odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in v poklicu.

Člen 4

Sodelovanje na področju znanosti

1.   V obdobju, ki ga zajema ta sporazum, si Skupnost in Gabon prizadevata spremljati razvoj stanja virov v gabonskem ribolovnem območju.

2.   Obe pogodbenici se na podlagi priporočil in resolucij, ki jih sprejme Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT), in najboljših razpoložljivih strokovnih nasvetov posvetujeta v okviru skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma da bi, po potrebi po znanstvenem srečanju in sporazumno, uvedli ukrepe, ki zagotavljajo trajnostno upravljanje ribolovnih virov v zvezi z aktivnostmi plovil Skupnosti.

3.   Pogodbenici se obvezujeta, da se bosta medsebojno posvetovali, bodisi neposredno, vključno na ravni podregije v okviru COREP (Regionalnega ribiškega odbora za Gvinejski zaliv), bodisi v okviru pristojnih mednarodnih organizacij, da zagotovita upravljanje in ohranjanje živih virov v Atlantiku ter sodelujeta v ustreznih znanstvenih raziskavah.

Člen 5

Dostop plovil Skupnosti do ribolovnega območja v gabonskih vodah

1.   Gabon se obvezuje, da bo plovilom Skupnosti omogočil izvajanje ribolovnih dejavnosti v svojem ribolovnem območju v skladu s tem sporazumom, vključno s Protokolom in Prilogo k Sporazumu.

2.   Za ribolovne dejavnosti, ki jih ureja ta sporazum, veljajo zakoni in predpisi, veljavni v Gabonu. Organi Gabona obvestijo Skupnost o vseh spremembah omenjene zakonodaje.

3.   Gabon sprejme vse ustrezne določbe v zvezi z učinkovitim izvajanjem določb za nadzor ribolova, ki so določene v Protokolu. Plovila Skupnosti sodelujejo s pristojnimi organi Gabona, ki so odgovorni za izvajanje tega nadzora.

4.   Skupnost sprejme vse ustrezne določbe za zagotovitev, da njena plovila upoštevajo določbe tega sporazuma in zakonodajo, ki ureja ribolov v vodah v pristojnosti Gabona.

Člen 6

Dovoljenja

1.   Plovila Skupnosti lahko ribolovne dejavnosti v ribolovnem območju Gabona izvajajo samo, če imajo dovoljenje za ribolov, ki je bilo izdano v skladu s tem sporazumom.

2.   Postopek za pridobitev ribolovnega dovoljenja za plovilo, pristojbine in načini plačevanja, ki jih uporabljajo lastniki ladij, so določeni v Prilogi k Protokolu.

Člen 7

Finančni prispevek

1.   Skupnost izplača Gabonu finančni prispevek v skladu z določili in pogoji, določenimi v Protokolu in prilogah. Ta enotni prispevek se izračuna na podlagi dveh povezanih elementov, ki sta:

| (a) | dostop plovil Skupnosti do gabonskih voda in ribolovnih virov; in |
| --- | --- |

(a)

dostop plovil Skupnosti do gabonskih voda in ribolovnih virov; in

| (b) | finančna podpora Skupnosti za spodbujanje odgovornega ribolova in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v gabonskih vodah. |
| --- | --- |

(b)

finančna podpora Skupnosti za spodbujanje odgovornega ribolova in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v gabonskih vodah.

2.   Del finančnega prispevka, navedenega v točki (a) iz odstavka 1 zgoraj, se določi glede na cilje, ki so opredeljeni z medsebojnim soglasjem pogodbenic v skladu z določbami Protokola ter ki se uresničijo v okviru sektorske ribiške politike vlade Gabona in v skladu z letnim in večletnim programom za njeno izvajanje.

3.   Finančni prispevek Skupnosti se izplača vsako leto v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v Protokolu, ter ob upoštevanju določb tega sporazuma in Protokola o morebitni spremembi njegovega zneska zaradi:

| (a) | neobičajnih okoliščin; |
| --- | --- |

(a)

neobičajnih okoliščin;

| (b) | sporazumnega zmanjšanja možnosti ribolova za plovila Skupnosti z namenom upravljanja z zadevnimi staleži, če je to potrebno za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja; |
| --- | --- |

(b)

sporazumnega zmanjšanja možnosti ribolova za plovila Skupnosti z namenom upravljanja z zadevnimi staleži, če je to potrebno za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja;

| (c) | sporazumnega povečanja možnosti ribolova za plovila Skupnosti, če najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje potrdi, da stanje virov to dopušča; |
| --- | --- |

(c)

sporazumnega povečanja možnosti ribolova za plovila Skupnosti, če najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje potrdi, da stanje virov to dopušča;

| (d) | ponovne ocene pogojev finančne podpore za izvajanje sektorske ribiške politike v Gabonu, če to upravičujejo rezultati letnega in večletnega programa, ki jih ugotovita pogodbenici; |
| --- | --- |

(d)

ponovne ocene pogojev finančne podpore za izvajanje sektorske ribiške politike v Gabonu, če to upravičujejo rezultati letnega in večletnega programa, ki jih ugotovita pogodbenici;

| (e) | odpovedi tega sporazuma v skladu z določbami člena 12 Sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

odpovedi tega sporazuma v skladu z določbami člena 12 Sporazuma;

| (f) | začasne prekinitve izvajanja tega sporazuma v skladu z določbami člena 13 Sporazuma. |
| --- | --- |

(f)

začasne prekinitve izvajanja tega sporazuma v skladu z določbami člena 13 Sporazuma.

Člen 8

Spodbujanje sodelovanja na ravni gospodarskih subjektov in civilne družbe

1.   Pogodbenici spodbujata gospodarsko, znanstveno in tehnično sodelovanje v ribiškem sektorju in z njimi povezanih sektorjih. Med seboj se posvetujeta, da bi uskladili različne ukrepe, ki se lahko sprejmejo v ta namen.

2.   Pogodbenici spodbujata izmenjavo podatkov o ribolovnih tehnikah in orodju, metodah konzerviranja ter postopkih industrijske predelave ribiških proizvodov.

3.   Pogodbenici si prizadevata ustvariti ugodne pogoje za krepitev odnosov med njunimi podjetji na tehničnem, gospodarskem in trgovskem področju s spodbujanjem vzpostavitve okolja, naklonjenega razvijanju poslovanja in naložb.

4.   Pogodbenici spodbujata zlasti ustanavljanje skupnih podjetij, ki so v obojestranskem interesu, ob sistematičnem upoštevanju veljavne zakonodaje Gabona in Skupnosti.

Člen 9

Skupni odbor

1.   Ustanovi se skupni odbor za nadzor uporabe tega sporazuma. Skupni odbor opravlja naslednje funkcije:

| (a) | nadzira izpolnjevanje, razlago in uporabo Sporazuma ter zlasti določanje in oceno izvajanja letnega in večletnega programa iz člena 7(2); |
| --- | --- |

(a)

nadzira izpolnjevanje, razlago in uporabo Sporazuma ter zlasti določanje in oceno izvajanja letnega in večletnega programa iz člena 7(2);

| (b) | zagotavlja potrebne povezave za zadeve skupnega interesa, povezane z ribolovom; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja potrebne povezave za zadeve skupnega interesa, povezane z ribolovom;

| (c) | deluje kot forum za mirno reševanje sporov, ki lahko nastanejo zaradi razlage ali uporabe Sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

deluje kot forum za mirno reševanje sporov, ki lahko nastanejo zaradi razlage ali uporabe Sporazuma;

| (d) | kjer je potrebno, ponovno ovrednoti raven možnosti ribolova in posledično raven finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(d)

kjer je potrebno, ponovno ovrednoti raven možnosti ribolova in posledično raven finančnega prispevka;

| (e) | katero koli drugo nalogo, ki jo pogodbenici sporazumno določita. |
| --- | --- |

(e)

katero koli drugo nalogo, ki jo pogodbenici sporazumno določita.

2.   Skupni odbor zaseda vsaj enkrat letno, izmenično v Gabonu in v Skupnosti, predseduje pa mu pogodbenica, ki gosti zasedanje. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skliče tudi izredno zasedanje.

Člen 10

Geografsko območje, na katerem se uporablja Sporazum

Ta sporazum se na eni strani uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na ozemlju Gabona na drugi strani.

Člen 11

Trajanje

Ta sporazum se uporablja za obdobje šestih let od datuma začetka veljavnosti; obnavlja se samodejno za dodatna obdobja šestih let, razen če se Sporazum odpove v skladu z njegovim členom 13.

Člen 12

Začasna prekinitev

1.   Uporaba tega sporazuma se lahko začasno prekine na pobudo ene izmed pogodbenic v primeru velikega nesoglasja glede uporabe določb tega sporazuma. Pri taki prekinitvi mora zadevna pogodbenica poslati uradno obvestilo o svoji nameri v pisni obliki vsaj tri mesece pred začetkom veljavnosti te prekinitve. Po prejemu tega uradnega obvestila pogodbenici skličeta posvetovanja za mirno rešitev nesoglasij.

2.   Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 se v času trajanja prekinitve zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve.

Člen 13

Odpoved

1.   Ta sporazum lahko vsaka izmed pogodbenic odpove v primeru neobičajnih dogodkov, kot so zmanjšanje zadevnega staleža, ugotovljeno znižanje ravni izkoriščanja ribolovnih možnosti plovil Skupnosti ali neupoštevanje obvez, ki sta jih pogodbenici sprejeli glede preprečevanja nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova.

2.   Zadevna pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da odstopi od Sporazuma, vsaj šest mesecev pred dnevom izteka začetnega obdobja ali vsakega od dodatnih obdobij.

3.   Pogodbenici v primeru obvestila iz prejšnjega odstavka skličeta posvetovanja.

4.   Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 za leto, v katerem pride do odpovedi, se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve.

Člen 14

Protokol in Priloga

Protokol in Priloga sta sestavna dela tega sporazuma (1).

Člen 15

Veljavne določbe nacionalne zakonodaje

Aktivnosti plovil Skupnosti, ki opravljajo svojo dejavnost v gabonskih vodah, ureja veljavna gabonska zakonodaja, razen če ni drugače predpisano v Sporazumu, v tem protokolu ter v njegovi Prilogi in dodatkih.

Člen 16

Razveljavitev

Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma le-ta razveljavi in nadomesti Sporazum med Evropsko skupnostjo in Gabonsko republiko o ribolovu v gabonskih obalnih vodah, ki je začel veljati 3. decembra 1998.

Vendar Protokol, ki za obdobje od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011 določa možnosti ribolova in finančni prispevek na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Gabonsko republiko o ribolovu v gabonskih obalnih vodah, ostaja veljaven med obdobjem iz člena 1(1) Protokola in postane sestavni del tega sporazuma.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta sporazum, napisan v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno, stopi v veljavo na dan, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita, da so bili njuni postopki, potrebni v ta namen, zaključeni.

---

(1)  UL L 319, 18.11.2006, str. 17.

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/8

---

UREDBA SVETA (ES) št. 451/2007

z dne 23. aprila 2007

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je po preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

2.   Začetek pregleda po uradni dolžnosti

| (2) | Na podlagi informacij, ki so bile na voljo Komisiji, se je zdelo, da so bile po prvotni preiskavi v strukturi kitajskega proizvajalca izvoznika, družbe Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. („Ningbo Ruyi“), ki ji v tej preiskavi ni bila odobrena tržnogospodarska obravnava, izvedene določene spremembe, zato za družbo sedaj veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Poleg tega so obstajali zadostni prima facie dokazi, da je družba Ningbo Ruyi izpolnila merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. V tem okviru so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni obstoječi ukrepi, spremenile, in zdi se, da so spremembe trajne. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi informacij, ki so bile na voljo Komisiji, se je zdelo, da so bile po prvotni preiskavi v strukturi kitajskega proizvajalca izvoznika, družbe Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. („Ningbo Ruyi“), ki ji v tej preiskavi ni bila odobrena tržnogospodarska obravnava, izvedene določene spremembe, zato za družbo sedaj veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Poleg tega so obstajali zadostni prima facie dokazi, da je družba Ningbo Ruyi izpolnila merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. V tem okviru so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni obstoječi ukrepi, spremenile, in zdi se, da so spremembe trajne.

| (3) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, in objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) (3) ter na lastno pobudo začela preiskavo, omejeno po obsegu, da bi ugotovila, ali družba Ningbo Ruyi posluje pod pogoji tržnega gospodarstva in, če je temu tako, ugotovila ali naj se njeno individualno stopnjo dampinga in stopnjo dajatve določi na podlagi njenih lastnih stroškov/domačih cen. |
| --- | --- |

(3)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, in objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) (3) ter na lastno pobudo začela preiskavo, omejeno po obsegu, da bi ugotovila, ali družba Ningbo Ruyi posluje pod pogoji tržnega gospodarstva in, če je temu tako, ugotovila ali naj se njeno individualno stopnjo dampinga in stopnjo dajatve določi na podlagi njenih lastnih stroškov/domačih cen.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (4) | Komisija je uradno obvestila družbo Ningbo Ruyi in njenega povezanega uvoznika Jungheinrich AG, kakor tudi predstavnike države izvoznice in industrijo Skupnosti o začetku pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je uradno obvestila družbo Ningbo Ruyi in njenega povezanega uvoznika Jungheinrich AG, kakor tudi predstavnike države izvoznice in industrijo Skupnosti o začetku pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje.

| (5) | Komisija je družbi Ningbo Ruyi poslala tudi obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) in vprašalnik; odgovore je prejela v rokih, določenih v ta namen. Komisija je poiskala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev TGO in dampinga, opravila analizo predloženih informacij ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih povezanih družb:






  — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghai, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija je družbi Ningbo Ruyi poslala tudi obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) in vprašalnik; odgovore je prejela v rokih, določenih v ta namen. Komisija je poiskala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev TGO in dampinga, opravila analizo predloženih informacij ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih povezanih družb:

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghai,

| — | Ruyi Industries (Hongkong) Co., Ltd. („Ruyi Hongk Kong“), Hangzhou, |
| --- | --- |

—

Ruyi Industries (Hongkong) Co., Ltd. („Ruyi Hongk Kong“), Hangzhou,

| — | Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. („Jungheinrich Shanghai“), Šanghaj. |
| --- | --- |

—

Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. („Jungheinrich Shanghai“), Šanghaj.

4.   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (6) | Preiskava dampinga je zajemala obdobje od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(6)

Preiskava dampinga je zajemala obdobje od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (7) | Opredelitev zadevnega izdelka je v skladu z opredelitvijo, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi, navedeni v uvodni izjavi 1 zgoraj. Zadevni izdelek so ročni vozički za premeščanje palet („RVP“) brez lastnega pogona, s katerimi se običajno prevažajo materiali na paletah, in njihovi osnovni deli, tj. šasije in hidravlike, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki so trenutno uvrščeni pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00 (oznaki TARIC 8427900010 in 8431200010). |
| --- | --- |

(7)

Opredelitev zadevnega izdelka je v skladu z opredelitvijo, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi, navedeni v uvodni izjavi 1 zgoraj. Zadevni izdelek so ročni vozički za premeščanje palet („RVP“) brez lastnega pogona, s katerimi se običajno prevažajo materiali na paletah, in njihovi osnovni deli, tj. šasije in hidravlike, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki so trenutno uvrščeni pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00 (oznaki TARIC 8427900010 in 8431200010).

2.   Podobni izdelek

| (8) | Sedanji pregled je pokazal, da imajo RVP, ki jih družba Ningbo Ruyi proizvaja v LRK in so prodani na kitajskem trgu, enake osnovne fizikalne lastnosti in enako uporabo kot tisti, ki so izvoženi v Skupnost. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Sedanji pregled je pokazal, da imajo RVP, ki jih družba Ningbo Ruyi proizvaja v LRK in so prodani na kitajskem trgu, enake osnovne fizikalne lastnosti in enako uporabo kot tisti, ki so izvoženi v Skupnost. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   REZULTATI PREISKAVE

| (9) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer se izkaže, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so povzeta v nadaljevanju:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega vmešavanja, stroški pa odražajo tržne vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(9)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer se izkaže, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so povzeta v nadaljevanju:

—

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega vmešavanja, stroški pa odražajo tržne vrednosti,

| — | podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene, |
| --- | --- |

—

podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene,

| — | ni izkrivljanj, ki bi še ostala iz sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni izkrivljanj, ki bi še ostala iz sistema netržnega gospodarstva,

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost, |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost,

| — | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

—

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (10) | Družba Ningbo Ruyi je zaprosila za TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Ustaljena praksa Skupnosti je, da ugotovi, ali skupina povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Družba Ningbo Ruyi trdi, da obstaja samo ena povezana družba v LRK – Jungheinrich Shanghai. Družba Ningbo Ruyi je v roku poslal izpolnjen obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(10)

Družba Ningbo Ruyi je zaprosila za TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Ustaljena praksa Skupnosti je, da ugotovi, ali skupina povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Družba Ningbo Ruyi trdi, da obstaja samo ena povezana družba v LRK – Jungheinrich Shanghai. Družba Ningbo Ruyi je v roku poslal izpolnjen obrazec zahtevka za TGO.

| (11) | Industrija Skupnosti je med preiskavo trdila, da se zdi, da je z družbo Ningbo Ruyi povezanih več družb, ki v informacijah in revidiranih računovodskih izkazih, predloženih Komisiji, niso bile razkrite. Nerazkritje povezanih družb v računovodskih izkazih je kršitev MRS 24 (Razkrivanje povezanih strank), zato je industrija Skupnosti zaprosila Komisijo, da to zadevo preveri. |
| --- | --- |

(11)

Industrija Skupnosti je med preiskavo trdila, da se zdi, da je z družbo Ningbo Ruyi povezanih več družb, ki v informacijah in revidiranih računovodskih izkazih, predloženih Komisiji, niso bile razkrite. Nerazkritje povezanih družb v računovodskih izkazih je kršitev MRS 24 (Razkrivanje povezanih strank), zato je industrija Skupnosti zaprosila Komisijo, da to zadevo preveri.

| (12) | Med preveritvenimi obiski je bilo ugotovljeno, da obstajajo povezane družbe, ki v revidiranih računovodskih izkazih (kršitev MRS 24), ali v izpolnjenih obrazcih zahtevka za TGO in vprašalnikih niso bile razkrite. V zvezi s tem je treba opozoriti, da tako obrazec zahtevka za TGO kot vprašalnik, od družbe Ningbo Ruyi zahtevata navedbo strukture svoje družbe in povezave po celem svetu, vključno z matičnimi podjetji, hčerinskimi družbami ali drugimi povezanimi družbami, ki so ali niso vključene v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka. Poleg tega je bila družba Ningbo Ruyi zaprošena, da predloži obrazec zahtevka za TGO za vsako hčerinsko družbo v LRK, ki je bila proizvajalec in/ali izvoznik RVP ter zagotovi podrobnosti o vseh svojih ostalih povezanih družbah. |
| --- | --- |

(12)

Med preveritvenimi obiski je bilo ugotovljeno, da obstajajo povezane družbe, ki v revidiranih računovodskih izkazih (kršitev MRS 24), ali v izpolnjenih obrazcih zahtevka za TGO in vprašalnikih niso bile razkrite. V zvezi s tem je treba opozoriti, da tako obrazec zahtevka za TGO kot vprašalnik, od družbe Ningbo Ruyi zahtevata navedbo strukture svoje družbe in povezave po celem svetu, vključno z matičnimi podjetji, hčerinskimi družbami ali drugimi povezanimi družbami, ki so ali niso vključene v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka. Poleg tega je bila družba Ningbo Ruyi zaprošena, da predloži obrazec zahtevka za TGO za vsako hčerinsko družbo v LRK, ki je bila proizvajalec in/ali izvoznik RVP ter zagotovi podrobnosti o vseh svojih ostalih povezanih družbah.

| (13) | Družba Ningbo Ruyi je imela v OPP v skladu z Revizijskim poročilom in računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2005 („Poročilo 2005“) in izpolnjeni obrazci zahtevka za TGO in vprašalnika samo tri povezane družbe: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai in Ruyi Hong Kong. Preiskava pa je pokazala, da so kitajski delničarji družbe Ningbo Ruyi tudi delničarji z nadzornim deležem v družbah Ningbo CFA Co., Ltd. („Ningbo CFA“) in Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. („NFTZ“). |
| --- | --- |

(13)

Družba Ningbo Ruyi je imela v OPP v skladu z Revizijskim poročilom in računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2005 („Poročilo 2005“) in izpolnjeni obrazci zahtevka za TGO in vprašalnika samo tri povezane družbe: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai in Ruyi Hong Kong. Preiskava pa je pokazala, da so kitajski delničarji družbe Ningbo Ruyi tudi delničarji z nadzornim deležem v družbah Ningbo CFA Co., Ltd. („Ningbo CFA“) in Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. („NFTZ“).

| (14) | Sorodniki kitajskih delničarjev družbe Ningbo Ruyi so lastniki tudi družb: CFA Tools Co., Ltd. („CFA Tools“), registrirana v Hongkongu, in Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. („Tianyou“). |
| --- | --- |

(14)

Sorodniki kitajskih delničarjev družbe Ningbo Ruyi so lastniki tudi družb: CFA Tools Co., Ltd. („CFA Tools“), registrirana v Hongkongu, in Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. („Tianyou“).

| (15) | Vse zgoraj navedene družbe, ki jih družba Ningbo Ruyi ni razkrila, se zato v sedanjem pregledu štejejo za povezane z družbo Ningbo Ruyi. Tri so trgovale z RVP v OPP, vse pa imajo obrtno dovoljenje za trgovanje z RVP. Zdi se, da so večinoma izvažale v države izven Skupnosti. Vsaj tri četrtine prodaje, ki ga je družba Ningbo Ruyi prijavila kot domačo prodajo, je bil dejansko izvoz, izveden preko nerazkritih domačih povezanih in nepovezanih strank. |
| --- | --- |

(15)

Vse zgoraj navedene družbe, ki jih družba Ningbo Ruyi ni razkrila, se zato v sedanjem pregledu štejejo za povezane z družbo Ningbo Ruyi. Tri so trgovale z RVP v OPP, vse pa imajo obrtno dovoljenje za trgovanje z RVP. Zdi se, da so večinoma izvažale v države izven Skupnosti. Vsaj tri četrtine prodaje, ki ga je družba Ningbo Ruyi prijavila kot domačo prodajo, je bil dejansko izvoz, izveden preko nerazkritih domačih povezanih in nepovezanih strank.

| (16) | Na tesno povezanost obeh družb v poslovanju s RVP kažejo transakcije med družbama Ningbo Ruyi in Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. („Ningbo Jinmao“), slednja je bila v prvotni preiskavi navedena kot povezana družba (družba Ningbo Ruyi je svoj delež prodala novembra 2003). Ningbo Jinmao je kupila več kot polovico RVP, ki jih je v OPP Ningbo Ruyi prijavila kot domačo prodajo, in jih potem v znatnih količinah preprodala družbi NFTZ, ki jih je izvozila. Družba NFTZ ni neposredno kupila nobenega RVP od družbe Ningbo Ruyi. Družba Ningbo Jinmao je ena glavnih strank družbe Ningbo Ruyi, ki prodaja velik del svojih nakupov družbi NFTZ, kar kaže nato, da je družba Ningbo Ruyi vedela, ali morala vedeti, da večina prodaje družbi Ningbo Jinmao ne more biti domača prodaja, saj je povezana družba NFTZ izvažala večino izdelkov, kupljenih od družbe Ningbo Jinmao. |
| --- | --- |

(16)

Na tesno povezanost obeh družb v poslovanju s RVP kažejo transakcije med družbama Ningbo Ruyi in Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. („Ningbo Jinmao“), slednja je bila v prvotni preiskavi navedena kot povezana družba (družba Ningbo Ruyi je svoj delež prodala novembra 2003). Ningbo Jinmao je kupila več kot polovico RVP, ki jih je v OPP Ningbo Ruyi prijavila kot domačo prodajo, in jih potem v znatnih količinah preprodala družbi NFTZ, ki jih je izvozila. Družba NFTZ ni neposredno kupila nobenega RVP od družbe Ningbo Ruyi. Družba Ningbo Jinmao je ena glavnih strank družbe Ningbo Ruyi, ki prodaja velik del svojih nakupov družbi NFTZ, kar kaže nato, da je družba Ningbo Ruyi vedela, ali morala vedeti, da večina prodaje družbi Ningbo Jinmao ne more biti domača prodaja, saj je povezana družba NFTZ izvažala večino izdelkov, kupljenih od družbe Ningbo Jinmao.

| (17) | Nekaj časa po preveritvenem obisku na kraju samem je družba Ningbo Ruyi predložila nekatere nove informacije glede TGO določenih nerazkritih povezanih družb in trdila, da je določitev TGO za vso skupino še vedno možna. To je utemeljila s tem, da nerazkritje ni bilo namerno, in ker vključenost teh povezanih družb v prodajo izdelka v preiskavi ni bila pomembna. Zaradi istih razlogov je tudi družba Jungheinrich AG, ki je partner družbe Ningbo Ruyi, trdila, da je treba nove informacije upoštevati in odobriti TGO. |
| --- | --- |

(17)

Nekaj časa po preveritvenem obisku na kraju samem je družba Ningbo Ruyi predložila nekatere nove informacije glede TGO določenih nerazkritih povezanih družb in trdila, da je določitev TGO za vso skupino še vedno možna. To je utemeljila s tem, da nerazkritje ni bilo namerno, in ker vključenost teh povezanih družb v prodajo izdelka v preiskavi ni bila pomembna. Zaradi istih razlogov je tudi družba Jungheinrich AG, ki je partner družbe Ningbo Ruyi, trdila, da je treba nove informacije upoštevati in odobriti TGO.

| (18) | Ne glede na to ali je bilo pravočasno nerazkritje povezanih strank namerno ali nenamerno oviranje preiskave, ostaja dejstvo, da so bili vprašalniki nepopolno izpolnjeni, zato med preveritvenimi obiski v LRK ni bilo mogoče preveriti obstoja pogojev tržnega gospodarstva za skupino družbe Ningbo Ruyi. Ker preveritveni obiski v prostorih nerazkritih povezanih družb niso bili mogoči, je obseg vključenosti skupine družbe Ningbo Ruyi v RVP neznan. |
| --- | --- |

(18)

Ne glede na to ali je bilo pravočasno nerazkritje povezanih strank namerno ali nenamerno oviranje preiskave, ostaja dejstvo, da so bili vprašalniki nepopolno izpolnjeni, zato med preveritvenimi obiski v LRK ni bilo mogoče preveriti obstoja pogojev tržnega gospodarstva za skupino družbe Ningbo Ruyi. Ker preveritveni obiski v prostorih nerazkritih povezanih družb niso bili mogoči, je obseg vključenosti skupine družbe Ningbo Ruyi v RVP neznan.

| (19) | V vsakem primeru je nerazkritje povezanih strank v računovodskih izkazih družbe Ningbo Ruyi kršitev MRS 24. Cilj MRS 24 je zagotoviti, da računovodski izkazi podjetja vsebujejo razkritja, ki opozarjajo na možnost, da so na finančno stanje in poslovni izid podjetja vplivale povezane stranke, posli med njimi in nastale neporavnane obveznosti. V okviru protidampinške preiskave je tako razkritje nujno, ker omogoča institucijam, da preverijo ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. |
| --- | --- |

(19)

V vsakem primeru je nerazkritje povezanih strank v računovodskih izkazih družbe Ningbo Ruyi kršitev MRS 24. Cilj MRS 24 je zagotoviti, da računovodski izkazi podjetja vsebujejo razkritja, ki opozarjajo na možnost, da so na finančno stanje in poslovni izid podjetja vplivale povezane stranke, posli med njimi in nastale neporavnane obveznosti. V okviru protidampinške preiskave je tako razkritje nujno, ker omogoča institucijam, da preverijo ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO.

| (20) | Kršitev MRS 24 kaže, da revizija računovodskih izkazov družbe Ningbo Ruyi ni potekala v skladu z MRS in vzbuja dvom o zanesljivosti računovodskih izkazov družbe Ningbo Ruyi. To bi pomenilo, da družba Ningbo Ruyi ne izpolnjuje drugega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Kršitev MRS 24 kaže, da revizija računovodskih izkazov družbe Ningbo Ruyi ni potekala v skladu z MRS in vzbuja dvom o zanesljivosti računovodskih izkazov družbe Ningbo Ruyi. To bi pomenilo, da družba Ningbo Ruyi ne izpolnjuje drugega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (21) | Čeprav bi se v tem pregledu lahko uporabile tudi določbe člena 18 osnovne uredbe o nesodelovanju, je treba opozoriti, da je Komisija začela to preiskavo na lastno pobudo, ker je imela zadostne prima facie dokaze, da za družbo Ningbo Ruyi sedaj veljajo pogoji tržnega gospodarstva, česar pa družba Ningbo Ruyi pozneje ni dokazala. Zato se šteje, da ni potrebe po uporabi člena 18 osnovne uredbe, vendar pa zadostuje za zaključek pregleda in ohranitev obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(21)

Čeprav bi se v tem pregledu lahko uporabile tudi določbe člena 18 osnovne uredbe o nesodelovanju, je treba opozoriti, da je Komisija začela to preiskavo na lastno pobudo, ker je imela zadostne prima facie dokaze, da za družbo Ningbo Ruyi sedaj veljajo pogoji tržnega gospodarstva, česar pa družba Ningbo Ruyi pozneje ni dokazala. Zato se šteje, da ni potrebe po uporabi člena 18 osnovne uredbe, vendar pa zadostuje za zaključek pregleda in ohranitev obstoječih ukrepov.

D.   ZAKLJUČEK PREGLEDA

| (22) | Ob upoštevanju rezultatov preiskave je treba pregled zaključiti brez spremembe stopnje dajatve, ki se uporablja za družbo Ningbo Ruyi; in sicer jo je treba ohraniti na stopnji dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi, tj. 28,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Ob upoštevanju rezultatov preiskave je treba pregled zaključiti brez spremembe stopnje dajatve, ki se uporablja za družbo Ningbo Ruyi; in sicer jo je treba ohraniti na stopnji dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi, tj. 28,5 %.

E.   RAZKRITJE

| (23) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz RVP, ki jih proizvaja družba Ningbo Ruyi. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zaradi katerih bi se sklepi spremenili. |
| --- | --- |

(23)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz RVP, ki jih proizvaja družba Ningbo Ruyi. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zaradi katerih bi se sklepi spremenili.

| (24) | Po razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je treba uporabiti določbe o nesodelovanju osnovne uredbe (člen 18) ter družbo Ningbo Ruyi kot nesodelujočega proizvajalca izvoznika kaznovati s preostalo dajatvijo v višini 46,7 %. |
| --- | --- |

(24)

Po razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je treba uporabiti določbe o nesodelovanju osnovne uredbe (člen 18) ter družbo Ningbo Ruyi kot nesodelujočega proizvajalca izvoznika kaznovati s preostalo dajatvijo v višini 46,7 %.

| (25) | Po mnenju družb Jungheinrich AG in Ningbo Ruyi je bilo nerazkritje vseh povezanih družb družbe Ningbo Ruyi majhna in nenamerna kršitev, ki ni imela vpliva na finančno stanje družbe Ningbo Ruyi. Zato je treba družbi Ningbo Ruyi priznati TGO ali vsaj revidirano nižjo individualno stopnjo dajatve. |
| --- | --- |

(25)

Po mnenju družb Jungheinrich AG in Ningbo Ruyi je bilo nerazkritje vseh povezanih družb družbe Ningbo Ruyi majhna in nenamerna kršitev, ki ni imela vpliva na finančno stanje družbe Ningbo Ruyi. Zato je treba družbi Ningbo Ruyi priznati TGO ali vsaj revidirano nižjo individualno stopnjo dajatve.

| (26) | Nerazkritje vseh nepovezanih družb, zlasti ker so bile tri od štirih povezanih družb vključene v poslovanje z RVP, ena pa ima obrtno dovoljenje za trgovanje z RVP, se ne more šteti za majhno kršitev, saj je onemogočalo določitev izpolnjevanja vseh meril TGO (ne samo drugega merila o računovodskih izkazih) za vse družbe, v skladu s standardno prakso Skupnosti. Poleg tega ni pomembno ali je bilo nerazkritje namerno ali ne. Nesporno dejstvo je, da te družbe niso bile razkrite niti v računovodskih izkazih družbe Ningbo Ruyi, kar kaže, da ni bilo izpolnjeno najmanj drugo merilo člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Posledično ni mogoče sprejeti trditve, da je bilo nerazkritje teh povezanih družb manjša nenamerna kršitev in brez vpliva. |
| --- | --- |

(26)

Nerazkritje vseh nepovezanih družb, zlasti ker so bile tri od štirih povezanih družb vključene v poslovanje z RVP, ena pa ima obrtno dovoljenje za trgovanje z RVP, se ne more šteti za majhno kršitev, saj je onemogočalo določitev izpolnjevanja vseh meril TGO (ne samo drugega merila o računovodskih izkazih) za vse družbe, v skladu s standardno prakso Skupnosti. Poleg tega ni pomembno ali je bilo nerazkritje namerno ali ne. Nesporno dejstvo je, da te družbe niso bile razkrite niti v računovodskih izkazih družbe Ningbo Ruyi, kar kaže, da ni bilo izpolnjeno najmanj drugo merilo člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Posledično ni mogoče sprejeti trditve, da je bilo nerazkritje teh povezanih družb manjša nenamerna kršitev in brez vpliva.

| (27) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj, je ta pregled po obsegu omejen na ugotavljanje ali družba Ningbo Ruyi posluje pod pogoji tržnega gospodarstva, nova stopnja dampinga bi se izračunala samo, če bi bila družbi odobrena TGO. Družbi Ningbo Ruyi ni bila odobrena TGO, zato se zanjo pri tem pregledu ne določi nove stopnje dampinga, višje ali nižje od obstoječe. |
| --- | --- |

(27)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj, je ta pregled po obsegu omejen na ugotavljanje ali družba Ningbo Ruyi posluje pod pogoji tržnega gospodarstva, nova stopnja dampinga bi se izračunala samo, če bi bila družbi odobrena TGO. Družbi Ningbo Ruyi ni bila odobrena TGO, zato se zanjo pri tem pregledu ne določi nove stopnje dampinga, višje ali nižje od obstoječe.

| (28) | Pregled je zato treba zaključiti brez sprememb k Uredbi (ES) št. 1174/2005 – |
| --- | --- |

(28)

Pregled je zato treba zaključiti brez sprememb k Uredbi (ES) št. 1174/2005 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled o protidampinških ukrepih za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, se s tem sklepom zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 23. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 189, 21.7.2005, str. 1.

2

(3)  UL C 127, 31.5.2006, str. 2.

3

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/12

---

UREDBA SVETA (ES) št. 452/2007

z dne 23. aprila 2007

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | Komisija je 30. oktobra 2006 z Uredbo (ES) št. 1620/2006 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine (zadevni državi) v Skupnost. Ta uredba je začela veljati 1. novembra 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 30. oktobra 2006 z Uredbo (ES) št. 1620/2006 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine (zadevni državi) v Skupnost. Ta uredba je začela veljati 1. novembra 2006.

| (2) | Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za analizo škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca OP (obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(2)

Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za analizo škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca OP (obravnavano obdobje).

2.   Naknadni postopek

| (3) | Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk iz zadevnih držav so vse stranke prejele obvestilo o razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na katerih je temeljila začasna uredba („začasno razkritje“). Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem so lahko predložile pisna in ustna stališča glede teh razkritij. |
| --- | --- |

(3)

Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk iz zadevnih držav so vse stranke prejele obvestilo o razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na katerih je temeljila začasna uredba („začasno razkritje“). Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem so lahko predložile pisna in ustna stališča glede teh razkritij.

| (4) | Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost ustnega zaslišanja. Komisija je nadaljevala iskanje in preverjanje vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve. |
| --- | --- |

(4)

Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost ustnega zaslišanja. Komisija je nadaljevala iskanje in preverjanje vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve.

| (5) | Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se nameravata priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Zainteresiranim strankam je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(5)

Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se nameravata priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Zainteresiranim strankam je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (6) | Treba je opozoriti, kot je določeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, da je izdelek, ki ga ta postopek zadeva, likalne deske, prostostoječe ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovi bistveni deli, tj. podnožje, prevleka in odlagalna površina za likalnik, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(6)

Treba je opozoriti, kot je določeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, da je izdelek, ki ga ta postopek zadeva, likalne deske, prostostoječe ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovi bistveni deli, tj. podnožje, prevleka in odlagalna površina za likalnik, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine („zadevni izdelek“).

| (7) | Ena stranka je trdila, da je treba likalne deske s sistemom za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnim sistemom in/ali sistemom za pihanje zraka izključiti iz obsega ukrepov, ker se taki tipi prodajajo pa najnižji maloprodajni ceni 200 EUR, medtem ko je povprečna maloprodajna cena likalne deske 35 EUR. Trdila je še, da so prej navedeni tipi potrošniku pogosto prodani v paketu s parnim likalnikom, v tem primeru je povprečna maloprodajna cena približno 500 EUR. Treba je opozoriti, da cene same po sebi, zlasti pa maloprodajne cene, niso dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali je treba dva ali več vrst izdelka (modelov) v protidampinškem postopku šteti za en izdelek ali ne. Za določanje izdelka se uporabljajo njegove osnovne fizikalne lastnosti in uporaba, zato se šteje, da so take vrste izdelkov podobne izdelkom brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema. Glede prodaje na drobno likalnih desk v paketu z likalniki ali parnimi likalniki je preiskava pokazala, da se tak način prodaje na drobno občasno uporablja za vse različne vrste likalnih desk ter da različne cene za različne kombinacije ne morejo opravičiti izključitve katere koli vrste likalne deske iz opredelitve izdelka v tem postopku. |
| --- | --- |

(7)

Ena stranka je trdila, da je treba likalne deske s sistemom za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnim sistemom in/ali sistemom za pihanje zraka izključiti iz obsega ukrepov, ker se taki tipi prodajajo pa najnižji maloprodajni ceni 200 EUR, medtem ko je povprečna maloprodajna cena likalne deske 35 EUR. Trdila je še, da so prej navedeni tipi potrošniku pogosto prodani v paketu s parnim likalnikom, v tem primeru je povprečna maloprodajna cena približno 500 EUR. Treba je opozoriti, da cene same po sebi, zlasti pa maloprodajne cene, niso dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali je treba dva ali več vrst izdelka (modelov) v protidampinškem postopku šteti za en izdelek ali ne. Za določanje izdelka se uporabljajo njegove osnovne fizikalne lastnosti in uporaba, zato se šteje, da so take vrste izdelkov podobne izdelkom brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema. Glede prodaje na drobno likalnih desk v paketu z likalniki ali parnimi likalniki je preiskava pokazala, da se tak način prodaje na drobno občasno uporablja za vse različne vrste likalnih desk ter da različne cene za različne kombinacije ne morejo opravičiti izključitve katere koli vrste likalne deske iz opredelitve izdelka v tem postopku.

| (8) | Ista stranka je obenem trdila, da je treba iz obsega ukrepov izključiti bistvene dele likalnih desk, ker domnevno za te dele v Skupnosti ni trga, v Ljudski republiki Kitajski („LRK“) in Ukrajini pa ni proizvajalcev. Preiskava ni potrdila te, za opredelitev izdelka nebistvene utemeljitve. Ugotovljeno je bilo celo, da trg za bistvene dele likalnih desk obstaja in da sta vsaj dva znana kitajska proizvajalca likalnih desk njihove bistvene dele izvažala v Skupnost. |
| --- | --- |

(8)

Ista stranka je obenem trdila, da je treba iz obsega ukrepov izključiti bistvene dele likalnih desk, ker domnevno za te dele v Skupnosti ni trga, v Ljudski republiki Kitajski („LRK“) in Ukrajini pa ni proizvajalcev. Preiskava ni potrdila te, za opredelitev izdelka nebistvene utemeljitve. Ugotovljeno je bilo celo, da trg za bistvene dele likalnih desk obstaja in da sta vsaj dva znana kitajska proizvajalca likalnih desk njihove bistvene dele izvažala v Skupnost.

| (9) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da imajo vse vrste likalnih desk in njihovi bistveni deli, navedeni v uvodni izjavi 6, enake fizikalne ter tehnične lastnosti, osnovne končne uporabe ter si konkurirajo na trgu Skupnosti. Na tej podlagi se potrdita uvodni izjavi 12 in 13 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da imajo vse vrste likalnih desk in njihovi bistveni deli, navedeni v uvodni izjavi 6, enake fizikalne ter tehnične lastnosti, osnovne končne uporabe ter si konkurirajo na trgu Skupnosti. Na tej podlagi se potrdita uvodni izjavi 12 in 13 začasne uredbe.

2.   Podobni izdelek

| (10) | Ker ni bilo nobene pripombe, se potrdi uvodna izjava 14 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Ker ni bilo nobene pripombe, se potrdi uvodna izjava 14 začasne uredbe.

| (11) | Glede na zgoraj navedeno se dokončno sklene, da so v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe zadevni izdelek in likalne deske, prostostoječe ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovi bistveni deli, izdelane in prodane v primerljivi državi Turčiji, ter izdelek, ki ga je industrija Skupnosti izdelala in prodala na trgu Skupnosti, podobni. |
| --- | --- |

(11)

Glede na zgoraj navedeno se dokončno sklene, da so v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe zadevni izdelek in likalne deske, prostostoječe ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovi bistveni deli, izdelane in prodane v primerljivi državi Turčiji, ter izdelek, ki ga je industrija Skupnosti izdelala in prodala na trgu Skupnosti, podobni.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (12) | Po uvedbi začasnih ukrepov je en kitajski sodelujoči proizvajalec izvoznik trdil, da mu je treba odobriti TGO. Družba je ponovila, da računovodske prakse, določene v uvodni izjavi 25 začasne uredbe, ki je vodila do zavrnitve TGO petim kitajskim proizvajalcem izvoznikom (trem je bila TGO zavrnjena samo iz tega razloga), niso bile zadostno utemeljene, da bi vplivale na zanesljivost računovodskih izkazov, ki so dejansko bili dokončni, in ne vplivajo na določitev stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(12)

Po uvedbi začasnih ukrepov je en kitajski sodelujoči proizvajalec izvoznik trdil, da mu je treba odobriti TGO. Družba je ponovila, da računovodske prakse, določene v uvodni izjavi 25 začasne uredbe, ki je vodila do zavrnitve TGO petim kitajskim proizvajalcem izvoznikom (trem je bila TGO zavrnjena samo iz tega razloga), niso bile zadostno utemeljene, da bi vplivale na zanesljivost računovodskih izkazov, ki so dejansko bili dokončni, in ne vplivajo na določitev stopnje dampinga.

| (13) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo med preveritvenem obisku na kraju samem ugotovljeno, da so bile prej navedene računovodske prakse, ki jih je družba uporabljala, jasna kršitev mednarodnih računovodskih standardov („MRS“), zlasti MRS 1, zato se jih ne more šteti za nepomembne. Predloženi niso bili nobeni novi dokazi, ki bi lahko spremenili ugotovitve iz uvodne izjave 25 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo med preveritvenem obisku na kraju samem ugotovljeno, da so bile prej navedene računovodske prakse, ki jih je družba uporabljala, jasna kršitev mednarodnih računovodskih standardov („MRS“), zlasti MRS 1, zato se jih ne more šteti za nepomembne. Predloženi niso bili nobeni novi dokazi, ki bi lahko spremenili ugotovitve iz uvodne izjave 25 začasne uredbe.

| (14) | Ker drugih utemeljenih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 15 do 28 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Ker drugih utemeljenih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 15 do 28 začasne uredbe.

2.   Individualna obravnava

| (15) | Ker ni bilo pripomb, se potrdijo uvodne izjave 29 do 34 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ker ni bilo pripomb, se potrdijo uvodne izjave 29 do 34 začasne uredbe.

3.   Normalna vrednost

3.1   Primerljiva država

| (16) | Ker ni bilo nobenih pripomb na izbiro Turčije kot primerljive države, se potrdijo uvodne izjave 35 do 40 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Ker ni bilo nobenih pripomb na izbiro Turčije kot primerljive države, se potrdijo uvodne izjave 35 do 40 začasne uredbe.

3.2   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena TGO

| (17) | Opozoriti je treba, da je bila določitev normalne vrednosti za enega kitajskega in edinega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, ki jima je bila TGO odobrena, utemeljena na predloženih podatkih o domači prodaji in proizvodnih stroških zadevnih družb. Ti podatki so bili preverjeni v prostorih zadevnih družb. |
| --- | --- |

(17)

Opozoriti je treba, da je bila določitev normalne vrednosti za enega kitajskega in edinega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, ki jima je bila TGO odobrena, utemeljena na predloženih podatkih o domači prodaji in proizvodnih stroških zadevnih družb. Ti podatki so bili preverjeni v prostorih zadevnih družb.

| (18) | Poleg tega je treba opozoriti, da kitajski in ukrajinski proizvajalec izvoznik, ki jima je bila odobrena TGO, nista imela dovolj reprezentativne domače prodaje in da je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, tj. normalna vrednost je konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom dodal razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega je treba opozoriti, da kitajski in ukrajinski proizvajalec izvoznik, ki jima je bila odobrena TGO, nista imela dovolj reprezentativne domače prodaje in da je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, tj. normalna vrednost je konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom dodal razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička.

3.2.1   Ljudska republika Kitajska

| (19) | Komisija je s sklicevanjem na uvodno izjavo 44 začasne uredbe podrobneje proučila proizvodne stroške, ki jih je prijavil kitajski proizvajalec, ki mu je bila TGO prvotno odobrena, zlasti nakupne cene določenih surovin iz jekla. V zvezi s tem so bili upoštevani in preverjeni dodatni dokazi, ki so jih po začasnem razkritju predložile nekatere stranke. Potrjena niso bila nobena razhajanja med nakupnimi cenami jekla, ki jih je prijavila zadevna družba, in ustreznimi cenami na svetovnem trgu. Zato se dokončno sprejmejo proizvodni stroški, ki jih je predložila ta družba. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je s sklicevanjem na uvodno izjavo 44 začasne uredbe podrobneje proučila proizvodne stroške, ki jih je prijavil kitajski proizvajalec, ki mu je bila TGO prvotno odobrena, zlasti nakupne cene določenih surovin iz jekla. V zvezi s tem so bili upoštevani in preverjeni dodatni dokazi, ki so jih po začasnem razkritju predložile nekatere stranke. Potrjena niso bila nobena razhajanja med nakupnimi cenami jekla, ki jih je prijavila zadevna družba, in ustreznimi cenami na svetovnem trgu. Zato se dokončno sprejmejo proizvodni stroški, ki jih je predložila ta družba.

| (20) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo za kitajskega proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena TGO, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 43 do 46 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo za kitajskega proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena TGO, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 43 do 46 začasne uredbe.

3.2.2   Ukrajina

| (21) | Ukrajinski organi so po uvedbi začasnih ukrepov zaprosili Komisijo, da na podlagi prodaje na trgu Ukrajine ponovno izračuna normalno vrednost, določeno za edinega ukrajinskega izvoznika. Opozoriti je treba, da v primeru edinega ukrajinskega proizvajalca izvoznika skupna količina domače prodaje zadevnega izdelka v OP ni bila reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati, kot je navedeno v uvodni izjavi 18 zgoraj in pojasnjeno v uvodni izjavi 47 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Ukrajinski organi so po uvedbi začasnih ukrepov zaprosili Komisijo, da na podlagi prodaje na trgu Ukrajine ponovno izračuna normalno vrednost, določeno za edinega ukrajinskega izvoznika. Opozoriti je treba, da v primeru edinega ukrajinskega proizvajalca izvoznika skupna količina domače prodaje zadevnega izdelka v OP ni bila reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati, kot je navedeno v uvodni izjavi 18 zgoraj in pojasnjeno v uvodni izjavi 47 začasne uredbe.

| (22) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo za edinega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, se potrdijo uvodne izjave 47 do 49 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo za edinega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, se potrdijo uvodne izjave 47 do 49 začasne uredbe.

3.3   Določitev normalne vrednosti v primerljivi državi

| (23) | En uvoznik je trdil, da informacije, prejete od zgolj enega proizvajalca, v primerljivi državi Turčiji, ne zadoščajo za določitev normalne vrednosti in da glede na tako nezadostne razloge ni mogoče uvesti protidampinških dajatev. V zvezi s tem je treba opozoriti, da osnovna uredba, zlasti člen 2(7) uredbe, ne izključuje uvedbe ukrepov zaradi slabega sodelovanja ali nesodelovanja proizvajalcev primerljive države. Vendar je treba dodati, da je Komisija zaradi zagotavljanja čimvečje točnosti primerjala informacije, ki jih je predložil edini sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi, z informacijami drugega turškega proizvajalca in enega ameriškega proizvajalca, ki nista v celoti sodelovala v preiskavi, sta pa pristala na zagotavljanje določenih informacij o cenah, stroških in obsegu prodaje, ter z informacijami industrije Skupnosti. Primerjava je potrdila, da so podatki sodelujočega turškega proizvajalca verodostojna podlaga za določitev normalne vrednosti. Zato se ta utemeljitev zavrne. Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 50 do 52 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

En uvoznik je trdil, da informacije, prejete od zgolj enega proizvajalca, v primerljivi državi Turčiji, ne zadoščajo za določitev normalne vrednosti in da glede na tako nezadostne razloge ni mogoče uvesti protidampinških dajatev. V zvezi s tem je treba opozoriti, da osnovna uredba, zlasti člen 2(7) uredbe, ne izključuje uvedbe ukrepov zaradi slabega sodelovanja ali nesodelovanja proizvajalcev primerljive države. Vendar je treba dodati, da je Komisija zaradi zagotavljanja čimvečje točnosti primerjala informacije, ki jih je predložil edini sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi, z informacijami drugega turškega proizvajalca in enega ameriškega proizvajalca, ki nista v celoti sodelovala v preiskavi, sta pa pristala na zagotavljanje določenih informacij o cenah, stroških in obsegu prodaje, ter z informacijami industrije Skupnosti. Primerjava je potrdila, da so podatki sodelujočega turškega proizvajalca verodostojna podlaga za določitev normalne vrednosti. Zato se ta utemeljitev zavrne. Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 50 do 52 začasne uredbe.

4.   Izvozna cena

4.1   Ljudska republika Kitajska

| (24) | Po uvedbi začasnih ukrepov je en proizvajalec izvoznik iz LRK, naveden v uvodni izjavi 57 začasne uredbe, trdil, da se njegovega izvoza prek nepovezanih trgovskih družb ne sme izključiti iz določitve izvozne cene. Vendar družba ni zagotovila nobenih dodatnih dokazov v podporo svojim trditvam; družba zlasti ni opredelila namembnih držav svoje prodaje preko nepovezanih strank. Zahtevek se zato zavrne. |
| --- | --- |

(24)

Po uvedbi začasnih ukrepov je en proizvajalec izvoznik iz LRK, naveden v uvodni izjavi 57 začasne uredbe, trdil, da se njegovega izvoza prek nepovezanih trgovskih družb ne sme izključiti iz določitve izvozne cene. Vendar družba ni zagotovila nobenih dodatnih dokazov v podporo svojim trditvam; družba zlasti ni opredelila namembnih držav svoje prodaje preko nepovezanih strank. Zahtevek se zato zavrne.

| (25) | Drug proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da je treba upoštevati njegovo prodajo v ES preko povezane trgovske družbe s sedežem v Hongkongu. Družba je ponovila svojo osnovno trditev, da zadevne prodaje ni izključila iz izračuna izvozne cene, vendar ni zagotovila nobene nove informacije ali pojasnila. Družba ni mogla dokazati, da so bile sporočene izvozne cene, za neodvisne stranke v Skupnosti dejansko plačane. Poleg tega nakupov hongkonškega trgovca ni bilo mogoče uskladiti z njegovimi revidiranimi računovodskimi izkazi. Zahtevek se zato zavrne. |
| --- | --- |

(25)

Drug proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da je treba upoštevati njegovo prodajo v ES preko povezane trgovske družbe s sedežem v Hongkongu. Družba je ponovila svojo osnovno trditev, da zadevne prodaje ni izključila iz izračuna izvozne cene, vendar ni zagotovila nobene nove informacije ali pojasnila. Družba ni mogla dokazati, da so bile sporočene izvozne cene, za neodvisne stranke v Skupnosti dejansko plačane. Poleg tega nakupov hongkonškega trgovca ni bilo mogoče uskladiti z njegovimi revidiranimi računovodskimi izkazi. Zahtevek se zato zavrne.

| (26) | Ista stranka je trdila, da bi morala Komisija pri izračunu izvozne cene upoštevati njene menjalne tečaje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je družba za vse svoje prijavljene vsakomesečne transakcije uporabila menjalni tečaj prvega delovnega dne v mesecu. Ta trditev se zavrne, saj povprečni mesečni menjalni tečaj, ki ga uporablja Komisija v svojih izračunih, natančneje odraža dejansko stanje, ker izniči učinek uporabe statičnega dnevnega tečaja na menjalne transakcije, ki so se odvijale v celem mesecu. |
| --- | --- |

(26)

Ista stranka je trdila, da bi morala Komisija pri izračunu izvozne cene upoštevati njene menjalne tečaje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je družba za vse svoje prijavljene vsakomesečne transakcije uporabila menjalni tečaj prvega delovnega dne v mesecu. Ta trditev se zavrne, saj povprečni mesečni menjalni tečaj, ki ga uporablja Komisija v svojih izračunih, natančneje odraža dejansko stanje, ker izniči učinek uporabe statičnega dnevnega tečaja na menjalne transakcije, ki so se odvijale v celem mesecu.

| (27) | Industrija Skupnosti je trdila, da so prijavljene izvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zlasti družbe iz uvodne izjave 69 začasne uredbe, napačne. Vendar so bili predloženi dokazi v zvezi s tem bodisi neustrezni bodisi nepreverljivi, ali pa niso pokazali nobenih neskladij. Trditve se zato štejejo za neutemeljene. |
| --- | --- |

(27)

Industrija Skupnosti je trdila, da so prijavljene izvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zlasti družbe iz uvodne izjave 69 začasne uredbe, napačne. Vendar so bili predloženi dokazi v zvezi s tem bodisi neustrezni bodisi nepreverljivi, ali pa niso pokazali nobenih neskladij. Trditve se zato štejejo za neutemeljene.

| (28) | Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 53 do 58 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 53 do 58 začasne uredbe.

4.2   Ukrajina

| (29) | Ukrajinski organi in edini ukrajinski proizvajalec izvoznik so po uvedbi začasnih ukrepov trdili, da se v tem primeru ne uporablja člen 2(9) osnovne uredbe, in se zato določitev izvozne cene ne sme odbiti PSA-stroškov in stopnje dobička za povezano družbo. Trdili so, da se člen 2(9) osnovne uredbe uporablja samo za povezane uvoznike, ki imajo sedež v Skupnosti, ker je iz besedila jasno razvidna razlika med „uvozom in nadaljnjo prodajo“. Edini ukrajinski proizvajalec izvoznik je prijavil, da njegova povezana družba deluje kot izvozni oddelek, obe zainteresirani stranki pa sta trdili, da je treba izvozno ceno določiti na podlagi člena 2(8) osnovne uredbe. Poleg tega sta trdili, da je treba povezano družbo, če se ne more šteti kot izvozni oddelek proizvajalca izvoznika, šteti za prodajnega zastopnika. |
| --- | --- |

(29)

Ukrajinski organi in edini ukrajinski proizvajalec izvoznik so po uvedbi začasnih ukrepov trdili, da se v tem primeru ne uporablja člen 2(9) osnovne uredbe, in se zato določitev izvozne cene ne sme odbiti PSA-stroškov in stopnje dobička za povezano družbo. Trdili so, da se člen 2(9) osnovne uredbe uporablja samo za povezane uvoznike, ki imajo sedež v Skupnosti, ker je iz besedila jasno razvidna razlika med „uvozom in nadaljnjo prodajo“. Edini ukrajinski proizvajalec izvoznik je prijavil, da njegova povezana družba deluje kot izvozni oddelek, obe zainteresirani stranki pa sta trdili, da je treba izvozno ceno določiti na podlagi člena 2(8) osnovne uredbe. Poleg tega sta trdili, da je treba povezano družbo, če se ne more šteti kot izvozni oddelek proizvajalca izvoznika, šteti za prodajnega zastopnika.

| (30) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je za prodajo zadevnega izdelka v Skupnost edini ukrajinski proizvajalec izvoznik, ki je zadevni izdelek poslal neposredno v Skupnost, za vsako pošiljko izdal svoji povezani družbi v Švici fakturo in zanjo prejel ustrezno plačilo. Tako je proizvajalec izvoznik izvajal vse dejavnosti izvoznika. Povezana družba v Švici se je pogajala o prodajnih pogodbah in izdala fakturo prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti. Povezana družba je izvajala tudi vse ostale uvozne dejavnosti za blago, ki je bilo dano v prosti promet v Skupnosti, tj. prevzela je postopke carinjenja blaga, nastale transportne stroške za blago do neodvisnega kupca v Skupnosti, kakor tudi skladiščenje v Skupnosti, če je bilo potrebno. Ta povezana družba ima, čeprav formalno ustanovljena izven Skupnosti, EU DDV številko in deluje med drugim preko svojih prodajnih pisarn in skladišč v Skupnosti. Zato jo je treba obravnavati kot družbo, ki je delovala kot povezani uvoznik v skladu z uvodno izjavo 59 začasne uredbe, in ne kot izvoznika ali prodajnega zastopnika. Zato je treba trditev zavrniti in potrditi začasne ugotovitve. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je za prodajo zadevnega izdelka v Skupnost edini ukrajinski proizvajalec izvoznik, ki je zadevni izdelek poslal neposredno v Skupnost, za vsako pošiljko izdal svoji povezani družbi v Švici fakturo in zanjo prejel ustrezno plačilo. Tako je proizvajalec izvoznik izvajal vse dejavnosti izvoznika. Povezana družba v Švici se je pogajala o prodajnih pogodbah in izdala fakturo prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti. Povezana družba je izvajala tudi vse ostale uvozne dejavnosti za blago, ki je bilo dano v prosti promet v Skupnosti, tj. prevzela je postopke carinjenja blaga, nastale transportne stroške za blago do neodvisnega kupca v Skupnosti, kakor tudi skladiščenje v Skupnosti, če je bilo potrebno. Ta povezana družba ima, čeprav formalno ustanovljena izven Skupnosti, EU DDV številko in deluje med drugim preko svojih prodajnih pisarn in skladišč v Skupnosti. Zato jo je treba obravnavati kot družbo, ki je delovala kot povezani uvoznik v skladu z uvodno izjavo 59 začasne uredbe, in ne kot izvoznika ali prodajnega zastopnika. Zato je treba trditev zavrniti in potrditi začasne ugotovitve.

| (31) | Ker ni bilo nobene druge pripombe v zvezi s tem, se potrdi uvodna izjava 59 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Ker ni bilo nobene druge pripombe v zvezi s tem, se potrdi uvodna izjava 59 začasne uredbe.

5.   Primerjava

| (32) | En kitajski proizvajalec izvoznik je po uvedbi začasnih ukrepov trdil, da niso bile upoštevane določene pomembne razlike med cenami (tj. dejanska teža likalne deske) pri primerjavi normalne vrednosti in izvozno ceno različnih vrst izdelka. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile različne vrste izdelka razvrščene v skupine, da bi bolje odražale glavne fizikalne lastnosti in stroškovne/cenovne dejavnike na eni strani ter za dovolj reprezentativno ujemanje izvoznih vrst izdelka z vrstami, ki jih prodaja sodelujoči turški proizvajalec na svojem domačem trgu, na drugi strani. Pri primerjavi so bile upoštevane naslednje glavne lastnosti: vrsta, velikost, konstrukcija in material, material podnožja, vključenost in vrsta odlagalne površine, vključenost dodatkov, kot so rokavnik, platneno stojalo, vtičnica. Teža in druga merila, ki jih navedel navedeni proizvajalec izvoznik, se neposredno odražajo v določenih merilih, upoštevanih v primerjavi (teža se na primer odraža v velikosti prevleke likalne deske in materiala konstrukcije). Zato se zahtevek zavrne. |
| --- | --- |

(32)

En kitajski proizvajalec izvoznik je po uvedbi začasnih ukrepov trdil, da niso bile upoštevane določene pomembne razlike med cenami (tj. dejanska teža likalne deske) pri primerjavi normalne vrednosti in izvozno ceno različnih vrst izdelka. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile različne vrste izdelka razvrščene v skupine, da bi bolje odražale glavne fizikalne lastnosti in stroškovne/cenovne dejavnike na eni strani ter za dovolj reprezentativno ujemanje izvoznih vrst izdelka z vrstami, ki jih prodaja sodelujoči turški proizvajalec na svojem domačem trgu, na drugi strani. Pri primerjavi so bile upoštevane naslednje glavne lastnosti: vrsta, velikost, konstrukcija in material, material podnožja, vključenost in vrsta odlagalne površine, vključenost dodatkov, kot so rokavnik, platneno stojalo, vtičnica. Teža in druga merila, ki jih navedel navedeni proizvajalec izvoznik, se neposredno odražajo v določenih merilih, upoštevanih v primerjavi (teža se na primer odraža v velikosti prevleke likalne deske in materiala konstrukcije). Zato se zahtevek zavrne.

| (33) | Več strank je po uvedbi začasnih ukrepov zahtevalo več informacij glede prilagoditve normalne vrednosti, uporabljene za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bila odobrena TGO. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je v posebnih dokumentih o razkritju, ki so bili poslani vsaki sodelujoči stranki, razviden obsežen seznam različnih odobrenih prilagoditev in da so bile prilagoditve izvedene povsod, kjer je bilo to potrebno. Predvsem je bila normalna vrednost, ki je temeljila na primerljivi državi, prilagojena navzdol, da se odstrani učinke (a) razlik fizikalnih lastnosti, navedenih v uvodni izjavi 62 začasne uredbe, (b) razlik na ravni trgovanja, prav tako navedenih v uvodni izjavi 62 začasne uredbe, in (c) razlik v stroških odobrenega kredita za zadevno domačo prodajo. Ker niso bile ugotovljene nobene druge razlike, ni bilo drugih prilagoditev. |
| --- | --- |

(33)

Več strank je po uvedbi začasnih ukrepov zahtevalo več informacij glede prilagoditve normalne vrednosti, uporabljene za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bila odobrena TGO. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je v posebnih dokumentih o razkritju, ki so bili poslani vsaki sodelujoči stranki, razviden obsežen seznam različnih odobrenih prilagoditev in da so bile prilagoditve izvedene povsod, kjer je bilo to potrebno. Predvsem je bila normalna vrednost, ki je temeljila na primerljivi državi, prilagojena navzdol, da se odstrani učinke (a) razlik fizikalnih lastnosti, navedenih v uvodni izjavi 62 začasne uredbe, (b) razlik na ravni trgovanja, prav tako navedenih v uvodni izjavi 62 začasne uredbe, in (c) razlik v stroških odobrenega kredita za zadevno domačo prodajo. Ker niso bile ugotovljene nobene druge razlike, ni bilo drugih prilagoditev.

| (34) | Edini ukrajinski proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija pri določanju prilagoditev izvozne cene zaradi primerjave naredila nekatere neupravičene odbitke v povezavi z določenimi elementi glede transporta in stroškov kredita. Komisija se je strinjala s trditvijo in pregledala ustrezne prilagoditve. |
| --- | --- |

(34)

Edini ukrajinski proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija pri določanju prilagoditev izvozne cene zaradi primerjave naredila nekatere neupravičene odbitke v povezavi z določenimi elementi glede transporta in stroškov kredita. Komisija se je strinjala s trditvijo in pregledala ustrezne prilagoditve.

| (35) | Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 60 do 62 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 60 do 62 začasne uredbe.

6.   Stopnje dampinga

6.1   Ljudska republika Kitajska

| (36) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:







  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 36,5 % |
| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 0 % |
| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 % |
| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 % |
| — | vse druge družbe | 38,1 %. |

(36)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9 %

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

36,5 %

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

0 %

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1 %

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5 %

—

vse druge družbe

38,1 %.

6.2   Ukrajina

| (37) | Pregledane dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:








  — | : | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir | : | 9,9 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | vse druge družbe | : | 9,9 %. |

(37)

Pregledane dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:

—

:

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir

:

9,9 %

—

:

vse druge družbe

:

9,9 %.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (38) | Ker v zvezi s tem ni bilo nobene pripombe, se potrdita uvodni izjavi 72 in 73 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Ker v zvezi s tem ni bilo nobene pripombe, se potrdita uvodni izjavi 72 in 73 začasne uredbe.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (39) | Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi s tem, se potrdijo uvodne izjave 74 do 76 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi s tem, se potrdijo uvodne izjave 74 do 76 začasne uredbe.

3.   Poraba Skupnosti

| (40) | Ker v zvezi s tem ni bilo nobene pripombe, se potrdita uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Ker v zvezi s tem ni bilo nobene pripombe, se potrdita uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe.

4.   Uvoz iz zadevnih držav

| (41) | Ena stranka, navedena v uvodni izjavi 83 začasne uredbe, je po uvedbi začasnih ukrepov ponovila svojo trditev, da je treba učinek dampinškega uvoza iz Ukrajine analizirati ločeno od dampinškega uvoza iz LRK zaradi domnevnih bistvenih razlik med ravnijo cene in obsegom uvoza. Vendar ni za trditev predložila nobenih dodatnih dokazov. Glede cen, je treba opozoriti, da v okviru kumulativne ocene absolutna razlika v ravni cen med obema državama ni odločilna, saj lahko odraža številne dejavnike, vključno z različnim prodajnim programom uvoza iz vsake države; vendar so cenovna gibanja sledila enakemu trendu (glej uvodno izjavo 84 začasne uredbe). Obseg uvoza je bil iz vsake države v OP znaten in je v obravnavanem obdobju naraščal. Dejstvo, da je edini ukrajinski proizvajalec svojo dejavnost začel opravljati šele leta 2003 za določitev kakršne koli škode v OP ni pomembno. Zato je treba trditev ponovno zavrniti in potrditi kumulativno presojo učinka dampinškega uvoza, določeno v uvodnih izjavah 79 do 86 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Ena stranka, navedena v uvodni izjavi 83 začasne uredbe, je po uvedbi začasnih ukrepov ponovila svojo trditev, da je treba učinek dampinškega uvoza iz Ukrajine analizirati ločeno od dampinškega uvoza iz LRK zaradi domnevnih bistvenih razlik med ravnijo cene in obsegom uvoza. Vendar ni za trditev predložila nobenih dodatnih dokazov. Glede cen, je treba opozoriti, da v okviru kumulativne ocene absolutna razlika v ravni cen med obema državama ni odločilna, saj lahko odraža številne dejavnike, vključno z različnim prodajnim programom uvoza iz vsake države; vendar so cenovna gibanja sledila enakemu trendu (glej uvodno izjavo 84 začasne uredbe). Obseg uvoza je bil iz vsake države v OP znaten in je v obravnavanem obdobju naraščal. Dejstvo, da je edini ukrajinski proizvajalec svojo dejavnost začel opravljati šele leta 2003 za določitev kakršne koli škode v OP ni pomembno. Zato je treba trditev ponovno zavrniti in potrditi kumulativno presojo učinka dampinškega uvoza, določeno v uvodnih izjavah 79 do 86 začasne uredbe.

| (42) | En uvoznik je trdil, da uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, kot jih je določila Komisija za izračun nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 92 začasne uredbe), ne odražajo določenih neizogibnih dodatnih stroškov, povezanih z uvozom iz LRK, kot so stroški paletizacije, skladiščenja, razpošiljanja in transporta iz prehodnega skladišča v skladišče uvoznika. Glede stroškov paletizacije je bilo v preiskavi potrjeno, da ti stroški v Skupnosti resnično nastanejo, saj so likalne deske iz LRK običajno odposlane posamično in v zabojnikih. Trditev se je štela za utemeljeno in uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK so bile ustrezno spremenjene. Glede ostalih dodatnih zgoraj navedenih stroškov se trditev ne more sprejeti, saj so taki stroški značilni za zadevnega uvoznika, ne pa nujno tudi za ostale uvoznike. Poleg tega imajo take stroške tudi proizvajalci Skupnosti. Začasne stopnje nelojalno znižanih cen za dampinški uvoz iz LRK so bile ustrezno spremenjene:






  Država | Nelojalno nižanje cen |
| --- | --- | --- |
| LRK | 29,2 %–44,2 % |

(42)

En uvoznik je trdil, da uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, kot jih je določila Komisija za izračun nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 92 začasne uredbe), ne odražajo določenih neizogibnih dodatnih stroškov, povezanih z uvozom iz LRK, kot so stroški paletizacije, skladiščenja, razpošiljanja in transporta iz prehodnega skladišča v skladišče uvoznika. Glede stroškov paletizacije je bilo v preiskavi potrjeno, da ti stroški v Skupnosti resnično nastanejo, saj so likalne deske iz LRK običajno odposlane posamično in v zabojnikih. Trditev se je štela za utemeljeno in uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK so bile ustrezno spremenjene. Glede ostalih dodatnih zgoraj navedenih stroškov se trditev ne more sprejeti, saj so taki stroški značilni za zadevnega uvoznika, ne pa nujno tudi za ostale uvoznike. Poleg tega imajo take stroške tudi proizvajalci Skupnosti. Začasne stopnje nelojalno znižanih cen za dampinški uvoz iz LRK so bile ustrezno spremenjene:

Država

Nelojalno nižanje cen

LRK

29,2 %–44,2 %

| (43) | Ker v zvezi z ugotovljenim 6,6 % nelojalnim nižanjem cen, ugotovljenim za Ukrajino, ni bilo pripomb, je to nelojalno nižanje cen potrjeno. Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z dampinškim uvozom iz zadevnih držav, se uvodne izjave 87 do 92 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(43)

Ker v zvezi z ugotovljenim 6,6 % nelojalnim nižanjem cen, ugotovljenim za Ukrajino, ni bilo pripomb, je to nelojalno nižanje cen potrjeno. Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z dampinškim uvozom iz zadevnih držav, se uvodne izjave 87 do 92 začasne uredbe potrdijo.

5.   Stanje industrije Skupnosti

| (44) | Pritožniki so po uvedbi začasnih ukrepov trdili, da njihova stopnja dobička med OP ne sme odražati izrednih in začasnih znižanj plačil za upravo nekaterih proizvajalcev Skupnosti v OP (glej uvodno izjavo 100 začasne uredbe). Za dosledno odražanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in ker so bili v zvezi s tem na razpolago preverljivi dokazi, je bila trditev sprejeta. Vrednosti in začasne sklepne ugotovitve o dobičkonosnosti industrije Skupnosti so bile ustrezno spremenjene: | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička pred obdavčitvijo | 6,8 % | 6,4 % | 0,7 % | 2,1 % |
| Indeks: 2002 = 100 | 100 | 94 | 10 | 31 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(44)

Pritožniki so po uvedbi začasnih ukrepov trdili, da njihova stopnja dobička med OP ne sme odražati izrednih in začasnih znižanj plačil za upravo nekaterih proizvajalcev Skupnosti v OP (glej uvodno izjavo 100 začasne uredbe). Za dosledno odražanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in ker so bili v zvezi s tem na razpolago preverljivi dokazi, je bila trditev sprejeta. Vrednosti in začasne sklepne ugotovitve o dobičkonosnosti industrije Skupnosti so bile ustrezno spremenjene:

2002

2003

2004

OP

Stopnja dobička pred obdavčitvijo

6,8 %

6,4 %

0,7 %

2,1 %

Indeks: 2002 = 100

100

94

10

31

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

| (45) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju poslabšala. Stopnja dobička je bila v OP za 69 % nižja kot leta 2002. |
| --- | --- |

(45)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju poslabšala. Stopnja dobička je bila v OP za 69 % nižja kot leta 2002.

| (46) | Donosnost naložb in denarni tok industrije Skupnosti so bili spremenjeni, da bi odražali zgoraj opisane spremembe plačil in dobiček v OP. Pregledane vrednosti v spodnji preglednici predstavljajo slabši razvoj teh dveh kazalnikov škode v OP, kot je, naveden v uvodnih izjavah 102 in 103 začasne uredbe. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb | 61,98 % | 68,19 % | 4,77 % | 13,72 % |
| Indeks: 2002 = 100 | 100 | 110 | 8 | 22 |
| Denarni tok (EUR) | 3 463 326 | 4 184 515 | 1 246 671 | 2 565 562 |
| Indeks: 2002 = 100 | 100 | 121 | 36 | 74 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(46)

Donosnost naložb in denarni tok industrije Skupnosti so bili spremenjeni, da bi odražali zgoraj opisane spremembe plačil in dobiček v OP. Pregledane vrednosti v spodnji preglednici predstavljajo slabši razvoj teh dveh kazalnikov škode v OP, kot je, naveden v uvodnih izjavah 102 in 103 začasne uredbe.

2002

2003

2004

OP

Donosnost naložb

61,98 %

68,19 %

4,77 %

13,72 %

Indeks: 2002 = 100

100

110

8

22

Denarni tok (EUR)

3 463 326

4 184 515

1 246 671

2 565 562

Indeks: 2002 = 100

100

121

36

74

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

| (47) | Ker drugih pripomb v zvezi s stanjem industrije Skupnosti ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 94 do 107 začasne uredbe, kakor so bile spremenjene v uvodnih izjavah 44 in 46 zgoraj. |
| --- | --- |

(47)

Ker drugih pripomb v zvezi s stanjem industrije Skupnosti ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 94 do 107 začasne uredbe, kakor so bile spremenjene v uvodnih izjavah 44 in 46 zgoraj.

6.   Sklepne ugotovitve o škodi

| (48) | Zgoraj pregledani dejavniki, tj. nelojalno nižanje cen, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok industrije Skupnosti v OP, niso vplivali na sklepne ugotovitve o vseh dejavnikih škode, določenih v začasni uredbi, ki potrjujejo, da je industrija Skupnosti utrpela škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Zato in ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 108 do 110 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Zgoraj pregledani dejavniki, tj. nelojalno nižanje cen, dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok industrije Skupnosti v OP, niso vplivali na sklepne ugotovitve o vseh dejavnikih škode, določenih v začasni uredbi, ki potrjujejo, da je industrija Skupnosti utrpela škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Zato in ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 108 do 110 začasne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

| (49) | Določene stranke, navedene v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, so po uvedbi začasnih ukrepov ponovile svojo trditev, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti samopovzročena. Vendar v zvezi s tem niso bili predloženi nobeni novi argumenti, zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(49)

Določene stranke, navedene v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, so po uvedbi začasnih ukrepov ponovile svojo trditev, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti samopovzročena. Vendar v zvezi s tem niso bili predloženi nobeni novi argumenti, zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (50) | Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z vzročno zvezo, se potrdijo uvodne izjave 111 do 141 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z vzročno zvezo, se potrdijo uvodne izjave 111 do 141 začasne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Splošne opombe in interes industrije Skupnosti

| (51) | Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi s tem, se potrdijo uvodne izjave 142 do 146 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi s tem, se potrdijo uvodne izjave 142 do 146 začasne uredbe.

2.   Interes potrošnikov

| (52) | En uvoznik se po začasnem razkritju ni strinjal z določenimi ocenami, navedenimi v uvodni izjavi 148 začasne uredbe. Zlasti je spodbijal domnevo, da (i) bo vsa obremenitev protidampinških ukrepov enakomerno porazdeljena med uvoznike, trgovce na drobno in potrošnike ter da (ii) je skupni pribitek med uvozno in maloprodajno ceno približno 500 %. Trdil je, da bo celotna obremenitev prenesena na potrošnike, ker je stopnja dobička uvoznika že tako nizka, za trgovce na drobno pa ni verjetno, da bodo zmanjšali svojo stopnjo dobička, čeprav je ta znatna. V zvezi s pribitkom je trdil, da je likalna deska uvožena po ceni 6,53 EUR, kar je povprečna dampinška uvozna cena na enoto meja Skupnosti, njena najverjetnejša maloprodajna cena pa je približno 35 EUR, kar je povprečna maloprodajna cena likalne deske v Skupnosti, in zato je analiza na podlagi povprečne maloprodajne in uvozne cene zavajajoča in kaže nerealne stopnje dobička. Opozoril je tudi, da v izračunu ni bil upoštevan davek na dodano vrednost. Po mnenju tega uvoznika bi bil skupen pribitek največ 300 %. |
| --- | --- |

(52)

En uvoznik se po začasnem razkritju ni strinjal z določenimi ocenami, navedenimi v uvodni izjavi 148 začasne uredbe. Zlasti je spodbijal domnevo, da (i) bo vsa obremenitev protidampinških ukrepov enakomerno porazdeljena med uvoznike, trgovce na drobno in potrošnike ter da (ii) je skupni pribitek med uvozno in maloprodajno ceno približno 500 %. Trdil je, da bo celotna obremenitev prenesena na potrošnike, ker je stopnja dobička uvoznika že tako nizka, za trgovce na drobno pa ni verjetno, da bodo zmanjšali svojo stopnjo dobička, čeprav je ta znatna. V zvezi s pribitkom je trdil, da je likalna deska uvožena po ceni 6,53 EUR, kar je povprečna dampinška uvozna cena na enoto meja Skupnosti, njena najverjetnejša maloprodajna cena pa je približno 35 EUR, kar je povprečna maloprodajna cena likalne deske v Skupnosti, in zato je analiza na podlagi povprečne maloprodajne in uvozne cene zavajajoča in kaže nerealne stopnje dobička. Opozoril je tudi, da v izračunu ni bil upoštevan davek na dodano vrednost. Po mnenju tega uvoznika bi bil skupen pribitek največ 300 %.

| (53) | V zvezi z učinkom na potrošnike je treba opozoriti, da združenja potrošnikov niso niti pred niti po objavi začasne uredbe predložila nobenih pripomb. V zvezi s pripombami uvoznika, navedenimi v uvodni izjavi 52 zgoraj, je treba opozoriti na naslednje. Prvič, zadevni uvoznik je priznal, da bi bil glede na dobo trajanja likalne deske učinek protidampinških ukrepov na potrošnike zanemarljiv. Celo če bi bila obremenitev v celoti prenesena na potrošnike, bi slednji morali plačati samo dodatnih 1,5 EUR za blago z dobo trajanja najmanj pet let (ocena na podlagi tržnih deležev, in povprečnih cen za leto 2005 ter dokončnih stopenj dajatev). Drugič, glede na močno konkurenco v sektorju je skrajno neverjetno, da bi kateri koli nosilec dejavnosti, vključen v uvoz in prodajo zadevnega izdelka, absorbiral katero koli uvedeno protidampinško dajatev. Zato je verjetnejše predvidevanje, da se bodo obremenitve porazdelile enakomerno. Nobena druga stranka v postopku ni nasprotovala tej oceni. Zato se lahko potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 149 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z učinkom na potrošnike je treba opozoriti, da združenja potrošnikov niso niti pred niti po objavi začasne uredbe predložila nobenih pripomb. V zvezi s pripombami uvoznika, navedenimi v uvodni izjavi 52 zgoraj, je treba opozoriti na naslednje. Prvič, zadevni uvoznik je priznal, da bi bil glede na dobo trajanja likalne deske učinek protidampinških ukrepov na potrošnike zanemarljiv. Celo če bi bila obremenitev v celoti prenesena na potrošnike, bi slednji morali plačati samo dodatnih 1,5 EUR za blago z dobo trajanja najmanj pet let (ocena na podlagi tržnih deležev, in povprečnih cen za leto 2005 ter dokončnih stopenj dajatev). Drugič, glede na močno konkurenco v sektorju je skrajno neverjetno, da bi kateri koli nosilec dejavnosti, vključen v uvoz in prodajo zadevnega izdelka, absorbiral katero koli uvedeno protidampinško dajatev. Zato je verjetnejše predvidevanje, da se bodo obremenitve porazdelile enakomerno. Nobena druga stranka v postopku ni nasprotovala tej oceni. Zato se lahko potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 149 začasne uredbe.

| (54) | Glede pribitka, ki ga imajo nosilci dejavnosti, je treba opozoriti, da v preiskavi ni sodeloval noben trgovec na drobno, zato podrobni in preverljivi dokazi o maloprodajnih cenah in uporabljenih stopnjah dobička v tej fazi niso dosegljivi. Ocena lahko zato temelji zgolj na primerjavi med ceno dampinškega uvoza, znano iz izpolnjenih vprašalnikov, in povprečno maloprodajno ceno, ocenjeno na podlagi prejetih informacij uvoznikov in industrije Skupnosti. Glede na to informacijo se povprečna maloprodajna cena nanaša na celotno tako prodajo v Skupnosti, vključno z, med drugim, davkom na dodano vrednost. Tako določen skupni pribitek uvoznikov, trgovcev na drobno in drugih nosilcev dejavnosti, vključenih v distribucijo dampinškega uvoza potrošnikom, je približno 450 %. Končno je treba opozoriti in ponovno potrditi, da se med posameznimi nosilci dejavnosti pribitki lahko znatno razlikujejo, vendar pa so v povprečju vsi znatni, predvsem v fazi maloprodaje. |
| --- | --- |

(54)

Glede pribitka, ki ga imajo nosilci dejavnosti, je treba opozoriti, da v preiskavi ni sodeloval noben trgovec na drobno, zato podrobni in preverljivi dokazi o maloprodajnih cenah in uporabljenih stopnjah dobička v tej fazi niso dosegljivi. Ocena lahko zato temelji zgolj na primerjavi med ceno dampinškega uvoza, znano iz izpolnjenih vprašalnikov, in povprečno maloprodajno ceno, ocenjeno na podlagi prejetih informacij uvoznikov in industrije Skupnosti. Glede na to informacijo se povprečna maloprodajna cena nanaša na celotno tako prodajo v Skupnosti, vključno z, med drugim, davkom na dodano vrednost. Tako določen skupni pribitek uvoznikov, trgovcev na drobno in drugih nosilcev dejavnosti, vključenih v distribucijo dampinškega uvoza potrošnikom, je približno 450 %. Končno je treba opozoriti in ponovno potrditi, da se med posameznimi nosilci dejavnosti pribitki lahko znatno razlikujejo, vendar pa so v povprečju vsi znatni, predvsem v fazi maloprodaje.

| (55) | En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da potrošniki v Skupnosti ne smejo biti prikrajšani za visokokakovostne kitajske izdelke, prodajane po zmernih cenah. S tem v zvezi se navaja sklicevanje na uvodni izjavi 53 zgoraj in 59 spodaj, ter ugotovitev, da trg Skupnosti za take proizvode ne bo prikrajšan. |
| --- | --- |

(55)

En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da potrošniki v Skupnosti ne smejo biti prikrajšani za visokokakovostne kitajske izdelke, prodajane po zmernih cenah. S tem v zvezi se navaja sklicevanje na uvodni izjavi 53 zgoraj in 59 spodaj, ter ugotovitev, da trg Skupnosti za take proizvode ne bo prikrajšan.

| (56) | Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 147 do 150 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se potrdijo uvodne izjave 147 do 150 začasne uredbe.

3.   Interes distributerjev/trgovcev na drobno

| (57) | Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se sklicuje na uvodne izjave 52) do 54 zgoraj in se potrdi uvodna izjava 151 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se sklicuje na uvodne izjave 52) do 54 zgoraj in se potrdi uvodna izjava 151 začasne uredbe.

4.   Interes nepovezanih uvoznikov v Skupnosti

| (58) | Dva uvoznika, navedena v uvodni izjavi 152 začasne uredbe, sta po začasnem razkritju predložila pripombe v zvezi s svojimi interesi. V zvezi s tem ni bilo drugih pripomb. |
| --- | --- |

(58)

Dva uvoznika, navedena v uvodni izjavi 152 začasne uredbe, sta po začasnem razkritju predložila pripombe v zvezi s svojimi interesi. V zvezi s tem ni bilo drugih pripomb.

| (59) | Eden od teh uvoznikov se ni strinjal z oceno glede razporeditve obremenitev protidampinških ukrepov ter stopnjo uporabljenega pribitka v različnih fazah prodaje (glej uvodne izjave 52 do 54 zgoraj). Trdil je, da ne more absorbirati nobenih dodatnih stroškov in jih bo zato moral v celoti preložiti na trgovce na drobno. Zato se bo njegova prodaja zadevnega izdelka v Skupnosti lahko zmanjšala in domnevno bo celo prisiljen odpustiti zaposlene. Vendar bodo ob upoštevanju majhnega deleža, ki ga v njegovem skupnem prometu predstavlja zadevni izdelek (manj kot 5 %), velikosti družbe, njenega položaja v Skupnosti in izvoznih trgih, kakor tudi različnih virov ponudbe zadevnega izdelka, vsi škodljivi učinki na njegovo podjetje gotovo majhni. |
| --- | --- |

(59)

Eden od teh uvoznikov se ni strinjal z oceno glede razporeditve obremenitev protidampinških ukrepov ter stopnjo uporabljenega pribitka v različnih fazah prodaje (glej uvodne izjave 52 do 54 zgoraj). Trdil je, da ne more absorbirati nobenih dodatnih stroškov in jih bo zato moral v celoti preložiti na trgovce na drobno. Zato se bo njegova prodaja zadevnega izdelka v Skupnosti lahko zmanjšala in domnevno bo celo prisiljen odpustiti zaposlene. Vendar bodo ob upoštevanju majhnega deleža, ki ga v njegovem skupnem prometu predstavlja zadevni izdelek (manj kot 5 %), velikosti družbe, njenega položaja v Skupnosti in izvoznih trgih, kakor tudi različnih virov ponudbe zadevnega izdelka, vsi škodljivi učinki na njegovo podjetje gotovo majhni.

| (60) | Uvoznik, naveden v uvodni izjavi 154 začasne uredbe, je ponovil, da bo učinek ukrepov na njegovo družbo lahko znaten, čeprav skupna prodaja likalnih desk ne predstavlja več kot 10 % njegovega skupnega prometa. Trdil je, da bo izguba trga likalnih desk povzročila še večjo izgubo trga prevlek za likalne deske, ki jih proizvaja njegova družba. Pojasnil je, da so likalne deske in njihove prevleke tesno povezane tudi, kadar niso prodajane skupaj, saj večina trgovcev na drobno zadevne izdelke raje nabavlja pri istem dobavitelju. Zato bi vsako zmanjšanje prodaje uvoženih likalnih desk, opremljenih s prevleko, ki jo proizvaja navedeni uvoznik, povzročilo tudi ustrezno zmanjšanje prodaje nadomestnih prevlek, ki jih proizvaja družba. V zvezi s tem se sprejme, da je učinek ukrepov na določeno prodajo tega uvoznika v Skupnosti lahko znaten. Vendar bo učinek na njegov skupni promet ostal omejen, ker likalne deske in nadomestne prevleke skupaj predstavljajo približno 30 % njegovega skupnega prometa. Poleg tega bo učinek delno odvisen od uvoznikovega izvoza, saj njegov ponovni izvoz zadevnega izdelka ni zanemarljiv in ukrepi običajno ne učinkujejo na zadevno prodajo. |
| --- | --- |

(60)

Uvoznik, naveden v uvodni izjavi 154 začasne uredbe, je ponovil, da bo učinek ukrepov na njegovo družbo lahko znaten, čeprav skupna prodaja likalnih desk ne predstavlja več kot 10 % njegovega skupnega prometa. Trdil je, da bo izguba trga likalnih desk povzročila še večjo izgubo trga prevlek za likalne deske, ki jih proizvaja njegova družba. Pojasnil je, da so likalne deske in njihove prevleke tesno povezane tudi, kadar niso prodajane skupaj, saj večina trgovcev na drobno zadevne izdelke raje nabavlja pri istem dobavitelju. Zato bi vsako zmanjšanje prodaje uvoženih likalnih desk, opremljenih s prevleko, ki jo proizvaja navedeni uvoznik, povzročilo tudi ustrezno zmanjšanje prodaje nadomestnih prevlek, ki jih proizvaja družba. V zvezi s tem se sprejme, da je učinek ukrepov na določeno prodajo tega uvoznika v Skupnosti lahko znaten. Vendar bo učinek na njegov skupni promet ostal omejen, ker likalne deske in nadomestne prevleke skupaj predstavljajo približno 30 % njegovega skupnega prometa. Poleg tega bo učinek delno odvisen od uvoznikovega izvoza, saj njegov ponovni izvoz zadevnega izdelka ni zanemarljiv in ukrepi običajno ne učinkujejo na zadevno prodajo.

| (61) | V zvezi s tem in s sklicem na uvodne izjave 152 do 156 začasne uredbe ter uvodne izjave 52 do 54 zgoraj, se v zvezi z učinkom protidampinških ukrepov na položaj nepovezanih uvoznikov likalnih desk v Skupnosti potrdijo naslednje dokončne sklepne ugotovitve: (i) uvozniki bodo verjetno nosili nekoliko večje breme kot trgovci na drobno, (ii) vpliv na položaj določenih uvoznikov bo lahko večji, vendar (iii) povprečno negativne posledice ukrepov ne bodo odločilne za njihovo delovanje ter bodo sorazmerne s pričakovanimi koristmi industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

V zvezi s tem in s sklicem na uvodne izjave 152 do 156 začasne uredbe ter uvodne izjave 52 do 54 zgoraj, se v zvezi z učinkom protidampinških ukrepov na položaj nepovezanih uvoznikov likalnih desk v Skupnosti potrdijo naslednje dokončne sklepne ugotovitve: (i) uvozniki bodo verjetno nosili nekoliko večje breme kot trgovci na drobno, (ii) vpliv na položaj določenih uvoznikov bo lahko večji, vendar (iii) povprečno negativne posledice ukrepov ne bodo odločilne za njihovo delovanje ter bodo sorazmerne s pričakovanimi koristmi industrije Skupnosti.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (62) | Zgornja dodatna analiza glede interesa potrošnikov in nepovezanih uvoznikov v Skupnosti ni spremenila začasnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Tudi če bo v nekaterih primerih obremenitev v celoti prenesena na potrošnike, bo negativni finančni učinek nanje v vsakem primeru zanemarljiv. Poleg tega je bilo potrjeno, da negativni učinek poslovanja na določene uvoznike za njihovo družbo ne bi bil odločilen. Na tej podlagi se sklene, da se sklepi glede interesa Skupnosti iz izjav 157 do 162 začasne uredbe ne spremenijo. Ker drugih pripomb ni bilo, se sklepne ugotovitve dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(62)

Zgornja dodatna analiza glede interesa potrošnikov in nepovezanih uvoznikov v Skupnosti ni spremenila začasnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Tudi če bo v nekaterih primerih obremenitev v celoti prenesena na potrošnike, bo negativni finančni učinek nanje v vsakem primeru zanemarljiv. Poleg tega je bilo potrjeno, da negativni učinek poslovanja na določene uvoznike za njihovo družbo ne bi bil odločilen. Na tej podlagi se sklene, da se sklepi glede interesa Skupnosti iz izjav 157 do 162 začasne uredbe ne spremenijo. Ker drugih pripomb ni bilo, se sklepne ugotovitve dokončno potrdijo.

G.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (63) | Pritožniki so trdili, da stopnja odprave škode, kot je začasno določena, ne zadostuje za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Trdili so predvsem, da: (a) je stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena v izračunih, nižja kot stopnja, dosežena v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, in (b) da proizvodni stroški, ki jih je izračunala Komisija za določitev stopnje odprave škode, ne odražajo dejanskih proizvodnih stroškov različnih vrst izdelkov. V zvezi z običajno pričakovano stopnjo dobička brez škodljivega dampinga je treba opozoriti, da 7 % stopnja temelji na dobičkonosnosti industrije Skupnosti pred vdorom dampinškega uvoza (glej uvodno izjavo 44 zgoraj). Takšna stopnja se zato šteje za primerno in industrija Skupnosti ni predložila nobenega nasprotnega dokaza. Ta trditev je zato zavrnjena. V zvezi s proizvodnimi stroški je treba opozoriti, da industrija Skupnosti za OP ni predložila nobene natančne in preverljive podrobnosti o dejanskih proizvodnih stroških na vrsto proizvoda. Zato lahko proizvodni stroški na vrsto proizvoda temeljijo samo na dejanskih cenah vsakega proizvajalca Skupnosti, prilagojenih za dejanski skupni dobiček, ustvarjen v OP za podobni izdelek. Ob upoštevanju, da je bila stopnja dobička industrije Skupnosti pregledana, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 44 zgoraj, je bila ustrezno spremenjena stopnja odprave škode. |
| --- | --- |

(63)

Pritožniki so trdili, da stopnja odprave škode, kot je začasno določena, ne zadostuje za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Trdili so predvsem, da: (a) je stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena v izračunih, nižja kot stopnja, dosežena v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, in (b) da proizvodni stroški, ki jih je izračunala Komisija za določitev stopnje odprave škode, ne odražajo dejanskih proizvodnih stroškov različnih vrst izdelkov. V zvezi z običajno pričakovano stopnjo dobička brez škodljivega dampinga je treba opozoriti, da 7 % stopnja temelji na dobičkonosnosti industrije Skupnosti pred vdorom dampinškega uvoza (glej uvodno izjavo 44 zgoraj). Takšna stopnja se zato šteje za primerno in industrija Skupnosti ni predložila nobenega nasprotnega dokaza. Ta trditev je zato zavrnjena. V zvezi s proizvodnimi stroški je treba opozoriti, da industrija Skupnosti za OP ni predložila nobene natančne in preverljive podrobnosti o dejanskih proizvodnih stroških na vrsto proizvoda. Zato lahko proizvodni stroški na vrsto proizvoda temeljijo samo na dejanskih cenah vsakega proizvajalca Skupnosti, prilagojenih za dejanski skupni dobiček, ustvarjen v OP za podobni izdelek. Ob upoštevanju, da je bila stopnja dobička industrije Skupnosti pregledana, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 44 zgoraj, je bila ustrezno spremenjena stopnja odprave škode.

| (64) | Treba je opozoriti, da so bile uvozne cene kitajskih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov spremenjene, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42 zgoraj. Zato je bila za te izvoznike ustrezno spremenjena stopnja odprave škode. |
| --- | --- |

(64)

Treba je opozoriti, da so bile uvozne cene kitajskih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov spremenjene, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42 zgoraj. Zato je bila za te izvoznike ustrezno spremenjena stopnja odprave škode.

| (65) | Ker ni bilo pripomb v zvezi s stopnjo odprave škode, se potrdijo uvodne izjave 164 do 166 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Ker ni bilo pripomb v zvezi s stopnjo odprave škode, se potrdijo uvodne izjave 164 do 166 začasne uredbe.

2.   Oblika in višina ukrepov

| (66) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na stopnji ugotovljene stopnje dampinga, ker je bilo za vse zadevne proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je stopnja odprave škode višja kot stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(66)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na stopnji ugotovljene stopnje dampinga, ker je bilo za vse zadevne proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je stopnja odprave škode višja kot stopnja dampinga.

| (67) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne dajatve za LRK in Ukrajino naslednje:







  Država | Družba | Protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 % |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 36,5 % |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou | 0 % |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 % |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 % |
| vse druge družbe | 38,1 % |
| Ukrajina | vse družbe | 9,9 % |

(67)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne dajatve za LRK in Ukrajino naslednje:

Država

Družba

Protidampinška dajatev

LRK

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9 %

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

36,5 %

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou

0 %

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1 %

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5 %

vse druge družbe

38,1 %

Ukrajina

vse družbe

9,9 %

| (68) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih naj bi se priporočila uvedba dokončnih protidampinških dajatev, so edini proizvajalec izvoznik v Ukrajini in štirje kitajski proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bila odobrena (enemu ni bila odobrena niti individualna obravnava), ponudili cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Vendar je treba opozoriti, da so za zadevni izdelek značilne številne vrste izdelkov, ki se glede na naročila potrošnikov pogosto spreminjajo in se znatno razlikujejo v cenah. Poleg tega proizvajalci izvozniki skupaj z zadevnim izdelkom istim strankam prodajajo tudi druge izdelke, kar ustvarja veliko tveganje za križno kompenzacijo cen. Narava izdelka in zahtevno trženje dejansko onemogočata vzpostavitev najmanjše uvozne cene za vsako vrsto izdelka, ki bi jo Komisija lahko pravilno spremljala brez velikega tveganja izogibanja. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so take zaveze nesmiselne zato se jih ne more sprejeti. Stranke so bile o tem ustrezno obveščene in dana jim je bila možnost za predložitev pripomb. Vendar njihove pripombe niso spremenile zgornje sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(68)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih naj bi se priporočila uvedba dokončnih protidampinških dajatev, so edini proizvajalec izvoznik v Ukrajini in štirje kitajski proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bila odobrena (enemu ni bila odobrena niti individualna obravnava), ponudili cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Vendar je treba opozoriti, da so za zadevni izdelek značilne številne vrste izdelkov, ki se glede na naročila potrošnikov pogosto spreminjajo in se znatno razlikujejo v cenah. Poleg tega proizvajalci izvozniki skupaj z zadevnim izdelkom istim strankam prodajajo tudi druge izdelke, kar ustvarja veliko tveganje za križno kompenzacijo cen. Narava izdelka in zahtevno trženje dejansko onemogočata vzpostavitev najmanjše uvozne cene za vsako vrsto izdelka, ki bi jo Komisija lahko pravilno spremljala brez velikega tveganja izogibanja. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so take zaveze nesmiselne zato se jih ne more sprejeti. Stranke so bile o tem ustrezno obveščene in dana jim je bila možnost za predložitev pripomb. Vendar njihove pripombe niso spremenile zgornje sklepne ugotovitve.

| (69) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(69)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (70) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(70)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.

3.   Pobiranje začasne dajatve

| (71) | Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo (ES) št. 1620/2006, dokončno pobrati v višini zneska s to uredbo dokončno uvedene dajatve. Kjer je dokončna dajatev nižja od začasnih dajatev, se dajatev preračuna in začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev, sprostijo – |
| --- | --- |

(71)

Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo (ES) št. 1620/2006, dokončno pobrati v višini zneska s to uredbo dokončno uvedene dajatve. Kjer je dokončna dajatev nižja od začasnih dajatev, se dajatev preračuna in začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev, sprostijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz likalnih desk, prostostoječih ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovih bistvenih delov, tj. podnožjem, prevleko in odlagalno površino za likalnik, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, uvrščenih pod oznake KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00 (oznake TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 in 8516900051).

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, pred plačilom dajatve, za neto ceno franko meja Skupnosti za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj naštete družbe, je:

| Država | Proizvajalec | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 36,5 | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou | 0 | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 | A786 |
| vse druge družbe | 38,1 | A999 |
| Ukrajina | vse družbe | 9,9 | — |

Država

Proizvajalec

Stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

36,5

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou

0

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5

A786

vse druge družbe

38,1

A999

Ukrajina

vse družbe

9,9

—

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1620/2006 o uvozu likalnih desk, prostostoječih ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovih bistvenih delov, tj. podnožja, prevleke in odlagalne površine za likalnik, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, uvrščene pod oznake KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00 (oznake TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 in 8516900051), se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 23. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 300, 31.10.2006, str. 13.

2

(3)  Eropean Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

3

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/22

---

UREDBA SVETA (ES) št. 453/2007

z dne 25. aprila 2007

o določitvi ponderjev, ki se uporabljajo od 1. julija 2006 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, ki delajo v tretjih državah, ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v dveh novih državah članicah za obdobje največ devetnajst mesecev po pristopu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev, ki se uporabljajo za druge uslužbence teh skupnosti, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti prvega odstavka člena 13 Priloge X h Kadrovskim predpisom,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 27(4) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Treba je upoštevati spremembe življenjskih stroškov v državah zunaj Skupnosti in zato določiti ponderje, ki se od 1. julija 2006 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnega osebja in pogodbenega osebja, ki delajo v tretjih državah, ki se izplačajo v valuti države zaposlitve. |
| --- | --- |

(1)

Treba je upoštevati spremembe življenjskih stroškov v državah zunaj Skupnosti in zato določiti ponderje, ki se od 1. julija 2006 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnega osebja in pogodbenega osebja, ki delajo v tretjih državah, ki se izplačajo v valuti države zaposlitve.

| (2) | Ponderji, ki so se uporabljali za plačilo na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 351/2006 (2) imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve prejemkov z retroaktivno veljavnostjo. |
| --- | --- |

(2)

Ponderji, ki so se uporabljali za plačilo na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 351/2006 (2) imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve prejemkov z retroaktivno veljavnostjo.

| (3) | Treba bi bilo predvideti naknadno doplačilo, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki zvišajo. |
| --- | --- |

(3)

Treba bi bilo predvideti naknadno doplačilo, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki zvišajo.

| (4) | Treba bi bilo določiti povračilo preveč izplačanih zneskov za obdobje med 1. julijem 2006 in začetkom veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki znižajo. |
| --- | --- |

(4)

Treba bi bilo določiti povračilo preveč izplačanih zneskov za obdobje med 1. julijem 2006 in začetkom veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki znižajo.

| (5) | Treba bi bilo določiti, da bo morebitno povračilo možno za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in da se bodo njeni učinki lahko razporedili na obdobje največ dvanajstih mesecev od tega datuma, podobno kot je predvideno za ponderje, ki se uporabljajo znotraj Skupnosti za osebne prejemke in pokojnine uradnikov ter drugih uslužbencev Evropskih skupnosti – |
| --- | --- |

(5)

Treba bi bilo določiti, da bo morebitno povračilo možno za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in da se bodo njeni učinki lahko razporedili na obdobje največ dvanajstih mesecev od tega datuma, podobno kot je predvideno za ponderje, ki se uporabljajo znotraj Skupnosti za osebne prejemke in pokojnine uradnikov ter drugih uslužbencev Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ponderji, ki se od 1. julija 2006 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, ki so zaposleni v tretji državi in se izplačujejo v valuti države zaposlitve, so navedeni v Prilogi k tej uredbi.

Menjalni tečaji, ki se uporabljajo za izračun teh osebnih prejemkov, so tisti, ki so določeni v skladu z izvedbenimi določbami finančne uredbe in ustrezajo datumu iz prvega odstavka.

Člen 2

1.   Institucije izvedejo retroaktivna plačila, če se osebni prejemki zvišajo zaradi ponderjev, ki so določeni v Prilogi.

2.   Institucije izvedejo za obdobje med 1. julijem 2006 in začetkom veljavnosti te uredbe negativne retroaktivne uskladitve osebnih prejemkov, če se osebni prejemki znižajo zaradi ponderjev, ki so določeni v Prilogi.

Retroaktivne prilagoditve, ki pomenijo vračilo preveč izplačanega, so možne za obdobje največ šest mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. Izterjava se lahko razporedi na obdobje največ dvanajst mesecev po istem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 25. aprila 2007.

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1895/2006 (UL L 397, 30.12.2006, str. 6).

1

(2)  UL L 59, 1.3.2006, str. 1.

2

---

PRILOGA

| | Kraj zaposlitve | Ponderji –
  julij 2006 (1) |
| --- | --- | --- |
| (2) | Afganistan | 0 |
| | Južna Afrika | 59,9 |
| | Albanija | 82,7 |
| | Alžirija | 84,5 |
| | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 69,7 |
| | Angola | 113,5 |
| | Saudova Arabija | 88,8 |
| | Argentina | 56,4 |
| | Armenija | 105,7 |
| | Avstralija | 99,1 |
| | Bangladeš | 43,7 |
| | Barbados | 125,7 |
| | Benin | 92,3 |
| | Bolivija | 48,4 |
| | Bosna in Hercegovina | 77,7 |
| | Bocvana | 62,1 |
| | Brazilija | 76,2 |
| | Bolgarija | 76,4 |
| | Burkina Faso | 89,7 |
| (2) | Burundi | 0 |
| | Kambodža | 70,4 |
| | Kamerun | 110,1 |
| | Kanada | 90,6 |
| | Zelenortski otoki | 77,4 |
| | Čile | 76,6 |
| | Kitajska | 76,7 |
| | Zahodni breg – Območje Gaze | 92,7 |
| | Kolumbija | 63,2 |
| | Kongo | 130,4 |
| | Južna Koreja | 112,4 |
| | Kostarika | 69,1 |
| | Slonokoščena obala | 109,4 |
| | Hrvaška | 105,8 |
| | Kuba | 97,1 |
| | Džibuti | 96,8 |
| | Egipt | 51,0 |
| | Salvador | 86,4 |
| | Ekvador | 70,8 |
| | Eritreja | 49,4 |
| | Združene države Amerike (New York) | 104,8 |
| | Združene države Amerike (Washington) | 100,5 |
| | Etiopija | 85,7 |
| | Gabon | 116,6 |
| | Gambija | 55,8 |
| | Gana | 79,9 |
| | Gvatemala | 80,6 |
| | Gvineja | 56,4 |
| | Gvineja Bissau | 100,7 |
| | Gvajana | 60,6 |
| | Gruzija | 95,1 |
| | Haiti | 109,5 |
| | Honduras | 74,9 |
| | Hongkong | 101,3 |
| | Fidži | 71,3 |
| | Salomonovi otoki | 88,7 |
| | Indija | 45,3 |
| (2) | Indonezija (Banda Aceh) | 0 |
| | Indonezija (Džakarta) | 83,9 |
| (2) | Irak | 0 |
| | Izrael | 109,6 |
| | Jamajka | 91,3 |
| | Japonska (Naka) | 113,7 |
| | Japonska (Tokio) | 119,9 |
| | Jordanija | 72,3 |
| | Kazahstan (Almaty) | 125,2 |
| (2) | Kazahstan (Astana) | 0 |
| | Kenija | 77,8 |
| | Kirgizistan | 80,3 |
| | Laos | 71,3 |
| | Lesoto | 61,8 |
| | Libanon | 90,8 |
| (2) | Liberija | 0 |
| | Madagaskar | 72,3 |
| | Malezija | 74,8 |
| | Malavi | 70,4 |
| | Mali | 91,2 |
| | Maroko | 86,8 |
| | Mauritius | 70,7 |
| | Mavretanija | 67,7 |
| | Mehika | 70,2 |
| | Moldavija | 52,6 |
| (2) | Črna gora | 0 |
| | Mozambik | 69,3 |
| | Namibija | 72,8 |
| | Nepal | 68,8 |
| | Nikaragva | 60,7 |
| | Niger | 89,3 |
| | Nigerija | 94,7 |
| | Norveška | 131,7 |
| | Nova Kaledonija | 134,5 |
| | Nova Zelandija | 89,0 |
| | Uganda | 55,5 |
| | Pakistan | 52,2 |
| (2) | Panama | 0 |
| | Papua Nova Gvineja | 75,6 |
| | Paragvaj | 70,8 |
| | Peru | 78,4 |
| | Filipini | 60,2 |
| | Centralnoafriška republika | 120,1 |
| | Demokratična republika Kongo | 132,4 |
| | Dominikanska republika | 71,9 |
| | Romunija | 62,7 |
| | Rusija | 120,7 |
| | Ruanda | 87,1 |
| | Senegal | 80,7 |
| | Srbija | 61,1 |
| | Sierra Leone | 75,1 |
| | Singapur | 103,4 |
| (2) | Somalija | 0 |
| | Sudan | 52,1 |
| | Šrilanka | 55,4 |
| | Švica | 116,3 |
| | Surinam | 51,9 |
| | Svazi | 62,6 |
| | Sirija | 65,5 |
| | Tadžikistan | 70,2 |
| | Tajvan | 89,9 |
| | Tanzanija | 58,8 |
| | Čad | 131,2 |
| | Tajska | 60,3 |
| (2) | Vzhodni Timor | 0 |
| | Togo | 92,4 |
| | Trinidad in Tobago | 70,4 |
| | Tunizija | 71,8 |
| | Turčija | 83,7 |
| | Ukrajina | 104,6 |
| | Urugvaj | 72,9 |
| | Vanuatu | 114,5 |
| | Venezuela | 60,9 |
| | Vietnam | 54,2 |
| | Jemen | 68,2 |
| | Zambija | 69,3 |
| | Zimbabve | 47,2 |

Kraj zaposlitve

Ponderji –

julij 2006 (1)

(2)

Afganistan

0

Južna Afrika

59,9

Albanija

82,7

Alžirija

84,5

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

69,7

Angola

113,5

Saudova Arabija

88,8

Argentina

56,4

Armenija

105,7

Avstralija

99,1

Bangladeš

43,7

Barbados

125,7

Benin

92,3

Bolivija

48,4

Bosna in Hercegovina

77,7

Bocvana

62,1

Brazilija

76,2

Bolgarija

76,4

Burkina Faso

89,7

(2)

Burundi

0

Kambodža

70,4

Kamerun

110,1

Kanada

90,6

Zelenortski otoki

77,4

Čile

76,6

Kitajska

76,7

Zahodni breg – Območje Gaze

92,7

Kolumbija

63,2

Kongo

130,4

Južna Koreja

112,4

Kostarika

69,1

Slonokoščena obala

109,4

Hrvaška

105,8

Kuba

97,1

Džibuti

96,8

Egipt

51,0

Salvador

86,4

Ekvador

70,8

Eritreja

49,4

Združene države Amerike (New York)

104,8

Združene države Amerike (Washington)

100,5

Etiopija

85,7

Gabon

116,6

Gambija

55,8

Gana

79,9

Gvatemala

80,6

Gvineja

56,4

Gvineja Bissau

100,7

Gvajana

60,6

Gruzija

95,1

Haiti

109,5

Honduras

74,9

Hongkong

101,3

Fidži

71,3

Salomonovi otoki

88,7

Indija

45,3

(2)

Indonezija (Banda Aceh)

0

Indonezija (Džakarta)

83,9

(2)

Irak

0

Izrael

109,6

Jamajka

91,3

Japonska (Naka)

113,7

Japonska (Tokio)

119,9

Jordanija

72,3

Kazahstan (Almaty)

125,2

(2)

Kazahstan (Astana)

0

Kenija

77,8

Kirgizistan

80,3

Laos

71,3

Lesoto

61,8

Libanon

90,8

(2)

Liberija

0

Madagaskar

72,3

Malezija

74,8

Malavi

70,4

Mali

91,2

Maroko

86,8

Mauritius

70,7

Mavretanija

67,7

Mehika

70,2

Moldavija

52,6

(2)

Črna gora

0

Mozambik

69,3

Namibija

72,8

Nepal

68,8

Nikaragva

60,7

Niger

89,3

Nigerija

94,7

Norveška

131,7

Nova Kaledonija

134,5

Nova Zelandija

89,0

Uganda

55,5

Pakistan

52,2

(2)

Panama

0

Papua Nova Gvineja

75,6

Paragvaj

70,8

Peru

78,4

Filipini

60,2

Centralnoafriška republika

120,1

Demokratična republika Kongo

132,4

Dominikanska republika

71,9

Romunija

62,7

Rusija

120,7

Ruanda

87,1

Senegal

80,7

Srbija

61,1

Sierra Leone

75,1

Singapur

103,4

(2)

Somalija

0

Sudan

52,1

Šrilanka

55,4

Švica

116,3

Surinam

51,9

Svazi

62,6

Sirija

65,5

Tadžikistan

70,2

Tajvan

89,9

Tanzanija

58,8

Čad

131,2

Tajska

60,3

(2)

Vzhodni Timor

0

Togo

92,4

Trinidad in Tobago

70,4

Tunizija

71,8

Turčija

83,7

Ukrajina

104,6

Urugvaj

72,9

Vanuatu

114,5

Venezuela

60,9

Vietnam

54,2

Jemen

68,2

Zambija

69,3

Zimbabve

47,2

---

(1)  Bruselj = 100 %.

(2)  Ni na voljo.

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 454/2007

z dne 25. aprila 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 65,2 |
| TN | 139,0 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 112,4 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 116,2 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 73,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 41,3 |
| EG | 48,4 |
| IL | 67,0 |
| MA | 41,6 |
| TN | 53,8 |
| ZZ | 50,4 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 60,4 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 46,8 |
| 0808 10 80 | AR | 84,0 |
| BR | 80,6 |
| CA | 105,7 |
| CL | 85,6 |
| CN | 89,2 |
| NZ | 125,2 |
| US | 135,8 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 20 50 | AR | 78,5 |
| CL | 90,5 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 90,4 |
| ZZ | 74,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

65,2

TN

139,0

TR

132,9

ZZ

112,4

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

130,0

ZZ

116,2

0709 90 70

MA

35,8

TR

110,2

ZZ

73,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

41,3

EG

48,4

IL

67,0

MA

41,6

TN

53,8

ZZ

50,4

0805 50 10

AR

37,2

IL

60,4

TR

42,8

ZZ

46,8

0808 10 80

AR

84,0

BR

80,6

CA

105,7

CL

85,6

CN

89,2

NZ

125,2

US

135,8

UY

91,0

ZA

88,1

ZZ

98,4

0808 20 50

AR

78,5

CL

90,5

CN

36,6

ZA

90,4

ZZ

74,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 455/2007

z dne 25. aprila 2007

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1), zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 301/2007 (UL L 81, 22.3.2007, str. 11).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Poimenovanje blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Pripravek v obliki alkoholne raztopine v ampulah, pripravljen za prodajo na drobno. Njegova sestava je naslednja:







  — | fipronil (ISO) | 10 g |
| — | butil hidroksianizol (BHA, E 320) | 0,02 g |
| — | butil hidroksitoluen (BHT, E 321) | 0,01 g |
| — | ekscipient q.s.p. | 100 ml |

Poimenovanje blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Pripravek v obliki alkoholne raztopine v ampulah, pripravljen za prodajo na drobno. Njegova sestava je naslednja:

—

fipronil (ISO)

10 g

—

butil hidroksianizol (BHA, E 320)

0,02 g

—

butil hidroksitoluen (BHT, E 321)

0,01 g

—

ekscipient q.s.p.

100 ml

Pripravek, ki vsebuje snov z insekticidnim in akaricidnim delovanjem proti parazitom, kot so bolhe, klopi in uši, je namenjen zunanji uporabi pri hišnih ljubljenčkih (psi in mačke).

3808 91 90

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3a in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo tarifnih oznak KN 3808, 3808 91 in 3808 91 90.

Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3808 in tarifnim podštevilkam od 3808 91 do 3808 99.

Pripravek nima terapevtskega ali profilaktičnega učinka v smislu tarifne številke 3004.

| 2. | Pripravek v obliki alkoholne raztopine v pršilki, pripravljen za prodajo na drobno. Njegova sestava je naslednja:







  — | fipronil (ISO) | 0,25 g |
| --- | --- | --- | --- |
| — | ekscipient q.s.p. | 100 ml |

2.

Pripravek v obliki alkoholne raztopine v pršilki, pripravljen za prodajo na drobno. Njegova sestava je naslednja:

—

fipronil (ISO)

0,25 g

—

ekscipient q.s.p.

100 ml

Pripravek, ki vsebuje snov z insekticidnim in akaricidnim delovanjem proti parazitom, kot so bolhe, klopi in uši, je namenjen zunanji uporabi pri hišnih ljubljenčkih (psi in mačke).

3808 91 90

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3a in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo tarifnih oznak KN 3808, 3808 91 in 3808 91 90.

Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3808 in tarifnim podštevilkam od 3808 91 do 3808 99.

Pripravek nima terapevtskega ali profilaktičnega učinka v smislu tarifne številke 3004.

Pripravek ne vsebuje nobenih sestavin, ki bi izdelku dajale lastnosti toaletnega preparata za živali. Zato je izključen iz tarifne številke 3307.

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 456/2007

z dne 25. aprila 2007

o dodelitvi izvoznih dovoljenj za nekatere mlečne proizvode za izvoz v Dominikansko republiko v okviru kvote iz člena 29 Uredbe (ES) št. 1282/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1),

v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1282/2006 z dne 17. avgusta 2006 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2) in zlasti člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Oddelek 3 poglavja III Uredbe (ES) št. 1282/2006 določa postopek za dodeljevanje izvoznih dovoljenj za nekatere mlečne proizvode za izvoz v Dominikansko republiko v okviru kvote, odprte za to državo. Količine v zahtevkih, vloženih za kvotno leto 2007/2008, presegajo razpoložljive količine. Zato je treba za zahtevane količine določiti koeficiente dodeljevanja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine v zahtevkih za izvozna dovoljenja za proizvode iz člena 29(2) Uredbe (ES) št. 1282/2006, vloženih za obdobje med 1. julijem 2007 in 30. junijem 2008, se pomnožijo z naslednjimi koeficienti dodeljevanja:

| — | 0,653853 za zahtevke, vložene za del kvote, naveden v členu 30(1)(a) Uredbe (ES) št. 1282/2006, |
| --- | --- |

—

0,653853 za zahtevke, vložene za del kvote, naveden v členu 30(1)(a) Uredbe (ES) št. 1282/2006,

| — | 0,384549 za zahtevke, vložene za del kvote, naveden v členu 30(1)(b) Uredbe (ES) št. 1282/2006. |
| --- | --- |

—

0,384549 za zahtevke, vložene za del kvote, naveden v členu 30(1)(b) Uredbe (ES) št. 1282/2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 234, 29.8.2006, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1919/2006 (UL L 380, 28.12.2006, str. 1).

2

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/33

---

SKLEP SVETA

z dne 19. marca 2007

o spremembi Sklepa 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti

(2007/249/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 187 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (1) določa pravni okvir za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja čezmorskih držav in ozemelj („ČDO“) in za krepitev gospodarskih odnosov med njimi in Skupnostjo. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav se uporablja do 31. decembra 2011. Zaradi sovpadanja s trajanjem 10. Evropskega razvojnega sklada (2008–2013) („10. ERS“) in večletnega finančnega okvira 2007–2013 bi bilo treba trajanje Sklepa podaljšati do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (1) določa pravni okvir za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja čezmorskih držav in ozemelj („ČDO“) in za krepitev gospodarskih odnosov med njimi in Skupnostjo. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav se uporablja do 31. decembra 2011. Zaradi sovpadanja s trajanjem 10. Evropskega razvojnega sklada (2008–2013) („10. ERS“) in večletnega finančnega okvira 2007–2013 bi bilo treba trajanje Sklepa podaljšati do 31. decembra 2013.

| (2) | Priloga II A Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav določa finančne porazdelitve sredstev za obdobje 2000 do 2007. Glede na novo ustanovljen 10. ERS bi bilo treba dodeliti znesek za obdobje 2008 do 2013. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II A Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav določa finančne porazdelitve sredstev za obdobje 2000 do 2007. Glede na novo ustanovljen 10. ERS bi bilo treba dodeliti znesek za obdobje 2008 do 2013.

| (3) | V zvezi s ČDO bi bilo treba predvideti določbe za pravila, ki urejajo prehod od 9. ERS k 10. ERS. Navedena pravila bi bilo treba določiti v skladu s splošnimi pravili o dodelitvi sredstev 9. ERS in prejšnjih ERS po 31. decembru 2007, določenem v členu 1 Sklepa 2005/446/ES predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 30. maja 2005 o določitvi roka za dodelitev sredstev 9. ERS (2) ter členu 1(3) in (4) Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja Četrti del Pogodbe ES („Notranji sporazum o uvedbi 10. ERS“) (3). |
| --- | --- |

(3)

V zvezi s ČDO bi bilo treba predvideti določbe za pravila, ki urejajo prehod od 9. ERS k 10. ERS. Navedena pravila bi bilo treba določiti v skladu s splošnimi pravili o dodelitvi sredstev 9. ERS in prejšnjih ERS po 31. decembru 2007, določenem v členu 1 Sklepa 2005/446/ES predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 30. maja 2005 o določitvi roka za dodelitev sredstev 9. ERS (2) ter členu 1(3) in (4) Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja Četrti del Pogodbe ES („Notranji sporazum o uvedbi 10. ERS“) (3).

| (4) | Notranji sporazum o ustanovitvi 10. ERS določa, da se ČDO dodeli skupni znesek 286 milijonov EUR. Treba bi bilo določiti porazdelitev navedenega zneska med različnimi instrumenti za sodelovanje pri financiranju razvoja v zvezi z ERS na eni strani ter merila in elemente za določitev začetnih okvirnih dodelitev upravičenk ČDO na drugi strani. |
| --- | --- |

(4)

Notranji sporazum o ustanovitvi 10. ERS določa, da se ČDO dodeli skupni znesek 286 milijonov EUR. Treba bi bilo določiti porazdelitev navedenega zneska med različnimi instrumenti za sodelovanje pri financiranju razvoja v zvezi z ERS na eni strani ter merila in elemente za določitev začetnih okvirnih dodelitev upravičenk ČDO na drugi strani.

| (5) | Glede porazdelitve med različnimi instrumenti za sodelovanje pri financiranju razvoja v zvezi z ERS bi bilo treba zagotoviti koordinacijo zlasti med podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji ter podporo na ozemeljski ravni, da se okrepi odpornost ČDO glede izzivov, s katerimi se spoprijemajo, ne glede na njihov BNP na prebivalca ali druge elemente, ki se uporabljajo za določitev ozemeljskih dodelitev. |
| --- | --- |

(5)

Glede porazdelitve med različnimi instrumenti za sodelovanje pri financiranju razvoja v zvezi z ERS bi bilo treba zagotoviti koordinacijo zlasti med podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji ter podporo na ozemeljski ravni, da se okrepi odpornost ČDO glede izzivov, s katerimi se spoprijemajo, ne glede na njihov BNP na prebivalca ali druge elemente, ki se uporabljajo za določitev ozemeljskih dodelitev.

| (6) | Finančno pomoč ČDO bi bilo treba dodeliti na podlagi standardnih, objektivnih in preglednih meril. Takšna merila bi morala zlasti vključevati stopnjo BNP posamezne ČDO, število njenih prebivalcev in kontinuiteto v primerjavi s prejšnjimi ERS. Posebno obravnavo bi bilo treba predvideti za „najmanj razvite ČDO“ iz Priloge I B Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav ter za ČDO, ki imajo zaradi geografske izolacije ali drugih omejitev več težav pri vzpostavljanju regionalnega sodelovanja in integracije. |
| --- | --- |

(6)

Finančno pomoč ČDO bi bilo treba dodeliti na podlagi standardnih, objektivnih in preglednih meril. Takšna merila bi morala zlasti vključevati stopnjo BNP posamezne ČDO, število njenih prebivalcev in kontinuiteto v primerjavi s prejšnjimi ERS. Posebno obravnavo bi bilo treba predvideti za „najmanj razvite ČDO“ iz Priloge I B Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav ter za ČDO, ki imajo zaradi geografske izolacije ali drugih omejitev več težav pri vzpostavljanju regionalnega sodelovanja in integracije.

| (7) | Ko se državam članicam in Odboru za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) predstavi izdatke v okviru ERS, bi morala Komisija razlikovati med dejavnostmi Uradne razvojne pomoči (ODA) in ne – ODA dejavnostmi. |
| --- | --- |

(7)

Ko se državam članicam in Odboru za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) predstavi izdatke v okviru ERS, bi morala Komisija razlikovati med dejavnostmi Uradne razvojne pomoči (ODA) in ne – ODA dejavnostmi.

| (8) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi institucionalnih zmogljivosti ČDO in odgovornemu vodenju, vključno s finančnimi, davčnimi in sodnimi področji. |
| --- | --- |

(8)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi institucionalnih zmogljivosti ČDO in odgovornemu vodenju, vključno s finančnimi, davčnimi in sodnimi področji.

| (9) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi krepitvi sodelovanja med državami ČDO in AKP ter najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe ali drugimi akterji v zadevnih regijah, kjer so ČDO. |
| --- | --- |

(9)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi krepitvi sodelovanja med državami ČDO in AKP ter najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe ali drugimi akterji v zadevnih regijah, kjer so ČDO.

| (10) | Pogoje financiranja v zvezi z dejavnostmi skladov ČDO iz Priloge II C Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav bi bilo treba uskladiti s spremembo ustreznih členov v Prilogi II Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanem v Cotonouju dne 23. junija 2000 (4), („Sporazum o partnerstvu AKP-ES“). |
| --- | --- |

(10)

Pogoje financiranja v zvezi z dejavnostmi skladov ČDO iz Priloge II C Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav bi bilo treba uskladiti s spremembo ustreznih členov v Prilogi II Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanem v Cotonouju dne 23. junija 2000 (4), („Sporazum o partnerstvu AKP-ES“).

| (11) | Bistveno je zagotoviti kontinuiteto glede upravičenosti ČDO do financiranja iz splošnih tematskih proračunskih postavk splošnega proračuna Evropske unije izven ERS. Tematske uredbe iz Priloge II E Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav je od 1. januarja 2007 nadomestila Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5). Prilogo II E bi bilo zato treba spremeniti, da se sklicevanja na navedene uredbe nadomestijo s sklicevanjem na nov finančni instrument. Za zagotovitev kontinuitete bi se morala takšna sprememba uporabljati od 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(11)

Bistveno je zagotoviti kontinuiteto glede upravičenosti ČDO do financiranja iz splošnih tematskih proračunskih postavk splošnega proračuna Evropske unije izven ERS. Tematske uredbe iz Priloge II E Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav je od 1. januarja 2007 nadomestila Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5). Prilogo II E bi bilo zato treba spremeniti, da se sklicevanja na navedene uredbe nadomestijo s sklicevanjem na nov finančni instrument. Za zagotovitev kontinuitete bi se morala takšna sprememba uporabljati od 1. januarja 2007.

| (12) | Ob upoštevanju posebnega odnosa med ČDO in državami članicami, s katerimi so povezane ČDO, bi bilo treba posplošiti morebitno udeležbo ČDO pri horizontalnih programih Skupnosti, tako da je ČDO dovoljeno sodelovati pri programih, ki so na voljo državam članicam, s katerimi so povezane ČDO, na podlagi pravil in ciljev programov in ureditev, ki se uporabljajo za države članice, s katerimi so povezane ČDO. Za zagotovitev sodelovanja ČDO od začetka novega programskega obdobja bi bilo treba to spremembo uvesti s 1. januarjem 2007. |
| --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju posebnega odnosa med ČDO in državami članicami, s katerimi so povezane ČDO, bi bilo treba posplošiti morebitno udeležbo ČDO pri horizontalnih programih Skupnosti, tako da je ČDO dovoljeno sodelovati pri programih, ki so na voljo državam članicam, s katerimi so povezane ČDO, na podlagi pravil in ciljev programov in ureditev, ki se uporabljajo za države članice, s katerimi so povezane ČDO. Za zagotovitev sodelovanja ČDO od začetka novega programskega obdobja bi bilo treba to spremembo uvesti s 1. januarjem 2007.

| (13) | Presoja vseh vidikov finančne porabe in sredstev Evropske unije, vključno s financiranjem ČDO, bi se morala izvesti na podlagi poročila Komisije za leti 2008–2009. |
| --- | --- |

(13)

Presoja vseh vidikov finančne porabe in sredstev Evropske unije, vključno s financiranjem ČDO, bi se morala izvesti na podlagi poročila Komisije za leti 2008–2009.

| (14) | Sedanje tehnične spremembe ne posegajo v poznejšo revizijo Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, zlasti v skladu s členom 62 Sklepa – |
| --- | --- |

(14)

Sedanje tehnične spremembe ne posegajo v poznejšo revizijo Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, zlasti v skladu s členom 62 Sklepa –

SKLENIL:

Člen 1

Sklep Sveta 2001/822/ES se spremeni:

| 1. | V členu 23 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Finančni in računovodski postopki, ki se uporabljajo za sodelovanje pri financiranju razvoja za ČDO na podlagi 9. ERS, so tisti, ki so določeni v finančni uredbi o 9. ERS. Finančni in računovodski postopki, ki se uporabljajo za sodelovanje pri financiranju razvoja za ČDO na podlagi 10. ERS, so tisti, ki so določeni v finančni uredbi o 10. ERS.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 23 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Finančni in računovodski postopki, ki se uporabljajo za sodelovanje pri financiranju razvoja za ČDO na podlagi 9. ERS, so tisti, ki so določeni v finančni uredbi o 9. ERS. Finančni in računovodski postopki, ki se uporabljajo za sodelovanje pri financiranju razvoja za ČDO na podlagi 10. ERS, so tisti, ki so določeni v finančni uredbi o 10. ERS.“

| 2. | V členu 24 se doda naslednji odstavek:
  „9.   Za izvajanje 10. ERS se uporabljajo ustrezne določbe Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 24 se doda naslednji odstavek:

„9.   Za izvajanje 10. ERS se uporabljajo ustrezne določbe Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS.“

| 3. | V členu 25(1) se besedilo „v obdobju med 2000 in 2007“ nadomesti z „v obdobjih med 2000 in 2007 ter med 2008 in 2013“. |
| --- | --- |

3.

V členu 25(1) se besedilo „v obdobju med 2000 in 2007“ nadomesti z „v obdobjih med 2000 in 2007 ter med 2008 in 2013“.

| 4. | Člen 31 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 31
  Tehnična pomoč
  1.   Na pobudo ali po pooblastilu Komisije se lahko financirajo študije ali ukrepi tehnične pomoči, da bi zagotovili pripravo, spremljanje, vrednotenje in nadzor, ki so potrebni za izvedbo tega sklepa, in splošno ovrednotenje tega Sklepa iz člena 1(1)(c) Priloge II A.
  Te študije ali ukrepi tehnične pomoči se financirajo v okviru celotne dodelitve nepovratnih sredstev.
  2.   Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvedbo dejavnosti, ki so zajete v enotnih programskih dokumentih (EPD) in ob upoštevanju mnenja Komisije.
  V okviru 9. ERS se take študije ali ukrepi tehnične pomoči financirajo iz sredstev, ki so dodeljena zadevni ČDO. V okviru 10. ERS se financirajo iz celotne dodelitve nepovratnih sredstev.“ |
| --- | --- |

4.

Člen 31 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 31

Tehnična pomoč

1.   Na pobudo ali po pooblastilu Komisije se lahko financirajo študije ali ukrepi tehnične pomoči, da bi zagotovili pripravo, spremljanje, vrednotenje in nadzor, ki so potrebni za izvedbo tega sklepa, in splošno ovrednotenje tega Sklepa iz člena 1(1)(c) Priloge II A.

Te študije ali ukrepi tehnične pomoči se financirajo v okviru celotne dodelitve nepovratnih sredstev.

2.   Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvedbo dejavnosti, ki so zajete v enotnih programskih dokumentih (EPD) in ob upoštevanju mnenja Komisije.

V okviru 9. ERS se take študije ali ukrepi tehnične pomoči financirajo iz sredstev, ki so dodeljena zadevni ČDO. V okviru 10. ERS se financirajo iz celotne dodelitve nepovratnih sredstev.“

| 5. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 33a
  1.   Po 31. decembru 2007 ali po datumu začetka veljavnosti Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS, če je ta datum poznejši, neporabljena sredstva iz 9. ERS ali prejšnjih ERS ne bodo več dodeljena, razen v primeru neporabljenih sredstev in sredstev, sproščenih po tem datumu začetka veljavnosti, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (STABEX) v okviru Evropskih razvojnih skladov pred 9. ERS, ter ostalih neporabljenih sredstev in povračil sredstev, dodeljenih v okviru 9. ERS za financiranje sredstev skladov, določenih v Prilogi II C, z izključitvijo s tem povezanih subvencij obrestne mere.
  2.   Sredstva, ki se sprostijo iz projektov v okviru 9. ERS ali iz prejšnjih ERS, po 31. decembru 2007 ne bodo več dodeljena, razen če Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči drugače, z izjemo sredstev STABEX, ki so sproščena po tem datumu začetka veljavnosti in bodo samodejno prenešena v zadevne območne kazalne programe, financirane v skladu s členom 3(1) Priloge II Aa, ter sredstev, dodeljenih v okviru 9. ERS za financiranje sredstev skladov, določenih v Prilogi II C, z izključitvijo s tem povezanih subvencij obrestne meje.“ |
| --- | --- |

5.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 33a

1.   Po 31. decembru 2007 ali po datumu začetka veljavnosti Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS, če je ta datum poznejši, neporabljena sredstva iz 9. ERS ali prejšnjih ERS ne bodo več dodeljena, razen v primeru neporabljenih sredstev in sredstev, sproščenih po tem datumu začetka veljavnosti, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (STABEX) v okviru Evropskih razvojnih skladov pred 9. ERS, ter ostalih neporabljenih sredstev in povračil sredstev, dodeljenih v okviru 9. ERS za financiranje sredstev skladov, določenih v Prilogi II C, z izključitvijo s tem povezanih subvencij obrestne mere.

2.   Sredstva, ki se sprostijo iz projektov v okviru 9. ERS ali iz prejšnjih ERS, po 31. decembru 2007 ne bodo več dodeljena, razen če Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči drugače, z izjemo sredstev STABEX, ki so sproščena po tem datumu začetka veljavnosti in bodo samodejno prenešena v zadevne območne kazalne programe, financirane v skladu s členom 3(1) Priloge II Aa, ter sredstev, dodeljenih v okviru 9. ERS za financiranje sredstev skladov, določenih v Prilogi II C, z izključitvijo s tem povezanih subvencij obrestne meje.“

| 6. | Člen 58 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 58
  Programi, ki so na voljo za ČDO
  Posamezniki iz ČDO in po potrebi ustrezni javni in/ali zasebni organi ter institucije v posamezni ČDO so upravičeni do programov Skupnosti v skladu s pravili in cilji programov ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so ČDO povezani. Programi veljajo za državljane ČDO v okviru kvote za državo članico, s katero je zadevna ČDO povezana, če zadevni program uporablja tako kvoto.
  Glavni programi, ki so na voljo za ČDO, so tisti, navedeni v Prilogi II F, ter tudi kateri koli program, ki jim sledi.“ |
| --- | --- |

6.

Člen 58 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 58

Programi, ki so na voljo za ČDO

Posamezniki iz ČDO in po potrebi ustrezni javni in/ali zasebni organi ter institucije v posamezni ČDO so upravičeni do programov Skupnosti v skladu s pravili in cilji programov ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so ČDO povezani. Programi veljajo za državljane ČDO v okviru kvote za državo članico, s katero je zadevna ČDO povezana, če zadevni program uporablja tako kvoto.

Glavni programi, ki so na voljo za ČDO, so tisti, navedeni v Prilogi II F, ter tudi kateri koli program, ki jim sledi.“

| 7. | V členu 63 se leto „2011“ nadomesti z „2013“. |
| --- | --- |

7.

V členu 63 se leto „2011“ nadomesti z „2013“.

| 8. | V členu 1(1)(c) Priloge II A se „dve leti“ nadomesti s „štiri leta“. |
| --- | --- |

8.

V členu 1(1)(c) Priloge II A se „dve leti“ nadomesti s „štiri leta“.

| 9. | Po Prilogi II A se vstavi nova Priloga II Aa, katere besedilo je določeno v Prilogi I k temu sklepu. |
| --- | --- |

9.

Po Prilogi II A se vstavi nova Priloga II Aa, katere besedilo je določeno v Prilogi I k temu sklepu.

| 10. | Priloga II B se spremeni:






  (a) | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  1.   Znesek do 20 milijonov EUR iz člena 5 Notranjega sporazuma o ustanovitvi 9. ERS zagotovi EIB v obliki posojil iz svojih lastnih sredstev v skladu s pogoji, določenimi v njenih statutih in tej prilogi.
  2.   Znesek do 30 milijonov EUR iz člena 3 Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS zagotovi EIB v obliki posojil iz svojih lastnih sredstev v skladu s pogoji, določenimi v njenih statutih in tej prilogi.“ |
| --- | --- | --- |

10.

Priloga II B se spremeni:

(a)

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Znesek do 20 milijonov EUR iz člena 5 Notranjega sporazuma o ustanovitvi 9. ERS zagotovi EIB v obliki posojil iz svojih lastnih sredstev v skladu s pogoji, določenimi v njenih statutih in tej prilogi.

2.   Znesek do 30 milijonov EUR iz člena 3 Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS zagotovi EIB v obliki posojil iz svojih lastnih sredstev v skladu s pogoji, določenimi v njenih statutih in tej prilogi.“

| (b) | V členu 2(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | med obdobjem, ki ga zajema 9. ERS, se znesek subvencije obrestne mere, izračunan glede na njegovo vrednost ob odplačilu posojila, obračuna glede na dodelitev subvencije, določene v členu 3(3)(d) Priloge II A, in se izplača neposredno EIB;
  med obdobjem, ki ga zajema 10. ERS, se znesek subvencije obrestne mere, izračunan glede na njegovo vrednost ob odplačilu posojila, obračuna glede na dodelitev subvencije, določene v členu 1(1)(b) Priloge II Aa, in se izplača neposredno EIB;
  subvencije obresti se lahko kapitalizirajo ali uporabijo v obliki subvencij za projekte v zvezi s tehnično pomočjo, zlasti za finančne institucije v ČDO.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V členu 2(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

med obdobjem, ki ga zajema 9. ERS, se znesek subvencije obrestne mere, izračunan glede na njegovo vrednost ob odplačilu posojila, obračuna glede na dodelitev subvencije, določene v členu 3(3)(d) Priloge II A, in se izplača neposredno EIB;

med obdobjem, ki ga zajema 10. ERS, se znesek subvencije obrestne mere, izračunan glede na njegovo vrednost ob odplačilu posojila, obračuna glede na dodelitev subvencije, določene v členu 1(1)(b) Priloge II Aa, in se izplača neposredno EIB;

subvencije obresti se lahko kapitalizirajo ali uporabijo v obliki subvencij za projekte v zvezi s tehnično pomočjo, zlasti za finančne institucije v ČDO.“

| 11. | Priloga II C se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi II k temu sklepu. |
| --- | --- |

11.

Priloga II C se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi II k temu sklepu.

| 12. | Priloga II E se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi III k temu sklepu. |
| --- | --- |

12.

Priloga II E se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi III k temu sklepu.

| 13. | Priloga II F se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi IV k temu sklepu. |
| --- | --- |

13.

Priloga II F se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi IV k temu sklepu.

Člen 2

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Točke 6, 12 in 13 člena 1 pa se uporabljajo od 1. januarja 2007.

V Bruslju, 19. marca 2007

Za Svet

Predsednik

H. SEEHOFER

---

(1)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1. Popravljena različica v UL L 64, 7.3.2002, str. 39.

1

(2)  UL L 156, 18.6.2005, str. 19.

2

(3)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

3

(4)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 1/2006 Sveta ministrov AKP-ES (UL L 247, 9.9.2006, str. 22).

4

(5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

5

---

PRILOGA I

„PRILOGA II Aa

FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI: 10. ERS

Člen 1

Dodelitev sredstev za različne instrumente

1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči Skupnosti v znesku 286 milijonov EUR v okviru 10. ERS, ki je določen z Notranjim sporazumom o uvedbi 10. ERS, za šestletno obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 razporedi na naslednji način:

| (a) | 250 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev za programljivo podporo za dolgoročni razvoj, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza ter podporo za regionalno sodelovanje in integracijo; |
| --- | --- |

(a)

250 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev za programljivo podporo za dolgoročni razvoj, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza ter podporo za regionalno sodelovanje in integracijo;

| (b) | 30 milijonov EUR bo dodeljenih za financiranje investicijskih skladov ČDO iz Priloge II C, od tega pa je najvišji znesek 1,5 milijona EUR namenjen za subvencije obresti v zvezi z dejavnostmi, ki jih financira EIB iz svojih lastnih virov, v skladu s Prilogo II B ali v okviru investicijskih skladov ČDO; |
| --- | --- |

(b)

30 milijonov EUR bo dodeljenih za financiranje investicijskih skladov ČDO iz Priloge II C, od tega pa je najvišji znesek 1,5 milijona EUR namenjen za subvencije obresti v zvezi z dejavnostmi, ki jih financira EIB iz svojih lastnih virov, v skladu s Prilogo II B ali v okviru investicijskih skladov ČDO;

| (c) | 6 milijonov EUR se dodeli za študije ali ukrepe tehnične pomoči v skladu s členom 31 tega sklepa. |
| --- | --- |

(c)

6 milijonov EUR se dodeli za študije ali ukrepe tehnične pomoči v skladu s členom 31 tega sklepa.

2.   Sredstev iz 10. ERS ne bo več mogoče dodeliti po 31. decembru 2013, razen če Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči drugače.

3.   Če se sredstva, določena v odstavku 1 izčrpajo pred potekom veljavnosti tega sklepa, Svet sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 2

Upravljanje sredstev

EIB upravlja posojila iz svojih lastnih virov iz Priloge II B ter tudi dejavnosti, ki se financirajo iz investicijskih skladov ČDO iz Priloge II C. Vsa druga finančna sredstva v okviru tega sklepa upravlja Komisija.

Člen 3

Razdelitev sredstev med ČDO

Znesek 250 milijonov EUR, naveden v členu 1(1)(a), se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili:

| 1. | Znesek A 195 milijonov EUR se dodeli ČDO zlasti za financiranje pobud iz enotnih programskih dokumentov, vključno s prednostnimi ukrepi na področju socialnega razvoja in varstva okolja v okviru boja proti revščini. Vsi enotni programski dokumenti bodo, kjer je to primerno, posebno pozornost namenjali ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, in, če je potrebno, predvidenemu razporedu predlaganih ukrepov.
  Pri dodelitvi zneska A se bo upoštevalo število prebivalcev, višina bruto nacionalnega proizvoda (BNP), raven in izraba prejšnjih dodelitev sredstev ERS, omejitev zaradi geografske izolacije in strukturnih ter drugih ovir najmanj razvitih ČDO, navedenih v členu 3 tega sklepa. Vsaka dodelitev sredstev omogoča njihovo učinkovito uporabo. O njej se odloča v skladu z načelom subsidiarnosti.
  Ta znesek se načeloma dodeli ČDO, katerih BNP na prebivalca ne presega BNP Skupnosti, v skladu z razpoložljivimi statističnimi podatki. |
| --- | --- |

1.

Znesek A 195 milijonov EUR se dodeli ČDO zlasti za financiranje pobud iz enotnih programskih dokumentov, vključno s prednostnimi ukrepi na področju socialnega razvoja in varstva okolja v okviru boja proti revščini. Vsi enotni programski dokumenti bodo, kjer je to primerno, posebno pozornost namenjali ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, in, če je potrebno, predvidenemu razporedu predlaganih ukrepov.

Pri dodelitvi zneska A se bo upoštevalo število prebivalcev, višina bruto nacionalnega proizvoda (BNP), raven in izraba prejšnjih dodelitev sredstev ERS, omejitev zaradi geografske izolacije in strukturnih ter drugih ovir najmanj razvitih ČDO, navedenih v členu 3 tega sklepa. Vsaka dodelitev sredstev omogoča njihovo učinkovito uporabo. O njej se odloča v skladu z načelom subsidiarnosti.

Ta znesek se načeloma dodeli ČDO, katerih BNP na prebivalca ne presega BNP Skupnosti, v skladu z razpoložljivimi statističnimi podatki.

| 2. | 40 milijonov EUR bo dodeljenih za podporo regionalnega sodelovanja in integracije v skladu s členom 16 tega sklepa, vključno z dejavnostmi dialoga in partnerstva iz člena 7, pripravljenostjo na regionalne elementarne nesreče in pobudami za odpravo posledic ter, v povezavi z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti, sodelovanjem med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

2.

40 milijonov EUR bo dodeljenih za podporo regionalnega sodelovanja in integracije v skladu s členom 16 tega sklepa, vključno z dejavnostmi dialoga in partnerstva iz člena 7, pripravljenostjo na regionalne elementarne nesreče in pobudami za odpravo posledic ter, v povezavi z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti, sodelovanjem med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe.

| 3. | Odstavek 1 se ne uporablja za Grenlandijo. |
| --- | --- |

3.

Odstavek 1 se ne uporablja za Grenlandijo.

| 4. | Ne-dodeljena rezerva B 15 milijonov EUR je namenjena za:






  (a) | financiranje humanitarne in nujne pomoči ter pomoči beguncem v ČDO in po potrebi za dodatno podporo ob nihanju pri prihodkih od izvoza v skladu s Prilogo II D; |
| --- | --- | --- |

4.

Ne-dodeljena rezerva B 15 milijonov EUR je namenjena za:

(a)

financiranje humanitarne in nujne pomoči ter pomoči beguncem v ČDO in po potrebi za dodatno podporo ob nihanju pri prihodkih od izvoza v skladu s Prilogo II D;

| (b) | nove dodelitve glede na nove potrebe in uspešnost ČDO iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

nove dodelitve glede na nove potrebe in uspešnost ČDO iz odstavka 1.

Uspešnost se ovrednoti objektivno in pregledno ob upoštevanju izrabe dodeljenih sredstev, uspešnosti izvedbe tekočih dejavnosti, odpravljanja ali zmanjševanja revščine ter sprejetih ukrepov za trajnostni razvoj;

| 5. | V skladu z odstavki 1, 2, 3 in 4, okvirne zneske, ki se dodelijo v okviru 10. ERS, sprejme Komisija v skladu s členom 24 tega sklepa. |
| --- | --- |

5.

V skladu z odstavki 1, 2, 3 in 4, okvirne zneske, ki se dodelijo v okviru 10. ERS, sprejme Komisija v skladu s členom 24 tega sklepa.

| 6. | Komisija lahko na osnovi vmesnega pregleda določi drugačno dodelitev ne-dodeljenih sredstev iz tega člena. Postopki za ta pregled in za odločitev o kateri koli novi dodelitvi se sprejmejo v skladu s členom 24 tega sklepa.“ |
| --- | --- |

6.

Komisija lahko na osnovi vmesnega pregleda določi drugačno dodelitev ne-dodeljenih sredstev iz tega člena. Postopki za ta pregled in za odločitev o kateri koli novi dodelitvi se sprejmejo v skladu s členom 24 tega sklepa.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA II C

FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI: INVESTICIJSKI SKLADI ČDO

Člen 1

Cilj

Investicijski skladi ČDO (‚skladi‘) se ustanovijo zaradi spodbujanja ekonomsko uspešnih podjetij, predvsem v zasebnem sektorju, vendar tudi tistih v javnem sektorju, ki podpirajo razvoj zasebnega sektorja.

Pogoji financiranja v zvezi z dejavnostmi skladov in posojili iz lastnih sredstev EIB so določeni v tej prilogi in Prilogi II B. Za izvajanje 9. ERS se uporabljata člena 29 in 30 Notranjega sporazuma o 9. ERS. Za izvajanje 10. ERS se uporabljajo ustrezne določbe Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS.

Ta sredstva se lahko usmerijo v ustrezna podjetja, bodisi neposredno ali posredno, prek primernih investicijskih skladov in/ali finančnih posrednikov.

Člen 2

Sredstva skladov

1.   Sredstva skladov se lahko uporabijo med drugim za:

| (a) | zagotovitev rizičnega kapitala v obliki:






  (i) | kapitalske udeležbe v podjetjih ČDO, vključno s finančnimi institucijami; |
| --- | --- | --- |

(a)

zagotovitev rizičnega kapitala v obliki:

(i)

kapitalske udeležbe v podjetjih ČDO, vključno s finančnimi institucijami;

| (ii) | neprave kapitalske pomoči podjetjem ČDO, vključno s finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

(ii)

neprave kapitalske pomoči podjetjem ČDO, vključno s finančnimi institucijami;

| (iii) | garancij in drugih instrumentov izboljšave kakovosti posojil, ki se lahko namenijo tujim in lokalnim vlagateljem ali posojilodajalcem za kritje političnih in drugih z naložbami povezanih tveganj; |
| --- | --- |

(iii)

garancij in drugih instrumentov izboljšave kakovosti posojil, ki se lahko namenijo tujim in lokalnim vlagateljem ali posojilodajalcem za kritje političnih in drugih z naložbami povezanih tveganj;

| (b) | zagotovitev običajnih posojil. |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev običajnih posojil.

2.   Kapitalska udeležba je na splošno namenjena manjšinskim deležem in se izplača na podlagi uspešnosti zadevnega projekta.

3.   Neprava kapitalska pomoč je lahko sestavljena iz predplačila delničarjev, zamenljivih obveznic, pogojnih, konzorcijskih in podrejenih posojil ali katere koli druge podobne oblike pomoči. Ta pomoč je zlasti lahko sestavljena iz:

| (a) | pogojnih posojil, pri katerih je servisiranje in/ali trajanje vezano na izpolnjevanje nekaterih pogojev v zvezi z uspešnostjo projekta; v posebnem primeru pogojnih posojil za predinvesticijske študije ali drugo s projektom povezano tehnično pomoč se pogojevanje lahko opusti, če se naložba ne uresniči; |
| --- | --- |

(a)

pogojnih posojil, pri katerih je servisiranje in/ali trajanje vezano na izpolnjevanje nekaterih pogojev v zvezi z uspešnostjo projekta; v posebnem primeru pogojnih posojil za predinvesticijske študije ali drugo s projektom povezano tehnično pomoč se pogojevanje lahko opusti, če se naložba ne uresniči;

| (b) | konzorcijskih posojil, pri katerih sta servisiranje in/ali trajanje povezana s finančno donosnostjo projekta; |
| --- | --- |

(b)

konzorcijskih posojil, pri katerih sta servisiranje in/ali trajanje povezana s finančno donosnostjo projekta;

| (c) | podrejenih posojil, ki se povrnejo šele po poravnavi drugih terjatev. |
| --- | --- |

(c)

podrejenih posojil, ki se povrnejo šele po poravnavi drugih terjatev.

4.   Plačilo v zvezi z vsako dejavnostjo se navede pri dodelitvi posojila.

Vendar:

| (a) | pri pogojnih ali podrejenih posojilih plačilo navadno zajema nespremenljivo obrestno mero, ki ne presega 3 %, in spremenljivi del, ki je odvisen od rezultatov projekta; |
| --- | --- |

(a)

pri pogojnih ali podrejenih posojilih plačilo navadno zajema nespremenljivo obrestno mero, ki ne presega 3 %, in spremenljivi del, ki je odvisen od rezultatov projekta;

| (b) | pri podrejenih dolgovih je obrestna mera tržno naravnana. |
| --- | --- |

(b)

pri podrejenih dolgovih je obrestna mera tržno naravnana.

5.   Garancijam se cena določi tako, da izraža zavarovana tveganja in posebne značilnosti dejavnosti.

6.   Obrestna mera za običajna posojila obsega referenčno obrestno mero, ki jo uporablja EIB za primerljiva posojila ob enakih pogojih glede podaljšanja odplačilnih rokov in zvišanja cene, ki ga določi EIB.

7.   Običajna posojila se pod ugodnejšimi pogoji lahko dodelijo v naslednjih primerih:

| (a) | za infrastrukturne projekte, ki so prvi pogoj za razvoj zasebnega sektorja, v najmanj razvitih ČDO, v ČDO po spopadih ali v ČDO po naravnih nesrečah. V teh primerih se obrestna mera za posojilo zmanjša za 3 %; |
| --- | --- |

(a)

za infrastrukturne projekte, ki so prvi pogoj za razvoj zasebnega sektorja, v najmanj razvitih ČDO, v ČDO po spopadih ali v ČDO po naravnih nesrečah. V teh primerih se obrestna mera za posojilo zmanjša za 3 %;

| (b) | v zvezi s projekti, ki vključujejo dejavnosti prestrukturiranja v okviru privatizacije, ali v zvezi s projekti s pomembnimi in jasno vidnimi socialnimi ali okoljskimi koristmi. V teh primerih se lahko dodelijo posojila s subvencionirano obrestno mero, pri čemer se višina in oblika subvencije določita glede na posebne značilnosti projekta. Vendar subvencija obrestne mere ne sme presegati 3 %. |
| --- | --- |

(b)

v zvezi s projekti, ki vključujejo dejavnosti prestrukturiranja v okviru privatizacije, ali v zvezi s projekti s pomembnimi in jasno vidnimi socialnimi ali okoljskimi koristmi. V teh primerih se lahko dodelijo posojila s subvencionirano obrestno mero, pri čemer se višina in oblika subvencije določita glede na posebne značilnosti projekta. Vendar subvencija obrestne mere ne sme presegati 3 %.

Končna obrestna mera za posojila iz točk (a) ali (b) vsekakor ne sme biti nižja od 50 % referenčne obrestne mere.

8.   Sredstva za namene teh ugodnosti bodo na voljo iz skladov in ne bodo presegala 5 % celotnega zneska, dodeljenega za financiranje naložb iz skladov in lastnih virov EIB.

9.   Subvencije obresti se lahko kapitalizirajo ali uporabijo v obliki nepovratnih sredstev. Za podporo tehnični pomoči v zvezi s projekti, zlasti za finančne institucije v ČDO, se lahko uporabi do 10 % proračunskih sredstev, namenjenih za subvencije obrestne mere.

Člen 3

Dejavnosti skladov

1.   Skladi delujejo na vseh področjih gospodarstva in podpirajo naložbe subjektov zasebnega sektorja ter komercialno vodenih subjektov javnega sektorja, vključno z naložbami v gospodarsko in tehnološko infrastrukturo, ki ustvarja prihodek in je odločilnega pomena za zasebni sektor. Skladi:

| (a) | se upravljajo kot obnovljivi skladi s ciljem finančne trajnosti. Njihove dejavnosti se izvajajo skladno s tržno naravnanimi pogoji in se izogibajo povzročanju izkrivljanja razmer na lokalnih trgih ter premikov zasebnih virov financiranja; |
| --- | --- |

(a)

se upravljajo kot obnovljivi skladi s ciljem finančne trajnosti. Njihove dejavnosti se izvajajo skladno s tržno naravnanimi pogoji in se izogibajo povzročanju izkrivljanja razmer na lokalnih trgih ter premikov zasebnih virov financiranja;

| (b) | podpirajo finančni sektor ČDO in imajo pospeševalni učinek s spodbujanjem sprostitve dolgoročnih lokalnih virov in pridobivanjem tujih zasebnih vlagateljev in posojilodajalcev za projekte v ČDO; |
| --- | --- |

(b)

podpirajo finančni sektor ČDO in imajo pospeševalni učinek s spodbujanjem sprostitve dolgoročnih lokalnih virov in pridobivanjem tujih zasebnih vlagateljev in posojilodajalcev za projekte v ČDO;

| (c) | prevzemajo del tveganja projektov, ki jih financirajo, pri čemer svojo finančno trajnost zagotavljajo s celotnim portfeljem in ne s posameznimi dejavnostmi; ter |
| --- | --- |

(c)

prevzemajo del tveganja projektov, ki jih financirajo, pri čemer svojo finančno trajnost zagotavljajo s celotnim portfeljem in ne s posameznimi dejavnostmi; ter

| (d) | si prizadevajo usmerjati sredstva prek institucij in programov ČDO, ki spodbujajo razvoj malih in srednje velikih podjetij (MSP). |
| --- | --- |

(d)

si prizadevajo usmerjati sredstva prek institucij in programov ČDO, ki spodbujajo razvoj malih in srednje velikih podjetij (MSP).

2.   EIB za stroške z upravljanjem skladov prejme plačilo. Prvi dve leti po začetku veljavnosti drugega finančnega protokola znaša plačilo letno do 2 % celotnega začetnega ustanovitvenega kapitala skladov. Pozneje nadomestilo EIB obsega letno nespremenljivi znesek 0,5 % začetnega ustanovitvenega kapitala in spremenljivi znesek letno do 1,5 % portfelja investicijskih skladov, ki je vložen v projekte v ČDO. Plačilo se financira iz skladov.

3.   Po prenehanju veljavnosti tega sklepa in če Svet ne sprejme novega posebnega sklepa, se skupni neto povratni dotok v sklade prenese na naslednji finančni instrument ČDO.

Člen 4

Pogoji za prevzem tveganja v zvezi z menjalnim tečajem

Da bi zmanjšali učinke nihanja menjalnega tečaja, se težave, ki izhajajo iz tveganja v zvezi z menjalnim tečajem, obravnavajo na naslednji način:

| (a) | pri kapitalski udeležbi, katere namen je povečati obseg lastnih sredstev posameznega podjetja, tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji praviloma nosijo skladi; |
| --- | --- |

(a)

pri kapitalski udeležbi, katere namen je povečati obseg lastnih sredstev posameznega podjetja, tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji praviloma nosijo skladi;

| (b) | pri financiranju rizičnega kapitala v zvezi z MSP se tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji praviloma porazdeli med Skupnostjo na eni in drugimi vpletenimi strankami na drugi strani. V povprečju se tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji porazdeli enakopravno; |
| --- | --- |

(b)

pri financiranju rizičnega kapitala v zvezi z MSP se tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji praviloma porazdeli med Skupnostjo na eni in drugimi vpletenimi strankami na drugi strani. V povprečju se tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji porazdeli enakopravno;

| (c) | če je mogoče in primerno, zlasti v državah, za katere je značilna makroekonomska in finančna stabilnost, si skladi prizadevajo za dodelitev posojil v lokalni valuti ČDO in tako prevzamejo tveganje v zvezi z menjalnim tečajem.“ |
| --- | --- |

(c)

če je mogoče in primerno, zlasti v državah, za katere je značilna makroekonomska in finančna stabilnost, si skladi prizadevajo za dodelitev posojil v lokalni valuti ČDO in tako prevzamejo tveganje v zvezi z menjalnim tečajem.“

---

PRILOGA III

„PRILOGA II E

FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI: PRORAČUNSKA POMOČ DRŽAVAM V RAZVOJU

Ne glede na prihodnje spremembe proračunskih določb ČDO izkoristijo ugodnosti iz naslednjih ukrepov, sprejetih za države v razvoju v okviru splošnega proračuna Evropske unije:

| 1. | Tematskih programov, zajetih v Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (1) (DCI), ki zagotavljajo neposredno podporo razvojni politiki in politiki sodelovanja Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

1.

Tematskih programov, zajetih v Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (1) (DCI), ki zagotavljajo neposredno podporo razvojni politiki in politiki sodelovanja Evropske skupnosti.

| 2. | Ukrepov za sanacijo in obnovo, kakor so zajeti v Uredbi (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (2). |
| --- | --- |

2.

Ukrepov za sanacijo in obnovo, kakor so zajeti v Uredbi (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (2).

| 3. | Humanitarne pomoči, kakor je predvidena v Uredbi Sveta (ES) št. 1275/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (3). |
| --- | --- |

3.

Humanitarne pomoči, kakor je predvidena v Uredbi Sveta (ES) št. 1275/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (3).

---

(1)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

1

(2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).“

3

---

PRILOGA IV

„PRILOGA II F

DRUGA POMOČ SKUPNOSTI: SODELOVANJE V PROGRAMIH SKUPNOSTI

V skladu s členom 58 tega sklepa se naslednji programi in kateri koli programi, ki jim bodo sledili, med drugimi uporabljajo za državljane ČDO v okviru kvote za državo članico, s katero je povezana zadevna ČDO, če zadevni program uporablja tako kvoto:

| 1. | Programi izobraževanja in usposabljanja:






  — | akcijski program na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (1), |
| --- | --- | --- |

1.

Programi izobraževanja in usposabljanja:

—

akcijski program na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (1),

| — | program ‚Mladi v akciji‘ (2007–2013), uveden s Sklepom št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi programa Mladi v akciji za obdobje 2007–2013 (2). |
| --- | --- |

—

program ‚Mladi v akciji‘ (2007–2013), uveden s Sklepom št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi programa Mladi v akciji za obdobje 2007–2013 (2).

| 2. | Programi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) (2007–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (3). |
| --- | --- |

2.

Programi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) (2007–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (3).

| 3. | Programi sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti, ustanovljeni s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (4). |
| --- | --- |

3.

Programi sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti, ustanovljeni s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (4).

| 4. | Kulturni in avdiovizualni programi:






  — | Podporni program za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007), ustanovljen s Sklepom št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o ustanovitvi podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (5), |
| --- | --- | --- |

4.

Kulturni in avdiovizualni programi:

—

Podporni program za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007), ustanovljen s Sklepom št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o ustanovitvi podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (5),

| — | Kultura (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1903/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (6). |
| --- | --- |

—

Kultura (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1903/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (6).

| 5. | Program ‚HRTP Japan‘ (human resources training programme in Japan – program za usposabljanje človeških virov na Japonskem) in tematske misije, kar je bilo predvideno s Sklepom Sveta 92/278/EGS z dne 18. maja 1992 o potrditvi konsolidacije Centra za industrijsko sodelovanje ES-Japonska (7). |
| --- | --- |

5.

Program ‚HRTP Japan‘ (human resources training programme in Japan – program za usposabljanje človeških virov na Japonskem) in tematske misije, kar je bilo predvideno s Sklepom Sveta 92/278/EGS z dne 18. maja 1992 o potrditvi konsolidacije Centra za industrijsko sodelovanje ES-Japonska (7).

---

(1)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

1

(2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 30.

2

(3)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

3

(4)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

5

(6)  UL L 378, 27.12.2006, str. 22.

6

(7)  UL L 144, 26.5.1992, str. 19.“

7

---

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/42

---

ODLOČBA SVETA

z dne 16. aprila 2007

o dovoljenju Združenemu kraljestvu, da uvede posebni ukrep z odstopanjem od člena 193 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(2007/250/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V pismu, ki ga je generalni sekretariat Komisije prejel 10. februarja 2006, je Združeno kraljestvo zaprosilo za dovoljenje za uvedbo posebnega ukrepa z odstopanjem od člena 21(1)(a) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2). |
| --- | --- |

(1)

V pismu, ki ga je generalni sekretariat Komisije prejel 10. februarja 2006, je Združeno kraljestvo zaprosilo za dovoljenje za uvedbo posebnega ukrepa z odstopanjem od člena 21(1)(a) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2).

| (2) | V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija z dopisom z dne 18. julija 2006 obvestila druge države članice o zahtevku Združenega kraljestva. Z dopisom z dne 19. julija 2006 je Komisija uradno obvestila Združeno kraljestvo, da ima na voljo vse informacije, potrebne za oceno prošnje. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija z dopisom z dne 18. julija 2006 obvestila druge države članice o zahtevku Združenega kraljestva. Z dopisom z dne 19. julija 2006 je Komisija uradno obvestila Združeno kraljestvo, da ima na voljo vse informacije, potrebne za oceno prošnje.

| (3) | Direktiva 77/388/EGS je bila preoblikovana in razveljavljena z Direktivo 2006/112/ES. Sklicevanja na določbe prve direktive je treba razumeti kot sklicevanja na slednjo direktivo. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 77/388/EGS je bila preoblikovana in razveljavljena z Direktivo 2006/112/ES. Sklicevanja na določbe prve direktive je treba razumeti kot sklicevanja na slednjo direktivo.

| (4) | Oseba, ki je zavezana k plačilu davka na dodano vrednost (DDV) v skladu s členom 193 Direktive Sveta 2006/112/ES, je davčni zavezanec, ki dobavi blago. Namen odstopanja, za katerega je zaprosilo Združeno kraljestvo, je naložiti to obveznost davčnemu zavezancu, ki prejme dobavo, vendar samo pod določenimi pogoji in izključno v primeru mobilnih telefonov in računalniških čipov/mikroprocesorjev. |
| --- | --- |

(4)

Oseba, ki je zavezana k plačilu davka na dodano vrednost (DDV) v skladu s členom 193 Direktive Sveta 2006/112/ES, je davčni zavezanec, ki dobavi blago. Namen odstopanja, za katerega je zaprosilo Združeno kraljestvo, je naložiti to obveznost davčnemu zavezancu, ki prejme dobavo, vendar samo pod določenimi pogoji in izključno v primeru mobilnih telefonov in računalniških čipov/mikroprocesorjev.

| (5) | V tem sektorju številni trgovci utajijo davek, saj po prodaji proizvoda davčnim organom ne plačajo DDV. Njihovi kupci pa so kljub temu upravičeni do davčne olajšave, ker imajo veljaven račun. V najnasilnejši obliki te davčne utaje se isto blago po shemi „vrtiljaka“ dobavi večkrat brez plačila DDV davčnim organom. Odstopanje bi izničilo možnost za tovrstne davčne utaje, saj bi se v skladu z njim določilo, da je v teh primerih oseba, ki mora plačati DDV, oseba, ki se ji blago dobavi. Vendar pa to ne bi vplivalo na znesek DDV. |
| --- | --- |

(5)

V tem sektorju številni trgovci utajijo davek, saj po prodaji proizvoda davčnim organom ne plačajo DDV. Njihovi kupci pa so kljub temu upravičeni do davčne olajšave, ker imajo veljaven račun. V najnasilnejši obliki te davčne utaje se isto blago po shemi „vrtiljaka“ dobavi večkrat brez plačila DDV davčnim organom. Odstopanje bi izničilo možnost za tovrstne davčne utaje, saj bi se v skladu z njim določilo, da je v teh primerih oseba, ki mora plačati DDV, oseba, ki se ji blago dobavi. Vendar pa to ne bi vplivalo na znesek DDV.

| (6) | Da se zagotovi učinkovanje odstopanja in prepreči prenos davčnih utaj na druge proizvode ali v smeri prodaje na drobno, mora Združeno kraljestvo uvesti primerni nadzor in obveznost poročanja. Komisijo je treba obvestiti o sprejetih posebnih ukrepih in nadzoru ter splošni oceni učinkovanja odstopanja. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi učinkovanje odstopanja in prepreči prenos davčnih utaj na druge proizvode ali v smeri prodaje na drobno, mora Združeno kraljestvo uvesti primerni nadzor in obveznost poročanja. Komisijo je treba obvestiti o sprejetih posebnih ukrepih in nadzoru ter splošni oceni učinkovanja odstopanja.

| (7) | Ukrep je sorazmeren z želenimi cilji, saj se ga ne namerava uporabljati na splošno, temveč samo v posebnem sektorju z visoko stopnjo tveganja, ki zajema nekatere podrobno določene proizvode, pri katerih sta obseg in velikost davčnih utaj povzročila znatne davčne izgube. Ker je sektor majhen, se odstopanje prav tako ne šteje kot enako splošnemu ukrepu. |
| --- | --- |

(7)

Ukrep je sorazmeren z želenimi cilji, saj se ga ne namerava uporabljati na splošno, temveč samo v posebnem sektorju z visoko stopnjo tveganja, ki zajema nekatere podrobno določene proizvode, pri katerih sta obseg in velikost davčnih utaj povzročila znatne davčne izgube. Ker je sektor majhen, se odstopanje prav tako ne šteje kot enako splošnemu ukrepu.

| (8) | Dovoljenje mora veljati le za kratko obdobje, saj je nemogoče zagotoviti, da bodo cilji ukrepa tudi doseženi, niti ni predhodno mogoče oceniti vpliva ukrepa na delovanje sistema DDV v Združenem kraljestvu in drugih državah članicah. Nadalje bo treba temeljito oceniti vpliv ukrepa in njegovega izvajanja na delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(8)

Dovoljenje mora veljati le za kratko obdobje, saj je nemogoče zagotoviti, da bodo cilji ukrepa tudi doseženi, niti ni predhodno mogoče oceniti vpliva ukrepa na delovanje sistema DDV v Združenem kraljestvu in drugih državah članicah. Nadalje bo treba temeljito oceniti vpliv ukrepa in njegovega izvajanja na delovanje notranjega trga.

| (9) | Odstopanje nima negativnega učinka na lastna sredstva Skupnosti iz DDV – |
| --- | --- |

(9)

Odstopanje nima negativnega učinka na lastna sredstva Skupnosti iz DDV –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 193 Direktive Sveta 2006/112/ES se Združenemu kraljestvu dovoli, da kot osebo, ki je zavezana k plačilu davka na dodano vrednost (DDV), določi davčnega zavezanca, kateremu se dobavi naslednje blago:

| 1. | mobilni telefoni, ki so naprave, narejene ali prilagojene za uporabo v povezavi z licenčnim omrežjem in delujejo na posebnih frekvencah, če so namenjene drugi uporabi ali ne; |
| --- | --- |

1.

mobilni telefoni, ki so naprave, narejene ali prilagojene za uporabo v povezavi z licenčnim omrežjem in delujejo na posebnih frekvencah, če so namenjene drugi uporabi ali ne;

| 2. | naprave z integriranimi vezji, kot so mikroprocesorji in centralne procesne enote, v stanju preden se vstavijo v proizvod za končnega uporabnika. |
| --- | --- |

2.

naprave z integriranimi vezji, kot so mikroprocesorji in centralne procesne enote, v stanju preden se vstavijo v proizvod za končnega uporabnika.

Odstopanje se uporablja v zvezi z dobavo blaga, za katero je obdavčeni znesek enak ali večji kot 5 000 GBP.

Člen 2

Kot pogoj za odstopanje iz člena 1 Združeno kraljestvo uvede primeren in učinkovit nadzor ter obveznost poročanja za davčne zavezance, ki dobavljajo blago, za katero se v skladu s to odločbo uporablja obrnjena obveznost.

Člen 3

Združeno kraljestvo obvesti Komisijo, v katerem pogledu je sprejela ukrepe iz členov 1 in 2, in do 31. marca 2009 Komisiji predloži poročilo o splošni oceni učinkovanja zadevnih ukrepov, zlasti kar zadeva učinkovitost ukrepa, in vse dokaze o prenosu utaje davkov na druge proizvode ali na raven maloprodaje.

Člen 4

Ta odločba preneha veljati 30. aprila 2009.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Luxembourgu, 16. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

H. SEEHOFER

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/138/ES (UL L 384, 29.12.2006, str. 92).

1

(2)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/98/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 129).

2

---

IV Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/44

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 328/05/COL

z dne 20. decembra 2005

o triinpetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 18C: državna pomoč v obliki nadomestila za javne storitve

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) in zlasti člena 24, člena 5(2)(b) ter člena 1 v delu I Protokola 3 ter členov 18 in 19 v delu II Protokola 3 k Sporazumu,

KER v skladu s členom 24 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

KER Nadzorni organ Efte v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču ali če Nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno,

OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (3), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ Efte (4),

KER je dne 13. julija 2005 Evropska komisija sprejela okvir Skupnosti o pravilih za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (5),

KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,

KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,

KER mora Nadzorni organ Efte v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,

OB PONOVNI POTRDITVI, da se je Nadzorni organ Efte o tem posvetoval z državami Efte v pismu z datumom 19. oktobra 2005 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

| 1. | Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se uvede novo poglavje 18C o državni pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. Novo poglavje je v Prilogi I k tej odločbi. Predlagani so ustrezni ukrepi, navedeni v Prilogi I k tej odločbi. |
| --- | --- |

1.

Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se uvede novo poglavje 18C o državni pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. Novo poglavje je v Prilogi I k tej odločbi. Predlagani so ustrezni ukrepi, navedeni v Prilogi I k tej odločbi.

| 2. | Države Efte so obveščene z dopisom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo. Države Efte morajo v enem mesecu po prejetju tega predloga sporočiti svoje soglasje k predlogu ustreznih ukrepov. |
| --- | --- |

2.

Države Efte so obveščene z dopisom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo. Države Efte morajo v enem mesecu po prejetju tega predloga sporočiti svoje soglasje k predlogu ustreznih ukrepov.

| 3. | Evropska komisija je v skladu s točko (d) Protokola 27 Sporazuma EGP obveščena z izvodom te odločbe, vključno s Prilogo I. |
| --- | --- |

3.

Evropska komisija je v skladu s točko (d) Protokola 27 Sporazuma EGP obveščena z izvodom te odločbe, vključno s Prilogo I.

| 4. | Odločba, vključno s Prilogo I, se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Odločba, vključno s Prilogo I, se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

| 5. | Če države Efte sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se objavi povzetek obvestila v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije (priložen v Prilogi II k tej odločbi). |
| --- | --- |

5.

Če države Efte sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se objavi povzetek obvestila v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije (priložen v Prilogi II k tej odločbi).

| 6. | Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

6.

Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

V Bruslju, 20. decembra 2005

Za Nadzorni organ Efte

Einar M. BULL

Predsednik

Kurt JÄGER

Član Kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu Smernice o državni pomoči.

3

(4)  Prvič objavljena v UL L 231, 3.9.1994 in istega dne v Dodatku EGP št. 32, nazadnje spremenjena z Odločbo št. 313/05/COL z dne 7. decembra 2005 (še ni objavljena).

4

(5)  Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 297, 29.11.2005, str. 4).

5

---

PRILOGA

„18C.   DRŽAVNA POMOČ V OBLIKI NADOMESTILA ZA JAVNE STORITVE (1)

18C.1   Namen in področje uporabe

| (1) | Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (2) je razvidno, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če izpolnjuje nekatere pogoje. Če pa nadomestilo za javne storitve ne izpolnjuje teh pogojev in so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, takšno nadomestilo pomeni državno pomoč. Po mnenju organa se ta sodna praksa uporablja tudi v okviru člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(1)

Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (2) je razvidno, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če izpolnjuje nekatere pogoje. Če pa nadomestilo za javne storitve ne izpolnjuje teh pogojev in so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, takšno nadomestilo pomeni državno pomoč. Po mnenju organa se ta sodna praksa uporablja tudi v okviru člena 61(1) Sporazuma EGP.

| (2) | Odločba Evropske komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (3), določa pogoje, pod katerimi za nekatere oblike nadomestila za javne storitve pomenijo državno pomoč, ki je združljiva s členom 86(2) Pogodbe ES, in nadomestila, ki izpolnjujejo navedene pogoje, ne velja zahteva po predhodni priglasitvi. Odločba še ni vključena v Sporazum EGP (4). Za nadomestilo za javne storitve, ki pomeni državno pomoč in ne sodi v okvir uporabe Odločbe 2005/842/ES, se bo zahteva po predhodni priglasitvi uporabljala tudi po sprejetju navedene odločbe. Namen teh smernic je določiti pogoje, pod katerimi se lahko takšna državna pomoč šteje za združljivo z izvajanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Evropske komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (3), določa pogoje, pod katerimi za nekatere oblike nadomestila za javne storitve pomenijo državno pomoč, ki je združljiva s členom 86(2) Pogodbe ES, in nadomestila, ki izpolnjujejo navedene pogoje, ne velja zahteva po predhodni priglasitvi. Odločba še ni vključena v Sporazum EGP (4). Za nadomestilo za javne storitve, ki pomeni državno pomoč in ne sodi v okvir uporabe Odločbe 2005/842/ES, se bo zahteva po predhodni priglasitvi uporabljala tudi po sprejetju navedene odločbe. Namen teh smernic je določiti pogoje, pod katerimi se lahko takšna državna pomoč šteje za združljivo z izvajanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP.

| (3) | Te smernice se uporabljajo pri nadomestilu za javne storitve, dodeljenemu podjetjem v zvezi z dejavnostmi, za katere se uporabljajo pravila Sporazuma EGP, razen za sektor prometa in sektor storitev javne radiotelevizije iz Smernic nadzornega organa Efte o uporabi pravil državne pomoči za storitve javne radiotelevizije (5). |
| --- | --- |

(3)

Te smernice se uporabljajo pri nadomestilu za javne storitve, dodeljenemu podjetjem v zvezi z dejavnostmi, za katere se uporabljajo pravila Sporazuma EGP, razen za sektor prometa in sektor storitev javne radiotelevizije iz Smernic nadzornega organa Efte o uporabi pravil državne pomoči za storitve javne radiotelevizije (5).

| (4) | Določbe teh smernic se uporabljajo brez poseganja v strožje posebne določbe iz sektorskih pravil in ukrepov EGP, ki se nanašajo na obveznosti javnih storitev. |
| --- | --- |

(4)

Določbe teh smernic se uporabljajo brez poseganja v strožje posebne določbe iz sektorskih pravil in ukrepov EGP, ki se nanašajo na obveznosti javnih storitev.

| (5) | Te smernice se uporabljajo brez poseganja v določbe, ki veljajo na področju oddaje javnih naročil in konkurence (zlasti členov 53 in 54 Sporazuma EGP). |
| --- | --- |

(5)

Te smernice se uporabljajo brez poseganja v določbe, ki veljajo na področju oddaje javnih naročil in konkurence (zlasti členov 53 in 54 Sporazuma EGP).

18C.2   Pogoji, ki urejajo združljivost nadomestila za javne storitve, ki pomeni državno pomoč

18C.2.1   Splošne določbe

| (6) | Sodišče Evropskih skupnosti je v svoji sodbi v zadevi Altmark
   (6) določilo pogoje, pod katerimi nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči:






  ‚[...] | Prvič, podjetju, ki prejme nadomestilo, mora biti dejansko zaupano izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, obveznosti pa morajo biti jasno določene [...]. |
| --- | --- | --- |

(6)

Sodišče Evropskih skupnosti je v svoji sodbi v zadevi Altmark
   (6) določilo pogoje, pod katerimi nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči:

‚[...]

Prvič, podjetju, ki prejme nadomestilo, mora biti dejansko zaupano izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, obveznosti pa morajo biti jasno določene [...].

| [...] | Drugič, parametre, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, je treba določiti vnaprej ter na objektiven in pregleden način, da se prepreči morebitno dajanje gospodarske prednosti podjetju, ki prejme nadomestilo, pred konkurenčnimi podjetji. [...] Nadomestilo, ki ga država članica plača za izgubo podjetja, ne da bi bili parametri takšnega nadomestila vnaprej določeni, zato pomeni finančni ukrep, ki sodi v pojem državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, če se po dogodku izkaže, da opravljanje nekaterih storitev v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti javnih storitev ni bilo ekonomsko upravičeno. |
| --- | --- |

[...]

Drugič, parametre, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, je treba določiti vnaprej ter na objektiven in pregleden način, da se prepreči morebitno dajanje gospodarske prednosti podjetju, ki prejme nadomestilo, pred konkurenčnimi podjetji. [...] Nadomestilo, ki ga država članica plača za izgubo podjetja, ne da bi bili parametri takšnega nadomestila vnaprej določeni, zato pomeni finančni ukrep, ki sodi v pojem državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, če se po dogodku izkaže, da opravljanje nekaterih storitev v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti javnih storitev ni bilo ekonomsko upravičeno.

| [...] | Tretjič, nadomestilo ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje vseh ali nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček [...]. |
| --- | --- |

[...]

Tretjič, nadomestilo ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje vseh ali nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček [...].

| [...] | Četrtič, če podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v danem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, zmožnega zagotoviti te storitve Skupnosti po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi nastali v običajnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna transportna sredstva, pri izpolnjevanju navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček pri izpolnjevanju obveznosti.‘ |
| --- | --- |

[...]

Četrtič, če podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v danem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, zmožnega zagotoviti te storitve Skupnosti po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi nastali v običajnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna transportna sredstva, pri izpolnjevanju navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček pri izpolnjevanju obveznosti.‘

| (7) | Če so izpolnjeni ti štirje pogoji, nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči, člen 61 Sporazuma EGP in člen 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu ‚Sporazum o nadzornem organu in sodišču‘) pa se ne uporabljata. Nadomestilo za javne storitve pomeni državno pomoč, če države Efte ne upoštevajo teh meril in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(7)

Če so izpolnjeni ti štirje pogoji, nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči, člen 61 Sporazuma EGP in člen 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu ‚Sporazum o nadzornem organu in sodišču‘) pa se ne uporabljata. Nadomestilo za javne storitve pomeni državno pomoč, če države Efte ne upoštevajo teh meril in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 61(1) Sporazuma EGP.

| (8) | Organ meni, da se lahko v trenutni stopnji razvoja Sporazuma EGP takšna državna pomoč šteje za združljivo s Sporazumom EGP po členu 59(2) Sporazuma EGP, če je potrebna za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi pogodbenic. Za dosego takšnega ravnovesja bi morali biti izpolnjeni naslednji pogoji. |
| --- | --- |

(8)

Organ meni, da se lahko v trenutni stopnji razvoja Sporazuma EGP takšna državna pomoč šteje za združljivo s Sporazumom EGP po členu 59(2) Sporazuma EGP, če je potrebna za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi pogodbenic. Za dosego takšnega ravnovesja bi morali biti izpolnjeni naslednji pogoji.

18C.2.2   Dejanska storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59 Sporazuma EGP

| (9) | Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti je razvidno, da imajo države Efte, razen v sektorjih, v katerih je področje urejeno s pravili Sporazuma EGP, visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena. Zato je naloga organa zagotoviti, da se ta stopnja diskrecije pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena uporablja brez očitne napake. |
| --- | --- |

(9)

Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti je razvidno, da imajo države Efte, razen v sektorjih, v katerih je področje urejeno s pravili Sporazuma EGP, visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena. Zato je naloga organa zagotoviti, da se ta stopnja diskrecije pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena uporablja brez očitne napake.

| (10) | Iz člena 59(2) Sporazuma EGP izhaja, da so podjetja (7), pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, podjetja, ki jim je zaupana ‚posebna naloga‘. Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države Efte pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim poudarkom na uporabnikih. |
| --- | --- |

(10)

Iz člena 59(2) Sporazuma EGP izhaja, da so podjetja (7), pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, podjetja, ki jim je zaupana ‚posebna naloga‘. Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države Efte pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim poudarkom na uporabnikih.

18C.2.3   Potreba po instrumentu, ki opredeljuje obveznosti javnih storitev in metode za izračun nadomestila

| (11) | Pojem storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59 Sporazuma EGP pomeni, da je država pooblastila zadevna podjetja za opravljanje posebne naloge (8). Javni organi, z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno s pravili EGP, ostanejo odgovorni za določanje okvira meril in pogojev za opravljanje storitev, ne glede na pravni status izvajalca storitev in ne glede na to, ali opravljanje storitve temelji na svobodni konkurenci. Zato je dodelitev javne storitve potrebna, da se določijo obveznosti zadevnih podjetij in države. Izraz ‚država‘ zajema centralne, regionalne in lokalne organe. |
| --- | --- |

(11)

Pojem storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59 Sporazuma EGP pomeni, da je država pooblastila zadevna podjetja za opravljanje posebne naloge (8). Javni organi, z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno s pravili EGP, ostanejo odgovorni za določanje okvira meril in pogojev za opravljanje storitev, ne glede na pravni status izvajalca storitev in ne glede na to, ali opravljanje storitve temelji na svobodni konkurenci. Zato je dodelitev javne storitve potrebna, da se določijo obveznosti zadevnih podjetij in države. Izraz ‚država‘ zajema centralne, regionalne in lokalne organe.

| (12) | Zadevno podjetje je pooblaščeno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z enim ali več uradnimi akti, katerih obliko lahko določi vsaka država Efte. Akt ali akti določajo zlasti:






  (a) | natančno naravo in trajanje obveznosti javnih storitev; |
| --- | --- | --- |

(12)

Zadevno podjetje je pooblaščeno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z enim ali več uradnimi akti, katerih obliko lahko določi vsaka država Efte. Akt ali akti določajo zlasti:

(a)

natančno naravo in trajanje obveznosti javnih storitev;

| (b) | zadevna podjetja in ozemlje; |
| --- | --- |

(b)

zadevna podjetja in ozemlje;

| (c) | vrsto vseh izjemnih ali posebnih pravic, odobrenih podjetju; |
| --- | --- |

(c)

vrsto vseh izjemnih ali posebnih pravic, odobrenih podjetju;

| (d) | parametre za izračun, nadzor in pregled nadomestila; |
| --- | --- |

(d)

parametre za izračun, nadzor in pregled nadomestila;

| (e) | dogovore za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo. |
| --- | --- |

(e)

dogovore za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo.

| (13) | Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države Efte pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim poudarkom na uporabnikih. |
| --- | --- |

(13)

Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države Efte pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim poudarkom na uporabnikih.

18C.2.4   Znesek nadomestila

| (14) | Znesek nadomestila ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček pri izpolnjevanju navedenih obveznosti. Znesek nadomestila vključuje vse ugodnosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto ugodnosti iz državnih sredstev. Primerni dobiček lahko zajema vsa ali nekatera povečanja produktivnosti, ki so jih zadevna podjetja dosegla v omejenem dogovorjenem obdobju, ne da bi se zmanjšala raven kakovosti storitev, zaupanih podjetju, ki jih določi država. |
| --- | --- |

(14)

Znesek nadomestila ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček pri izpolnjevanju navedenih obveznosti. Znesek nadomestila vključuje vse ugodnosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto ugodnosti iz državnih sredstev. Primerni dobiček lahko zajema vsa ali nekatera povečanja produktivnosti, ki so jih zadevna podjetja dosegla v omejenem dogovorjenem obdobju, ne da bi se zmanjšala raven kakovosti storitev, zaupanih podjetju, ki jih določi država.

| (15) | V vsakem primeru je treba nadomestilo dejansko uporabiti za opravljanje zadevne storitve splošnega gospodarskega pomena. Nadomestilo za javne storitve, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ki pa se dejansko uporablja za delovanje na drugih trgih, ni upravičeno in posledično pomeni nezdružljivo državno pomoč. Vendar pa lahko podjetje, ki prejme nadomestilo za javne storitve, doseže primerni dobiček. |
| --- | --- |

(15)

V vsakem primeru je treba nadomestilo dejansko uporabiti za opravljanje zadevne storitve splošnega gospodarskega pomena. Nadomestilo za javne storitve, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ki pa se dejansko uporablja za delovanje na drugih trgih, ni upravičeno in posledično pomeni nezdružljivo državno pomoč. Vendar pa lahko podjetje, ki prejme nadomestilo za javne storitve, doseže primerni dobiček.

| (16) | Stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo vse stroške, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena. Če so dejavnosti zadevnega podjetja omejene na storitve splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo vsi njegovi stroški. Če podjetje opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo le stroški, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Stroški za storitve splošnega gospodarskega pomena lahko vključujejo vse spremenljive stroške, ki so nastali pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, ustrezen prispevek k fiksnim stroškom, skupnim storitvam splošnega gospodarskega pomena in drugim dejavnostim, ter ustrezen donos lastnega kapitala, pripisan storitvam splošnega gospodarskega pomena (9). Stroški, povezani z naložbami, zlasti v zvezi z infrastrukturo, se lahko upoštevajo, kadar so potrebni za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Stroški, povezani s katero koli dejavnostjo zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, morajo zajemati vse spremenljive stroške, ustrezen prispevek k skupnim fiksnim stroškom ter ustrezen donos kapitala. Ti stroški nikakor ne smejo biti pripisani storitvam splošnega gospodarskega pomena. Izračun stroškov mora ustrezati predhodno določenim merilom in temeljiti na splošno sprejetih načelih stroškovnega računovodstva, ki jih je treba sporočiti organu v okviru priglasitve v skladu z določbami člena 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. |
| --- | --- |

(16)

Stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo vse stroške, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena. Če so dejavnosti zadevnega podjetja omejene na storitve splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo vsi njegovi stroški. Če podjetje opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo le stroški, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Stroški za storitve splošnega gospodarskega pomena lahko vključujejo vse spremenljive stroške, ki so nastali pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, ustrezen prispevek k fiksnim stroškom, skupnim storitvam splošnega gospodarskega pomena in drugim dejavnostim, ter ustrezen donos lastnega kapitala, pripisan storitvam splošnega gospodarskega pomena (9). Stroški, povezani z naložbami, zlasti v zvezi z infrastrukturo, se lahko upoštevajo, kadar so potrebni za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Stroški, povezani s katero koli dejavnostjo zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, morajo zajemati vse spremenljive stroške, ustrezen prispevek k skupnim fiksnim stroškom ter ustrezen donos kapitala. Ti stroški nikakor ne smejo biti pripisani storitvam splošnega gospodarskega pomena. Izračun stroškov mora ustrezati predhodno določenim merilom in temeljiti na splošno sprejetih načelih stroškovnega računovodstva, ki jih je treba sporočiti organu v okviru priglasitve v skladu z določbami člena 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

| (17) | Prihodek, ki ga je treba upoštevati, mora vključevati vsaj celotni prihodek, ki ga je ustvarila storitev splošnega gospodarskega pomena. Če ima zadevno podjetje posebne ali izključne pravice, povezane s storitvijo splošnega gospodarskega pomena, ki ustvarja dobiček, ki presega primerni dobiček, ali ima koristi zaradi drugih prednosti, ki jih dodeli država, je treba te upoštevati ne glede na njihovo razvrstitev za namen člena 61 Sporazuma EGP in jih prišteti k svojemu prihodku. Država Efte se lahko tudi odloči, da je treba dobiček, ki izhaja iz drugih dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, v celoti ali delno dodeliti za financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(17)

Prihodek, ki ga je treba upoštevati, mora vključevati vsaj celotni prihodek, ki ga je ustvarila storitev splošnega gospodarskega pomena. Če ima zadevno podjetje posebne ali izključne pravice, povezane s storitvijo splošnega gospodarskega pomena, ki ustvarja dobiček, ki presega primerni dobiček, ali ima koristi zaradi drugih prednosti, ki jih dodeli država, je treba te upoštevati ne glede na njihovo razvrstitev za namen člena 61 Sporazuma EGP in jih prišteti k svojemu prihodku. Država Efte se lahko tudi odloči, da je treba dobiček, ki izhaja iz drugih dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, v celoti ali delno dodeliti za financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (18) | ‚Primerni dobiček‘ je treba šteti kot stopnjo donosa lastnega kapitala, ki upošteva tveganje ali odsotnost tveganja, ki ga je podjetje imelo zaradi intervencije države Efte, zlasti če ta odobri izključne ali posebne pravice. Ta stopnja običajno ne sme presegati povprečne stopnje za zadevni sektor v zadnjih nekaj letih. V sektorjih, v katerih ni podjetja, primerljivega s podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, je primerjava možna s podjetji, ki imajo sedež v drugih državah Efte, ali po potrebi s podjetji iz drugih sektorjev, pod pogojem, da se upoštevajo posebne značilnosti posameznega sektorja. Pri določitvi pomena primernega dobička lahko države Efte uvedejo merila, iz katerih izhajajo spodbude, med drugim za kakovost opravljene storitve in povečanje učinkovitosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(18)

‚Primerni dobiček‘ je treba šteti kot stopnjo donosa lastnega kapitala, ki upošteva tveganje ali odsotnost tveganja, ki ga je podjetje imelo zaradi intervencije države Efte, zlasti če ta odobri izključne ali posebne pravice. Ta stopnja običajno ne sme presegati povprečne stopnje za zadevni sektor v zadnjih nekaj letih. V sektorjih, v katerih ni podjetja, primerljivega s podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, je primerjava možna s podjetji, ki imajo sedež v drugih državah Efte, ali po potrebi s podjetji iz drugih sektorjev, pod pogojem, da se upoštevajo posebne značilnosti posameznega sektorja. Pri določitvi pomena primernega dobička lahko države Efte uvedejo merila, iz katerih izhajajo spodbude, med drugim za kakovost opravljene storitve in povečanje učinkovitosti proizvodnje.

| (19) | Če podjetje opravlja dejavnosti znotraj in zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, je treba v internih računovodskih izkazih stroške in prejemke, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena, prikazati ločeno od tistih, ki so povezani z drugimi storitvami, in tudi parametre za razporejanje stroškov in prihodkov. Če je podjetje pooblaščeno za opravljanje več storitev splošnega gospodarskega pomena, bodisi ker je storitev splošnega gospodarskega pomena dodelil drugi organ bodisi zato, ker je storitev splošnega gospodarskega pomena drugačna, morajo interni računovodski izkazi podjetja zagotoviti, da ni prekomernega nadomestila na ravni vsake storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta načela ne posegajo v določbe akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji, kakor je spremenjena) v primerih, kadar se uporablja navedeni akt. |
| --- | --- |

(19)

Če podjetje opravlja dejavnosti znotraj in zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, je treba v internih računovodskih izkazih stroške in prejemke, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena, prikazati ločeno od tistih, ki so povezani z drugimi storitvami, in tudi parametre za razporejanje stroškov in prihodkov. Če je podjetje pooblaščeno za opravljanje več storitev splošnega gospodarskega pomena, bodisi ker je storitev splošnega gospodarskega pomena dodelil drugi organ bodisi zato, ker je storitev splošnega gospodarskega pomena drugačna, morajo interni računovodski izkazi podjetja zagotoviti, da ni prekomernega nadomestila na ravni vsake storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta načela ne posegajo v določbe akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji, kakor je spremenjena) v primerih, kadar se uporablja navedeni akt.

18C.3   Prekomerno nadomestilo

| (20) | Države Efte morajo izvajati redna preverjanja ali poskrbeti, da se izvajajo redna preverjanja, s katerimi se zagotovi, da nadomestila niso prekomerna. Ker prekomerno nadomestilo ni potrebno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, pomeni nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti državi, parametre za izračun prihodnjih nadomestil pa je treba posodobiti. |
| --- | --- |

(20)

Države Efte morajo izvajati redna preverjanja ali poskrbeti, da se izvajajo redna preverjanja, s katerimi se zagotovi, da nadomestila niso prekomerna. Ker prekomerno nadomestilo ni potrebno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, pomeni nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti državi, parametre za izračun prihodnjih nadomestil pa je treba posodobiti.

| (21) | Če znesek prekomernega nadomestila ne presega 10 % zneska letnega nadomestila, se takšno prekomerno nadomestilo lahko prenese na naslednje leto. Stroški nekaterih storitev splošnega gospodarskega pomena lahko vsako leto precej nihajo, zlasti v primeru posebnih naložb. V takšnih primerih se lahko prekomerno nadomestilo, ki v posameznih letih preseže 10 %, izjemoma izkaže za potrebno pri opravljanju storitve splošnega gospodarskega pomena. Posebni položaj, ki lahko upraviči prekomerno nadomestilo nad 10 %, je treba pojasniti v priglasitvi organu. Vendar pa je treba položaj pregledati v časovnih presledkih, določenih na podlagi razmer v posameznem sektorju, ki v nobenem primeru ne smejo biti daljši od štirih let. Vsa ugotovljena prekomerna nadomestila na koncu navedenega obdobja je treba vrniti. |
| --- | --- |

(21)

Če znesek prekomernega nadomestila ne presega 10 % zneska letnega nadomestila, se takšno prekomerno nadomestilo lahko prenese na naslednje leto. Stroški nekaterih storitev splošnega gospodarskega pomena lahko vsako leto precej nihajo, zlasti v primeru posebnih naložb. V takšnih primerih se lahko prekomerno nadomestilo, ki v posameznih letih preseže 10 %, izjemoma izkaže za potrebno pri opravljanju storitve splošnega gospodarskega pomena. Posebni položaj, ki lahko upraviči prekomerno nadomestilo nad 10 %, je treba pojasniti v priglasitvi organu. Vendar pa je treba položaj pregledati v časovnih presledkih, določenih na podlagi razmer v posameznem sektorju, ki v nobenem primeru ne smejo biti daljši od štirih let. Vsa ugotovljena prekomerna nadomestila na koncu navedenega obdobja je treba vrniti.

| (22) | Katero koli prekomerno nadomestilo se lahko uporabi za financiranje druge storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jo opravlja isto podjetje, vendar je treba takšen prenos prikazati v poslovnih knjigah podjetja ter izvesti v skladu s pravili in načeli, določenimi v teh smernicah, zlasti v zvezi s predhodno priglasitvijo. Države Efte morajo zagotoviti ustrezen nadzor takšnih prenosov. Uporabljajo se pravila o preglednosti iz akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 80/723/EGS, kakor je spremenjena). |
| --- | --- |

(22)

Katero koli prekomerno nadomestilo se lahko uporabi za financiranje druge storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jo opravlja isto podjetje, vendar je treba takšen prenos prikazati v poslovnih knjigah podjetja ter izvesti v skladu s pravili in načeli, določenimi v teh smernicah, zlasti v zvezi s predhodno priglasitvijo. Države Efte morajo zagotoviti ustrezen nadzor takšnih prenosov. Uporabljajo se pravila o preglednosti iz akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 80/723/EGS, kakor je spremenjena).

| (23) | Znesek prekomernega nadomestila ne more ostati na razpolago podjetju z utemeljitvijo, da se ga lahko šteje za pomoč, ki je združljiva s Sporazumom EGP (npr. okoljsko pomoč, pomoč za zaposlovanje in pomoč za mala in srednje velika podjetja). Če država Efte želi dodeliti takšno pomoč, mora upoštevati postopek predhodne priglasitve iz člena 1(3) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Pomoč se lahko izplača le, če jo organ odobri. Če je takšna pomoč združljiva z uredbo o skupinski izjemi, morajo biti izpolnjeni pogoji iz uredbe o ustrezni skupinski izjemi. |
| --- | --- |

(23)

Znesek prekomernega nadomestila ne more ostati na razpolago podjetju z utemeljitvijo, da se ga lahko šteje za pomoč, ki je združljiva s Sporazumom EGP (npr. okoljsko pomoč, pomoč za zaposlovanje in pomoč za mala in srednje velika podjetja). Če država Efte želi dodeliti takšno pomoč, mora upoštevati postopek predhodne priglasitve iz člena 1(3) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Pomoč se lahko izplača le, če jo organ odobri. Če je takšna pomoč združljiva z uredbo o skupinski izjemi, morajo biti izpolnjeni pogoji iz uredbe o ustrezni skupinski izjemi.

18C.4   Pogoji in obveznosti, ki jih vsebujejo odločbe organa

| (24) | V skladu s členom 7(4) dela II Protokola 3 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču (10) lahko organ pozitivni odločitvi priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč lahko šteje kot združljiva z izvajanjem Sporazuma EGP, in lahko določi obveznosti, da zagotovi nadzor skladnosti z odločitvijo. Na področju storitev splošnega gospodarskega pomena se pogoji in obveznosti lahko izkažejo za potrebne zlasti za zagotovitev, da pomoč, dodeljena zadevnim podjetjem, dejansko ne privede do prekomernih nadomestil. V tem okviru se lahko redna poročila ali druge obveznosti izkažejo za potrebna glede na posebni položaj vsake storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 7(4) dela II Protokola 3 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču (10) lahko organ pozitivni odločitvi priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč lahko šteje kot združljiva z izvajanjem Sporazuma EGP, in lahko določi obveznosti, da zagotovi nadzor skladnosti z odločitvijo. Na področju storitev splošnega gospodarskega pomena se pogoji in obveznosti lahko izkažejo za potrebne zlasti za zagotovitev, da pomoč, dodeljena zadevnim podjetjem, dejansko ne privede do prekomernih nadomestil. V tem okviru se lahko redna poročila ali druge obveznosti izkažejo za potrebna glede na posebni položaj vsake storitve splošnega gospodarskega pomena.

18C.5   Uporaba smernic

| (25) | Te smernice se uporabljajo od datuma, ko jih sprejme organ. Njihova veljavnost se izteče šest let po začetku veljavnosti. Organ lahko po posvetovanju z državami Efte spremeni te smernice pred datumom njihovega izteka zaradi pomembnih razlogov, povezanih z napredkom pri izvajanju Sporazuma EGP. Štiri leta po datumu sprejetja teh smernic bo organ izvedel presojo vpliva na podlagi dejanskih informacij in rezultatov obsežnih posvetovanj pod vodstvom organa, zlasti na podlagi podatkov, ki jih predložijo države Efte. Rezultati presoje vpliva bodo dani na voljo državam Efte. |
| --- | --- |

(25)

Te smernice se uporabljajo od datuma, ko jih sprejme organ. Njihova veljavnost se izteče šest let po začetku veljavnosti. Organ lahko po posvetovanju z državami Efte spremeni te smernice pred datumom njihovega izteka zaradi pomembnih razlogov, povezanih z napredkom pri izvajanju Sporazuma EGP. Štiri leta po datumu sprejetja teh smernic bo organ izvedel presojo vpliva na podlagi dejanskih informacij in rezultatov obsežnih posvetovanj pod vodstvom organa, zlasti na podlagi podatkov, ki jih predložijo države Efte. Rezultati presoje vpliva bodo dani na voljo državam Efte.

| (26) | Organ bo določbe teh smernic uporabljal za vse projekte pomoči, ki mu bodo priglašeni, in sprejel odločitev v zvezi z navedenimi projekti po sprejetju smernic, tudi če bodo projekti priglašeni pred sprejetjem. Pri nepriglašeni pomoči bo organ uporabil:






  — | določbe teh smernic, če je bila pomoč odobrena po sprejetju teh smernic, |
| --- | --- | --- |

(26)

Organ bo določbe teh smernic uporabljal za vse projekte pomoči, ki mu bodo priglašeni, in sprejel odločitev v zvezi z navedenimi projekti po sprejetju smernic, tudi če bodo projekti priglašeni pred sprejetjem. Pri nepriglašeni pomoči bo organ uporabil:

—

določbe teh smernic, če je bila pomoč odobrena po sprejetju teh smernic,

| — | določbe, ki so veljavne v času dodelitve pomoči, v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

—

določbe, ki so veljavne v času dodelitve pomoči, v vseh drugih primerih.

18C.6   Ustrezni ukrepi

| (27) | Kot ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču organ predlaga, naj države Efte svoje obstoječe sheme v zvezi z nadomestilom za javne storitve uskladijo s temi smernicami v 18 mesecih po obvestilu države Efte o odločitvi. V enem mesecu od prejema obvestila o odločitvi bi morale države Efte organu potrditi, da se strinjajo s predlogom ustreznih ukrepov. Če organ ne bo prejel nobenega odgovora, bo to razumel, kakor da se zadevna država Efte ne strinja. |
| --- | --- |

(27)

Kot ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču organ predlaga, naj države Efte svoje obstoječe sheme v zvezi z nadomestilom za javne storitve uskladijo s temi smernicami v 18 mesecih po obvestilu države Efte o odločitvi. V enem mesecu od prejema obvestila o odločitvi bi morale države Efte organu potrditi, da se strinjajo s predlogom ustreznih ukrepov. Če organ ne bo prejel nobenega odgovora, bo to razumel, kakor da se zadevna država Efte ne strinja.

---

(1)  To poglavje ustreza okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

1

(2)  Sodbe v zadevah C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil I-7747 in združene zadeve C-34/01 do C-38/01 Enirisorse SpA [2003] Recueil I-14243.

2

Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Enirisorse SpA

(3)  Odločba Komisije z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena UL L 312, 29.11.2005, str. 67.

3

(4)  Zato do vključitve odločbe v pravni okvir EGP za te vrste nadomestil za javne storitve veljajo splošne zahteve po priglasitvi, kakor so določene v členu 1(3) dela I in členu 2 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

4

(5)  Poglavje 24C Smernic o državni pomoči.

5

(6)  Glej opombo 2 zgoraj.

6

(7)  ‚Podjetje‘ se razume kot kateri koli subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja. ‚Javno podjetje‘ pomeni vsako podjetje, nad katerim lahko javni organi neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva ali svoje finančne udeležbe v teh podjetjih oziroma zaradi njihovega statuta, kakor je določeno v členu 2(1)(b) Akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP, Direktive Komisije 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (UL L 195, 29.7.1980, str. 35, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/52/ES, UL L 193, 29.7.2000, str. 75, vključeni v Prilogo XV k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora 6/2001, UL L 66, 8.3.2001, str. 48, in Dodatek EGP št. 12, 8.3.2001, str. 6, e.i.f. 1.6.2002).

7

(8)  Glej zlasti sodbo v zadevi C-127/73 BRT proti SABAM [1974] Recueil-313.

8

BRT

SABAM

(9)  Glej združene zadeve C-83/01P, C-93/01P in C-94/01P Chronopost SA [2003] Recueil I-6993.

9

Chronopost SA

(10)  Ki ustreza Uredbi Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 lo določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 88 Pogodbe ES.“

10

---

Popravki

| 26.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/51

---

Popravek Odločbe Komisije 2006/609/ES z dne 4. avgusta 2006 o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja za obdobje 2007–2013

(
  Uradni list Evropske unije L 247 z dne 9. septembra 2006
  )

Na strani 28 se vpisa za Latvijo in Litvo v razpredelnici 1 Priloge glasita:

| Država članica | RAZPREDELNICA 1 – | Zneski dodeljenih sredstev (v EUR, cene iz leta 2004) |
| --- | --- | --- |

Država članica

RAZPREDELNICA 1 –

Zneski dodeljenih sredstev (v EUR, cene iz leta 2004)

Regije, upravičene na podlagi cilja evropskega teritorialnega sodelovanja

Dodatno financiranje iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1083/2006 v skladu z odstavkom:

Čezmejno sodelovanje

Transnacionalno sodelovanje

21

22

Notranji prenos sredstev

Prenos sredstev iz Instrumenta evropskega sosedstva in partnerstva (ENPI)

Prenos sredstev iz Instrumenta za predpristopno pomoč (IPA)

Skupaj

„Latvija

50 791 319

21 417 000

72 208 319

7 617 737

Lietuva

60 432 203

25 380 000

85 812 203

11 299 892“

---