# Úřední věstník L 97/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 97 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5012. dubna 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 97

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5012. dubna 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 387/2007 ze dne 11. dubna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 388/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1622/2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 389/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1622/2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření | 5 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 390/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu | 6 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 391/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 861/2006, pokud jde o výdaje vzniklé členským státům při provádění monitorovacích a kontrolních systémů použitelných pro společnou rybářskou politiku | 30 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 392/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 2. do 6. dubna 2007 | 39 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2007/21/ES ze dne 10. dubna 2007, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS, pokud jde o data uplynutí platnosti pro zařazení účinných látek azoxystrobin, imazalil, kresoxim-methyl, spiroxamin, azimsulfuron, prohexadion-kalcium a fluroxypyr do přílohy I (
  1
  ) | 42 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 387/2007 ze dne 11. dubna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 388/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1622/2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 389/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1622/2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření

5

*

Nařízení Komise (ES) č. 390/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu

6

*

Nařízení Komise (ES) č. 391/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 861/2006, pokud jde o výdaje vzniklé členským státům při provádění monitorovacích a kontrolních systémů použitelných pro společnou rybářskou politiku

30

Nařízení Komise (ES) č. 392/2007 ze dne 11. dubna 2007, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 2. do 6. dubna 2007

39

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2007/21/ES ze dne 10. dubna 2007, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS, pokud jde o data uplynutí platnosti pro zařazení účinných látek azoxystrobin, imazalil, kresoxim-methyl, spiroxamin, azimsulfuron, prohexadion-kalcium a fluroxypyr do přílohy I (
  1
  )

1

42

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2007/226/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. dubna 2007 o prodloužení lhůty pro uvádění na trh biocidních přípravků obsahujících některé účinné látky nepřezkoumané během desetiletého pracovního programu, na který odkazuje čl. 16 odst. 2 směrnice 98/8/ES
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1545) | 47 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2007/226/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. dubna 2007 o prodloužení lhůty pro uvádění na trh biocidních přípravků obsahujících některé účinné látky nepřezkoumané během desetiletého pracovního programu, na který odkazuje čl. 16 odst. 2 směrnice 98/8/ES
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1545)

(oznámeno pod číslem K(2007) 1545)

47

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava směrnice Komise 2007/19/ES ze dne 30. března 2007, kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami a směrnice Rady 85/572/EHS, kterou se stanoví seznam simulantů pro použití při zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami (Úř. věst. L 91 ze dne 31.3.2007) | 50 |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 372/2007 ze dne 2. dubna 2007, kterým se stanoví přechodné migrační limity pro plastifikátory v těsnicích kroužcích ve víkách, která jsou určena pro styk s potravinami (Úř. věst. L 92 ze dne 3.4.2007) | 70 |

Tiskové opravy

*

Oprava směrnice Komise 2007/19/ES ze dne 30. března 2007, kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami a směrnice Rady 85/572/EHS, kterou se stanoví seznam simulantů pro použití při zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami (Úř. věst. L 91 ze dne 31.3.2007)

50

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 372/2007 ze dne 2. dubna 2007, kterým se stanoví přechodné migrační limity pro plastifikátory v těsnicích kroužcích ve víkách, která jsou určena pro styk s potravinami (Úř. věst. L 92 ze dne 3.4.2007)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 387/2007

ze dne 11. dubna 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. dubna 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. dubna 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 11. dubna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 104,8 |
| TN | 143,7 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 135,5 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 119,4 |
| 0709 90 70 | MA | 69,8 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 73,5 |
| 0709 90 80 | IL | 84,1 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 51,4 |
| MA | 45,1 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 55,1 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 80,2 |
| CA | 124,4 |
| CL | 89,4 |
| CN | 82,4 |
| NZ | 122,4 |
| US | 118,1 |
| UY | 68,4 |
| ZA | 94,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0808 20 50 | AR | 78,7 |
| CL | 104,4 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 90,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

MA

104,8

TN

143,7

TR

158,1

ZZ

135,5

0707 00 05

JO

171,8

TR

67,0

ZZ

119,4

0709 90 70

MA

69,8

TR

77,1

ZZ

73,5

0709 90 80

IL

84,1

ZZ

84,1

0805 10 20

EG

48,8

IL

51,4

MA

45,1

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

55,1

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

85,0

BR

80,2

CA

124,4

CL

89,4

CN

82,4

NZ

122,4

US

118,1

UY

68,4

ZA

94,3

ZZ

96,1

0808 20 50

AR

78,7

CL

104,4

ZA

87,1

ZZ

90,1

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 388/2007

ze dne 11. dubna 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1622/2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1), a zejména na čl. 46 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle přílohy V části A bodu 3 nařízení (ES) č. 1493/1999 je možné odchýlit se od nejvyšší hodnoty celkového obsahu oxidu siřičitého, jestliže je to nezbytné kvůli povětrnostním podmínkám. |
| --- | --- |

(1)

Podle přílohy V části A bodu 3 nařízení (ES) č. 1493/1999 je možné odchýlit se od nejvyšší hodnoty celkového obsahu oxidu siřičitého, jestliže je to nezbytné kvůli povětrnostním podmínkám.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 (2) stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999, zejména pokud jde o nejvyšší hodnotu celkového obsahu oxidu siřičitého ve víně. V čl. 19 odst. 4 se zejména stanoví, že v příloze XIIa uvedeného nařízení se uvedou případy, ve kterých mohou členské státy kvůli povětrnostním podmínkám povolit, aby se nejvyšší hodnota celkového obsahu oxidu siřičitého stanovená na méně než 300 miligramů na litr zvýšila o nejvýše 40 miligramů na litr. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 (2) stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999, zejména pokud jde o nejvyšší hodnotu celkového obsahu oxidu siřičitého ve víně. V čl. 19 odst. 4 se zejména stanoví, že v příloze XIIa uvedeného nařízení se uvedou případy, ve kterých mohou členské státy kvůli povětrnostním podmínkám povolit, aby se nejvyšší hodnota celkového obsahu oxidu siřičitého stanovená na méně než 300 miligramů na litr zvýšila o nejvýše 40 miligramů na litr.

| (3) | V dopise ze dne 12. ledna 2007 požádala německá vláda, aby mohla z důvodu výjimečně nepříznivých povětrnostních podmínek zvýšit nejvyšší hodnotu celkového obsahu oxidu siřičitého stanovenou na méně než 300 miligramů na litr o nejvýše 40 miligramů na litr pro vína vyrobená na území regionů Bádensko-Würtenbersko, Bavorsko, Hesensko a Porýní-Falcko z hroznů sklizených v roce 2006. Této žádosti by se mělo vyhovět. |
| --- | --- |

(3)

V dopise ze dne 12. ledna 2007 požádala německá vláda, aby mohla z důvodu výjimečně nepříznivých povětrnostních podmínek zvýšit nejvyšší hodnotu celkového obsahu oxidu siřičitého stanovenou na méně než 300 miligramů na litr o nejvýše 40 miligramů na litr pro vína vyrobená na území regionů Bádensko-Würtenbersko, Bavorsko, Hesensko a Porýní-Falcko z hroznů sklizených v roce 2006. Této žádosti by se mělo vyhovět.

| (4) | Z vědeckých posudků, které poskytly příslušné německé orgány, vyplývá, že množství oxidu siřičitého nezbytné pro řádnou vinifikaci a řádné uchovávání vín a jejich vhodnost k uvedení na trh je třeba ve srovnání s běžně povoleným obsahem zvýšit. Toto dočasné opatření je jedinou dostupnou možností, jak využít hrozny poškozené nepříznivými povětrnostními podmínkami při výrobě vín vhodných k uvedení na trh. |
| --- | --- |

(4)

Z vědeckých posudků, které poskytly příslušné německé orgány, vyplývá, že množství oxidu siřičitého nezbytné pro řádnou vinifikaci a řádné uchovávání vín a jejich vhodnost k uvedení na trh je třeba ve srovnání s běžně povoleným obsahem zvýšit. Toto dočasné opatření je jedinou dostupnou možností, jak využít hrozny poškozené nepříznivými povětrnostními podmínkami při výrobě vín vhodných k uvedení na trh.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1622/2000 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1622/2000 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha XIIa nařízení (ES) č. 1622/2000 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. dubna 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 194, 31.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2030/2006 (Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 40).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA XIIa

Zvýšení nejvyšší hodnoty celkového obsahu oxidu siřičitého, pokud je to nezbytné kvůli povětrnostním podmínkám

(Článek 19)

| | Rok | Členský stát | Vinařská oblast/vinařské oblasti | Dotčená vína |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2000 | Německo | Všechny vinařské oblasti na německém území | Všechna vína vyrobená z hroznů sklizených v roce 2000 |
| 2. | 2006 | Německo | Vinařské oblasti v regionech Bádensko-Würtenbersko, Bavorsko, Hesensko a Porýní-Falcko | Všechna vína vyrobená z hroznů sklizených v roce 2006“ |

Rok

Členský stát

Vinařská oblast/vinařské oblasti

Dotčená vína

1.

2000

Německo

Všechny vinařské oblasti na německém území

Všechna vína vyrobená z hroznů sklizených v roce 2000

2.

2006

Německo

Vinařské oblasti v regionech Bádensko-Würtenbersko, Bavorsko, Hesensko a Porýní-Falcko

Všechna vína vyrobená z hroznů sklizených v roce 2006“

---

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 389/2007

ze dne 11. dubna 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1622/2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1), a zejména na čl. 46 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 (2) stanoví zejména některé podmínky pro užití látek, jejichž použití je povoleno nařízením (ES) č. 1493/1999. Příloha IXa zejména stanoví, že k užití dimethyl-dikarbonátu musí dojít před plněním vína do lahví. Překlad výrazu „plnění“ a jeho rozdílný význam v některých jazycích vyvolaly odlišné výklady ze strany hospodářských subjektů a kontrolních orgánů, pokud jde o působnost tohoto požadavku. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 (2) stanoví zejména některé podmínky pro užití látek, jejichž použití je povoleno nařízením (ES) č. 1493/1999. Příloha IXa zejména stanoví, že k užití dimethyl-dikarbonátu musí dojít před plněním vína do lahví. Překlad výrazu „plnění“ a jeho rozdílný význam v některých jazycích vyvolaly odlišné výklady ze strany hospodářských subjektů a kontrolních orgánů, pokud jde o působnost tohoto požadavku.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ze dne 29. dubna 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů (3), definuje v článku 7 pro účely svého použití pojem „plnění“. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ze dne 29. dubna 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů (3), definuje v článku 7 pro účely svého použití pojem „plnění“.

| (3) | Pro zajištění jednotného výkladu požadavků týkajících se užití dimethyl-dikarbonátu je třeba převzít definici pojmu „plnění“ z nařízení (ES) č. 753/2002 a použít ji pro upřesnění požadavků uvedených v nařízení (ES) č. 1622/2000. Příloha IXa nařízení (ES) č. 1622/2000 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(3)

Pro zajištění jednotného výkladu požadavků týkajících se užití dimethyl-dikarbonátu je třeba převzít definici pojmu „plnění“ z nařízení (ES) č. 753/2002 a použít ji pro upřesnění požadavků uvedených v nařízení (ES) č. 1622/2000. Příloha IXa nařízení (ES) č. 1622/2000 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze IXa nařízení (ES) č. 1622/2000 se první odrážka druhého odstavce nahrazuje tímto:

| „— | Přidávání se musí provádět jen krátce před plněním, kterým se rozumí umisťování dotyčného produktu pro obchodní účely do nádob o objemu nejvýše 60 litrů.“ |
| --- | --- |

„—

Přidávání se musí provádět jen krátce před plněním, kterým se rozumí umisťování dotyčného produktu pro obchodní účely do nádob o objemu nejvýše 60 litrů.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. dubna 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 194, 31.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2030/2006 (Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 40).

2

(3)  Úř. věst. L 118, 4.5.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2016/2006 (Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 38).

3

---

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 390/2007

ze dne 11. dubna 2007,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení řízení

| (1) | Dne 31. května 2006 obdržela Komise podnět týkající se peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“), Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, který podle článku 5 základního nařízení podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC, dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících 100 % celkové výroby persíranů ve Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Dne 31. května 2006 obdržela Komise podnět týkající se peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“), Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, který podle článku 5 základního nařízení podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC, dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících 100 % celkové výroby persíranů ve Společenství.

| (2) | Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.

| (3) | Dne 13. července 2006 bylo řízení zahájeno oznámením o zahájení řízení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Dne 13. července 2006 bylo řízení zahájeno oznámením o zahájení řízení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

2.   Strany dotčené řízením

| (4) | Komise oficiálně oznámila žádajícím výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v USA, ČLR a na Tchaj-wanu, dovozcům, obchodníkům, uživatelům, dodavatelům a sdružením, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům USA, ČLR a Tchaj-wanu zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(4)

Komise oficiálně oznámila žádajícím výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v USA, ČLR a na Tchaj-wanu, dovozcům, obchodníkům, uživatelům, dodavatelům a sdružením, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům USA, ČLR a Tchaj-wanu zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (5) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti těm čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i ostatním čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení, jestliže by šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádalo šest vyvážejících výrobců spolu s prodejními společnostmi, s nimiž jsou ve spojení. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti těm čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i ostatním čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení, jestliže by šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádalo šest vyvážejících výrobců spolu s prodejními společnostmi, s nimiž jsou ve spojení.

| (6) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být v tomto šetření pro stanovení dumpingu a újmy použit výběr vzorku. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být v tomto šetření pro stanovení dumpingu a újmy použit výběr vzorku.

| (7) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi sami přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem v kalendářním roce 2005, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(7)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi sami přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem v kalendářním roce 2005, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení.

| (8) | Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovalo pouze šest vyvážejících výrobců, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovalo pouze šest vyvážejících výrobců, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (9) | Komise rozeslala všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky. Komise obdržela odpovědi od šesti vyvážejících výrobců v ČLR, dvou v USA a jednoho na Tchaj-wanu a od jednoho výrobce ve srovnatelné zemi, Turecku. Úplné odpovědi na dotazník poskytli rovněž dva výrobci ve Společenství a dva dovozci spolupracovali poskytnutím odpovědi na dotazník. Na dotazník neodpověděl žádný z uživatelů a žádní další uživatelé neposkytli Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásili. |
| --- | --- |

(9)

Komise rozeslala všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky. Komise obdržela odpovědi od šesti vyvážejících výrobců v ČLR, dvou v USA a jednoho na Tchaj-wanu a od jednoho výrobce ve srovnatelné zemi, Turecku. Úplné odpovědi na dotazník poskytli rovněž dva výrobci ve Společenství a dva dovozci spolupracovali poskytnutím odpovědi na dotazník. Na dotazník neodpověděl žádný z uživatelů a žádní další uživatelé neposkytli Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásili.

| (10) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci ve Společenství







  — | Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Německo |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci ve Společenství

—

Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Německo

| — | RheinPerChemie GmbH, Hamburk, Německo |
| --- | --- |

—

RheinPerChemie GmbH, Hamburk, Německo

| b) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj a obchodní společnost Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Šanghaj, která je s ní ve spojení |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj a obchodní společnost Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Šanghaj, která je s ní ve spojení

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj a obchodní společnost Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen, která je s ní ve spojení |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj a obchodní společnost Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen, která je s ní ve spojení

| — | Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui |
| --- | --- |

—

Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

| — | Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji |
| --- | --- |

—

Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji

| — | Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu |
| --- | --- |

—

Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu

| c) | Vyvážející výrobci v USA







  — | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážející výrobci v USA

—

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

| — | FMC Corporation, Tonawanda, New York |
| --- | --- |

—

FMC Corporation, Tonawanda, New York

| d) | Obchodník ve spojení se sídlem ve Švýcarsku







  — | DuPont De Nemours International SA, Ženeva |
| --- | --- | --- |

d)

Obchodník ve spojení se sídlem ve Švýcarsku

—

DuPont De Nemours International SA, Ženeva

| e) | Vyvážející výrobce na Tchaj-wanu







  — | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi. |
| --- | --- | --- |

e)

Vyvážející výrobce na Tchaj-wanu

—

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi.

| (11) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž by nemusel být status tržního hospodářství přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě Turecka, a to v prostorách následující společnosti:

  Výrobce v Turecku







  — | Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul. |
| --- | --- | --- |

(11)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž by nemusel být status tržního hospodářství přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě Turecka, a to v prostorách následující společnosti:

Výrobce v Turecku

—

Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul.

3.   Období šetření a posuzované období

| (12) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. července 2005 do 30. června 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(12)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. července 2005 do 30. června 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (13) | Dotčeným výrobkem jsou peroxosírany (persírany) pocházející z USA, ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kódy KN ode dne 1. ledna 2007). |
| --- | --- |

(13)

Dotčeným výrobkem jsou peroxosírany (persírany) pocházející z USA, ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kódy KN ode dne 1. ledna 2007).

| (14) | Persírany jsou bílé, krystalické soli bez zápachu, které zahrnují čtyři hlavní typy: persíran amonný (NH4)2S2O8, persíran sodný (Na2S2O8), persíran draselný (K2S2O8) a monopersíran draselný (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4). |
| --- | --- |

(14)

Persírany jsou bílé, krystalické soli bez zápachu, které zahrnují čtyři hlavní typy: persíran amonný (NH4)2S2O8, persíran sodný (Na2S2O8), persíran draselný (K2S2O8) a monopersíran draselný (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4).

| (15) | Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se např. jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek. |
| --- | --- |

(15)

Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se např. jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.

| (16) | Jeden americký vyvážející výrobce uvedl, že by se monopersíran draselný neměl považovat za součást téhož výrobku, jelikož má odlišné chemické složení a strukturu, jiná konečná užití a odlišné spotřebitele. Uvedl rovněž, že by se monopersíran draselný měl prodávat s jinou výší cen než ostatní typy výrobku. |
| --- | --- |

(16)

Jeden americký vyvážející výrobce uvedl, že by se monopersíran draselný neměl považovat za součást téhož výrobku, jelikož má odlišné chemické složení a strukturu, jiná konečná užití a odlišné spotřebitele. Uvedl rovněž, že by se monopersíran draselný měl prodávat s jinou výší cen než ostatní typy výrobku.

| (17) | Šetření však prokázalo, že i přes rozdíly v chemickém složení a částečně odlišné použití mají různé typy dotčeného výrobku stejné základní chemické a technické vlastnosti a lze je použít ke stejným základním účelům. Uznává se, že ne všechny typy jsou používány pro všechny aplikace, bylo však zjištěno, že jsou zaměnitelné přinejmenším u některých důležitých aplikací. Co se týká odlišné výše cen, připomíná se, že to samo o sobě není rozhodující, jde-li o to, zda několik typů výrobků představuje jediný výrobek. Jelikož bylo zjištěno, že všechny čtyři typy mají obdobné vlastnosti a společné konečné užití, bylo nutno toto tvrzení odmítnout. Předběžně se proto usuzuje, že pro účely tohoto řízení všechny čtyři typy představují jediný výrobek. |
| --- | --- |

(17)

Šetření však prokázalo, že i přes rozdíly v chemickém složení a částečně odlišné použití mají různé typy dotčeného výrobku stejné základní chemické a technické vlastnosti a lze je použít ke stejným základním účelům. Uznává se, že ne všechny typy jsou používány pro všechny aplikace, bylo však zjištěno, že jsou zaměnitelné přinejmenším u některých důležitých aplikací. Co se týká odlišné výše cen, připomíná se, že to samo o sobě není rozhodující, jde-li o to, zda několik typů výrobků představuje jediný výrobek. Jelikož bylo zjištěno, že všechny čtyři typy mají obdobné vlastnosti a společné konečné užití, bylo nutno toto tvrzení odmítnout. Předběžně se proto usuzuje, že pro účely tohoto řízení všechny čtyři typy představují jediný výrobek.

2.   Obdobný výrobek

| (18) | Šetření prokázalo, že základní fyzikální a technické vlastnosti persíranů vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, persíranů vyráběných a prodávaných na domácím trhu v USA, ČLR a na Tchaj-wanu a persíranů dovážených do Společenství z těchto zemí, jakož i persíranů vyráběných a prodávaných ve srovnatelné zemi, Turecku, jsou shodné a že tyto výrobky mají stejné užití. |
| --- | --- |

(18)

Šetření prokázalo, že základní fyzikální a technické vlastnosti persíranů vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, persíranů vyráběných a prodávaných na domácím trhu v USA, ČLR a na Tchaj-wanu a persíranů dovážených do Společenství z těchto zemí, jakož i persíranů vyráběných a prodávaných ve srovnatelné zemi, Turecku, jsou shodné a že tyto výrobky mají stejné užití.

| (19) | Proto se předběžně dospělo k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Proto se předběžně dospělo k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Obecná metodika

| (20) | Níže uvedená obecná metodika byla použita u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v USA a na Tchaj-wanu a rovněž u spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž byl udělen status tržního hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze záležitosti specifické pro každou vyvážející zemi. |
| --- | --- |

(20)

Níže uvedená obecná metodika byla použita u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v USA a na Tchaj-wanu a rovněž u spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž byl udělen status tržního hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze záležitosti specifické pro každou vyvážející zemi.

1.1.   Běžná hodnota

| (21) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve u každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje dosáhl alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve u každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje dosáhl alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Společenství.

| (22) | Komise následně identifikovala typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkovým reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy určenými pro vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(22)

Komise následně identifikovala typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkovým reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy určenými pro vývoz do Společenství.

| (23) | Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.

| (24) | Komise poté zjišťovala, zda se může prodej jednotlivých typů persíranů prodávaných jednotlivými společnostmi v reprezentativních množstvích na domácím trhu v každé vyvážející zemi považovat za provedený v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. V této souvislosti byl stanoven podíl ziskového domácího prodeje jednotlivých vyvážených typů výrobků nezávislým odběratelům během období šetření takto: |
| --- | --- |

(24)

Komise poté zjišťovala, zda se může prodej jednotlivých typů persíranů prodávaných jednotlivými společnostmi v reprezentativních množstvích na domácím trhu v každé vyvážející zemi považovat za provedený v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. V této souvislosti byl stanoven podíl ziskového domácího prodeje jednotlivých vyvážených typů výrobků nezávislým odběratelům během období šetření takto:

| (25) | Pokud objem prodeje určitého typu výrobků prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a vážená průměrná cena tohoto typu výrobku odpovídala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli. |
| --- | --- |

(25)

Pokud objem prodeje určitého typu výrobků prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a vážená průměrná cena tohoto typu výrobku odpovídala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli.

| (26) | Pokud objem ziskového prodeje daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku nebo méně nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskového prodeje tohoto typu výrobku, pokud tento prodej představoval alespoň 10 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku. |
| --- | --- |

(26)

Pokud objem ziskového prodeje daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku nebo méně nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskového prodeje tohoto typu výrobku, pokud tento prodej představoval alespoň 10 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku.

| (27) | Pokud objem ziskového prodeje jakéhokoli typu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu. |
| --- | --- |

(27)

Pokud objem ziskového prodeje jakéhokoli typu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.

| (28) | Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise v tom případě početně zjistila běžnou hodnotu takto: |
| --- | --- |

(28)

Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise v tom případě početně zjistila běžnou hodnotu takto:

| (29) | Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že se k výrobním nákladům jednotlivých výrobců na vyvážené typy přičetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(29)

Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že se k výrobním nákladům jednotlivých výrobců na vyvážené typy přičetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí.

| (30) | Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny podle metod uvedených v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise zjišťovala, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk dotčených vyvážejících výrobců na domácím trhu představovaly spolehlivé údaje. |
| --- | --- |

(30)

Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny podle metod uvedených v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise zjišťovala, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk dotčených vyvážejících výrobců na domácím trhu představovaly spolehlivé údaje.

1.2.   Vývozní cena

| (31) | Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(31)

Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.

| (32) | Pokud se vývoz uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené s ohledem na náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozců ve spojení. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(32)

Pokud se vývoz uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené s ohledem na náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozců ve spojení. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení.

| (33) | Pokud se vývoz uskutečnil prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, byla vývozní cena stanovena na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům ve Společenství. |
| --- | --- |

(33)

Pokud se vývoz uskutečnil prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, byla vývozní cena stanovena na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům ve Společenství.

1.3.   Srovnání

| (34) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu. |
| --- | --- |

(34)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu.

| (35) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

1.4.   Dumpingová rozpětí

| (36) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem.

| (37) | Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu. |
| --- | --- |

(37)

Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.

| (38) | Jelikož úroveň spolupráce v USA a na Tchaj-wanu byla vysoká (fakticky 100 %) a jelikož nebyl důvod domnívat se, že se některý z vyvážejících výrobců v těchto zemích úmyslně zdržel spolupráce, považovalo se za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce v každé z těchto zemí ve výši nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracujícího vývozce. |
| --- | --- |

(38)

Jelikož úroveň spolupráce v USA a na Tchaj-wanu byla vysoká (fakticky 100 %) a jelikož nebyl důvod domnívat se, že se některý z vyvážejících výrobců v těchto zemích úmyslně zdržel spolupráce, považovalo se za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce v každé z těchto zemí ve výši nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracujícího vývozce.

| (39) | Pokud jde o ČLR, úroveň spolupráce na úrovni země byla rovněž velmi vysoká (více než 85 %). Zvláštní metodika, která se použila ke zjištění celostátního dumpingového rozpětí pro ČLR, je uvedena níže. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o ČLR, úroveň spolupráce na úrovni země byla rovněž velmi vysoká (více než 85 %). Zvláštní metodika, která se použila ke zjištění celostátního dumpingového rozpětí pro ČLR, je uvedena níže.

2.   USA

2.1.   Běžná hodnota

| (40) | Pro oba spolupracující vyvážející výrobce byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění. Pro všechny typy výrobků proto byla běžná hodnota založena na cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli v USA v běžném obchodním styku, jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, jelikož prodej představoval ve všech případech alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu. |
| --- | --- |

(40)

Pro oba spolupracující vyvážející výrobce byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění. Pro všechny typy výrobků proto byla běžná hodnota založena na cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli v USA v běžném obchodním styku, jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, jelikož prodej představoval ve všech případech alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu.

2.2.   Vývozní cena

| (41) | Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců uskutečňoval vývoz do Společenství přímo nezávislým odběratelům. Vývozní cena se proto u tohoto vývozce v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení zakládala na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(41)

Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců uskutečňoval vývoz do Společenství přímo nezávislým odběratelům. Vývozní cena se proto u tohoto vývozce v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení zakládala na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných.

| (42) | Další vývozce uskutečňoval veškerý svůj prodej do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku. Vývozní cena byla proto stanovena, jak je popsáno v 33. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(42)

Další vývozce uskutečňoval veškerý svůj prodej do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku. Vývozní cena byla proto stanovena, jak je popsáno v 33. bodě odůvodnění.

| (43) | Významná část vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v USA do Společenství se mimoto uskutečňovala prostřednictvím společnosti ve Švýcarsku, která je s ním ve spojení, pro společnost ve spojení, která dotčený výrobek používala jako surovinu k výrobě jiného výrobku, jenž se nepovažuje za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

Významná část vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v USA do Společenství se mimoto uskutečňovala prostřednictvím společnosti ve Švýcarsku, která je s ním ve spojení, pro společnost ve spojení, která dotčený výrobek používala jako surovinu k výrobě jiného výrobku, jenž se nepovažuje za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (44) | Jelikož bylo zjištěno, že ceny stanovené pro operace mezi vyvážejícím výrobcem a společností ve Společenství, která je s ním ve spojení, prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku byly ovlivněny vzájemným vztahem mezi těmito třemi společnostmi, nebylo možno se na tyto ceny spolehnout při zjišťování vývozní ceny u těchto operací. |
| --- | --- |

(44)

Jelikož bylo zjištěno, že ceny stanovené pro operace mezi vyvážejícím výrobcem a společností ve Společenství, která je s ním ve spojení, prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku byly ovlivněny vzájemným vztahem mezi těmito třemi společnostmi, nebylo možno se na tyto ceny spolehnout při zjišťování vývozní ceny u těchto operací.

| (45) | Jelikož na základě ceny společnosti ve spojení při dalším prodeji nezávislým odběratelům nebylo možno vypočítat žádnou vývozní cenu, poněvadž dotčený výrobek při výrobě konečného výrobku, jenž vyrábí společnost ve spojení, prochází významnou přeměnou, při zjišťování vývozní ceny se veškeré tyto operace odpovídající použití pro vlastní potřebu nebraly v potaz. |
| --- | --- |

(45)

Jelikož na základě ceny společnosti ve spojení při dalším prodeji nezávislým odběratelům nebylo možno vypočítat žádnou vývozní cenu, poněvadž dotčený výrobek při výrobě konečného výrobku, jenž vyrábí společnost ve spojení, prochází významnou přeměnou, při zjišťování vývozní ceny se veškeré tyto operace odpovídající použití pro vlastní potřebu nebraly v potaz.

2.3.   Srovnání

| (46) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na úrovni ze závodu, jak je popsáno výše, s případnými úpravami v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se slev, rabatů, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a dovozních cel. |
| --- | --- |

(46)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na úrovni ze závodu, jak je popsáno výše, s případnými úpravami v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se slev, rabatů, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a dovozních cel.

| (47) | U prodeje uskutečňovaného jedním vyvážejícím výrobcem prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku byla provedena úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Úprava byla založena na přirážce obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, avšak v tomto výpočtu nebylo možno použít skutečný zisk obchodníka ve spojení, jelikož vnitropodnikové ceny významně ovlivnil vztah mezi vyvážejícím výrobcem a obchodníkem ve spojení. Přirážka byla proto vypočtena jako součet prodejních, správních a režijních nákladů obchodní společnosti ve spojení v průběhu období šetření a přiměřeného ziskového rozpětí, které bylo v této fázi stanoveno na 5 %, jelikož nebyly k dispozici žádné smysluplné údaje od spolupracujících společností, které nebyly ve spojení, přebírajících srovnatelné funkce. |
| --- | --- |

(47)

U prodeje uskutečňovaného jedním vyvážejícím výrobcem prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku byla provedena úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Úprava byla založena na přirážce obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, avšak v tomto výpočtu nebylo možno použít skutečný zisk obchodníka ve spojení, jelikož vnitropodnikové ceny významně ovlivnil vztah mezi vyvážejícím výrobcem a obchodníkem ve spojení. Přirážka byla proto vypočtena jako součet prodejních, správních a režijních nákladů obchodní společnosti ve spojení v průběhu období šetření a přiměřeného ziskového rozpětí, které bylo v této fázi stanoveno na 5 %, jelikož nebyly k dispozici žádné smysluplné údaje od spolupracujících společností, které nebyly ve spojení, přebírajících srovnatelné funkce.

| (48) | Jeden vyvážející výrobce v USA požadoval úpravu obchodní úrovně podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení z toho důvodu, že některé jeho domácí prodeje nebyly údajně srovnatelné s vývozem vzhledem k existenci kategorií odběratelů na domácím trhu, u nichž vyvážející výrobce přebírá odlišné funkce. Šetření však prokázalo, že tato žádost nebyla opodstatněná, jelikož společnost nepředložila žádné důkazy na doložení údajných rozdílů ve funkcích. Kromě toho bylo zjištěno, že údajné rozdíly v cenách mezi jednotlivými kategoriemi nebyly jednotné u všech typů výrobků. Žádost byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(48)

Jeden vyvážející výrobce v USA požadoval úpravu obchodní úrovně podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení z toho důvodu, že některé jeho domácí prodeje nebyly údajně srovnatelné s vývozem vzhledem k existenci kategorií odběratelů na domácím trhu, u nichž vyvážející výrobce přebírá odlišné funkce. Šetření však prokázalo, že tato žádost nebyla opodstatněná, jelikož společnost nepředložila žádné důkazy na doložení údajných rozdílů ve funkcích. Kromě toho bylo zjištěno, že údajné rozdíly v cenách mezi jednotlivými kategoriemi nebyly jednotné u všech typů výrobků. Žádost byla proto zamítnuta.

2.4.   Dumpingová rozpětí

| (49) | Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká a nebyl důvod domnívat se, že se některý z vyvážejících výrobců úmyslně zdržel spolupráce, bylo zbytkové dumpingové rozpětí použitelné pro všechny další vývozce v USA stanoveno na stejné úrovni jako rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(49)

Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká a nebyl důvod domnívat se, že se některý z vyvážejících výrobců úmyslně zdržel spolupráce, bylo zbytkové dumpingové rozpětí použitelné pro všechny další vývozce v USA stanoveno na stejné úrovni jako rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (50) | Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:






  E.I. DuPont De Nemours | 28,3 % |
| --- | --- | --- |
| FMC Corporation | 84,1 % |
| Všechny ostatní společnosti | 84,1 % |

(50)

Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:

E.I. DuPont De Nemours

28,3 %

FMC Corporation

84,1 %

Všechny ostatní společnosti

84,1 %

3.   Čína

3.1.   Status tržního hospodářství

| (51) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (52) | Kritéria pro status tržního hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:






  1. | společnosti rozhodují na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(52)

Kritéria pro status tržního hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:

1.

společnosti rozhodují na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;

| 2. | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2.

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používaným ve všech oblastech;

| 3. | neexistuje žádné podstatné zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

neexistuje žádné podstatné zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4. | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a |
| --- | --- |

4.

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a

| 5. | převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

5.

převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů.

| (53) | O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádalo šest vyvážejících výrobců, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Komise si vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné. Šetření odhalilo, že status tržního hospodářství je možno přiznat pouze třem vyvážejícím výrobcům a žádost ostatních tří vyvážejících výrobců je nutno zamítnout. Poznamenává se, že u jednoho ze tří vyvážejících výrobců, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, toto rozhodnutí podléhá dalšímu ověření pozdě předložených informací, které nebylo možno v této fázi plně prověřit, jak je popsáno níže. Tyto informace (pokud se v dalším šetření potvrdí) by mohly vést k významné změně skutkových okolností, na jejichž základě byl této společnosti přiznán status tržního hospodářství, jelikož to může mít vliv na splnění kritéria 1. Níže uvedená tabulka shrnuje zjištění s ohledem na pět výše uvedených kritérií pro tři společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství:










  Společnost | Kritérium |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | Nesplněno | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 2 | Nesplněno | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 3 | Nesplněno | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |

(53)

O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádalo šest vyvážejících výrobců, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Komise si vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné. Šetření odhalilo, že status tržního hospodářství je možno přiznat pouze třem vyvážejícím výrobcům a žádost ostatních tří vyvážejících výrobců je nutno zamítnout. Poznamenává se, že u jednoho ze tří vyvážejících výrobců, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, toto rozhodnutí podléhá dalšímu ověření pozdě předložených informací, které nebylo možno v této fázi plně prověřit, jak je popsáno níže. Tyto informace (pokud se v dalším šetření potvrdí) by mohly vést k významné změně skutkových okolností, na jejichž základě byl této společnosti přiznán status tržního hospodářství, jelikož to může mít vliv na splnění kritéria 1. Níže uvedená tabulka shrnuje zjištění s ohledem na pět výše uvedených kritérií pro tři společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství:

Společnost

Kritérium

1

2

3

4

5

1

Nesplněno

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

2

Nesplněno

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

3

Nesplněno

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

| (54) | Šetření prokázalo, že společnosti 1, 2 a 3 nesplňují požadavky výše uvedených kritérií 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

(54)

Šetření prokázalo, že společnosti 1, 2 a 3 nesplňují požadavky výše uvedených kritérií 1, 2 a 3.

| (55) | Všechny tři společnosti totiž nemohly prokázat, že rozhodovaly na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu. |
| --- | --- |

(55)

Všechny tři společnosti totiž nemohly prokázat, že rozhodovaly na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu.

| (56) | U společnosti 1 bylo zjištěno, že většina ředitelů ve správní radě, včetně předsedy, který ve společnosti vlastní významný podíl, byla stejná jako před privatizací a byla jmenována státem. Bylo rovněž zjištěno, že tito ředitelé jsou členy komunistické strany. Společnost nebyla mimoto s to prokázat splacení akcií v průběhu procesu privatizace. U společnosti 2, která byla založena jako podnik ve vlastnictví státu a v roce 2000 privatizována, šetření prokázalo, že tři členové vedení, kteří byli ve funkcích před privatizací, prováděli privatizaci a dosud mají kontrolu nad hlavními rozhodovacími orgány společnosti. U těchto tří osob bylo zjištěno, že jsou členy komunistické strany. U společnosti 2 bylo dále zjištěno, že poskytla nesprávné údaje ohledně vlastnictví akcií a procesu privatizace, čímž zatajila výrazné zásahy státu. Co se týká společnosti 3, existovaly silné náznaky, že kapitál použitý k založení společnosti byl získán od podniků, které jsou v kolektivním vlastnictví obce a které řídí stávající předseda společnosti, a společnost nebyla schopna vysvětlit a prokázat původ kapitálu. |
| --- | --- |

(56)

U společnosti 1 bylo zjištěno, že většina ředitelů ve správní radě, včetně předsedy, který ve společnosti vlastní významný podíl, byla stejná jako před privatizací a byla jmenována státem. Bylo rovněž zjištěno, že tito ředitelé jsou členy komunistické strany. Společnost nebyla mimoto s to prokázat splacení akcií v průběhu procesu privatizace. U společnosti 2, která byla založena jako podnik ve vlastnictví státu a v roce 2000 privatizována, šetření prokázalo, že tři členové vedení, kteří byli ve funkcích před privatizací, prováděli privatizaci a dosud mají kontrolu nad hlavními rozhodovacími orgány společnosti. U těchto tří osob bylo zjištěno, že jsou členy komunistické strany. U společnosti 2 bylo dále zjištěno, že poskytla nesprávné údaje ohledně vlastnictví akcií a procesu privatizace, čímž zatajila výrazné zásahy státu. Co se týká společnosti 3, existovaly silné náznaky, že kapitál použitý k založení společnosti byl získán od podniků, které jsou v kolektivním vlastnictví obce a které řídí stávající předseda společnosti, a společnost nebyla schopna vysvětlit a prokázat původ kapitálu.

| (57) | Účetnictví všech tří společností nebylo mimoto vedeno v souladu s IAS a při auditu těchto účetnictví byly zjištěny známky vážné nedbalosti. |
| --- | --- |

(57)

Účetnictví všech tří společností nebylo mimoto vedeno v souladu s IAS a při auditu těchto účetnictví byly zjištěny známky vážné nedbalosti.

| (58) | Dále bylo zjištěno, že zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství ovlivňuje u dvou společností náklady, zejména co se týká nákladů na získání práv na užívání pozemků (společnosti 1 a 3), nebo aktiv převedených v průběhu privatizace (společnost 2). |
| --- | --- |

(58)

Dále bylo zjištěno, že zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství ovlivňuje u dvou společností náklady, zejména co se týká nákladů na získání práv na užívání pozemků (společnosti 1 a 3), nebo aktiv převedených v průběhu privatizace (společnost 2).

| (59) | Co se týká dalších tří spolupracujících vyvážejících výrobců, původně se dospělo k závěru, že tyto společnosti splňují všech pět kritérií. |
| --- | --- |

(59)

Co se týká dalších tří spolupracujících vyvážejících výrobců, původně se dospělo k závěru, že tyto společnosti splňují všech pět kritérií.

| (60) | Avšak po zveřejnění informací zúčastněným stranám, jež měly možnost podat k výše uvedeným zjištěním připomínky, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že dvěma z těchto tří vyvážejících výrobců, u nichž bylo navrženo přiznání statusu tržního hospodářství, by neměl být status tržního hospodářství přiznán (dále se na ně odkazuje jako na společnost 4 a společnost 5). |
| --- | --- |

(60)

Avšak po zveřejnění informací zúčastněným stranám, jež měly možnost podat k výše uvedeným zjištěním připomínky, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že dvěma z těchto tří vyvážejících výrobců, u nichž bylo navrženo přiznání statusu tržního hospodářství, by neměl být status tržního hospodářství přiznán (dále se na ně odkazuje jako na společnost 4 a společnost 5).

| (61) | Co se týká společnosti 4, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že existují zásahy státu do řízení, jakož i do financování společnosti. |
| --- | --- |

(61)

Co se týká společnosti 4, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že existují zásahy státu do řízení, jakož i do financování společnosti.

| (62) | Pokud jde o společnost 5, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že tato společnost uvedla nižší počet zaměstnanců, a zpochybnilo splacení původního kapitálu. Rovněž zpochybnilo ztráty, které vznikly obchodní společnosti ve spojení. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o společnost 5, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že tato společnost uvedla nižší počet zaměstnanců, a zpochybnilo splacení původního kapitálu. Rovněž zpochybnilo ztráty, které vznikly obchodní společnosti ve spojení.

| (63) | S ohledem na společnost 4 nebylo možno v této fázi dospět k závěru, zda tvrzení představují dostatečné důvody pro nepřiznání statusu tržního hospodářství. Ačkoliv se mělo za to, že tato tvrzení jsou závažná, v současné době panuje nejistota ohledně skutečností, na nichž jsou tato tvrzení založena. Než bude možno dospět ke konečnému rozhodnutí, jsou nutné další analýzy informací poskytnutých touto společností a dodatečná šetření. Za těchto okolností se proto považovalo za vhodné přiznat v této fázi společnosti 4 status tržního hospodářství a pokračovat v šetření týkajícím se její žádosti o status tržního hospodářství, aby zúčastněným stranám nebylo bráněno v právu na obranu. |
| --- | --- |

(63)

S ohledem na společnost 4 nebylo možno v této fázi dospět k závěru, zda tvrzení představují dostatečné důvody pro nepřiznání statusu tržního hospodářství. Ačkoliv se mělo za to, že tato tvrzení jsou závažná, v současné době panuje nejistota ohledně skutečností, na nichž jsou tato tvrzení založena. Než bude možno dospět ke konečnému rozhodnutí, jsou nutné další analýzy informací poskytnutých touto společností a dodatečná šetření. Za těchto okolností se proto považovalo za vhodné přiznat v této fázi společnosti 4 status tržního hospodářství a pokračovat v šetření týkajícím se její žádosti o status tržního hospodářství, aby zúčastněným stranám nebylo bráněno v právu na obranu.

| (64) | Pokud jde o tvrzení vznesená vůči společnosti 5, jednalo se o pouhé domněnky. Komise ověřila informace, které poskytl tento vyvážející výrobce, a dospěla k závěru, že tvrzení nebyla opodstatněná. S ohledem na tuto společnost proto nadále platí zjištění Komise. |
| --- | --- |

(64)

Pokud jde o tvrzení vznesená vůči společnosti 5, jednalo se o pouhé domněnky. Komise ověřila informace, které poskytl tento vyvážející výrobce, a dospěla k závěru, že tvrzení nebyla opodstatněná. S ohledem na tuto společnost proto nadále platí zjištění Komise.

| (65) | Po zveřejnění zjištění Komise všechny tři společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, uvedly, že zjištění bylo nesprávné, že splňují všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství, a že by jim měl být proto status tržního hospodářství přiznán. |
| --- | --- |

(65)

Po zveřejnění zjištění Komise všechny tři společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, uvedly, že zjištění bylo nesprávné, že splňují všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství, a že by jim měl být proto status tržního hospodářství přiznán.

| (66) | Konkrétně společnost 1 tvrdila, že Komisi poskytla důkaz o splacení akcií v hotovosti, a popřela jakýkoliv vliv státu na rozhodovací proces. Rovněž tvrdila, že její účetnictví je vedeno v souladu s IAS a že náklady na právo na užívání pozemků odpovídaly tržním hodnotám. |
| --- | --- |

(66)

Konkrétně společnost 1 tvrdila, že Komisi poskytla důkaz o splacení akcií v hotovosti, a popřela jakýkoliv vliv státu na rozhodovací proces. Rovněž tvrdila, že její účetnictví je vedeno v souladu s IAS a že náklady na právo na užívání pozemků odpovídaly tržním hodnotám.

| (67) | Společnost 2 napadla tvrzení, že by členství jejího vrcholného vedení v komunistické straně mělo vést k závěru, že existují zásahy státu do rozhodovacího procesu společnosti, a uvedla, že předložila důkazy o splacení akcií v průběhu procesu privatizace. Společnost dále uvedla, že i přes porušení některých IAS je její účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy. |
| --- | --- |

(67)

Společnost 2 napadla tvrzení, že by členství jejího vrcholného vedení v komunistické straně mělo vést k závěru, že existují zásahy státu do rozhodovacího procesu společnosti, a uvedla, že předložila důkazy o splacení akcií v průběhu procesu privatizace. Společnost dále uvedla, že i přes porušení některých IAS je její účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy.

| (68) | Společnost 3 uvedla, že kapitál použitý k založení společnosti byl získán u jiných společností, jež vlastní stejný podílník, že účetnictví je v souladu s IAS a že ceny za práva na užívání pozemků jsou obdobné jako u jiných společností ve stejné oblasti a že se jedná o tržní ceny. |
| --- | --- |

(68)

Společnost 3 uvedla, že kapitál použitý k založení společnosti byl získán u jiných společností, jež vlastní stejný podílník, že účetnictví je v souladu s IAS a že ceny za práva na užívání pozemků jsou obdobné jako u jiných společností ve stejné oblasti a že se jedná o tržní ceny.

| (69) | Komise vzala tyto připomínky v úvahu. Tyto připomínky však nemění zjištění, že těmto třem společnostem by status tržního hospodářství neměl být přiznán. |
| --- | --- |

(69)

Komise vzala tyto připomínky v úvahu. Tyto připomínky však nemění zjištění, že těmto třem společnostem by status tržního hospodářství neměl být přiznán.

| (70) | Ve skutečnosti společnost 1 tvrdila, že se v Číně běžně nepoužívají bankovní výpisy, nemohla však poskytnout žádné důkazy, že akcie za privatizaci byly skutečně splaceny. Společnost nemohla zpochybnit skutečnost, že struktura řízení společnosti je stejná jako před privatizací, ani že předseda je členem komunistické strany. Zpochybněna nebyla rovněž skutečnost, že ve správní radě nejsou zastoupeni hlavní akcionáři. Proto bylo shledáno, že společnost dostatečně neprokázala, že nepodléhá zásadním zásahům státu. |
| --- | --- |

(70)

Ve skutečnosti společnost 1 tvrdila, že se v Číně běžně nepoužívají bankovní výpisy, nemohla však poskytnout žádné důkazy, že akcie za privatizaci byly skutečně splaceny. Společnost nemohla zpochybnit skutečnost, že struktura řízení společnosti je stejná jako před privatizací, ani že předseda je členem komunistické strany. Zpochybněna nebyla rovněž skutečnost, že ve správní radě nejsou zastoupeni hlavní akcionáři. Proto bylo shledáno, že společnost dostatečně neprokázala, že nepodléhá zásadním zásahům státu.

| (71) | Dále nebyly předloženy žádné nové prvky, které by zjištění vyvrátily a podpořily tvrzení, že účetnictví odpovídá IAS a že náklady na práva na užívání pozemků byly v rámci tržních podmínek. |
| --- | --- |

(71)

Dále nebyly předloženy žádné nové prvky, které by zjištění vyvrátily a podpořily tvrzení, že účetnictví odpovídá IAS a že náklady na práva na užívání pozemků byly v rámci tržních podmínek.

| (72) | Společnost 2 zpochybnila závěr, k němuž Komise dospěla, nepopřela však skutečnosti, na nichž byl tento založen. Co se týká procesu privatizace a splacení akcií, společnost tvrdila, že poskytla důkazy, nezabývala se však skutečností, že tyto dokumenty byly nesprávné, jak připustil generální ředitel během inspekce. Společnost rovněž potvrdila, že hlavní vedoucí místa byla obsazena členy komunistické strany. |
| --- | --- |

(72)

Společnost 2 zpochybnila závěr, k němuž Komise dospěla, nepopřela však skutečnosti, na nichž byl tento založen. Co se týká procesu privatizace a splacení akcií, společnost tvrdila, že poskytla důkazy, nezabývala se však skutečností, že tyto dokumenty byly nesprávné, jak připustil generální ředitel během inspekce. Společnost rovněž potvrdila, že hlavní vedoucí místa byla obsazena členy komunistické strany.

| (73) | Kromě toho nebyly předloženy žádné nové prvky k doložení tvrzení, že účetnictví je v souladu s IAS, společnost pouze uvedla, že je v souladu s čínskými účetními standardy. |
| --- | --- |

(73)

Kromě toho nebyly předloženy žádné nové prvky k doložení tvrzení, že účetnictví je v souladu s IAS, společnost pouze uvedla, že je v souladu s čínskými účetními standardy.

| (74) | Pokud jde o společnost 3, Komise měla nadále pochybnosti o původu kapitálu společnosti. Společnost 3 ve skutečnosti pouze uvedla, že kapitál byl získán u společností ve spojení, které patří předsedovi společnosti 3, prostřednictvím úvěrů, které byly splaceny do několika měsíců. Bylo zjištěno, že tyto nové informace nejenže jsou v rozporu s tvrzeními zástupců společnosti 3 během inspekce v prostorách společnosti, kdy při inspekci nebyly dostupné žádné důkazy ve formě dokladů, ale jsou rovněž jednoznačně nedostatečné, jelikož neposkytují žádný údaj o původu finančních prostředků na splacení těchto úvěrů. |
| --- | --- |

(74)

Pokud jde o společnost 3, Komise měla nadále pochybnosti o původu kapitálu společnosti. Společnost 3 ve skutečnosti pouze uvedla, že kapitál byl získán u společností ve spojení, které patří předsedovi společnosti 3, prostřednictvím úvěrů, které byly splaceny do několika měsíců. Bylo zjištěno, že tyto nové informace nejenže jsou v rozporu s tvrzeními zástupců společnosti 3 během inspekce v prostorách společnosti, kdy při inspekci nebyly dostupné žádné důkazy ve formě dokladů, ale jsou rovněž jednoznačně nedostatečné, jelikož neposkytují žádný údaj o původu finančních prostředků na splacení těchto úvěrů.

| (75) | Společnost dále znovu uvedla, že její účetnictví je vedeno v souladu s IAS a že nesrovnalosti zjištěné při inspekci bylo ve skutečnosti možno srovnat. K údajnému sesouhlasení však poskytla pouze částečné informace, které dokládaly pouze menší část zjištěných rozdílů. Tyto nové informace byly v každém případě předloženy až po šetření a natolik pozdě, že je nebylo možno ověřit. Společnost rovněž neprokázala, že její nízká cena za práva na užívání pozemků byla skutečně tržní cenou. |
| --- | --- |

(75)

Společnost dále znovu uvedla, že její účetnictví je vedeno v souladu s IAS a že nesrovnalosti zjištěné při inspekci bylo ve skutečnosti možno srovnat. K údajnému sesouhlasení však poskytla pouze částečné informace, které dokládaly pouze menší část zjištěných rozdílů. Tyto nové informace byly v každém případě předloženy až po šetření a natolik pozdě, že je nebylo možno ověřit. Společnost rovněž neprokázala, že její nízká cena za práva na užívání pozemků byla skutečně tržní cenou.

| (76) | Na základě toho byl status tržního hospodářství přiznán třem vyvážejícím výrobcům:






  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(76)

Na základě toho byl status tržního hospodářství přiznán třem vyvážejícím výrobcům:

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

3.2.   Individuální zacházení

| (77) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod zmíněný článek stanoví případné celostátní clo kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a je jim proto přiznáno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(77)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod zmíněný článek stanoví případné celostátní clo kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a je jim proto přiznáno individuální zacházení.

| (78) | Vyvážející výrobci, jimž nebylo možno přiznat status tržního hospodářství, požadovali rovněž individuální zacházení pro případ, že jim nebude přiznán status tržního hospodářství. Žádosti společností o individuální zacházení byly však rovněž zamítnuty, jelikož společnosti nesplňovaly kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení, zejména že vývozní ceny a množství byly určeny svobodně a že zásahy státu nejsou takové, aby umožnily obcházet opatření, pokud by pro jednotlivé vývozce byly stanoveny různé sazby cla. |
| --- | --- |

(78)

Vyvážející výrobci, jimž nebylo možno přiznat status tržního hospodářství, požadovali rovněž individuální zacházení pro případ, že jim nebude přiznán status tržního hospodářství. Žádosti společností o individuální zacházení byly však rovněž zamítnuty, jelikož společnosti nesplňovaly kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení, zejména že vývozní ceny a množství byly určeny svobodně a že zásahy státu nejsou takové, aby umožnily obcházet opatření, pokud by pro jednotlivé vývozce byly stanoveny různé sazby cla.

3.3.   Běžná hodnota

a)   Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství

| (79) | Pro tři spolupracující vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění. U některých typů výrobků byla běžná hodnota založena na cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli v ČLR v běžném obchodním styku, jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, a pro typy výrobků s nedostatečným domácím prodejem, aby jej bylo možno považovat za reprezentativní, nebo jejichž prodej se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota zjištěna početně, jak je popsáno v 27. až 30. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(79)

Pro tři spolupracující vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění. U některých typů výrobků byla běžná hodnota založena na cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli v ČLR v běžném obchodním styku, jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, a pro typy výrobků s nedostatečným domácím prodejem, aby jej bylo možno považovat za reprezentativní, nebo jejichž prodej se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota zjištěna početně, jak je popsáno v 27. až 30. bodě odůvodnění.

| (80) | V případech, kdy běžná hodnota musela být zjištěna početně, bylo rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku uvedené v 29. a 30. bodě odůvodnění založeno na skutečných prodejních, správních a režijních nákladech a zisku vyvážejícího výrobce u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 6 prvním pododstavcem základního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

V případech, kdy běžná hodnota musela být zjištěna početně, bylo rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku uvedené v 29. a 30. bodě odůvodnění založeno na skutečných prodejních, správních a režijních nákladech a zisku vyvážejícího výrobce u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 6 prvním pododstavcem základního nařízení.

b)   Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství

i)   Srovnatelná země

| (81) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(81)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (82) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty zamýšlí použít Japonsko jako vhodnou srovnatelnou zemi, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky. Nedošly však žádné připomínky. |
| --- | --- |

(82)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty zamýšlí použít Japonsko jako vhodnou srovnatelnou zemi, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky. Nedošly však žádné připomínky.

| (83) | Osloveni byli všichni známí výrobci persíranů v Japonsku, žádný z nich však se spoluprací nesouhlasil. |
| --- | --- |

(83)

Osloveni byli všichni známí výrobci persíranů v Japonsku, žádný z nich však se spoluprací nesouhlasil.

| (84) | Komise poté oslovila a zaslala dotazníky všem známým výrobcům persíranů v ostatních zemích, o nichž bylo Komisi známo, že se v nich takovíto výrobci nacházejí, a to v Indii a Turecku. Oslovené indické společnosti nezaslaly žádnou odpověď, na dotazník však odpověděl jeden výrobce v Turecku. |
| --- | --- |

(84)

Komise poté oslovila a zaslala dotazníky všem známým výrobcům persíranů v ostatních zemích, o nichž bylo Komisi známo, že se v nich takovíto výrobci nacházejí, a to v Indii a Turecku. Oslovené indické společnosti nezaslaly žádnou odpověď, na dotazník však odpověděl jeden výrobce v Turecku.

| (85) | Komise poté zkoumala, zda je výběr Turecka jako srovnatelné země přiměřený. Byl vyvozen závěr, že navzdory tomu, že Turecko má pouze jediného výrobce dotčeného výrobku, jedná se o otevřený trh s nízkým dovozním clem a významnými dovozy z třetích zemí. Při šetření nebyl dále zjištěn žádný důvod, např. nepřiměřeně vysoké náklady surovin nebo energie, který by vedl k domněnce, že Turecko není vhodnou zemí pro stanovení normální hodnoty. |
| --- | --- |

(85)

Komise poté zkoumala, zda je výběr Turecka jako srovnatelné země přiměřený. Byl vyvozen závěr, že navzdory tomu, že Turecko má pouze jediného výrobce dotčeného výrobku, jedná se o otevřený trh s nízkým dovozním clem a významnými dovozy z třetích zemí. Při šetření nebyl dále zjištěn žádný důvod, např. nepřiměřeně vysoké náklady surovin nebo energie, který by vedl k domněnce, že Turecko není vhodnou zemí pro stanovení normální hodnoty.

| (86) | Údaje, které ve své odpovědi poskytl spolupracující výrobce v Turecku, byly ověřeny na místě a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, jež mohou být základem běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(86)

Údaje, které ve své odpovědi poskytl spolupracující výrobce v Turecku, byly ověřeny na místě a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, jež mohou být základem běžné hodnoty.

| (87) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(87)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

ii)   Běžná hodnota

| (88) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla stanovena běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na tureckém trhu za srovnatelné typy výrobků, v souladu s výše uvedenou metodikou. |
| --- | --- |

(88)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla stanovena běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na tureckém trhu za srovnatelné typy výrobků, v souladu s výše uvedenou metodikou.

| (89) | Jelikož prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu byl reprezentativní a celkově ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě veškerých cen zaplacených či splatných na tureckém trhu za srovnatelné typy výrobků v případě prodeje uskutečněného v běžném obchodním styku, jak je popsáno v 25. a 26. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(89)

Jelikož prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu byl reprezentativní a celkově ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě veškerých cen zaplacených či splatných na tureckém trhu za srovnatelné typy výrobků v případě prodeje uskutečněného v běžném obchodním styku, jak je popsáno v 25. a 26. bodě odůvodnění.

3.4.   Vývozní ceny

| (90) | Všichni spolupracující vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení nebo společností, které nejsou ve spojení, se sídlem v ČLR, v Hongkongu nebo ve Společenství. |
| --- | --- |

(90)

Všichni spolupracující vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení nebo společností, které nejsou ve spojení, se sídlem v ČLR, v Hongkongu nebo ve Společenství.

| (91) | Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo pro nezávislé odběratele ve Společenství, vývozní ceny se v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení zakládaly na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(91)

Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo pro nezávislé odběratele ve Společenství, vývozní ceny se v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení zakládaly na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných.

| (92) | Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství, vývozní cena byla stanovena na základě metody stanovené v 33. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(92)

Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství, vývozní cena byla stanovena na základě metody stanovené v 33. bodě odůvodnění.

3.5.   Srovnání

| (93) | Byly provedeny úpravy (bylo-li to vhodné) v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení týkající se nákladů na dopravu, pojištění a manipulaci a vedlejších nákladů, balení, úvěrů, bankovních poplatků a provizí v případě, že byly přiměřené, přesné a doložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(93)

Byly provedeny úpravy (bylo-li to vhodné) v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení týkající se nákladů na dopravu, pojištění a manipulaci a vedlejších nákladů, balení, úvěrů, bankovních poplatků a provizí v případě, že byly přiměřené, přesné a doložené ověřenými důkazy.

| (94) | U prodeje uskutečňovaného prostřednictvím obchodních společností ve spojení se použila úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, pokud bylo prokázáno, že tyto společnosti vykonávají obdobné funkce jako zástupce pracující za provizi. V tomto ohledu bylo zjištěno, že rozvržení prodejních, správních a režijních nákladů poskytnuté společností ve spojení bylo spolehlivé a úprava byla založena na této výši prodejních, správních a režijních nákladů a na ziskovém rozpětí ve výši 5 %, jež se při neexistenci smysluplných údajů od spolupracujících dovozců nebo obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, považovalo za přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(94)

U prodeje uskutečňovaného prostřednictvím obchodních společností ve spojení se použila úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, pokud bylo prokázáno, že tyto společnosti vykonávají obdobné funkce jako zástupce pracující za provizi. V tomto ohledu bylo zjištěno, že rozvržení prodejních, správních a režijních nákladů poskytnuté společností ve spojení bylo spolehlivé a úprava byla založena na této výši prodejních, správních a režijních nákladů a na ziskovém rozpětí ve výši 5 %, jež se při neexistenci smysluplných údajů od spolupracujících dovozců nebo obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, považovalo za přiměřené ziskové rozpětí.

3.6.   Dumpingová rozpětí

a)   V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, jimž byl přiznán status tržního hospodářství

| (95) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny prokázalo, že u dvou ze tří dotčených vývozců bylo dumpingové rozpětí nižší než 2 %, tj. minimální. Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla prozatímně stanovena takto:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | minimální |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | minimální |

(95)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny prokázalo, že u dvou ze tří dotčených vývozců bylo dumpingové rozpětí nižší než 2 %, tj. minimální. Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla prozatímně stanovena takto:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

minimální

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

minimální

b)   V případě všech ostatních vyvážejících výrobců

| (96) | Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR, bylo vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni spolupráce (jak bylo uvedeno výše) provedeno srovnání vážené průměrné vývozní ceny tří spolupracujících vývozců, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, a běžné hodnoty vypočtené na základě údajů ze srovnatelné země podle jejich úrovně ze závodu. |
| --- | --- |

(96)

Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR, bylo vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni spolupráce (jak bylo uvedeno výše) provedeno srovnání vážené průměrné vývozní ceny tří spolupracujících vývozců, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, a běžné hodnoty vypočtené na základě údajů ze srovnatelné země podle jejich úrovně ze závodu.

| (97) | Na základě toho byla celostátní výše dumpingu prozatímně stanovena na 102,7 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením. |
| --- | --- |

(97)

Na základě toho byla celostátní výše dumpingu prozatímně stanovena na 102,7 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.

4.   Tchaj-wan

4.1.   Běžná hodnota

| (98) | Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění. Pro všechny typy výrobků se proto běžná hodnota zakládala na cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na Tchaj-wanu v běžném obchodním styku, jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, jelikož prodej představoval ve všech případech alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku. |
| --- | --- |

(98)

Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění. Pro všechny typy výrobků se proto běžná hodnota zakládala na cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na Tchaj-wanu v běžném obchodním styku, jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, jelikož prodej představoval ve všech případech alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku.

4.2.   Vývozní cena

| (99) | Vývoz jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce se uskutečňoval přímo pro nezávislé odběratele ve Společenství. Vývozní cena se proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení zakládala na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(99)

Vývoz jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce se uskutečňoval přímo pro nezávislé odběratele ve Společenství. Vývozní cena se proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení zakládala na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných.

4.3.   Srovnání

| (100) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány podle jejich úrovně ze závodu, jak bylo popsáno výše, s případnými úpravami v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se rabatů, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení a úvěrů. |
| --- | --- |

(100)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány podle jejich úrovně ze závodu, jak bylo popsáno výše, s případnými úpravami v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se rabatů, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení a úvěrů.

| (101) | Spolupracující vyvážející výrobce požadoval úpravu obchodní úrovně z toho důvodu, že některé jeho domácí prodeje se údajně uskutečnily na obchodní úrovni, která není srovnatelná s jeho vývozem. V průběhu šetření bylo zjištěno, že úroveň obchodu nahlášená u jednoho hlavního domácího odběratele byla chybná, což vyvolalo vážné pochybnosti ohledně spolehlivosti klasifikace odběratelů, jež byla poskytnuta k doložení úpravy obchodní úrovně. V každém případě bylo zjištěno, že údajné rozdíly v cenách mezi jednotlivými kategoriemi nebyly v průběhu období šetření jednotné u všech typů výrobků, žádost bylo proto nutno zamítnout. |
| --- | --- |

(101)

Spolupracující vyvážející výrobce požadoval úpravu obchodní úrovně z toho důvodu, že některé jeho domácí prodeje se údajně uskutečnily na obchodní úrovni, která není srovnatelná s jeho vývozem. V průběhu šetření bylo zjištěno, že úroveň obchodu nahlášená u jednoho hlavního domácího odběratele byla chybná, což vyvolalo vážné pochybnosti ohledně spolehlivosti klasifikace odběratelů, jež byla poskytnuta k doložení úpravy obchodní úrovně. V každém případě bylo zjištěno, že údajné rozdíly v cenách mezi jednotlivými kategoriemi nebyly v průběhu období šetření jednotné u všech typů výrobků, žádost bylo proto nutno zamítnout.

| (102) | Spolupracující vyvážející výrobce žádal o úpravu rozdílů v zaplacených provizích s odvoláním zejména na provize zaplacené zástupci na Tchaj-wanu za prodej na tchajwanském trhu. V průběhu šetření však bylo na základě informací poskytnutých vyvážejícím výrobcem zjištěno, že zástupce vykonával obdobné funkce, jako jsou funkce vykonávané prodejním oddělením vyvážejícího výrobce v případě vývozu. Ačkoliv bylo zjištěno, že tomuto zástupci byly provize skutečně vyplaceny, nebylo shledáno, že by ovlivnily srovnatelnost cen na domácím trhu a vývozních cen. Žádost byla proto zamítnuta, jelikož nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 10 prvním pododstavci základního nařízení. |
| --- | --- |

(102)

Spolupracující vyvážející výrobce žádal o úpravu rozdílů v zaplacených provizích s odvoláním zejména na provize zaplacené zástupci na Tchaj-wanu za prodej na tchajwanském trhu. V průběhu šetření však bylo na základě informací poskytnutých vyvážejícím výrobcem zjištěno, že zástupce vykonával obdobné funkce, jako jsou funkce vykonávané prodejním oddělením vyvážejícího výrobce v případě vývozu. Ačkoliv bylo zjištěno, že tomuto zástupci byly provize skutečně vyplaceny, nebylo shledáno, že by ovlivnily srovnatelnost cen na domácím trhu a vývozních cen. Žádost byla proto zamítnuta, jelikož nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 10 prvním pododstavci základního nařízení.

| (103) | Vyvážející výrobce dále žádal o úpravu nákladů na dopravu, které vznikly na domácím trhu. Společnost však nemohla tuto žádost patřičně odůvodnit a předložené doklady byly částečně nesprávné. Proto bylo oznámeno, že podle článku 18 základního nařízení se uplatní ustanovení o částečné spolupráci. Jelikož společnost neposkytla s ohledem na předložené doklady dostatečné vysvětlení, použily se při výpočtu dumpingu dostupné skutečnosti týkající se nákladů na dopravu na domácím trhu. Úprava byla založena na částkách, které bylo možno odůvodnit fakturami od dopravců. |
| --- | --- |

(103)

Vyvážející výrobce dále žádal o úpravu nákladů na dopravu, které vznikly na domácím trhu. Společnost však nemohla tuto žádost patřičně odůvodnit a předložené doklady byly částečně nesprávné. Proto bylo oznámeno, že podle článku 18 základního nařízení se uplatní ustanovení o částečné spolupráci. Jelikož společnost neposkytla s ohledem na předložené doklady dostatečné vysvětlení, použily se při výpočtu dumpingu dostupné skutečnosti týkající se nákladů na dopravu na domácím trhu. Úprava byla založena na částkách, které bylo možno odůvodnit fakturami od dopravců.

4.4.   Dumpingová rozpětí

| (104) | Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká a nebyl důvod domnívat se, že se některý z vyvážejících výrobců úmyslně zdržel spolupráce, bylo zbytkové dumpingové rozpětí použitelné pro všechny další vývozce na Tchaj-wanu stanoveno na stejné úrovni jako rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(104)

Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká a nebyl důvod domnívat se, že se některý z vyvážejících výrobců úmyslně zdržel spolupráce, bylo zbytkové dumpingové rozpětí použitelné pro všechny další vývozce na Tchaj-wanu stanoveno na stejné úrovni jako rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce.

| (105) | Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla prozatímně stanovena takto:






  San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| --- | --- | --- |
| Všechny ostatní společnosti | 22,6 % |

(105)

Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla prozatímně stanovena takto:

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Všechny ostatní společnosti

22,6 %

D.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (106) | Ve Společenství vyrábějí obdobný výrobek dva výrobci se sídlem v Německu, jejichž jménem byl podnět podán a kteří při šetření spolupracovali. V průběhu období šetření jejich výroba v rozpětí od 24 000 do 29 000 tun představovala 100 % výroby Společenství. Má se dále za to, že oba výrobci představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Jeden vyvážející výrobce uvedl, že jeden z výrobců ve Společenství dovážel během období šetření dotčený výrobek z Číny, a měl by proto být vyloučen z definice výrobního odvětví Společenství. Úroveň dovozu však byla nízká, jak je uvedeno také ve 151. bodě odůvodnění, a dovoz se uskutečňoval pouze za účelem udržení odběratelů na celém světě. Mimoto se mělo za to, že dovoz tohoto výrobce ve Společenství byl spíše jednáním v sebeobraně proti dumpingovým dovozům než újmou, kterou si sám přivodil, jelikož úroveň průměrných cen při dalším prodeji byla podstatně vyšší než ceny čínského dovozu. Z toho důvodu se tito dva výrobci ve Společenství považovali za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(106)

Ve Společenství vyrábějí obdobný výrobek dva výrobci se sídlem v Německu, jejichž jménem byl podnět podán a kteří při šetření spolupracovali. V průběhu období šetření jejich výroba v rozpětí od 24 000 do 29 000 tun představovala 100 % výroby Společenství. Má se dále za to, že oba výrobci představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Jeden vyvážející výrobce uvedl, že jeden z výrobců ve Společenství dovážel během období šetření dotčený výrobek z Číny, a měl by proto být vyloučen z definice výrobního odvětví Společenství. Úroveň dovozu však byla nízká, jak je uvedeno také ve 151. bodě odůvodnění, a dovoz se uskutečňoval pouze za účelem udržení odběratelů na celém světě. Mimoto se mělo za to, že dovoz tohoto výrobce ve Společenství byl spíše jednáním v sebeobraně proti dumpingovým dovozům než újmou, kterou si sám přivodil, jelikož úroveň průměrných cen při dalším prodeji byla podstatně vyšší než ceny čínského dovozu. Z toho důvodu se tito dva výrobci ve Společenství považovali za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.

2.   Spotřeba Společenství

| (107) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Společenství dvou výrobců ve Společenství, dovozů z dotčených zemí a ostatních třetích zemí s příslušnými kódy KN podle údajů Eurostatu a v případě Tchaj-wanu a USA na základě skutečných ověřených údajů. Co se týká ČLR, objem dovozu nahlášený spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci nepředstavoval celkový dovoz z ČLR. Proto co se týká dovozu z ČLR, mělo se za to, že nejspolehlivějším zdrojem informací pro účely zjištění celkové spotřeby Společenství jsou údaje Eurostatu. |
| --- | --- |

(107)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Společenství dvou výrobců ve Společenství, dovozů z dotčených zemí a ostatních třetích zemí s příslušnými kódy KN podle údajů Eurostatu a v případě Tchaj-wanu a USA na základě skutečných ověřených údajů. Co se týká ČLR, objem dovozu nahlášený spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci nepředstavoval celkový dovoz z ČLR. Proto co se týká dovozu z ČLR, mělo se za to, že nejspolehlivějším zdrojem informací pro účely zjištění celkové spotřeby Společenství jsou údaje Eurostatu.

| (108) | Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, dotčený výrobek má v současnosti kódy KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80. Údaje Eurostatu týkající se kódu KN ex 2842 90 80 zahrnují jeden konkrétní typ persíranů (monopersíran) dovážený převážně z USA a jiné výrobky, např. soli anorganických kyselin nebo peroxokyselin, které nejsou dotčeným výrobkem. Jelikož nebylo možno získat z této širší kategorie výrobků údaje pouze pro persírany, mělo se za to, že by údaje Eurostatu o dovozu týkající se tohoto kódu KN neposkytovaly spolehlivý obrázek o situaci, proto by se neměly použít. Jak je však uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, co se týká USA a Tchaj-wanu, byly použity skutečné ověřené údaje o dovozu. |
| --- | --- |

(108)

Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, dotčený výrobek má v současnosti kódy KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80. Údaje Eurostatu týkající se kódu KN ex 2842 90 80 zahrnují jeden konkrétní typ persíranů (monopersíran) dovážený převážně z USA a jiné výrobky, např. soli anorganických kyselin nebo peroxokyselin, které nejsou dotčeným výrobkem. Jelikož nebylo možno získat z této širší kategorie výrobků údaje pouze pro persírany, mělo se za to, že by údaje Eurostatu o dovozu týkající se tohoto kódu KN neposkytovaly spolehlivý obrázek o situaci, proto by se neměly použít. Jak je však uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, co se týká USA a Tchaj-wanu, byly použity skutečné ověřené údaje o dovozu.

| (109) | Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období spotřeba vzrostla o 7 %.
  Tabulka 1
  Spotřeba v EU (objem) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v tunách (rozpětí) | 37 000–42 000 | 40 000–45 000 | 39 000–44 000 | 40 000–45 000 |
| Spotřeba (index) | 100 | 108 | 105 | 107 |

(109)

Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období spotřeba vzrostla o 7 %.

Tabulka 1

Spotřeba v EU (objem)

2003

2004

2005

OŠ

Spotřeba v tunách (rozpětí)

37 000–42 000

40 000–45 000

39 000–44 000

40 000–45 000

Spotřeba (index)

100

108

105

107

3.   Souhrnné posouzení vlivu dotčených dovozů

| (110) | Komise zkoumala, zda by se dovozy persíranů pocházejících z ČLR, Tchaj-wanu a USA měly posuzovat souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(110)

Komise zkoumala, zda by se dovozy persíranů pocházejících z ČLR, Tchaj-wanu a USA měly posuzovat souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (111) | Dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozům z každé z dotčených zemí bylo nad úrovní minimální hranice vymezené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objemy dovozů z každé z těchto zemí nebyly zanedbatelné ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, tj. jejich podíly na trhu v období šetření dosáhly 14,9 %, 5,9 %, resp. 9,3 %. Jak je uvedeno v 95. bodě odůvodnění, u dvou vyvážejících výrobců v ČLR bylo zjištěné dumpingové rozpětí nižší než minimální hranice. K dovozům těchto dvou společností se proto nepřihlíželo. |
| --- | --- |

(111)

Dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozům z každé z dotčených zemí bylo nad úrovní minimální hranice vymezené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objemy dovozů z každé z těchto zemí nebyly zanedbatelné ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, tj. jejich podíly na trhu v období šetření dosáhly 14,9 %, 5,9 %, resp. 9,3 %. Jak je uvedeno v 95. bodě odůvodnění, u dvou vyvážejících výrobců v ČLR bylo zjištěné dumpingové rozpětí nižší než minimální hranice. K dovozům těchto dvou společností se proto nepřihlíželo.

| (112) | Co se týká podmínek hospodářské soutěže, šetření prokázalo (jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění), že persírany dovážené z dotčených zemí a persírany výrobního odvětví Společenství jsou obdobné, pokud jde o jejich základní fyzikální a technické vlastnosti. Rovněž persírany pocházející z těchto zemí na straně jedné a persírany vyráběné a prodávané ve Společenství na straně druhé byly prodávány prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za obdobných obchodních podmínek; vzájemně proto soutěží. Bylo rovněž zjištěno, že vývozní ceny ČLR, Tchaj-wanu a USA vykazovaly v posuzovaném období obdobný trend a byly významně nižší než ceny Společenství. |
| --- | --- |

(112)

Co se týká podmínek hospodářské soutěže, šetření prokázalo (jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění), že persírany dovážené z dotčených zemí a persírany výrobního odvětví Společenství jsou obdobné, pokud jde o jejich základní fyzikální a technické vlastnosti. Rovněž persírany pocházející z těchto zemí na straně jedné a persírany vyráběné a prodávané ve Společenství na straně druhé byly prodávány prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za obdobných obchodních podmínek; vzájemně proto soutěží. Bylo rovněž zjištěno, že vývozní ceny ČLR, Tchaj-wanu a USA vykazovaly v posuzovaném období obdobný trend a byly významně nižší než ceny Společenství.

| (113) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení a že dovoz z dotčených zemí by se měl posuzovat souhrnně. |
| --- | --- |

(113)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení a že dovoz z dotčených zemí by se měl posuzovat souhrnně.

4.   Dovozy z dotčených zemí

4.1.   Objem a podíl dotčených dovozů na trhu

| (114) | Dovoz z dotčených zemí mezi rokem 2003 a obdobím šetření vzrostl o 43 %. Zatímco v roce 2003 tyto dovozy činily 8 778 tun, v období šetření dosáhly výše 12 593 tun. Nárůst dovozu byl zvlášť výrazný mezi rokem 2003 a 2004, kdy se dovoz zvýšil o 31 %.
  Tabulka 2
  Dovozy z dotčených zemí









  Dovozy (v tunách) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 3 214 | 5 228 | 5 811 | 6 235 |
| Index | 100 | 163 | 181 | 194 |
| Tchaj-wan | 2 080 | 2 760 | 2 700 | 2 480 |
| Index | 100 | 133 | 130 | 119 |
| USA | 3 484 | 3 499 | 3 818 | 3 878 |
| Index | 100 | 100 | 110 | 111 |
| Dotčené země celkem | 8 778 | 11 487 | 12 329 | 12 593 |
| Index | 100 | 131 | 140 | 143 |

(114)

Dovoz z dotčených zemí mezi rokem 2003 a obdobím šetření vzrostl o 43 %. Zatímco v roce 2003 tyto dovozy činily 8 778 tun, v období šetření dosáhly výše 12 593 tun. Nárůst dovozu byl zvlášť výrazný mezi rokem 2003 a 2004, kdy se dovoz zvýšil o 31 %.

Tabulka 2

Dovozy z dotčených zemí

Dovozy (v tunách)

2003

2004

2005

OŠ

ČLR

3 214

5 228

5 811

6 235

Index

100

163

181

194

Tchaj-wan

2 080

2 760

2 700

2 480

Index

100

133

130

119

USA

3 484

3 499

3 818

3 878

Index

100

100

110

111

Dotčené země celkem

8 778

11 487

12 329

12 593

Index

100

131

140

143

| (115) | Podíl dotčených zemí na trhu se mezi rokem 2003 a obdobím šetření zvýšil z 22,6 % na 30,2 %, tj. o 7,6 procentního bodu. Nárůst byl zvlášť výrazný mezi rokem 2003 a 2004, kdy podíl na trhu stoupl o 4,8 procentního bodu.
  Tabulka 3
  Podíl dotčených zemí na trhu









  Podíly na trhu | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 8,3 % | 12,5 % | 14,3 % | 14,9 % |
| Tchaj-wan | 5,3 % | 6,6 % | 6,6 % | 5,9 % |
| USA | 9,0 % | 8,3 % | 9,4 % | 9,3 % |
| Dotčené země celkem | 22,6 % | 27,4 % | 30,3 % | 30,2 % |

(115)

Podíl dotčených zemí na trhu se mezi rokem 2003 a obdobím šetření zvýšil z 22,6 % na 30,2 %, tj. o 7,6 procentního bodu. Nárůst byl zvlášť výrazný mezi rokem 2003 a 2004, kdy podíl na trhu stoupl o 4,8 procentního bodu.

Tabulka 3

Podíl dotčených zemí na trhu

Podíly na trhu

2003

2004

2005

OŠ

ČLR

8,3 %

12,5 %

14,3 %

14,9 %

Tchaj-wan

5,3 %

6,6 %

6,6 %

5,9 %

USA

9,0 %

8,3 %

9,4 %

9,3 %

Dotčené země celkem

22,6 %

27,4 %

30,3 %

30,2 %

4.2.   Ceny

| (116) | Od roku 2003 do období šetření se ceny dovozu z dotčených zemí snížily o 12 %. Poklesly z 946 EUR/tuna v roce 2003 na 828 EUR/tuna v období šetření.
  Tabulka 4
  Ceny dotčených dovozů









  Jednotkové ceny (v EUR/tuna) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dotčené země celkem | 946 | 852 | 779 | 828 |
| Index | 100 | 90 | 82 | 88 |

(116)

Od roku 2003 do období šetření se ceny dovozu z dotčených zemí snížily o 12 %. Poklesly z 946 EUR/tuna v roce 2003 na 828 EUR/tuna v období šetření.

Tabulka 4

Ceny dotčených dovozů

Jednotkové ceny (v EUR/tuna)

2003

2004

2005

OŠ

Dotčené země celkem

946

852

779

828

Index

100

90

82

88

4.3.   Cenové podbízení

| (117) | S cílem odhalit cenové podbízení byl proveden rozbor údajů o cenách vztahujících se k období šetření. Odpovídající prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly čisté ceny po odečtení slev a rabatů. Podle potřeby byly tyto ceny upraveny na cenu ze závodu, tj. s vyloučením nákladů na dopravu ve Společenství. Dovozní ceny dotčených zemí byly také čisté ceny bez slev a rabatů a podle potřeby byly upraveny na ceny CIF na hranice Společenství. |
| --- | --- |

(117)

S cílem odhalit cenové podbízení byl proveden rozbor údajů o cenách vztahujících se k období šetření. Odpovídající prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly čisté ceny po odečtení slev a rabatů. Podle potřeby byly tyto ceny upraveny na cenu ze závodu, tj. s vyloučením nákladů na dopravu ve Společenství. Dovozní ceny dotčených zemí byly také čisté ceny bez slev a rabatů a podle potřeby byly upraveny na ceny CIF na hranice Společenství.

| (118) | Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny dotčených zemí byly porovnány na stejné úrovni obchodování, a sice na úrovni prodeje nezávislým odběratelům na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(118)

Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny dotčených zemí byly porovnány na stejné úrovni obchodování, a sice na úrovni prodeje nezávislým odběratelům na trhu Společenství.

| (119) | V průběhu období šetření vážený průměr rozpětí cenového podbízení vyjádřený v procentech prodejních cen výrobního odvětví Společenství činil u tchajwanského vývozce 30,2 %, pro ČLR 30,3 % a pro USA 7,4 %. Celkový vážený průměr rozpětí cenového podbízení pro všechny dotčené země v období šetření činil 22,7 %. |
| --- | --- |

(119)

V průběhu období šetření vážený průměr rozpětí cenového podbízení vyjádřený v procentech prodejních cen výrobního odvětví Společenství činil u tchajwanského vývozce 30,2 %, pro ČLR 30,3 % a pro USA 7,4 %. Celkový vážený průměr rozpětí cenového podbízení pro všechny dotčené země v období šetření činil 22,7 %.

5.   Situace výrobního odvětví Společenství

| (120) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství vyhodnocení všech hospodářských činitelů, které měly vliv na stav výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období. Vzhledem k tomu, že se analýza týká jen dvou společností, je z důvodu zachování důvěrnosti většina ukazatelů uvedena v indexované podobě nebo je uvedeno rozpětí. |
| --- | --- |

(120)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství vyhodnocení všech hospodářských činitelů, které měly vliv na stav výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období. Vzhledem k tomu, že se analýza týká jen dvou společností, je z důvodu zachování důvěrnosti většina ukazatelů uvedena v indexované podobě nebo je uvedeno rozpětí.

5.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba v tunách (rozpětí) | 29 000–34 000 | 29 000–34 000 | 26 000–31 000 | 24 000–29 000 |
| Výroba (index) | 100 | 100 | 90 | 86 |
| Výrobní kapacita v tunách (rozpětí) | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 |
| Výrobní kapacita (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity | 83 % | 83 % | 75 % | 71 % |

2003

2004

2005

OŠ

Výroba v tunách (rozpětí)

29 000–34 000

29 000–34 000

26 000–31 000

24 000–29 000

Výroba (index)

100

100

90

86

Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

Výrobní kapacita (index)

100

100

100

100

Využití kapacity

83 %

83 %

75 %

71 %

| (121) | Mezi rokem 2003 a obdobím šetření vykazoval objem výroby výrobního odvětví Společenství jasně negativní tendenci. Zatímco v období od roku 2003 do roku 2004 byl objem výroby stálý, v roce 2005 náhle poklesl o 10 % a tento trend pokračoval i v období šetření. Ačkoliv v období šetření činilo využití kapacity více než 70 %, celkově se výroba výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období snížila o 14 %. |
| --- | --- |

(121)

Mezi rokem 2003 a obdobím šetření vykazoval objem výroby výrobního odvětví Společenství jasně negativní tendenci. Zatímco v období od roku 2003 do roku 2004 byl objem výroby stálý, v roce 2005 náhle poklesl o 10 % a tento trend pokračoval i v období šetření. Ačkoliv v období šetření činilo využití kapacity více než 70 %, celkově se výroba výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období snížila o 14 %.

| (122) | Výrobní kapacita byla mezi rokem 2003 a obdobím šetření stálá. |
| --- | --- |

(122)

Výrobní kapacita byla mezi rokem 2003 a obdobím šetření stálá.

5.2.   Objem prodeje, podíly na trhu, růst a průměrná jednotková cena v ES

| (123) | V níže uvedené tabulce je uvedena výkonnost výrobního odvětví Společenství v poměru k jeho prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.
  Tabulka 6
  Objem prodeje, podíl na trhu, ceny a průměrné jednotkové ceny ve Společenství | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (index) | 100 | 96 | 91 | 90 |
| Podíl na trhu (index) | 100 | 89 | 87 | 84 |
| Jednotkové ceny v EUR (rozpětí) | 1 000–1 400 | 900–1 300 | 900–1 300 | 850–1 250 |
| Jednotkové ceny (index) | 100 | 93 | 93 | 92 |

(123)

V níže uvedené tabulce je uvedena výkonnost výrobního odvětví Společenství v poměru k jeho prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.

Tabulka 6

Objem prodeje, podíl na trhu, ceny a průměrné jednotkové ceny ve Společenství

2003

2004

2005

OŠ

Objem prodeje (index)

100

96

91

90

Podíl na trhu (index)

100

89

87

84

Jednotkové ceny v EUR (rozpětí)

1 000–1 400

900–1 300

900–1 300

850–1 250

Jednotkové ceny (index)

100

93

93

92

| (124) | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období postupně snížil o 10 %. To je nutno posuzovat v kontextu rostoucí spotřeby v ES. |
| --- | --- |

(124)

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období postupně snížil o 10 %. To je nutno posuzovat v kontextu rostoucí spotřeby v ES.

| (125) | Celkově se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu mezi rokem 2003 a obdobím šetření trvale snižoval, a to o 11 procentních bodů. Pokles byl zvlášť zřetelný mezi rokem 2003 a 2004, kdy došlo k úbytku ve výši 7,6 procentního bodu. Jak pokles objemu prodeje, tak snížení podílů na trhu je nutno posuzovat na základě vývoje spotřeby Společenství, která vzrostla o 7 %, a rostoucího dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období. Během téhož období jednotkové náklady výrobního odvětví Společenství vzrostly o 5 %. Pokles objemu výroby při stálé kapacitě vedl k rozvržení vyšších režijních nákladů na jednotku. |
| --- | --- |

(125)

Celkově se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu mezi rokem 2003 a obdobím šetření trvale snižoval, a to o 11 procentních bodů. Pokles byl zvlášť zřetelný mezi rokem 2003 a 2004, kdy došlo k úbytku ve výši 7,6 procentního bodu. Jak pokles objemu prodeje, tak snížení podílů na trhu je nutno posuzovat na základě vývoje spotřeby Společenství, která vzrostla o 7 %, a rostoucího dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období. Během téhož období jednotkové náklady výrobního odvětví Společenství vzrostly o 5 %. Pokles objemu výroby při stálé kapacitě vedl k rozvržení vyšších režijních nákladů na jednotku.

| (126) | Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období rovněž snížily o 8 %. Tento pokles cen ukazuje, že výrobní odvětví Společenství nemohlo přenést nárůst celkových nákladů na své odběratele. Výrobní odvětví Společenství muselo naopak ceny snížit, aby nepřišlo o další odběratele nebo zakázky. |
| --- | --- |

(126)

Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období rovněž snížily o 8 %. Tento pokles cen ukazuje, že výrobní odvětví Společenství nemohlo přenést nárůst celkových nákladů na své odběratele. Výrobní odvětví Společenství muselo naopak ceny snížit, aby nepřišlo o další odběratele nebo zakázky.

5.3.   Zásoby

| (127) | Následující údaje ukazují objem zásob na konci každého období.
  Tabulka 7
  Zásoby | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby v tunách (rozpětí) | 2 000–2 500 | 1 800–2 300 | 2 700–3 200 | 2 100–2 600 |
| Zásoby (index) | 100 | 83 | 124 | 103 |

(127)

Následující údaje ukazují objem zásob na konci každého období.

Tabulka 7

Zásoby

2003

2004

2005

OŠ

Zásoby v tunách (rozpětí)

2 000–2 500

1 800–2 300

2 700–3 200

2 100–2 600

Zásoby (index)

100

83

124

103

| (128) | Šetření prokázalo, že zásoby nelze považovat za smysluplný činitel újmy, jelikož velká většina výroby se uskutečňuje na zakázku. Tendence týkající se zásob jsou proto uvedeny pro informaci. Výše zásob byla v každém případě celkově poměrně stálá. Mezi rokem 2003 a 2004 se snížila o 17 %, poté se do konce roku 2005 zvýšila o 41 %, načež opět poklesla o 21 % a dosáhla téměř stejné úrovně jako v roce 2003. |
| --- | --- |

(128)

Šetření prokázalo, že zásoby nelze považovat za smysluplný činitel újmy, jelikož velká většina výroby se uskutečňuje na zakázku. Tendence týkající se zásob jsou proto uvedeny pro informaci. Výše zásob byla v každém případě celkově poměrně stálá. Mezi rokem 2003 a 2004 se snížila o 17 %, poté se do konce roku 2005 zvýšila o 41 %, načež opět poklesla o 21 % a dosáhla téměř stejné úrovně jako v roce 2003.

5.4.   Investice a schopnost získávat kapitál

Tabulka 8

Investice

| | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (index) | 100 | 21 | 28 | 55 |

2003

2004

2005

OŠ

Investice (index)

100

21

28

55

| (129) | Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se investice do výroby obdobného výrobku snížily o 45 %. Po prudkém poklesu ve výši 79 % mezi rokem 2003 a 2004 zůstaly v roce 2004 na nízké úrovni. V průběhu období šetření se hodnota investic v porovnání s rokem 2003 zvýšila o 27 %, zůstala však na nízké úrovni. Během šetření bylo zjištěno, že se investice do budov, vybavení a strojů uskutečnily převážně za účelem zachování výrobní kapacity. Vzhledem k výše uvedenému nízkému využití výrobní kapacity nebylo cílem investic v žádném případě zvýšení celkové výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(129)

Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se investice do výroby obdobného výrobku snížily o 45 %. Po prudkém poklesu ve výši 79 % mezi rokem 2003 a 2004 zůstaly v roce 2004 na nízké úrovni. V průběhu období šetření se hodnota investic v porovnání s rokem 2003 zvýšila o 27 %, zůstala však na nízké úrovni. Během šetření bylo zjištěno, že se investice do budov, vybavení a strojů uskutečnily převážně za účelem zachování výrobní kapacity. Vzhledem k výše uvedenému nízkému využití výrobní kapacity nebylo cílem investic v žádném případě zvýšení celkové výrobní kapacity.

| (130) | Šetření prokázalo, že se finanční výsledky výrobního odvětví Společenství zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál. |
| --- | --- |

(130)

Šetření prokázalo, že se finanční výsledky výrobního odvětví Společenství zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.

5.5.   Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok

Tabulka 9

Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok

| | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v ES (rozpětí) | 15–25 % | 10–20 % | 2–11 % | 1–10 % |
| Ziskovost prodeje v ES (index) | 100 | 79 | 26 | 20 |
| Návratnost celkových investic (rozpětí) | 30–40 % | 20–30 % | 5–15 % | 1–10 % |
| Návratnost celkových investic (index) | 100 | 77 | 26 | 19 |
| Peněžní tok (index) | 100 | 88 | 41 | 28 |

2003

2004

2005

OŠ

Ziskovost prodeje v ES (rozpětí)

15–25 %

10–20 %

2–11 %

1–10 %

Ziskovost prodeje v ES (index)

100

79

26

20

Návratnost celkových investic (rozpětí)

30–40 %

20–30 %

5–15 %

1–10 %

Návratnost celkových investic (index)

100

77

26

19

Peněžní tok (index)

100

88

41

28

| (131) | Pokles objemu prodeje spolu s klesajícími prodejními cenami mezi rokem 2003 a obdobím šetření významně postihly ziskovost výrobního odvětví Společenství, tj. ta se mezi rokem 2003 a obdobím šetření snížila o 15,5 procentního bodu. Negativní tendence byla zvlášť patrná v období od roku 2004 do roku 2005, kdy se ziskovost snížila o více než 10 procentních bodů. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením čistého zisku před zdaněním obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty fixního majetku přiděleného obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel obdobně jako ziskovost, v posuzovaném období se významně snížil, zvlášť výrazně v období od roku 2004 do roku 2005, kdy návratnost investic poklesla o 17 procentních bodů. Co se týká peněžního toku vytvořeného výrobním odvětvím Společenství, byla zjištěna stejně nepříznivá tendence, což vedlo k výraznému celkovému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření. |
| --- | --- |

(131)

Pokles objemu prodeje spolu s klesajícími prodejními cenami mezi rokem 2003 a obdobím šetření významně postihly ziskovost výrobního odvětví Společenství, tj. ta se mezi rokem 2003 a obdobím šetření snížila o 15,5 procentního bodu. Negativní tendence byla zvlášť patrná v období od roku 2004 do roku 2005, kdy se ziskovost snížila o více než 10 procentních bodů. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením čistého zisku před zdaněním obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty fixního majetku přiděleného obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel obdobně jako ziskovost, v posuzovaném období se významně snížil, zvlášť výrazně v období od roku 2004 do roku 2005, kdy návratnost investic poklesla o 17 procentních bodů. Co se týká peněžního toku vytvořeného výrobním odvětvím Společenství, byla zjištěna stejně nepříznivá tendence, což vedlo k výraznému celkovému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření.

5.6.   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

Tabulka 10

Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (index) | 100 | 95 | 89 | 87 |
| Mzdové náklady (index) | 100 | 93 | 88 | 86 |
| Průměrné náklady práce | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Produktivita (index) | 100 | 105 | 101 | 99 |

2003

2004

2005

OŠ

Počet zaměstnanců (index)

100

95

89

87

Mzdové náklady (index)

100

93

88

86

Průměrné náklady práce

100

98

99

99

Produktivita (index)

100

105

101

99

| (132) | Počet pracovníků zaměstnaných výrobním odvětvím Společenství se celkově snížil o 13 %, částečně v důsledku procesu restrukturalizace na počátku posuzovaného období. Ačkoliv se celkové mzdové náklady značně snížily, průměrné mzdy byly stálé. Snížení počtu zaměstnanců bylo obdobné jako pokles výroby. V důsledku toho mohlo výrobní odvětví Společenství udržet stejnou úroveň produktivity jako v roce 2003. |
| --- | --- |

(132)

Počet pracovníků zaměstnaných výrobním odvětvím Společenství se celkově snížil o 13 %, částečně v důsledku procesu restrukturalizace na počátku posuzovaného období. Ačkoliv se celkové mzdové náklady značně snížily, průměrné mzdy byly stálé. Snížení počtu zaměstnanců bylo obdobné jako pokles výroby. V důsledku toho mohlo výrobní odvětví Společenství udržet stejnou úroveň produktivity jako v roce 2003.

5.7.   Velikost dumpingového rozpětí

| (133) | Vzhledem k objemu a ceně dumpingových dovozů nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(133)

Vzhledem k objemu a ceně dumpingových dovozů nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.

5.8.   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (134) | V prosinci 1995 Rada uložila konečné antidumpingové clo na peroxodvojsírany (persírany) pocházející z ČLR (3). Platnost těchto opatření skončila v dubnu 2002 (4). Údaje shromážděné během tohoto šetření naznačují, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství překonalo účinky dřívějšího dumpingu, jeho situace se významně zhoršila po roce 2002, kdy byla antidumpingová cla zrušena a na trh Společenství se opět dostaly dumpingové dovozy. |
| --- | --- |

(134)

V prosinci 1995 Rada uložila konečné antidumpingové clo na peroxodvojsírany (persírany) pocházející z ČLR (3). Platnost těchto opatření skončila v dubnu 2002 (4). Údaje shromážděné během tohoto šetření naznačují, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství překonalo účinky dřívějšího dumpingu, jeho situace se významně zhoršila po roce 2002, kdy byla antidumpingová cla zrušena a na trh Společenství se opět dostaly dumpingové dovozy.

5.9.   Růst

| (135) | Šetření prokázalo, že navzdory zvýšení spotřeby o 7 % výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období zaznamenalo ztráty u objemu prodeje (– 10 %) i podílu na trhu (– 11 procentních bodů). V posuzovaném období proto růstu nevyužilo. |
| --- | --- |

(135)

Šetření prokázalo, že navzdory zvýšení spotřeby o 7 % výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období zaznamenalo ztráty u objemu prodeje (– 10 %) i podílu na trhu (– 11 procentních bodů). V posuzovaném období proto růstu nevyužilo.

6.   Závěr o újmě

| (136) | V průběhu posuzovaného období se objem dumpingových dovozů persíranů z dotčených zemí významně zvýšil, tj. o 43 %, a stejně tak se o 7,6 procentního bodu zvýšily jejich podíly na trhu a v období šetření dosáhly 30,2 % trhu Společenství. Současně se ceny těchto dovozů značně snížily a byly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství v průměru o 22,7 %. |
| --- | --- |

(136)

V průběhu posuzovaného období se objem dumpingových dovozů persíranů z dotčených zemí významně zvýšil, tj. o 43 %, a stejně tak se o 7,6 procentního bodu zvýšily jejich podíly na trhu a v období šetření dosáhly 30,2 % trhu Společenství. Současně se ceny těchto dovozů značně snížily a byly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství v průměru o 22,7 %.

| (137) | Analýza ukazatelů újmy prokázala, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Společenství významně zhoršila. U všech ukazatelů újmy byla v posuzovaném období zaznamenána negativní tendence. Aby výrobní odvětví Společenství nepřišlo o další podíl na trhu a aby zachovalo výrobu na přiměřené úrovni, nemělo žádnou jinou možnost než sledovat úrovně cen stanovené dumpingovými dovozy, tj. mezi rokem 2003 a obdobím šetření muselo své ceny snížit o 8 %. To vedlo k významnému poklesu ziskovosti v posuzovaném období. Výrobní odvětví Společenství nebylo mimoto schopno přenést zvýšení nákladů na své odběratele a v průběhu posuzovaného období se jeho finanční situace významně zhoršila. |
| --- | --- |

(137)

Analýza ukazatelů újmy prokázala, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Společenství významně zhoršila. U všech ukazatelů újmy byla v posuzovaném období zaznamenána negativní tendence. Aby výrobní odvětví Společenství nepřišlo o další podíl na trhu a aby zachovalo výrobu na přiměřené úrovni, nemělo žádnou jinou možnost než sledovat úrovně cen stanovené dumpingovými dovozy, tj. mezi rokem 2003 a obdobím šetření muselo své ceny snížit o 8 %. To vedlo k významnému poklesu ziskovosti v posuzovaném období. Výrobní odvětví Společenství nebylo mimoto schopno přenést zvýšení nákladů na své odběratele a v průběhu posuzovaného období se jeho finanční situace významně zhoršila.

| (138) | Snížení objemu prodeje znamenalo rovněž to, že výrobní odvětví Společenství nemohlo využít zvýšení poptávky na trhu s persírany. |
| --- | --- |

(138)

Snížení objemu prodeje znamenalo rovněž to, že výrobní odvětví Společenství nemohlo využít zvýšení poptávky na trhu s persírany.

| (139) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(139)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Úvod

| (140) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející ze Spojených států amerických, ČLR a Tchaj-wanu způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(140)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející ze Spojených států amerických, ČLR a Tchaj-wanu způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

2.   Účinek dumpingového dovozu

| (141) | Objem dovozu z dotčených zemí se významně zvýšil o 43 % a podíl dovozu na trhu se zvýšil o 7,6 procentního bodu. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se současně snížil o přibližně 11 procentních bodů. Průměrná jednotková prodejní cena za tunu dovozu z dotčených zemí se snížila o 12 % a v období šetření byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství v průměru o 22,7 %. Významný nárůst objemu dovozu z dotčených zemí a zvýšení jeho podílu na trhu v průběhu posuzovaného období za ceny, které byly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, se časově shodovaly se zřejmým zhoršením celkové finanční situace výrobního odvětví Společenství během stejného období. Toto zhoršení je zvlášť patrné u prodejních cen, ziskovosti, návratnosti investic, peněžního toku a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(141)

Objem dovozu z dotčených zemí se významně zvýšil o 43 % a podíl dovozu na trhu se zvýšil o 7,6 procentního bodu. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se současně snížil o přibližně 11 procentních bodů. Průměrná jednotková prodejní cena za tunu dovozu z dotčených zemí se snížila o 12 % a v období šetření byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství v průměru o 22,7 %. Významný nárůst objemu dovozu z dotčených zemí a zvýšení jeho podílu na trhu v průběhu posuzovaného období za ceny, které byly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, se časově shodovaly se zřejmým zhoršením celkové finanční situace výrobního odvětví Společenství během stejného období. Toto zhoršení je zvlášť patrné u prodejních cen, ziskovosti, návratnosti investic, peněžního toku a zaměstnanosti.

| (142) | Při analýze účinku dumpingového dovozu bylo zjištěno, že cena je důležitým prvkem hospodářské soutěže, jelikož otázky kvality nehrají významnou roli. Je nutno zmínit, že ceny dumpingového dovozu byly značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství i ceny dovozů z ostatních třetích zemí. |
| --- | --- |

(142)

Při analýze účinku dumpingového dovozu bylo zjištěno, že cena je důležitým prvkem hospodářské soutěže, jelikož otázky kvality nehrají významnou roli. Je nutno zmínit, že ceny dumpingového dovozu byly značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství i ceny dovozů z ostatních třetích zemí.

| (143) | Proto byl přijat předběžný závěr, že tlak vyvinutý dotčeným dovozem, jehož objem a podíl na trhu se od roku 2003 zvyšoval a který se uskutečňoval za velmi nízké a dumpingové ceny, hrál rozhodující úlohu ve zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(143)

Proto byl přijat předběžný závěr, že tlak vyvinutý dotčeným dovozem, jehož objem a podíl na trhu se od roku 2003 zvyšoval a který se uskutečňoval za velmi nízké a dumpingové ceny, hrál rozhodující úlohu ve zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství.

3.   Účinek ostatních činitelů

a)   Dovoz z třetích zemí jiných než ČLR, USA a Tchaj-wan

Tabulka 11

Dovozy pocházející z ostatních třetích zemí (množství)

| Dovoz (v tunách) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 2 161 | 2 327 | 1 198 | 1 247 |
| Index | 100 | 108 | 55 | 58 |
| Japonsko | 146 | 0 | 24 | 10 |
| Index | 100 | 0 | 16 | 7 |
| Ostatní | 158 | 260 | 976 | 1 005 |
| Index | 100 | 165 | 618 | 636 |
| Ostatní země celkem | 2 466 | 2 587 | 2 198 | 2 262 |
| Index | 100 | 105 | 89 | 92 |

Dovoz (v tunách)

2003

2004

2005

OŠ

Turecko

2 161

2 327

1 198

1 247

Index

100

108

55

58

Japonsko

146

0

24

10

Index

100

0

16

7

Ostatní

158

260

976

1 005

Index

100

165

618

636

Ostatní země celkem

2 466

2 587

2 198

2 262

Index

100

105

89

92

Tabulka 12

Dovozy pocházející z ostatních třetích zemí (průměrná cena)

| Průměrné ceny (v EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 1 022 | 974 | 977 | 900 |
| Index | 100 | 95 | 96 | 88 |
| Japonsko | 856 | 0 | 827 | 1 635 |
| Index | 100 | 0 | 97 | 191 |
| Ostatní | 2 202 | 1 277 | 805 | 839 |
| Index | 100 | 58 | 37 | 38 |
| Ostatní země celkem | 1 088 | 1 004 | 899 | 876 |
| Index | 100 | 92 | 83 | 80 |

Průměrné ceny (v EUR)

2003

2004

2005

OŠ

Turecko

1 022

974

977

900

Index

100

95

96

88

Japonsko

856

0

827

1 635

Index

100

0

97

191

Ostatní

2 202

1 277

805

839

Index

100

58

37

38

Ostatní země celkem

1 088

1 004

899

876

Index

100

92

83

80

Tabulka 13

Podíly na trhu

| Podíly na trhu (%) | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 5,6 | 5,5 | 2,9 | 3,0 |
| Japonsko | 0,4 | 0 | 0,1 | 0,0 |
| Ostatní | 0,4 | 0,6 | 2,4 | 2,4 |
| Ostatní země celkem | 6,3 | 6,2 | 5,4 | 5,4 |

Podíly na trhu (%)

2003

2004

2005

OŠ

Turecko

5,6

5,5

2,9

3,0

Japonsko

0,4

0

0,1

0,0

Ostatní

0,4

0,6

2,4

2,4

Ostatní země celkem

6,3

6,2

5,4

5,4

| (144) | Podle údajů Eurostatu a podle informací získaných v průběhu šetření hlavní třetí zemí, z níž se dovážejí persírany, je Turecko s podílem na trhu v průběhu období šetření ve výši 3 %. Další, avšak menší vyvážející zemí je Japonsko, ačkoliv jeho objem dovozu se blíží 0 %. |
| --- | --- |

(144)

Podle údajů Eurostatu a podle informací získaných v průběhu šetření hlavní třetí zemí, z níž se dovážejí persírany, je Turecko s podílem na trhu v průběhu období šetření ve výši 3 %. Další, avšak menší vyvážející zemí je Japonsko, ačkoliv jeho objem dovozu se blíží 0 %.

| (145) | Dovoz pocházející z třetích zemí jiných než ČLR, USA a Tchaj-wan se snížil o 8 %, z 2 466 tun v roce 2003 na 2 262 tun v období šetření. Jejich podíl na trhu se proto celkově snížil z 6,3 % v roce 2003 na 5,4 % v období šetření. |
| --- | --- |

(145)

Dovoz pocházející z třetích zemí jiných než ČLR, USA a Tchaj-wan se snížil o 8 %, z 2 466 tun v roce 2003 na 2 262 tun v období šetření. Jejich podíl na trhu se proto celkově snížil z 6,3 % v roce 2003 na 5,4 % v období šetření.

| (146) | Dovoz z Turecka v roce 2003 činil 2 161 tun a v posuzovaném období se snížil o 42 % na 1 247 tun v období šetření a dosáhl podílu na trhu ve výši 3 %. Ačkoliv se dovoz z Turecka uskutečňoval za nižší ceny, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, jeho omezený a postupně se dokonce snižující podíl na trhu nebyl považován za podíl, který by měl nepříznivý účinek na situaci výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(146)

Dovoz z Turecka v roce 2003 činil 2 161 tun a v posuzovaném období se snížil o 42 % na 1 247 tun v období šetření a dosáhl podílu na trhu ve výši 3 %. Ačkoliv se dovoz z Turecka uskutečňoval za nižší ceny, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, jeho omezený a postupně se dokonce snižující podíl na trhu nebyl považován za podíl, který by měl nepříznivý účinek na situaci výrobního odvětví Společenství.

| (147) | Dovoz ze zbývajících třetích zemí je podle statistických údajů Eurostatu na velmi nízké úrovni; tj. 304 tun v roce 2003, přičemž v období šetření se toto množství zvýšilo na 1 015 tun. Přes tento nárůst se úroveň tohoto dovozu blíží minimální úrovni a v období šetření tento dovoz představoval pouze 2,4 % spotřeby Společenství. Ceny tohoto dovozu byly dále významně vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí a z Turecka. Proto se vyvozuje závěr, že tento dovoz neměl významný účinek na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(147)

Dovoz ze zbývajících třetích zemí je podle statistických údajů Eurostatu na velmi nízké úrovni; tj. 304 tun v roce 2003, přičemž v období šetření se toto množství zvýšilo na 1 015 tun. Přes tento nárůst se úroveň tohoto dovozu blíží minimální úrovni a v období šetření tento dovoz představoval pouze 2,4 % spotřeby Společenství. Ceny tohoto dovozu byly dále významně vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí a z Turecka. Proto se vyvozuje závěr, že tento dovoz neměl významný účinek na stav výrobního odvětví Společenství.

| (148) | Lze proto učinit předběžný závěr, že dovoz ze zemí jiných než z ČLR, USA a Tchaj-wan nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(148)

Lze proto učinit předběžný závěr, že dovoz ze zemí jiných než z ČLR, USA a Tchaj-wan nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

b)   Vývoz výrobního odvětví Společenství

| (149) | Vývoz persíranů uskutečněný výrobním odvětvím Společenství mimo Společenství se v posuzovaném období snižoval (o 13 %). Stejně tak se v posuzovaném období vývozní ceny výrobního odvětví Společenství snížily o 9 %. Tento vývoz však v období šetření představoval pouze 6 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství stranám, které nejsou ve spojení, proto se dospělo k závěru, že neměl významný účinek na podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(149)

Vývoz persíranů uskutečněný výrobním odvětvím Společenství mimo Společenství se v posuzovaném období snižoval (o 13 %). Stejně tak se v posuzovaném období vývozní ceny výrobního odvětví Společenství snížily o 9 %. Tento vývoz však v období šetření představoval pouze 6 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství stranám, které nejsou ve spojení, proto se dospělo k závěru, že neměl významný účinek na podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

c)   Nedumpingový dovoz pocházející z ČLR

| (150) | Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, u dvou vyvážejících výrobců bylo zjištěné dumpingové rozpětí nižší než minimální hranice. Dovoz těchto společností proto nebyl ve výše uvedené analýze újmy brán v potaz. Místo toho se zkoumalo, zda tento dovoz mohl zapříčinit podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Vzhledem k omezenému objemu tohoto dovozu, jehož podíl na trhu v období šetření dosáhl 6,9 %, se usuzovalo, že nedumpingový dovoz nemohl zpřetrhat příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(150)

Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, u dvou vyvážejících výrobců bylo zjištěné dumpingové rozpětí nižší než minimální hranice. Dovoz těchto společností proto nebyl ve výše uvedené analýze újmy brán v potaz. Místo toho se zkoumalo, zda tento dovoz mohl zapříčinit podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Vzhledem k omezenému objemu tohoto dovozu, jehož podíl na trhu v období šetření dosáhl 6,9 %, se usuzovalo, že nedumpingový dovoz nemohl zpřetrhat příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

d)   Dovoz výrobního odvětví Společenství

| (151) | Jeden výrobce ve Společenství dovážel dotčený výrobek od společnosti, s níž je ve spojení, se sídlem v ČLR a prodával jej dále na trhu Společenství. Ačkoliv ceny při dalším prodeji byly skutečně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, je nutno uvést, že objem tohoto čínského dovozu představoval pouze menší část celkového dovozu z ČLR (méně než 4 %). Tento dovoz se dále uskutečňoval pouze za účelem udržení odběratelů na celém světě, kteří by jinak dotčený výrobek nakupovali u čínských dodavatelů za dumpingové ceny. Cena při dalším prodeji na trhu Společenství byla mimoto průměrně podstatně vyšší než dovozní ceny ostatních čínských vyvážejících výrobců. Proto se dospělo k závěru, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR výrobním odvětvím Společenství nezpřetrhal příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(151)

Jeden výrobce ve Společenství dovážel dotčený výrobek od společnosti, s níž je ve spojení, se sídlem v ČLR a prodával jej dále na trhu Společenství. Ačkoliv ceny při dalším prodeji byly skutečně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, je nutno uvést, že objem tohoto čínského dovozu představoval pouze menší část celkového dovozu z ČLR (méně než 4 %). Tento dovoz se dále uskutečňoval pouze za účelem udržení odběratelů na celém světě, kteří by jinak dotčený výrobek nakupovali u čínských dodavatelů za dumpingové ceny. Cena při dalším prodeji na trhu Společenství byla mimoto průměrně podstatně vyšší než dovozní ceny ostatních čínských vyvážejících výrobců. Proto se dospělo k závěru, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR výrobním odvětvím Společenství nezpřetrhal příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

4.   Závěr o příčinné souvislosti

| (152) | Časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu z ČLR, USA a Tchaj-wanu, zvýšením podílu na trhu a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně a zřejmým zhoršením situace výrobního odvětví Společenství na straně druhé vede k závěru, že dumpingový dovoz způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Výrobní odvětví Společenství muselo zejména snížit své prodejní ceny na trhu Společenství kvůli cenovému tlaku dumpingového dovozu. Zvýšení celkových nákladů proto nemohlo být přeneseno na odběratele a zisková rozpětí se významně snížila s drastickým dopadem na celkovou finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Byl analyzován možný účinek ostatních činitelů, zejména dovozu z ostatních třetích zemí, nedumpingového dovozu pocházejícího z ČLR, vývozu výrobního odvětví Společenství a vývoje nákladů, nebylo však zjištěno, že by byly rozhodujícím důvodem újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(152)

Časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu z ČLR, USA a Tchaj-wanu, zvýšením podílu na trhu a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně a zřejmým zhoršením situace výrobního odvětví Společenství na straně druhé vede k závěru, že dumpingový dovoz způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Výrobní odvětví Společenství muselo zejména snížit své prodejní ceny na trhu Společenství kvůli cenovému tlaku dumpingového dovozu. Zvýšení celkových nákladů proto nemohlo být přeneseno na odběratele a zisková rozpětí se významně snížila s drastickým dopadem na celkovou finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Byl analyzován možný účinek ostatních činitelů, zejména dovozu z ostatních třetích zemí, nedumpingového dovozu pocházejícího z ČLR, vývozu výrobního odvětví Společenství a vývoje nákladů, nebylo však zjištěno, že by byly rozhodujícím důvodem újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (153) | Na základě výše uvedené analýzy, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od účinků dumpingových dovozů působících újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že dovozy persíranů z ČLR, USA a Tchaj-wanu způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedené analýzy, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od účinků dumpingových dovozů působících újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že dovozy persíranů z ČLR, USA a Tchaj-wanu způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (154) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo třeba posoudit, zda i přes závěry o dumpingu působícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. V tomto smyslu je třeba zvážit vliv možných opatření na všechny zúčastněné strany a také důsledky případného nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(154)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo třeba posoudit, zda i přes závěry o dumpingu působícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. V tomto smyslu je třeba zvážit vliv možných opatření na všechny zúčastněné strany a také důsledky případného nepřijetí opatření.

| (155) | Pro posouzení pravděpodobného dopadu uložení nebo neuložení opatření byly vyžádány informace od všech zúčastněných stran, o nichž buď bylo známo, že se jich tato záležitost týká, nebo které se samy přihlásily. Na tomto základě Komise rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, 12 dovozcům, jež nejsou ve spojení, a 11 uživatelům. |
| --- | --- |

(155)

Pro posouzení pravděpodobného dopadu uložení nebo neuložení opatření byly vyžádány informace od všech zúčastněných stran, o nichž buď bylo známo, že se jich tato záležitost týká, nebo které se samy přihlásily. Na tomto základě Komise rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, 12 dovozcům, jež nejsou ve spojení, a 11 uživatelům.

| (156) | Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli dva žádající výrobci ve Společenství a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(156)

Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli dva žádající výrobci ve Společenství a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení.

1.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (157) | Nepříznivá situace výrobního odvětví Společenství je důsledkem jeho problémů konkurovat levnému dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(157)

Nepříznivá situace výrobního odvětví Společenství je důsledkem jeho problémů konkurovat levnému dumpingovému dovozu.

| (158) | Očekává se, že uložení opatření zamezí dalšímu narušování trhu a stlačování cen a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž. Výrobní odvětví Společenství by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, a tak docílit lepších úspor z rozsahu a dosáhnout potřebné výše zisku za účelem zlepšení finanční situace výrobního odvětví a dalších investic do výrobních zařízení, což zaručí jeho přežití. |
| --- | --- |

(158)

Očekává se, že uložení opatření zamezí dalšímu narušování trhu a stlačování cen a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž. Výrobní odvětví Společenství by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, a tak docílit lepších úspor z rozsahu a dosáhnout potřebné výše zisku za účelem zlepšení finanční situace výrobního odvětví a dalších investic do výrobních zařízení, což zaručí jeho přežití.

| (159) | Pokud by však antidumpingová opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Společenství by se dále zhoršovala. Výrobní odvětví Společenství je zvláště poznamenáno ztrátou příjmů v důsledku stlačených cen, klesajícího podílu na trhu a významného snížení zisku. S ohledem na klesající příjmy a značně se zhoršující vývoj v průběhu období šetření je velmi pravděpodobné, že se finanční situace výrobního odvětví Společenství bude i nadále zhoršovat, pokud by opatření přijata nebyla. To by nakonec vedlo ke snižování výroby, což následně ohrožuje zaměstnanost a investice ve Společenství. To platí obzvláště nyní, když evropský trh zůstává jedním z mála vývozních trhů, které dotčeným zemím zbyly poté, co byla antidumpingová cla na persírany z Číny uložena ve Spojených státech amerických. Pokud by byla výroba ve Společenství ukončena, uživatelé persíranů by se stali závislejšími na dodavatelích mimo Společenství. |
| --- | --- |

(159)

Pokud by však antidumpingová opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Společenství by se dále zhoršovala. Výrobní odvětví Společenství je zvláště poznamenáno ztrátou příjmů v důsledku stlačených cen, klesajícího podílu na trhu a významného snížení zisku. S ohledem na klesající příjmy a značně se zhoršující vývoj v průběhu období šetření je velmi pravděpodobné, že se finanční situace výrobního odvětví Společenství bude i nadále zhoršovat, pokud by opatření přijata nebyla. To by nakonec vedlo ke snižování výroby, což následně ohrožuje zaměstnanost a investice ve Společenství. To platí obzvláště nyní, když evropský trh zůstává jedním z mála vývozních trhů, které dotčeným zemím zbyly poté, co byla antidumpingová cla na persírany z Číny uložena ve Spojených státech amerických. Pokud by byla výroba ve Společenství ukončena, uživatelé persíranů by se stali závislejšími na dodavatelích mimo Společenství.

| (160) | Dospělo se tudíž k předběžnému závěru, že uložení antidumpingových opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství překonat účinky dumpingu působícího újmu, kterou utrpělo, a že je proto v jeho zájmu opatření zavést. |
| --- | --- |

(160)

Dospělo se tudíž k předběžnému závěru, že uložení antidumpingových opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství překonat účinky dumpingu působícího újmu, kterou utrpělo, a že je proto v jeho zájmu opatření zavést.

2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (161) | Komise zaslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům. Co se týká dovozců, odpověď na dotazník poskytli pouze dva dovozci. Objem dotčeného výrobku dovezený těmito dvěma dovozci však představoval 18,9 % celkového dovozu do Společenství a 6,7 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(161)

Komise zaslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům. Co se týká dovozců, odpověď na dotazník poskytli pouze dva dovozci. Objem dotčeného výrobku dovezený těmito dvěma dovozci však představoval 18,9 % celkového dovozu do Společenství a 6,7 % spotřeby Společenství.

| (162) | Je nutno uvést, že tito dovozci v období šetření pořizovali dodávky pouze z dotčených zemí (USA a Tchaj-wan), a proto tvrdili, že uložení antidumpingového cla by mělo významný dopad na jejich finanční situaci. |
| --- | --- |

(162)

Je nutno uvést, že tito dovozci v období šetření pořizovali dodávky pouze z dotčených zemí (USA a Tchaj-wan), a proto tvrdili, že uložení antidumpingového cla by mělo významný dopad na jejich finanční situaci.

| (163) | Na základě informací předložených dotčenými dovozci však bylo zjištěno, že podíl dovozů persíranů na celkovém obratu společnosti představoval v průběhu období šetření pouze zanedbatelnou část (tj. mezi 0,03 % a 1,3 %). Ačkoliv se tedy nepopírá, že uložení antidumpingového cla může mít na tyto společnosti určitý dopad, tento dopad by byl celkově zanedbatelný. |
| --- | --- |

(163)

Na základě informací předložených dotčenými dovozci však bylo zjištěno, že podíl dovozů persíranů na celkovém obratu společnosti představoval v průběhu období šetření pouze zanedbatelnou část (tj. mezi 0,03 % a 1,3 %). Ačkoliv se tedy nepopírá, že uložení antidumpingového cla může mít na tyto společnosti určitý dopad, tento dopad by byl celkově zanedbatelný.

| (164) | Dále lze přiměřeně očekávat, že případný nárůst cen by bylo možno přinejmenším částečně přenést na odběratele, jelikož (jak je uvedeno ve 166. bodě odůvodnění) persírany představují ve většině případů pouze zlomek celkových nákladů těchto odběratelů. Je nutno zmínit, že jsou dostupné jiné zdroje dodávek, např. Turecko, Japonsko, jakož i ty části čínského vývozu, jež nepodléhají žádnému antidumpingovému clu. |
| --- | --- |

(164)

Dále lze přiměřeně očekávat, že případný nárůst cen by bylo možno přinejmenším částečně přenést na odběratele, jelikož (jak je uvedeno ve 166. bodě odůvodnění) persírany představují ve většině případů pouze zlomek celkových nákladů těchto odběratelů. Je nutno zmínit, že jsou dostupné jiné zdroje dodávek, např. Turecko, Japonsko, jakož i ty části čínského vývozu, jež nepodléhají žádnému antidumpingovému clu.

3.   Zájem uživatelů

| (165) | Komise zaslala dotazníky všem jedenácti známým uživatelům ve Společenství. Na dotazník neodpověděl žádný z nich. Žádní jiní uživatelé neposkytli Komisi informace, ani se v průběhu tohoto šetření nepřihlásili. |
| --- | --- |

(165)

Komise zaslala dotazníky všem jedenácti známým uživatelům ve Společenství. Na dotazník neodpověděl žádný z nich. Žádní jiní uživatelé neposkytli Komisi informace, ani se v průběhu tohoto šetření nepřihlásili.

| (166) | Neobjevily se žádné náznaky, že zájmy uživatelů budou významně postiženy. Na základě dostupných informací představují persírany ve většině případů pouze menší část celkových výrobních nákladů a účinek antidumpingových cel by byl zanedbatelný. |
| --- | --- |

(166)

Neobjevily se žádné náznaky, že zájmy uživatelů budou významně postiženy. Na základě dostupných informací představují persírany ve většině případů pouze menší část celkových výrobních nákladů a účinek antidumpingových cel by byl zanedbatelný.

4.   Závěr o zájmu Společenství

| (167) | S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se má za to, že uložení opatření nebude mít žádný významný nepříznivý účinek (pokud vůbec) na situaci uživatelů a dovozců dotčeného výrobku. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by prozatímní antidumpingová cla neměla být uložena. |
| --- | --- |

(167)

S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se má za to, že uložení opatření nebude mít žádný významný nepříznivý účinek (pokud vůbec) na situaci uživatelů a dovozců dotčeného výrobku. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by prozatímní antidumpingová cla neměla být uložena.

G.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (168) | S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství by prozatímní opatření měla být uložena s cílem zabránit další újmě výrobního odvětví Společenství způsobené dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(168)

S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství by prozatímní opatření měla být uložena s cílem zabránit další újmě výrobního odvětví Společenství způsobené dumpingovými dovozy.

| (169) | Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se přihlíželo k tomu, že jakákoli opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze v rozumné míře dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů, u prodejů obdobného výrobku ve Společenství. Rozpětí zisku výrobců před zdaněním použité pro tento výpočet činilo na základě podnětu a skutečností potvrzených v tomto šetření 12 %. Skutečné zisky dosažené výrobním odvětvím Společenství v roce 2003 a 2004, jakož i v letech před posuzovaným obdobím, nebyly nikdy nižší, než je tato referenční úroveň. |
| --- | --- |

(169)

Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se přihlíželo k tomu, že jakákoli opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze v rozumné míře dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů, u prodejů obdobného výrobku ve Společenství. Rozpětí zisku výrobců před zdaněním použité pro tento výpočet činilo na základě podnětu a skutečností potvrzených v tomto šetření 12 %. Skutečné zisky dosažené výrobním odvětvím Společenství v roce 2003 a 2004, jakož i v letech před posuzovaným obdobím, nebyly nikdy nižší, než je tato referenční úroveň.

| (170) | Nezbytný růst cen byl pak určen na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny stanovené pro výpočet cenového podbízení (viz 117. až 119. bod odůvodnění) a ceny výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o skutečnou ztrátu nebo zisk zaznamenaný v období šetření a po připočtení výše uvedeného ziskového rozpětí. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly následně vyjádřeny jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(170)

Nezbytný růst cen byl pak určen na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny stanovené pro výpočet cenového podbízení (viz 117. až 119. bod odůvodnění) a ceny výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o skutečnou ztrátu nebo zisk zaznamenaný v období šetření a po připočtení výše uvedeného ziskového rozpětí. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly následně vyjádřeny jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF.

| (171) | Tyto rozdíly byly u čínských spolupracujících vyvážejících výrobců, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu celostátní úrovně pro odstranění újmy pro všechny ostatní vývozce v ČLR je nutno připomenout, že úroveň spolupráce byla vysoká. Proto se rozpětí újmy vypočetlo jako rozdíl vážených průměrných dovozních cen CIF společností, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, a ceny nepůsobící újmu, jak byla vypočtena výše. V případě USA byla úroveň pro odstranění újmy nižší než dumpingové rozpětí zjištěné u vyvážejících výrobců, zatímco u Tchaj-wanu byla úroveň pro odstranění újmy vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(171)

Tyto rozdíly byly u čínských spolupracujících vyvážejících výrobců, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu celostátní úrovně pro odstranění újmy pro všechny ostatní vývozce v ČLR je nutno připomenout, že úroveň spolupráce byla vysoká. Proto se rozpětí újmy vypočetlo jako rozdíl vážených průměrných dovozních cen CIF společností, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, a ceny nepůsobící újmu, jak byla vypočtena výše. V případě USA byla úroveň pro odstranění újmy nižší než dumpingové rozpětí zjištěné u vyvážejících výrobců, zatímco u Tchaj-wanu byla úroveň pro odstranění újmy vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.

2.   Prozatímní opatření

| (172) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo ve výši zjištěného dumpingového rozpětí, ale v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by nemělo byt vyšší než výše vypočtené rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(172)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo ve výši zjištěného dumpingového rozpětí, ale v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by nemělo byt vyšší než výše vypočtené rozpětí újmy.

| (173) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti zbytkovému clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“ v USA a na Tchaj-wanu a celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“ v ČLR) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(173)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti zbytkovému clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“ v USA a na Tchaj-wanu a celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“ v ČLR) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (174) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (5) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, Komise po konzultaci s poradním výborem příslušně změní nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(174)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (5) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, Komise po konzultaci s poradním výborem příslušně změní nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (175) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti byly stanoveny tyto prozatímní celní sazby:







  Země | Vyvážející výrobce | Antidumpingová celní sazba |
| --- | --- | --- | --- |
| USA | E.I. DuPont De Nemours | 10,6 % |
| FMC Corporation | 39,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 39,0 % |
| ČLR | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | 0 % |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | 0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 67,4 % |
| Tchaj-wan | San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| Všechny ostatní společnosti | 22,6 % |

(175)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti byly stanoveny tyto prozatímní celní sazby:

Země

Vyvážející výrobce

Antidumpingová celní sazba

USA

E.I. DuPont De Nemours

10,6 %

FMC Corporation

39,0 %

Všechny ostatní společnosti

39,0 %

ČLR

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

0 %

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

0 %

Všechny ostatní společnosti

67,4 %

Tchaj-wan

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Všechny ostatní společnosti

22,6 %

3.   Zvláštní kontrola

| (176) | Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkého rozdílu mezi výší cel pro vyvážející výrobce v ČLR, má se za to, že je nezbytné přijmout v tomto případě zvláštní opatření určená k zajištění řádného použití antidumpingových cel. Zvláštního dumpingového rozpětí vypočteného pro dotčeného výrobce mohou využít pouze dovozy dotčeného výrobku vyrobeného příslušným vyvážejícím výrobcem v ČLR. Tato zvláštní opatření, která se vztahují pouze na společnosti v ČLR, pro něž byla zavedena individuální celní sazba, zahrnují: |
| --- | --- |

(176)

Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkého rozdílu mezi výší cel pro vyvážející výrobce v ČLR, má se za to, že je nezbytné přijmout v tomto případě zvláštní opatření určená k zajištění řádného použití antidumpingových cel. Zvláštního dumpingového rozpětí vypočteného pro dotčeného výrobce mohou využít pouze dovozy dotčeného výrobku vyrobeného příslušným vyvážejícím výrobcem v ČLR. Tato zvláštní opatření, která se vztahují pouze na společnosti v ČLR, pro něž byla zavedena individuální celní sazba, zahrnují:

| (177) | Povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní společnosti v ČLR. |
| --- | --- |

(177)

Povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní společnosti v ČLR.

| (178) | Pokud by se po uložení antidumpingových opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností v ČLR využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. V tomto případě a za předpokladu, že jsou splněny podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní nebo zbytkové clo. |
| --- | --- |

(178)

Pokud by se po uložení antidumpingových opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností v ČLR využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. V tomto případě a za předpokladu, že jsou splněny podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní nebo zbytkové clo.

H.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (179) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných cel znovu uvážena, |
| --- | --- |

(179)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných cel znovu uvážena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi stanoví takto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Spojené státy americké | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware | 10,6 % | A818 |
| FMC Corporation, Tonawanda, New York | 39,0 % | A819 |
| Všechny ostatní společnosti | 39,0 % | A999 |
| Čínská lidová republika | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj | 0 % | A820 |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj | 14,4 % | A821 |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing | 0 % | A822 |
| Všechny ostatní společnosti | 67,4 % | A999 |
| Tchaj-wan | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi | 22,6 % | A823 |
| Všechny ostatní společnosti | 22,6 % | A999 |

Země

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Spojené státy americké

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

10,6 %

A818

FMC Corporation, Tonawanda, New York

39,0 %

A819

Všechny ostatní společnosti

39,0 %

A999

Čínská lidová republika

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj

0 %

A820

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj

14,4 %

A821

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

0 %

A822

Všechny ostatní společnosti

67,4 %

A999

Tchaj-wan

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi

22,6 %

A823

Všechny ostatní společnosti

22,6 %

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti v Čínské lidové republice uvedené v odstavci 2 je podmíněno tím, že je celním orgánům členských států předložena platná obchodní faktura splňující požadavky stanovené v příloze. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. dubna 2007.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 162, 13.7.2006, s. 5.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 2961/95 (Úř. věst. L 308, 21.12.1995, s. 61).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 695/2002 (Úř. věst. L 109, 25.4.2002, s. 1).

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Belgie.

5

---

PŘÍLOHA

Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem společnosti a opatřené úředním razítkem společnosti v této formě:

| 1. | Jméno a funkce odpovědného pracovníka společnosti, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

1.

Jméno a funkce odpovědného pracovníka společnosti, který obchodní fakturu vystavil.

| 2. | Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že (množství) persíranů prodané na vývoz do Evropského společenství, uvedené na této faktuře, bylo vyrobeno (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

2.

Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že (množství) persíranů prodané na vývoz do Evropského společenství, uvedené na této faktuře, bylo vyrobeno (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/30

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 391/2007

ze dne 11. dubna 2007,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 861/2006, pokud jde o výdaje vzniklé členským státům při provádění monitorovacích a kontrolních systémů použitelných pro společnou rybářskou politiku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva (1), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise financuje činnost členských států v oblasti kontroly a prosazování práva v odvětví rybolovu od roku 1990 v souladu s cíli stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komise financuje činnost členských států v oblasti kontroly a prosazování práva v odvětví rybolovu od roku 1990 v souladu s cíli stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (2).

| (2) | Dosáhnout zlepšení v zájmu účinnějšího kontrolního systému v rámci Společenství bude bez pobídek obtížné, zejména pokud se v případě potřeby budou ověřovat a zavádět nové technologie. |
| --- | --- |

(2)

Dosáhnout zlepšení v zájmu účinnějšího kontrolního systému v rámci Společenství bude bez pobídek obtížné, zejména pokud se v případě potřeby budou ověřovat a zavádět nové technologie.

| (3) | Ukazuje se, že členské státy stále nemají dostatečné prostředky ke splnění svých závazků podle nařízení (ES) č. 2371/2002. Podpora Společenství na pomoc členským státům je nutná zejména k překonání stávajících rozdílů v oblasti kontroly rybolovu a možností sledování. |
| --- | --- |

(3)

Ukazuje se, že členské státy stále nemají dostatečné prostředky ke splnění svých závazků podle nařízení (ES) č. 2371/2002. Podpora Společenství na pomoc členským státům je nutná zejména k překonání stávajících rozdílů v oblasti kontroly rybolovu a možností sledování.

| (4) | Nařízení Rady (ES) č. 861/2006 mimo jiné stanoví finanční opatření Společenství pro výdaje na kontrolu rybolovu, inspekci a sledování na období 2007–2013. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Rady (ES) č. 861/2006 mimo jiné stanoví finanční opatření Společenství pro výdaje na kontrolu rybolovu, inspekci a sledování na období 2007–2013.

| (5) | Ustanovení čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006 stanoví seznam opatření členských států v oblasti kontroly rybolovu a prosazování práva, která jsou považována za způsobilá pro finanční pomoc Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006 stanoví seznam opatření členských států v oblasti kontroly rybolovu a prosazování práva, která jsou považována za způsobilá pro finanční pomoc Společenství.

| (6) | S ohledem na zásadu řádného finančního řízení musí mít členské státy jasně stanovená pravidla, podle nichž mají postupovat, aby mohly využívat finanční pomoc Společenství na výdaje v oblasti kontroly rybolovu a prosazování práva. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na zásadu řádného finančního řízení musí mít členské státy jasně stanovená pravidla, podle nichž mají postupovat, aby mohly využívat finanční pomoc Společenství na výdaje v oblasti kontroly rybolovu a prosazování práva.

| (7) | Je třeba zajistit, aby finance Společenství, které jsou pro taková opatření k dispozici, byly rozdělovány účinně s ohledem na odstraňování zjištěných slabin tak, aby kontroly bylo možné provádět na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

(7)

Je třeba zajistit, aby finance Společenství, které jsou pro taková opatření k dispozici, byly rozdělovány účinně s ohledem na odstraňování zjištěných slabin tak, aby kontroly bylo možné provádět na vysoké úrovni.

| (8) | Členské státy by měly své programy a dopad svých výdajů na kontrolu, inspekci a sledování hodnotit každoročně po celé období 2007–2013. |
| --- | --- |

(8)

Členské státy by měly své programy a dopad svých výdajů na kontrolu, inspekci a sledování hodnotit každoročně po celé období 2007–2013.

| (9) | S cílem zjednodušit postupy se od 1. ledna 2007 žádosti o úhradu týkající se výdajů schválených na základě rozhodnutí Rady 1995/527/ES (3), 2001/431/ES (4) a 2004/465/ES (5) podávají podle příloh VI a VII tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(9)

S cílem zjednodušit postupy se od 1. ledna 2007 žádosti o úhradu týkající se výdajů schválených na základě rozhodnutí Rady 1995/527/ES (3), 2001/431/ES (4) a 2004/465/ES (5) podávají podle příloh VI a VII tohoto nařízení.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 861/2006, pokud jde o příspěvek na výdaje vzniklé členským státům při provádění monitorovacích a kontrolních systémů použitelných pro společnou rybářskou politiku na období 2007–2013.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| a) | „ročním kontrolním programem v odvětví rybolovu“ se rozumí roční program vypracovaný členským státem podle článku 20 nařízení (ES) č. 861/2006; |
| --- | --- |

a)

„ročním kontrolním programem v odvětví rybolovu“ se rozumí roční program vypracovaný členským státem podle článku 20 nařízení (ES) č. 861/2006;

| b) | „rozpočtovým závazkem“ se rozumí operace, kterou se rezervují přidělené prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právního závazku; |
| --- | --- |

b)

„rozpočtovým závazkem“ se rozumí operace, kterou se rezervují přidělené prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právního závazku;

| c) | „právním závazkem“ je úkon, kterým schvalující orgán členského státu zakládá nebo zjišťuje závazek, ze kterého vyplývá zatížení rozpočtu. |
| --- | --- |

c)

„právním závazkem“ je úkon, kterým schvalující orgán členského státu zakládá nebo zjišťuje závazek, ze kterého vyplývá zatížení rozpočtu.

Článek 3

Roční kontrolní programy v odvětví rybolovu

1.   Členské státy, které chtějí dostat finanční příspěvek na výdaje vzniklé podle čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006, oznámí Komisi roční kontrolní program v odvětví rybolovu každoročně do 31. ledna.

2.   Kromě informací požadovaných v článku 20 nařízení (ES) č. 861/2006 uvedou členské státy ve svých kontrolních programech v odvětví rybolovu u každého projektu:

| a) | roční odhad žádostí o úhradu; |
| --- | --- |

a)

roční odhad žádostí o úhradu;

| b) | opatření určená k informování veřejnosti o finanční podpoře, kterou projektu poskytlo Společenství; |
| --- | --- |

b)

opatření určená k informování veřejnosti o finanční podpoře, kterou projektu poskytlo Společenství;

| c) | pokud se projekt týká nákupu a modernizace plavidel a letadel: specifikace typu plavidla nebo letadla; |
| --- | --- |

c)

pokud se projekt týká nákupu a modernizace plavidel a letadel: specifikace typu plavidla nebo letadla;

| d) | popis všech prostředků poskytovaných správou pro monitorování a kontrolu rybolovu, sestavený podle přílohy I. |
| --- | --- |

d)

popis všech prostředků poskytovaných správou pro monitorování a kontrolu rybolovu, sestavený podle přílohy I.

3.   Prováděcí pravidla týkající se způsobilosti některých opatření jsou stanovena v přílohách II, III a IV.

Článek 4

Závazek výdajů

Členské státy přijmou právní a rozpočtové závazky vztahující se k opatřením považovaným za způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku na základě rozhodnutí podle článku 21 nařízení (ES) č. 861/2006 do 12 měsíců od skončení roku, v němž jim bylo takové rozhodnutí oznámeno.

Článek 5

Způsobilé výdaje

Má-li být výdaj způsobilý k úhradě, musí:

| a) | být uvedený v kontrolním programu v odvětví rybolovu a |
| --- | --- |

a)

být uvedený v kontrolním programu v odvětví rybolovu a

| b) | vztahovat se k opatřením uvedeným v čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006; |
| --- | --- |

b)

vztahovat se k opatřením uvedeným v čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 861/2006;

| c) | týkat se projektů s náklady přesahujícími 40 000 EUR bez DPH s výjimkou těch, které se týkají opatření uvedeného v čl. 8 písm. a) bodu ii) nebo bodu v) nařízení (ES) č. 861/2006, nebo řádně zdůvodněných případů; |
| --- | --- |

c)

týkat se projektů s náklady přesahujícími 40 000 EUR bez DPH s výjimkou těch, které se týkají opatření uvedeného v čl. 8 písm. a) bodu ii) nebo bodu v) nařízení (ES) č. 861/2006, nebo řádně zdůvodněných případů;

| d) | vyplývat z právních a rozpočtových závazků přijatých členskými státy v souladu s článkem 4 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

vyplývat z právních a rozpočtových závazků přijatých členskými státy v souladu s článkem 4 tohoto nařízení;

| e) | týkat se projektů provedených v souladu s článkem 8 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

e)

týkat se projektů provedených v souladu s článkem 8 tohoto nařízení;

| f) | být v souladu s příslušnými zvláštními pravidly Společenství. |
| --- | --- |

f)

být v souladu s příslušnými zvláštními pravidly Společenství.

Článek 6

Způsobilé výdaje týkající se některých opatření

1.   Výdaje vynaložené na nové kontrolní technologie jsou způsobilé, pokud jsou v souladu s přílohou II a použijí se k monitorování a kontrole rybolovných činností podle prohlášení dotyčného členského státu.

2.   Výdaje na nákup a modernizaci letadel nebo plavidel jsou způsobilé, pokud jsou v souladu s přílohou III a použijí se k monitorování a kontrole rybolovných činností podle prohlášení dotyčného členského státu, v rozsahu nejméně 25 % jejich činnosti.

3.   Výdaje na odbornou přípravu a výměnné programy, na semináře a sdělovací prostředky jsou způsobilé, pokud jsou v souladu s přílohou IV. Tyto výdaje se mohou mimo jiné týkat:

| a) | metodiky sledování v odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

a)

metodiky sledování v odvětví rybolovu;

| b) | právních předpisů Společenství, jimiž se řídí společná rybářská politika, a zejména kontrola; |
| --- | --- |

b)

právních předpisů Společenství, jimiž se řídí společná rybářská politika, a zejména kontrola;

| c) | používání postupů kontroly v odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

c)

používání postupů kontroly v odvětví rybolovu;

| d) | provádění platných kontrolních systémů v členských státech v souladu s pravidly společné rybářské politiky. |
| --- | --- |

d)

provádění platných kontrolních systémů v členských státech v souladu s pravidly společné rybářské politiky.

Článek 7

Nezpůsobilé výdaje

1.   Výdaj není způsobilý, pokud vznikl před 1. lednem roku, v němž je roční kontrolní program v odvětví rybolovu předložen Komisi.

2.   Daň z přidané hodnoty (DPH) není způsobilá k úhradě.

3.   Orientační seznam nezpůsobilých výdajů je uveden v příloze V.

Článek 8

Provádění projektů

1.   Projekty jsou zahájeny a dokončeny v souladu s časovým plánem uvedeným v ročním kontrolním programu v odvětví rybolovu.

2.   Časový plán stanoví datum zahájení a ukončení projektů.

Článek 9

Neprovedení a zpoždění projektů

Jestliže se členský stát rozhodne neprovést celý projekt, kterému byl poskytnut finanční příspěvek, nebo jeho část, nebo dojde-li k zpoždění, okamžitě o tom písemně uvědomí Komisi a uvede:

| a) | dopad na jeho roční kontrolní program v odvětví rybolovu včetně důsledků finanční povahy; |
| --- | --- |

a)

dopad na jeho roční kontrolní program v odvětví rybolovu včetně důsledků finanční povahy;

| b) | důvody zpoždění nebo neprovedení; |
| --- | --- |

b)

důvody zpoždění nebo neprovedení;

| c) | předpokládaný nový rozvrh provádění. |
| --- | --- |

c)

předpokládaný nový rozvrh provádění.

Článek 10

Zálohy

1.   Na základě odůvodněné žádosti členského státu může Komise poskytnout zálohu na jednotlivé projekty do výše 50 % finančního příspěvku stanoveného rozhodnutím podle článku 21 nařízení (ES) č. 861/2006. Výše zálohy se odečte od každé průběžné platby, jakož i od konečné platby finančního příspěvku na tento projekt dotčenému členskému státu.

2.   K žádosti členského státu je připojena ověřená kopie smlouvy mezi příslušným správním orgánem a dodavatelem.

3.   Neučiní-li příslušný orgán členského státu právní závazek ve lhůtě stanovené článkem 4 tohoto nařízení, budou veškeré poskytnuté zálohy neprodleně vráceny.

Článek 11

Žádosti o úhradu

1.   Členské státy předloží Komisi své žádosti o úhradu do devíti měsíců ode dne, kdy výdaj vznikl.

2.   Žádosti o úhradu obsahují informace požadované v příloze VI a jsou vypracované podle formuláře uvedeného v příloze VII.

3.   Při předkládání žádostí o úhradu členské státy ověří a osvědčí, že výdaje vznikly v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 861/2006, v tomto nařízení a v rozhodnutí uvedeném v článku 21 nařízení (ES) č. 861/2006 a v souladu s právními předpisy Společenství o udělování veřejných zakázek. Žádost obsahuje prohlášení o přesnosti a pravdivosti předaných účtů, v souladu s formulářem uvedeným v příloze VII.

4.   K žádostem o částku nižší než 20 000 EUR se nepřihlíží, pokud nejsou řádně zdůvodněny. Žádosti lze seskupovat.

5.   Žádosti týkající se projektů, které nebyly dokončeny v souladu s časovým plánem uvedeným v článku 8 tohoto nařízení, mohou být přijaty pouze tehdy, je-li zpoždění řádně zdůvodněno. Pokud uvedené žádosti nejsou přijaty, je závazek k částkám přidělovaným Společenstvím zrušen.

6.   Dojde-li Komise k závěru, že žádost nesplňuje podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 861/2006, v tomto nařízení, v rozhodnutí uvedeném v článku 21 nařízení (ES) č. 861/2006 nebo není v souladu s právními předpisy Společenství o udělování veřejných zakázek, požádá členský stát, aby se ve stanovené lhůtě k věci vyjádřil. Potvrdí-li přezkum, že žádost nesplňuje podmínky, odmítne Komise uhradit všechny dotyčné výdaje nebo jejich část, případně si vyžádá navrácení neoprávněných plateb.

Článek 12

Měna

1.   Všechny kontrolní programy v odvětví rybolovu, žádosti o úhradu výdajů a žádosti o zálohy jsou vyjádřeny v eurech.

2.   Úhrada se vyplácí v eurech na základě směnného kurzu zveřejněného v řadě C Úředního věstníku Evropské unie v den, v němž je schvalujícím útvarem Komise vystaven platební nebo inkasní příkaz.

3.   Členské státy, které se neúčastní třetí etapy hospodářské a měnové unie, uvedou použitý směnný kurz.

Článek 13

Audity a finanční opravy

Členské státy poskytnou Komisi a Účetnímu dvoru veškeré informace, které si tyto instituce vyžádají pro audity a finanční opravy podle článku 28 nařízení (ES) č. 861/2006.

Článek 14

Hlášení členských států

1.   Členské státy zašlou Komisi informace, které jí umožní ověřit, jak byl finanční příspěvek využit, a zhodnotit dopad opatření stanovených v tomto rozhodnutí na kontrolní, inspekční a sledovací činnost.

2.   Členské státy rovněž:

| a) | Do 31. března každého roku předloží Komisi prozatímní hodnotící zprávu o svých kontrolních programech v odvětví rybolovu za předchozí rok obsahující tyto údaje:






  i) | dokončené projekty a pokrok dosažený v provádění kontrolního programu v odvětví rybolovu, |
| --- | --- | --- |

a)

Do 31. března každého roku předloží Komisi prozatímní hodnotící zprávu o svých kontrolních programech v odvětví rybolovu za předchozí rok obsahující tyto údaje:

i)

dokončené projekty a pokrok dosažený v provádění kontrolního programu v odvětví rybolovu,

| ii) | odhad žádostí o úhradu v běžném a následujícím roce, |
| --- | --- |

ii)

odhad žádostí o úhradu v běžném a následujícím roce,

| iii) | dopad projektů na kontrolní programy v odvětví rybolovu vyhodnocený pomocí ukazatelů uvedených v programu, |
| --- | --- |

iii)

dopad projektů na kontrolní programy v odvětví rybolovu vyhodnocený pomocí ukazatelů uvedených v programu,

| iv) | veškeré změny provedené v původním kontrolním programu v odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

iv)

veškeré změny provedené v původním kontrolním programu v odvětví rybolovu.

| b) | Do 31. března 2014 předloží Komisi konečnou hodnotící zprávu obsahující tyto údaje:






  i) | dokončené projekty, |
| --- | --- | --- |

b)

Do 31. března 2014 předloží Komisi konečnou hodnotící zprávu obsahující tyto údaje:

i)

dokončené projekty,

| ii) | náklady na projekty, |
| --- | --- |

ii)

náklady na projekty,

| iii) | dopad kontrolních programů v odvětví rybolovu vyhodnocený pomocí ukazatelů uvedených v programech, |
| --- | --- |

iii)

dopad kontrolních programů v odvětví rybolovu vyhodnocený pomocí ukazatelů uvedených v programech,

| iv) | veškeré změny provedené v původních kontrolních programech v odvětví rybolovu, |
| --- | --- |

iv)

veškeré změny provedené v původních kontrolních programech v odvětví rybolovu,

| v) | dopad finančního příspěvku na kontrolní programy v odvětví rybolovu za celé období 2007–2013. |
| --- | --- |

v)

dopad finančního příspěvku na kontrolní programy v odvětví rybolovu za celé období 2007–2013.

Článek 15

Přechodná ustanovení

Počínaje dnem 1. ledna 2007 se žádosti o úhradu týkající se finančního příspěvku na výdaje schváleného na základě rozhodnutí 1995/527/ES, 2001/431/ES a 2004/465/ES podávají podle příloh VI a VII tohoto nařízení.

Článek 16

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. dubna 2007.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

2

(3)  Úř. věst. L 301, 14.12.1995, s. 30.

3

(4)  Úř. věst. L 154, 9.6.2001, s. 22.

4

(5)  Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 114. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/2/ES (Úř. věst. L 2, 5.1.2006, s. 4).

5

---

PŘÍLOHA I

Popis prostředků, které má členský stát k dispozici pro monitorování a kontrolu rybolovu

Popis prostředků, které má členský stát k dispozici pro kontrolu rybolovu podle čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení, musí obsahovat:

| a) | stručný popis správních subjektů odpovědných za kontrolu rybolovu na celostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

a)

stručný popis správních subjektů odpovědných za kontrolu rybolovu na celostátní, regionální a místní úrovni;

| b) | stručný popis lidských zdrojů, vybavení (zejména počet dostupných plavidel, letadel a vrtulníků) a hlavních opatření realizovaných v předchozím roce za účelem splnění povinností v rámci společné rybářské politiky; |
| --- | --- |

b)

stručný popis lidských zdrojů, vybavení (zejména počet dostupných plavidel, letadel a vrtulníků) a hlavních opatření realizovaných v předchozím roce za účelem splnění povinností v rámci společné rybářské politiky;

| c) | roční rozpočet členského státu určený na kontrolu rybolovu v eurech s podrobnými údaji o investicích a provozních nákladech na prostředky používané ke kontrole rybolovu (podle kategorií, včetně lidských zdrojů). |
| --- | --- |

c)

roční rozpočet členského státu určený na kontrolu rybolovu v eurech s podrobnými údaji o investicích a provozních nákladech na prostředky používané ke kontrole rybolovu (podle kategorií, včetně lidských zdrojů).

---

PŘÍLOHA II

Orientační seznam způsobilých výdajů týkajících se zavádění kontrolních technologií

Na podporu mají nárok tyto výdaje:

| a) | Nákup, instalace a technická podpora počítačové techniky a vybudování sítí IT včetně možností dálkového průzkumu pro účinnou a bezpečnou výměnu dat v souvislosti se sledováním, kontrolou a inspekcí rybolovných činností. Výdaje vynaložené na technickou podporu jsou způsobilé do dvou let od instalace. |
| --- | --- |

a)

Nákup, instalace a technická podpora počítačové techniky a vybudování sítí IT včetně možností dálkového průzkumu pro účinnou a bezpečnou výměnu dat v souvislosti se sledováním, kontrolou a inspekcí rybolovných činností. Výdaje vynaložené na technickou podporu jsou způsobilé do dvou let od instalace.

| b) | Nákup a instalace






  i) | automatických lokalizačních přístrojů umožňujících středisku sledování lovu dálkově sledovat plavidla pomocí systému sledování plavidel (VMS), |
| --- | --- | --- |

b)

Nákup a instalace

i)

automatických lokalizačních přístrojů umožňujících středisku sledování lovu dálkově sledovat plavidla pomocí systému sledování plavidel (VMS),

| ii) | elektronických záznamových a ohlašovacích zařízení umožňujících elektronický přenos dat o rybolovných činnostech. |
| --- | --- |

ii)

elektronických záznamových a ohlašovacích zařízení umožňujících elektronický přenos dat o rybolovných činnostech.

Přístroje musí být v souladu s požadavky stanovenými příslušnými pravidly Společenství.

| c) | Nákup osobních počítačů, přenosných PC a osobních digitálních asistentů (PDA) určených pro ukládání a zpracování údajů týkajících se rybolovné činnosti. |
| --- | --- |

c)

Nákup osobních počítačů, přenosných PC a osobních digitálních asistentů (PDA) určených pro ukládání a zpracování údajů týkajících se rybolovné činnosti.

| d) | Pilotní projekty týkající se nových technologií sloužících ke kontrole rybolovných činností a jejich zavádění. |
| --- | --- |

d)

Pilotní projekty týkající se nových technologií sloužících ke kontrole rybolovných činností a jejich zavádění.

---

PŘÍLOHA III

Orientační seznam položek způsobilých výdajů týkajících se nákupu a modernizace letadel a plavidel užívaných pro účely kontroly rybolovu

Na podporu mají nárok tyto výdaje:

| a) | letadla s pevnými křídly, nepilotované letouny a vrtulníky a jejich zařízení určené na kontrolu rybolovu; zejména zařízení a software pro vyhledávání, komunikaci a navigaci umístěné na palubě jako součást plavidel nebo letadel používaných k inspekci a sledování rybolovných činností a umožňujících výměnu údajů mezi plavidly nebo letadly a orgány pověřenými kontrolou rybolovu; |
| --- | --- |

a)

letadla s pevnými křídly, nepilotované letouny a vrtulníky a jejich zařízení určené na kontrolu rybolovu; zejména zařízení a software pro vyhledávání, komunikaci a navigaci umístěné na palubě jako součást plavidel nebo letadel používaných k inspekci a sledování rybolovných činností a umožňujících výměnu údajů mezi plavidly nebo letadly a orgány pověřenými kontrolou rybolovu;

| b) | zařízení, kterým se nahrazuje staré vybavení za účelem zvýšení účinnosti kontroly rybolovu. Na podporu mají rovněž nárok náklady na modernizaci strojovny a kormidelny, pokud jde o zařízení pro nakládku a vykládku; |
| --- | --- |

b)

zařízení, kterým se nahrazuje staré vybavení za účelem zvýšení účinnosti kontroly rybolovu. Na podporu mají rovněž nárok náklady na modernizaci strojovny a kormidelny, pokud jde o zařízení pro nakládku a vykládku;

| c) | naloďovací čluny (kategorie searider nebo RIB apod.) včetně instalovaného zařízení, motorů, vykladačů a vykládacích jeřábů (včetně hydraulických systémů a instalace), úpravy na hlavním plavidle pro účely naloďovacích člunů (jako je např. zesílení paluby a nástavby); |
| --- | --- |

c)

naloďovací čluny (kategorie searider nebo RIB apod.) včetně instalovaného zařízení, motorů, vykladačů a vykládacích jeřábů (včetně hydraulických systémů a instalace), úpravy na hlavním plavidle pro účely naloďovacích člunů (jako je např. zesílení paluby a nástavby);

| d) | hlavní součásti hnacího systému plavidla, jako jsou šroubové systémy, převodové skříně, nové hlavní motory a pomocné motory; |
| --- | --- |

d)

hlavní součásti hnacího systému plavidla, jako jsou šroubové systémy, převodové skříně, nové hlavní motory a pomocné motory;

| e) | zařízení zajišťující důvěrnost komunikace, jako je šifrovací zařízení a zařízení zamezující odposlechu; |
| --- | --- |

e)

zařízení zajišťující důvěrnost komunikace, jako je šifrovací zařízení a zařízení zamezující odposlechu;

| f) | vodotěsné osobní počítače pro použití na palubě. |
| --- | --- |

f)

vodotěsné osobní počítače pro použití na palubě.

---

PŘÍLOHA IV

Orientační seznam položek způsobilých výdajů týkajících se odborné přípravy a výměnných programů, seminářů a sdělovacích prostředků

| a) | Na podporu mají nárok tyto výdaje:






  i) | pronájem přednáškových prostor, |
| --- | --- | --- |

a)

Na podporu mají nárok tyto výdaje:

i)

pronájem přednáškových prostor,

| ii) | nákup nebo zapůjčení zařízení pro odbornou přípravu a semináře, |
| --- | --- |

ii)

nákup nebo zapůjčení zařízení pro odbornou přípravu a semináře,

| iii) | honoráře školitelů, kteří nepůsobí ve funkci státních úředníků členského státu nebo úředníků Společenství, |
| --- | --- |

iii)

honoráře školitelů, kteří nepůsobí ve funkci státních úředníků členského státu nebo úředníků Společenství,

| iv) | cestovní náklady a denní výdaje inspektorů, státních zástupců, soudců a rybářů účastnících se odborné přípravy, jakož i školitelů, |
| --- | --- |

iv)

cestovní náklady a denní výdaje inspektorů, státních zástupců, soudců a rybářů účastnících se odborné přípravy, jakož i školitelů,

| v) | veškeré výdaje na nákup nebo tisk materiálu potřebného pro semináře, odbornou přípravu nebo média, jako jsou knihy, plakáty, CD, DVD, videa, letáky nebo transparenty. |
| --- | --- |

v)

veškeré výdaje na nákup nebo tisk materiálu potřebného pro semináře, odbornou přípravu nebo média, jako jsou knihy, plakáty, CD, DVD, videa, letáky nebo transparenty.

| b) | Výdaje jsou způsobilé, pokud jsou způsobilé k úhradě v souladu s příslušnými vnitrostátními pravidly. |
| --- | --- |

b)

Výdaje jsou způsobilé, pokud jsou způsobilé k úhradě v souladu s příslušnými vnitrostátními pravidly.

---

PŘÍLOHA V

Orientační seznam položek nezpůsobilých výdajů

Na podporu nemají nárok tyto výdaje:

| a) | smlouvy o nájmu a pronájmu; |
| --- | --- |

a)

smlouvy o nájmu a pronájmu;

| b) | zařízení, které se nepoužívá výlučně k účelům kontroly rybolovu, jako jsou např. osobní počítače, laptopy, skenery, tiskárny, mobilní telefony, telefonní ústředny, příruční radiostanice (tzv. walkie-talkie), měřící pásma, skládací metry a podobná zařízení, videa a fotografické přístroje; |
| --- | --- |

b)

zařízení, které se nepoužívá výlučně k účelům kontroly rybolovu, jako jsou např. osobní počítače, laptopy, skenery, tiskárny, mobilní telefony, telefonní ústředny, příruční radiostanice (tzv. walkie-talkie), měřící pásma, skládací metry a podobná zařízení, videa a fotografické přístroje;

| c) | oděvní součásti a obuv, např. uniformy, ochranné obleky atd., a obecné osobní vybavení; |
| --- | --- |

c)

oděvní součásti a obuv, např. uniformy, ochranné obleky atd., a obecné osobní vybavení;

| d) | náklady na provoz a údržbu, jako např. telekomunikační náklady, peněžní úroky, pojistné, palivo; |
| --- | --- |

d)

náklady na provoz a údržbu, jako např. telekomunikační náklady, peněžní úroky, pojistné, palivo;

| e) | náhradní díly potřebné k zajištění funkce kterékoliv způsobilé položky; |
| --- | --- |

e)

náhradní díly potřebné k zajištění funkce kterékoliv způsobilé položky;

| f) | vozidla a motocykly; |
| --- | --- |

f)

vozidla a motocykly;

| g) | budovy a lokality; |
| --- | --- |

g)

budovy a lokality;

| h) | platy a úhrady. |
| --- | --- |

h)

platy a úhrady.

---

PŘÍLOHA VI

Obsah žádostí o úhradu

Žádosti o úhradu musí obsahovat tyto údaje:

| a) | Dopis uvádějící celkovou částku, která má být uhrazena. V tomto dopise musí být jasně uvedeno:






  i) | rozhodnutí komise, které se na žádost vztahuje (příslušný článek a příloha), |
| --- | --- | --- |

a)

Dopis uvádějící celkovou částku, která má být uhrazena. V tomto dopise musí být jasně uvedeno:

i)

rozhodnutí komise, které se na žádost vztahuje (příslušný článek a příloha),

| ii) | částka, o jejíž úhradu se Komise žádá, v eurech bez DPH, |
| --- | --- |

ii)

částka, o jejíž úhradu se Komise žádá, v eurech bez DPH,

| iii) | druh žádosti (předběžné financování, průběžná platba, konečná platba), |
| --- | --- |

iii)

druh žádosti (předběžné financování, průběžná platba, konečná platba),

| iv) | bankovní účet, na který má být úhrada převedena. |
| --- | --- |

iv)

bankovní účet, na který má být úhrada převedena.

| b) | Výkaz výdajů s použitím formuláře uvedeného v příloze VII (zvlášť pro každé rozhodnutí Komise). |
| --- | --- |

b)

Výkaz výdajů s použitím formuláře uvedeného v příloze VII (zvlášť pro každé rozhodnutí Komise).

| c) | Seznam obsahující tyto informace:






  i) | název projektu (názvy projektů) a odkaz na roční kontrolní program (programy) v odvětví rybolovu, jehož je (jsou) součástí, |
| --- | --- | --- |

c)

Seznam obsahující tyto informace:

i)

název projektu (názvy projektů) a odkaz na roční kontrolní program (programy) v odvětví rybolovu, jehož je (jsou) součástí,

| ii) | odkaz na smlouvu, ke které se vztahují faktury, |
| --- | --- |

ii)

odkaz na smlouvu, ke které se vztahují faktury,

| iii) | seznam přiložených faktur vztahujících se k projektu (počet faktur a částky bez DPH). |
| --- | --- |

iii)

seznam přiložených faktur vztahujících se k projektu (počet faktur a částky bez DPH).

| d) | S ohledem na veškeré projekty, pro které se žádá o úhradu:






  i) | originál nebo ověřenou kopii faktury, |
| --- | --- | --- |

d)

S ohledem na veškeré projekty, pro které se žádá o úhradu:

i)

originál nebo ověřenou kopii faktury,

| ii) | jestliže faktury neuvádějí částky v eurech, použitý směnný kurz, |
| --- | --- |

ii)

jestliže faktury neuvádějí částky v eurech, použitý směnný kurz,

| iii) | originál nebo ověřenou kopii dokladu o provedené platbě všech přiložených faktur, |
| --- | --- |

iii)

originál nebo ověřenou kopii dokladu o provedené platbě všech přiložených faktur,

| iv) | doklad uvádějící (případné) budoucí splátky a jejich stanovená data splatnosti, |
| --- | --- |

iv)

doklad uvádějící (případné) budoucí splátky a jejich stanovená data splatnosti,

| v) | ověřenou kopii smlouvy vztahující se k faktuře, |
| --- | --- |

v)

ověřenou kopii smlouvy vztahující se k faktuře,

| vi) | využití plavidel, letadel nebo nepilotovaných letounů používaných ke kontrole rybolovu v průběhu roku v procentech a na den, |
| --- | --- |

vi)

využití plavidel, letadel nebo nepilotovaných letounů používaných ke kontrole rybolovu v průběhu roku v procentech a na den,

| vii) | údaje o veřejné zakázce: přiloží se fotokopie oznámení o veřejných zakázkách zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie. Pokud oznámení nebylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie, příjemce potvrdí, že byly dodrženy všechny právní předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek, a zdůvodní, proč nebyly dodrženy postupy Společenství. Výdaje na plavidla a letadla používaná výlučně nebo částečně pro účely kontroly rybolovu nemohou využívat výhod výjimek z pravidel Společenství pro zadávání veřejných zakázek s odkazem na článek 296 Smlouvy o založení Evropského společenství, |
| --- | --- |

vii)

údaje o veřejné zakázce: přiloží se fotokopie oznámení o veřejných zakázkách zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie. Pokud oznámení nebylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie, příjemce potvrdí, že byly dodrženy všechny právní předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek, a zdůvodní, proč nebyly dodrženy postupy Společenství. Výdaje na plavidla a letadla používaná výlučně nebo částečně pro účely kontroly rybolovu nemohou využívat výhod výjimek z pravidel Společenství pro zadávání veřejných zakázek s odkazem na článek 296 Smlouvy o založení Evropského společenství,

| viii) | stručný popis opatření podrobně uvádějící dosažené výsledky spolu se stručným zhodnocením dopadu investice na kontrolu a sledování v odvětví rybolovu. Rovněž se přiloží odhad budoucího využívání položek, |
| --- | --- |

viii)

stručný popis opatření podrobně uvádějící dosažené výsledky spolu se stručným zhodnocením dopadu investice na kontrolu a sledování v odvětví rybolovu. Rovněž se přiloží odhad budoucího využívání položek,

| ix) | v případě výdajů na pilotní projekty nebo sdělovací prostředky je třeba přiložit konečnou zprávu nebo doklad, |
| --- | --- |

ix)

v případě výdajů na pilotní projekty nebo sdělovací prostředky je třeba přiložit konečnou zprávu nebo doklad,

| x) | v případě odborného školení a seminářů je třeba uvést všechny příslušné informace o tématu, přednášejících a účastnících. |
| --- | --- |

x)

v případě odborného školení a seminářů je třeba uvést všechny příslušné informace o tématu, přednášejících a účastnících.

---

PŘÍLOHA VII

Výkaz výdajů

Image

---

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/39

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 392/2007

ze dne 11. dubna 2007,

kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 2. do 6. dubna 2007

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 950/2006 ze dne 28. června 2006, kterým se pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz a rafinaci produktů odvětví cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod (2), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 950/2006 nebo nařízením Komise (ES) č. 1832/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska (3) byly v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 orgánu příslušnému pro odvětví cukru předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství rovné nebo přesahující dostupné množství pro pořadové číslo 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 950/2006 nebo nařízením Komise (ES) č. 1832/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska (3) byly v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 orgánu příslušnému pro odvětví cukru předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství rovné nebo přesahující dostupné množství pro pořadové číslo 09.4318.

| (2) | Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu, |
| --- | --- |

(2)

Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence podané ve dnech 2. do 6. dubna 2007 podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 950/2006 nebo podle článku 5 nařízení (ES) č. 1832/2006 se licence vydávají do výše množstevních limitů stanovených v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. dubna 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2006/2006 (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 95).

2

(3)  Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 8.

3

---

PŘÍLOHA

Preferenční cukr AKT–INDIE

Hlava IV nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové č. | Země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosažen |
| 09.4333 | Pobřeží slonoviny | 100 | |
| 09.4334 | Konžská republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guayana | 100 | |
| 09.4337 | Indie | 0 | Dosažen |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Keňa | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauricius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambik | 0 | Dosažen |
| 09.4344 | Svatý Kryštof a Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanie | 0 | Dosažen |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambie | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Pořadové č.

Země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007

Limit

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosažen

09.4333

Pobřeží slonoviny

100

09.4334

Konžská republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guayana

100

09.4337

Indie

0

Dosažen

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Keňa

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauricius

100

09.4343

Mosambik

0

Dosažen

09.4344

Svatý Kryštof a Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

100

09.4347

Tanzanie

0

Dosažen

09.4348

Trinidad a Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambie

100

09.4351

Zimbabwe

100

Doplňkový cukr

Hlava V nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové č. | Země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indie | 100 | |
| 09.4316 | Země, které podepsaly protokol AKT | 100 | |

Pořadové č.

Země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007

Limit

09.4315

Indie

100

09.4316

Země, které podepsaly protokol AKT

100

Koncesní cukr CXL

Hlava VI nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové č. | Země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrálie | 0 | Dosažen |
| 09.4318 | Brazílie | 14,2857 | Dosažen |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosažen |
| 09.4320 | Ostatní třetí země | 0 | Dosažen |

Pořadové č.

Země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007

Limit

09.4317

Austrálie

0

Dosažen

09.4318

Brazílie

14,2857

Dosažen

09.4319

Kuba

0

Dosažen

09.4320

Ostatní třetí země

0

Dosažen

Cukr z balkánských zemí

Hlava VII nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové č. | Země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánie | 100 | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | 0 | Dosažen |
| 09.4326 | Srbsko, Černá Hora a Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 100 | |
| 09.4328 | Chorvatsko | 100 | |

Pořadové č.

Země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007

Limit

09.4324

Albánie

100

09.4325

Bosna a Hercegovina

0

Dosažen

09.4326

Srbsko, Černá Hora a Kosovo

100

09.4327

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

100

09.4328

Chorvatsko

100

Cukr výjimečného a průmyslového dovozu

Hlava VIII nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové č.: | Typ | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Výjimečný | — | |
| 09.4390 | Průmyslový | 100 | |

Pořadové č.:

Typ

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007

Limit

09.4380

Výjimečný

—

09.4390

Průmyslový

100

Dovoz cukru v rámci přechodných celních kvót otevřených pro Bulharsko a Rumunsko

Kapitola 1 oddíl 2 nařízení (ES) č. 1832/2006

Hospodářský rok 2006/07

| Pořadové č. | Typ | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulharsko | 0 | Dosažen |
| 09.4366 | Rumunsko | 100 | |

Pořadové č.

Typ

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2. do 6. dubna 2007

Limit

09.4365

Bulharsko

0

Dosažen

09.4366

Rumunsko

100

---

SMĚRNICE

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/42

---

SMĚRNICE KOMISE 2007/21/ES

ze dne 10. dubna 2007,

kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS, pokud jde o data uplynutí platnosti pro zařazení účinných látek azoxystrobin, imazalil, kresoxim-methyl, spiroxamin, azimsulfuron, prohexadion-kalcium a fluroxypyr do přílohy I

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na čl. 5 odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Komise 98/47/ES (2) byl azoxystrobin zařazen do 1. července 2008, směrnicí Komise 97/73/ES (3) byl imazalil zařazen do 31. prosince 2008, směrnicí Komise 1999/1/ES (4) byl kresoxim-methyl zařazen do 31. ledna 2009, směrnicí Komise 1999/73/ES (5) byl spiroxamin zařazen do 1. září 2009, směrnicí Komise 1999/80/ES (6) byl azimsulfuron zařazen do 1. října 2009, směrnicí Komise 2000/50/ES (7) byl prohexadion-kalcium zařazen do 20. října 2010 a směrnicí Komise 2000/10/ES (8) byl fluroxypyr zařazen do 30. listopadu 2010 jako účinná látka do přílohy I směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Komise 98/47/ES (2) byl azoxystrobin zařazen do 1. července 2008, směrnicí Komise 97/73/ES (3) byl imazalil zařazen do 31. prosince 2008, směrnicí Komise 1999/1/ES (4) byl kresoxim-methyl zařazen do 31. ledna 2009, směrnicí Komise 1999/73/ES (5) byl spiroxamin zařazen do 1. září 2009, směrnicí Komise 1999/80/ES (6) byl azimsulfuron zařazen do 1. října 2009, směrnicí Komise 2000/50/ES (7) byl prohexadion-kalcium zařazen do 20. října 2010 a směrnicí Komise 2000/10/ES (8) byl fluroxypyr zařazen do 30. listopadu 2010 jako účinná látka do přílohy I směrnice 91/414/EHS.

| (2) | Zařazení účinné látky lze na žádost obnovit za předpokladu, že je žádost podána nejpozději do dvou let před uplynutím platnosti zařazení dané položky. Komise obdržela žádosti týkající se obnovení zařazení všech výše uvedených látek. |
| --- | --- |

(2)

Zařazení účinné látky lze na žádost obnovit za předpokladu, že je žádost podána nejpozději do dvou let před uplynutím platnosti zařazení dané položky. Komise obdržela žádosti týkající se obnovení zařazení všech výše uvedených látek.

| (3) | Komise bude muset stanovit podrobná pravidla týkající se předkládání a vyhodnocování dalších informací nezbytných pro obnovení zařazení do přílohy I. Proto je oprávněné obnovit zařazení výše uvedených účinných látek do přílohy I na dobu nezbytnou k tomu, aby oznamovatelé mohli připravit své žádosti a aby Komise mohla zorganizovat jejich vyhodnocení a přijmout rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Komise bude muset stanovit podrobná pravidla týkající se předkládání a vyhodnocování dalších informací nezbytných pro obnovení zařazení do přílohy I. Proto je oprávněné obnovit zařazení výše uvedených účinných látek do přílohy I na dobu nezbytnou k tomu, aby oznamovatelé mohli připravit své žádosti a aby Komise mohla zorganizovat jejich vyhodnocení a přijmout rozhodnutí.

| (4) | Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 91/414/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 12. prosince 2007. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Budou tyto předpisy používat od 13. prosince 2007.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 10. dubna 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/6/ES (Úř. věst. L 43, 15.2.2007, s. 13).

1

(2)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 50.

2

(3)  Úř. věst. L 353, 24.12.1997, s. 26.

3

(4)  Úř. věst. L 21, 28.1.1999, s. 21.

4

(5)  Úř. věst. L 206, 5.8.1999, s. 16; opraveno v Úř. věst. L 221, 21.8.1999, s. 19.

5

(6)  Úř. věst. L 210, 10.8.1999, s. 13.

6

(7)  Úř. věst. L 198, 4.8.2000, s. 39.

7

(8)  Úř. věst. L 57, 2.3.2000, s. 28.

8

---

PŘÍLOHA

V příloze I směrnice 91/414/EHS se řádky 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8 nahrazují tímto:

| „1 | Imazalil
  č. CAS 73790-28-0, 35554-44-0
  č. CIPAC 335 | 1-[2-allyloxy-2-(2,4-dichlorfenyl)ethyl]imidazol | 975 g/kg | 1. ledna 1999 | 31. prosince 2011 | Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.
  Pro následující použití platí tyto zvláštní podmínky:






  — | ošetření ovoce, zeleniny a brambor po sklizni může být povoleno pouze tehdy, je-li k dispozici vhodný dekontaminační systém nebo bylo-li hodnocením rizika prokázáno členskému státu, který uděluje povolení, že likvidace aplikační kapaliny nepředstavuje nepřijatelné riziko pro životní prostředí, a zejména pro vodní organismy, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„1

Imazalil

č. CAS 73790-28-0, 35554-44-0

č. CIPAC 335

1-[2-allyloxy-2-(2,4-dichlorfenyl)ethyl]imidazol

975 g/kg

1. ledna 1999

31. prosince 2011

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.

Pro následující použití platí tyto zvláštní podmínky:

—

ošetření ovoce, zeleniny a brambor po sklizni může být povoleno pouze tehdy, je-li k dispozici vhodný dekontaminační systém nebo bylo-li hodnocením rizika prokázáno členskému státu, který uděluje povolení, že likvidace aplikační kapaliny nepředstavuje nepřijatelné riziko pro životní prostředí, a zejména pro vodní organismy,

| — | ošetření brambor po sklizni může být povoleno pouze tehdy, bylo-li hodnocením rizika prokázáno členskému státu, který uděluje povolení, že likvidace odpadu ze zpracování ošetřovaných brambor nepředstavuje nepřijatelné riziko pro vodní organismy, |
| --- | --- |

—

ošetření brambor po sklizni může být povoleno pouze tehdy, bylo-li hodnocením rizika prokázáno členskému státu, který uděluje povolení, že likvidace odpadu ze zpracování ošetřovaných brambor nepředstavuje nepřijatelné riziko pro vodní organismy,

| — | ošetření listů ve venkovních podmínkách může být povoleno pouze tehdy, bylo-li hodnocením rizika prokázáno členskému státu, který uděluje povolení, že toto použití nemá nepřijatelné účinky na zdraví lidí a zvířat ani na životní prostředí. |
| --- | --- |

—

ošetření listů ve venkovních podmínkách může být povoleno pouze tehdy, bylo-li hodnocením rizika prokázáno členskému státu, který uděluje povolení, že toto použití nemá nepřijatelné účinky na zdraví lidí a zvířat ani na životní prostředí.

Datum, kdy Stálý rostlinolékařský výbor dokončil zprávu o přezkoumání: 11. července 1997.

2

Azoxystrobin

č. CAS 131860-33-8

č. CIPAC 571

methyl-(E)-2-(2-{[6-(2-kyanfenoxy)pyrimidin-4-yl]oxy}fenyl)-3-methoxyakrylát

930 g/kg (Z izomer max. 25 g/kg)

1. července 1998

31. prosince 2011

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.

Při rozhodování podle jednotných zásad by měla být věnována zvláštní pozornost vlivu na vodní organismy. Podmínky povolení by měly zahrnovat vhodná opatření ke zmírnění rizika.

Datum, kdy Stálý rostlinolékařský výbor dokončil zprávu o přezkoumání 22. dubna 1998.

3

Kresoxim-methyl

č. CAS 143390-89-0

č. CIPAC 568

methyl-(E)-2-(methoxyimino)-2-{2-[(o-tolyloxy)methyl]fenyl}acetát

910 g/kg

1. února 1999

31. prosince 2011

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.

Při rozhodování podle jednotných zásad musí členské státy věnovat zvláštní pozornost ochraně podzemních vod, kdy jsou tyto vody vystaveny riziku.

Datum, kdy Stálý rostlinolékařský výbor dokončil zprávu o přezkoumání: 16. října 1998.

4

Spiroxamin

č. CAS 1181134-30-8

č. CIPAC 572

N-[(8-terc-butyl-1,4-dioxaspiro[4.5]dekan-2-yl)methyl]-N-ethylpropan-1-amin

940 g/kg (diastereomery A a B dohromady)

1. září 1999

31. prosince 2011

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.

Při rozhodování podle jednotných zásad musí členské státy:

| — | věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti obsluhy a musí zajistit, aby podmínky povolení obsahovaly vhodná ochranná opatření,
  a |
| --- | --- |

—

věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti obsluhy a musí zajistit, aby podmínky povolení obsahovaly vhodná ochranná opatření,

a

| — | věnovat zvláštní pozornost vlivu na vodní organismy a musí zajistit, aby podmínky povolení podle potřeby obsahovaly opatření ke zmírnění rizika. |
| --- | --- |

—

věnovat zvláštní pozornost vlivu na vodní organismy a musí zajistit, aby podmínky povolení podle potřeby obsahovaly opatření ke zmírnění rizika.

Datum, kdy Stálý rostlinolékařský výbor dokončil zprávu o přezkoumání: 12. května 1999.

5

Azimsulfuron

č. CAS 120162-55-2

č. CIPAC 584

1-(4,6-dimethoxypyrimidin-2-yl)-3-[1-methyl-4-(2-methyl-2H-tetrazol-5-yl)pyrazol-5-sulfonyl]močovina

980 g/kg

1. října 1999

31. prosince 2011

Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.

Letecká aplikace nesmí být povolena.

Při rozhodování podle jednotných zásad musí členské státy věnovat zvláštní pozornost vlivu na vodní organismy a na necílové suchozemské rostliny a musí zajistit, aby podmínky povolení podle potřeby obsahovaly opatření ke zmírnění rizika (např. při pěstování rýže stanovení minimální doby zadržování vody před vypuštěním).

Datum, kdy Stálý rostlinolékařský výbor dokončil zprávu o přezkoumání: 2. července 1999.

6

Fluroxypyr

č. CAS 69377-81-7

č. CIPAC 431

2-[(4-amino-3,5-dichlor-6-fluor-2-pyridyl)oxy]octová kyselina

950 g/kg

1. prosince 2000

31. prosince 2011

Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.

Při rozhodování podle jednotných zásad členské státy:

| — | zohlední dodatečné informace požadované v bodě 7 zprávy o přezkoumání, |
| --- | --- |

—

zohlední dodatečné informace požadované v bodě 7 zprávy o přezkoumání,

| — | musí věnovat zvláštní pozornost ochraně podzemních vod, |
| --- | --- |

—

musí věnovat zvláštní pozornost ochraně podzemních vod,

| — | musí věnovat zvláštní pozornost vlivu na vodní organismy a musí zajistit, aby podmínky povolení podle potřeby obsahovaly opatření ke zmírnění rizika. |
| --- | --- |

—

musí věnovat zvláštní pozornost vlivu na vodní organismy a musí zajistit, aby podmínky povolení podle potřeby obsahovaly opatření ke zmírnění rizika.

Členské státy uvědomí Komisi, jestliže dodatečné pokusy a informace požadované v bodě 7 zprávy o přezkoumání nebyly předloženy do 1. prosince 2000.

Datum, kdy Stálý rostlinolékařský výbor dokončil zprávu o přezkoumání: 30. listopadu 1999.

8

Prohexadion-kalcium

č. CAS 127277-53-6

č. CIPAC 567

kalcium-3,5-dioxo-4-propanoylcyklohexankarboxylát

890 g/kg

1. října 2000

31. prosince 2011

Povolena mohou být pouze použití jako regulátor růstu rostlin.

Datum, kdy Stálý rostlinolékařský výbor dokončil zprávu o přezkoumání: 16. června 2000.“

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/47

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. dubna 2007

o prodloužení lhůty pro uvádění na trh biocidních přípravků obsahujících některé účinné látky nepřezkoumané během desetiletého pracovního programu, na který odkazuje čl. 16 odst. 2 směrnice 98/8/ES

(oznámeno pod číslem K(2007) 1545)

(Pouze francouzské a polské znění je závazné)

(2007/226/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 16 odst. 2 druhého pododstavce a čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES (dále jen „směrnice“) stanoví, že v případech, kdy požadované informace a údaje pro hodnocení účinné látky nebyly předloženy v předepsané lhůtě, lze učinit rozhodnutí, že se uvedená účinná látka nezařadí do přílohy I, I A nebo I B směrnice. Po tomto rozhodnutí by měly členské státy odejmout všechna povolení pro biocidní přípravky obsahující účinnou látku. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 16 odst. 2 druhého pododstavce a čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES (dále jen „směrnice“) stanoví, že v případech, kdy požadované informace a údaje pro hodnocení účinné látky nebyly předloženy v předepsané lhůtě, lze učinit rozhodnutí, že se uvedená účinná látka nezařadí do přílohy I, I A nebo I B směrnice. Po tomto rozhodnutí by měly členské státy odejmout všechna povolení pro biocidní přípravky obsahující účinnou látku.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1896/2000 (2) a (ES) č. 2032/2003 (3) stanoví podrobná prováděcí pravidla pro první a druhou etapu desetiletého pracovního programu podle čl. 16 odst. 2 směrnice. Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 2032/2003 uvádí 1. září 2006 jako datum, od kterého členské státy zruší stávající povolení pro biocidní přípravky obsahující stanovené účinné látky, pro něž nebylo přijato žádné oznámení, ani o ně neprojevil zájem žádný členský stát. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1896/2000 (2) a (ES) č. 2032/2003 (3) stanoví podrobná prováděcí pravidla pro první a druhou etapu desetiletého pracovního programu podle čl. 16 odst. 2 směrnice. Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 2032/2003 uvádí 1. září 2006 jako datum, od kterého členské státy zruší stávající povolení pro biocidní přípravky obsahující stanovené účinné látky, pro něž nebylo přijato žádné oznámení, ani o ně neprojevil zájem žádný členský stát.

| (3) | Ustanovení článku 4a nařízení (ES) č. 2032/2003 ve znění nařízení Komise (ES) č. 1048/2005 (4) stanoví podmínky, za nichž mohou členské státy požádat Komisi o prodloužení přechodného období stanoveného v čl. 4 odst. 2, a podmínky pro udělení uvedeného prodloužení. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení článku 4a nařízení (ES) č. 2032/2003 ve znění nařízení Komise (ES) č. 1048/2005 (4) stanoví podmínky, za nichž mohou členské státy požádat Komisi o prodloužení přechodného období stanoveného v čl. 4 odst. 2, a podmínky pro udělení uvedeného prodloužení.

| (4) | Pro některé účinné látky, jejichž použití v biocidních přípravcích je po 1. září 2006 zakázáno, podaly jednotlivé členské státy Komisi žádosti o prodloužení uvedeného přechodného období společně s informacemi prokazujícími potřebu dalšího užívání dotčených látek. |
| --- | --- |

(4)

Pro některé účinné látky, jejichž použití v biocidních přípravcích je po 1. září 2006 zakázáno, podaly jednotlivé členské státy Komisi žádosti o prodloužení uvedeného přechodného období společně s informacemi prokazujícími potřebu dalšího užívání dotčených látek.

| (5) | Polsko předložilo informace prokazující přechodný nedostatek vhodných alternativních látek v případě cyflutrinu, pokud jde o jeho použití jako insekticidu na ochranu dřevěných trámů v historických budovách a jiných stavbách. Zdá se vhodné poněkud prodloužit přechodné období pro tuto látku, aby mohly být předloženy údaje o účinnosti jiných alternativních látek a umožněno jejich uvádění na polský trh v souladu s vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

(5)

Polsko předložilo informace prokazující přechodný nedostatek vhodných alternativních látek v případě cyflutrinu, pokud jde o jeho použití jako insekticidu na ochranu dřevěných trámů v historických budovách a jiných stavbách. Zdá se vhodné poněkud prodloužit přechodné období pro tuto látku, aby mohly být předloženy údaje o účinnosti jiných alternativních látek a umožněno jejich uvádění na polský trh v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

| (6) | Francie předložila informace prokazující potřebu poskytnout co nejširší spektrum dostupných larvicidů k boji proti komárům, kteří jsou vektory závažných chorob ovlivňujících obyvatelstvo zámořských departamentů tohoto členského státu, a požádala o ponechání temefosu na trhu v těchto regionech. Prodloužení přechodného období pro tuto látku se zdá být vhodné, aby bylo umožněno její nahrazení jinými vhodnými látkami. |
| --- | --- |

(6)

Francie předložila informace prokazující potřebu poskytnout co nejširší spektrum dostupných larvicidů k boji proti komárům, kteří jsou vektory závažných chorob ovlivňujících obyvatelstvo zámořských departamentů tohoto členského státu, a požádala o ponechání temefosu na trhu v těchto regionech. Prodloužení přechodného období pro tuto látku se zdá být vhodné, aby bylo umožněno její nahrazení jinými vhodnými látkami.

| (7) | Francie předložila informace prokazující potřebu dočasného dalšího používání amoniaku jako veterinárního hygienického biocidního prostředku pro prevenci infekcí způsobených kokcidiemi, kryptosporidiemi a hlísticemi u hospodářských zvířat. Prodloužení přechodného období pro tuto látku se zdá být vhodné, aby bylo umožněno její postupné nahrazení jinými dostupnými látkami, které jsou oznámeny pro účely hodnocení v souladu s programem přezkoumání stanoveným směrnicí. |
| --- | --- |

(7)

Francie předložila informace prokazující potřebu dočasného dalšího používání amoniaku jako veterinárního hygienického biocidního prostředku pro prevenci infekcí způsobených kokcidiemi, kryptosporidiemi a hlísticemi u hospodářských zvířat. Prodloužení přechodného období pro tuto látku se zdá být vhodné, aby bylo umožněno její postupné nahrazení jinými dostupnými látkami, které jsou oznámeny pro účely hodnocení v souladu s programem přezkoumání stanoveným směrnicí.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 2032/2003 mohou členské státy uvedené ve sloupci B přílohy tohoto rozhodnutí udělit či nadále zachovat stávající schválení pro uvádění na trh biocidních přípravků obsahujících látky uvedené v sloupci A přílohy pro základní použití uvedená v sloupci D až do data uvedeného v sloupci C přílohy.

Článek 2

1.   Členské státy, které využijí odchylky stanovené v článku 1 tohoto rozhodnutí, zajistí, aby byly dodrženy tyto podmínky:

| a) | další používání je možné pouze pod podmínkou, že přípravky obsahující látku jsou schváleny pro účely zamýšleného základního použití; |
| --- | --- |

a)

další používání je možné pouze pod podmínkou, že přípravky obsahující látku jsou schváleny pro účely zamýšleného základního použití;

| b) | další používání se povolí pouze tehdy, nemá-li nepřijatelný účinek na lidské zdraví nebo na zdraví zvířat nebo na životní prostředí; |
| --- | --- |

b)

další používání se povolí pouze tehdy, nemá-li nepřijatelný účinek na lidské zdraví nebo na zdraví zvířat nebo na životní prostředí;

| c) | při udělení schválení se přijmou všechna vhodná opatření na snížení rizika; |
| --- | --- |

c)

při udělení schválení se přijmou všechna vhodná opatření na snížení rizika;

| d) | biocidní přípravky, které zůstaly na trhu po 1. září 2006, se znovu označí tak, aby odpovídaly podmínkám omezeného použití; |
| --- | --- |

d)

biocidní přípravky, které zůstaly na trhu po 1. září 2006, se znovu označí tak, aby odpovídaly podmínkám omezeného použití;

| e) | členské státy případně zabezpečí, aby držitelé schválení či dotčené členské státy hledali alternativy pro daná použití nebo předložili dokumentaci v souladu s postupem stanoveným v článku 11 směrnice 98/8/ES nejpozději do 14. května 2008. |
| --- | --- |

e)

členské státy případně zabezpečí, aby držitelé schválení či dotčené členské státy hledali alternativy pro daná použití nebo předložili dokumentaci v souladu s postupem stanoveným v článku 11 směrnice 98/8/ES nejpozději do 14. května 2008.

2.   Dotčené členské státy případně každoročně vyrozumí Komisi o použití odstavce 1, a zejména o opatřeních, která přijaly podle písmena e).

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice a Polské republice.

V Bruselu dne 11. dubna 2007.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/140/ES (Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 78).

1

(2)  Úř. věst L 228, 8.9.2000, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2032/2003 (Úř. věst. L 307, 24.11.2003, s. 1).

2

(3)  Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1849/2006 (Úř. věst. L 355, 15.12.2006, s. 63).

3

(4)  Úř. věst. L 178, 9.7.2005, s. 1.

4

---

PŘÍLOHA

Seznam povolení uvedených v článku 1

| Sloupec A | Sloupec B | Sloupec C | Sloupec D |
| --- | --- | --- | --- |
| Účinná látka | Členský stát | Datum | Použití |
| cyflutrin
  číslo EC 269-855-7
  číslo CAS 68359-37-5 | Polsko | 1.9.2007 | k ochraně stavebního dřeva před hmyzem; pouze pro profesionální použití |
| temefos
  číslo EC 222-191-1
  číslo CAS 3383-96-8 | Francie | 14.5.2009 | k hubení komárů (vektorů); pouze v zámořských departementech Francie |
| amoniak
  číslo EC 231-635-3
  číslo CAS 7664-41-7 | Francie | 14.5.2008 | veterinární hygienický biocidní přípravek pro prevenci infekcí způsobených kokcidiemi, kryptosporidiemi a hlísticemi u hospodářských zvířat; pouze v případech, kde nelze použít jiné prostředky s podobným účinkem |

Sloupec A

Sloupec B

Sloupec C

Sloupec D

Účinná látka

Členský stát

Datum

Použití

cyflutrin

číslo EC 269-855-7

číslo CAS 68359-37-5

Polsko

1.9.2007

k ochraně stavebního dřeva před hmyzem; pouze pro profesionální použití

temefos

číslo EC 222-191-1

číslo CAS 3383-96-8

Francie

14.5.2009

k hubení komárů (vektorů); pouze v zámořských departementech Francie

amoniak

číslo EC 231-635-3

číslo CAS 7664-41-7

Francie

14.5.2008

veterinární hygienický biocidní přípravek pro prevenci infekcí způsobených kokcidiemi, kryptosporidiemi a hlísticemi u hospodářských zvířat; pouze v případech, kde nelze použít jiné prostředky s podobným účinkem

---

Tiskové opravy

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/50

---

Oprava směrnice Komise 2007/19/ES ze dne 30. března 2007, kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami a směrnice Rady 85/572/EHS, kterou se stanoví seznam simulantů pro použití při zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami

(
  Úřední věstník Evropské unie L 91 ze dne 31. března 2007
  )

Směrnice 2007/19/ES se nahrazuje tímto:

SMĚRNICE KOMISE 2007/19/ES

ze dne 2. dubna 2007,

kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami a směrnice Rady 85/572/EHS, kterou se stanoví seznam simulantů pro použití při zkoušení migrace složek materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Komise 2002/72/ES (2) je zvláštní směrnicí ve smyslu rámcového nařízení (ES) č. 1935/2004, která harmonizuje pravidla pro materiály a předměty z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Komise 2002/72/ES (2) je zvláštní směrnicí ve smyslu rámcového nařízení (ES) č. 1935/2004, která harmonizuje pravidla pro materiály a předměty z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami.

| (2) | Směrnice 2002/72/ES stanoví seznam látek povolených k výrobě těchto materiálů a předmětů, zejména přísad a monomerů, omezení jejich použití, pravidla pro označování a rovněž údaje, které mají být poskytnuty spotřebiteli nebo provozovateli potravinářského podniku ke správnému používání těchto materiálů a předmětů. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2002/72/ES stanoví seznam látek povolených k výrobě těchto materiálů a předmětů, zejména přísad a monomerů, omezení jejich použití, pravidla pro označování a rovněž údaje, které mají být poskytnuty spotřebiteli nebo provozovateli potravinářského podniku ke správnému používání těchto materiálů a předmětů.

| (3) | Z informací poskytnutých Komisi vyplynulo, že změkčovadla používaná například v těsnicích kroužcích víček z polyvinylchloridu (PVC) mohou migrovat do tukových potravin v množstvích, která by mohla ohrozit lidské zdraví nebo způsobit nepřijatelné změny ve složení potravin. Proto je třeba upřesnit, že těsnicí kroužky spadají do působnosti směrnice 2002/72/ES, i když jsou součástí např. kovových víček. Zároveň je třeba stanovit zvláštní pravidla týkající se používání přísad k výrobě těchto těsnicích kroužků. Je vhodné přihlédnout k tomu, že výrobci víček potřebují dostatečnou lhůtu na přizpůsobení se některým ustanovením směrnice 2002/72/ES. Zejména s přihlédnutím k době potřebné pro vypracování žádosti o zhodnocení specifických přísad používaných k výrobě těsnicích kroužků víček není možné již nyní stanovit časový rozvrh pro jejich hodnocení. V první fázi by proto taxativní seznam povolených přísad, který bude v budoucnu přijat pro materiály a předměty z plastů, neměl platit pro výrobu těsnicích kroužků víček, aby nadále mohly být v souladu s vnitrostátním právem používány další přísady. V pozdější fázi by situace měla být znovu posouzena. |
| --- | --- |

(3)

Z informací poskytnutých Komisi vyplynulo, že změkčovadla používaná například v těsnicích kroužcích víček z polyvinylchloridu (PVC) mohou migrovat do tukových potravin v množstvích, která by mohla ohrozit lidské zdraví nebo způsobit nepřijatelné změny ve složení potravin. Proto je třeba upřesnit, že těsnicí kroužky spadají do působnosti směrnice 2002/72/ES, i když jsou součástí např. kovových víček. Zároveň je třeba stanovit zvláštní pravidla týkající se používání přísad k výrobě těchto těsnicích kroužků. Je vhodné přihlédnout k tomu, že výrobci víček potřebují dostatečnou lhůtu na přizpůsobení se některým ustanovením směrnice 2002/72/ES. Zejména s přihlédnutím k době potřebné pro vypracování žádosti o zhodnocení specifických přísad používaných k výrobě těsnicích kroužků víček není možné již nyní stanovit časový rozvrh pro jejich hodnocení. V první fázi by proto taxativní seznam povolených přísad, který bude v budoucnu přijat pro materiály a předměty z plastů, neměl platit pro výrobu těsnicích kroužků víček, aby nadále mohly být v souladu s vnitrostátním právem používány další přísady. V pozdější fázi by situace měla být znovu posouzena.

| (4) | Na základě nových informací ohledně posuzování rizik látek zhodnocených úřadem a vzhledem k potřebě přizpůsobit stávající pravidla pro výpočet migrace technickému pokroku by směrnice 2002/72/ES měla být aktualizována. V zájmu srozumitelnosti by měly být zavedeny definice technických pojmů. |
| --- | --- |

(4)

Na základě nových informací ohledně posuzování rizik látek zhodnocených úřadem a vzhledem k potřebě přizpůsobit stávající pravidla pro výpočet migrace technickému pokroku by směrnice 2002/72/ES měla být aktualizována. V zájmu srozumitelnosti by měly být zavedeny definice technických pojmů.

| (5) | Pravidla pro celkovou migraci a specifickou migraci by měla být založena na stejném principu a měla by proto být sladěna. |
| --- | --- |

(5)

Pravidla pro celkovou migraci a specifickou migraci by měla být založena na stejném principu a měla by proto být sladěna.

| (6) | Protože kojenci přijímají v poměru ke své tělesné hmotnosti více potravin než dospělí, měla by být zavedením zvláštních pravidel zlepšena jejich ochrana. |
| --- | --- |

(6)

Protože kojenci přijímají v poměru ke své tělesné hmotnosti více potravin než dospělí, měla by být zavedením zvláštních pravidel zlepšena jejich ochrana.

| (7) | Ověření dodržování specifických migračních limitů (SML) v simulantu D v případě přísad uvedených v příloze III, oddílu B směrnice 2002/72/ES by mělo proběhnout souběžně s použitím ostatních ustanovení pro výpočet migrace, která se zavádí touto směrnicí, aby bylo možné odhadnout skutečné vystavení spotřebitele těmto přísadám. Lhůta pro vykonání výše uvedeného ověření by proto měla být prodloužena. |
| --- | --- |

(7)

Ověření dodržování specifických migračních limitů (SML) v simulantu D v případě přísad uvedených v příloze III, oddílu B směrnice 2002/72/ES by mělo proběhnout souběžně s použitím ostatních ustanovení pro výpočet migrace, která se zavádí touto směrnicí, aby bylo možné odhadnout skutečné vystavení spotřebitele těmto přísadám. Lhůta pro vykonání výše uvedeného ověření by proto měla být prodloužena.

| (8) | Status přísad chovajících se jako pomocné látky pro polymerizaci (PPA) by měl být upřesněn. PPA, které rovněž fungují jako přísady, je třeba zhodnotit a zařadit do budoucího taxativního seznamu přísad. Některé z nich již jsou obsaženy v současném neúplném seznamu přísad. Pokud jde o přísady, které se chovají výlučně jako PPA, a které proto v konečném výrobku nemají zůstat, mělo by být upřesněno, že jejich používání bude nadále v souladu s vnitrostátním právem možné, a to i po přijetí budoucího taxativního seznamu přísad. V pozdější fázi by situace měla být znovu posouzena. |
| --- | --- |

(8)

Status přísad chovajících se jako pomocné látky pro polymerizaci (PPA) by měl být upřesněn. PPA, které rovněž fungují jako přísady, je třeba zhodnotit a zařadit do budoucího taxativního seznamu přísad. Některé z nich již jsou obsaženy v současném neúplném seznamu přísad. Pokud jde o přísady, které se chovají výlučně jako PPA, a které proto v konečném výrobku nemají zůstat, mělo by být upřesněno, že jejich používání bude nadále v souladu s vnitrostátním právem možné, a to i po přijetí budoucího taxativního seznamu přísad. V pozdější fázi by situace měla být znovu posouzena.

| (9) | Studie prokázaly, že azodikarbonamid se během zpracování při vysoké teplotě rozkládá na semikarbazid. V roce 2003 byl úřad požádán, aby shromáždil údaje a zhodnotil možná rizika, která semikarbazid v potravinách představuje. Používání azodikarbonamidu v materiálech a předmětech z plastů bylo až do získání této informace v souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3) pozastaveno směrnicí Komise 2004/1/ES ze dne 6. ledna 2004, kterou se mění směrnice 2002/72/ES, pokud jde o pozastavení používání azodikarbonamidu jako nadouvadla (4). Ve stanovisku ze dne 21. června 2005 (5) došel úřad k závěru, že karcinogenní účinky semikarbazidu se při koncentracích vyskytujících se v potravinách nijak významně nedotýkají lidského zdraví, pokud je odstraněn zdroj semikarbazidu, tedy azodikarbonamid. Proto je vhodné zachovat zákaz používání azodikarbonamidu v materiálech a předmětech z plastů. |
| --- | --- |

(9)

Studie prokázaly, že azodikarbonamid se během zpracování při vysoké teplotě rozkládá na semikarbazid. V roce 2003 byl úřad požádán, aby shromáždil údaje a zhodnotil možná rizika, která semikarbazid v potravinách představuje. Používání azodikarbonamidu v materiálech a předmětech z plastů bylo až do získání této informace v souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3) pozastaveno směrnicí Komise 2004/1/ES ze dne 6. ledna 2004, kterou se mění směrnice 2002/72/ES, pokud jde o pozastavení používání azodikarbonamidu jako nadouvadla (4). Ve stanovisku ze dne 21. června 2005 (5) došel úřad k závěru, že karcinogenní účinky semikarbazidu se při koncentracích vyskytujících se v potravinách nijak významně nedotýkají lidského zdraví, pokud je odstraněn zdroj semikarbazidu, tedy azodikarbonamid. Proto je vhodné zachovat zákaz používání azodikarbonamidu v materiálech a předmětech z plastů.

| (10) | Měl by být zaveden pojem funkční bariéry z plastu, tj. bariéry v materiálech nebo předmětech z plastů, která zabraňuje migraci zpoza této bariéry do potraviny nebo ji snižuje. Úplné zamezení migrace mohou zajistit pouze sklo a některé kovy. Plasty mohou být částečnými funkčními bariérami, přičemž jejich vlastnosti a účinnost je třeba zhodnotit, a mohou přispět ke snížení migrace látky pod SML nebo limit detekce. Za funkční bariérou z plastu mohou být použity nepovolené látky, pokud splňují některá kritéria a jejich migrace zůstává pod daným limitem detekce. S ohledem na potraviny pro kojence a jiné obzvlášť citlivé osoby a rovněž na těžkosti spojené s tímto typem analýzy s vysokou analytickou tolerancí by pro migraci nepovolené látky skrz funkční bariéru z plastu mělo být stanoveno maximální množství 0,01 mg/kg v potravině nebo simulantu potravin. |
| --- | --- |

(10)

Měl by být zaveden pojem funkční bariéry z plastu, tj. bariéry v materiálech nebo předmětech z plastů, která zabraňuje migraci zpoza této bariéry do potraviny nebo ji snižuje. Úplné zamezení migrace mohou zajistit pouze sklo a některé kovy. Plasty mohou být částečnými funkčními bariérami, přičemž jejich vlastnosti a účinnost je třeba zhodnotit, a mohou přispět ke snížení migrace látky pod SML nebo limit detekce. Za funkční bariérou z plastu mohou být použity nepovolené látky, pokud splňují některá kritéria a jejich migrace zůstává pod daným limitem detekce. S ohledem na potraviny pro kojence a jiné obzvlášť citlivé osoby a rovněž na těžkosti spojené s tímto typem analýzy s vysokou analytickou tolerancí by pro migraci nepovolené látky skrz funkční bariéru z plastu mělo být stanoveno maximální množství 0,01 mg/kg v potravině nebo simulantu potravin.

| (11) | Článek 9 směrnice 2002/72/ES stanoví, že materiály a předměty z plastů musí být opatřeny písemným prohlášením potvrzujícím, že jsou v souladu s pravidly, která se na ně vztahují. V zájmu posílení koordinace a zodpovědnosti dodavatelů by v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. h) a i) nařízení (ES) č. 1935/2004 měly v každé fázi výroby, rovněž ve fázi výchozích látek, odpovědné osoby dokumentovat soulad s příslušnými pravidly v prohlášení o souladu, které bude poskytnuto odběrateli. Kromě toho by v každé fázi výroby měly být pro donucovací orgány uchovávány příslušné podklady dokládající soulad s pravidly. |
| --- | --- |

(11)

Článek 9 směrnice 2002/72/ES stanoví, že materiály a předměty z plastů musí být opatřeny písemným prohlášením potvrzujícím, že jsou v souladu s pravidly, která se na ně vztahují. V zájmu posílení koordinace a zodpovědnosti dodavatelů by v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. h) a i) nařízení (ES) č. 1935/2004 měly v každé fázi výroby, rovněž ve fázi výchozích látek, odpovědné osoby dokumentovat soulad s příslušnými pravidly v prohlášení o souladu, které bude poskytnuto odběrateli. Kromě toho by v každé fázi výroby měly být pro donucovací orgány uchovávány příslušné podklady dokládající soulad s pravidly.

| (12) | Ustanovení čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002 vyžaduje, aby provozovatelé potravinářských podniků kontrolovali, zda jsou potraviny v souladu s pravidly, která se na ně vztahují. Za tímto účelem by provozovatelé potravinářských podniků měli mít za zachování důvěrnosti údajů přístup k příslušným informacím, aby bylo zajištěno, že migrace z materiálů a předmětů z plastů odpovídá specifikacím a omezením v právních předpisech o potravinách. |
| --- | --- |

(12)

Ustanovení čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002 vyžaduje, aby provozovatelé potravinářských podniků kontrolovali, zda jsou potraviny v souladu s pravidly, která se na ně vztahují. Za tímto účelem by provozovatelé potravinářských podniků měli mít za zachování důvěrnosti údajů přístup k příslušným informacím, aby bylo zajištěno, že migrace z materiálů a předmětů z plastů odpovídá specifikacím a omezením v právních předpisech o potravinách.

| (13) | V souladu s mezinárodně uznávanými vědeckými zásadami by měl příslušný provozovatel podniku posoudit soulad s článkem 3 nařízení (ES) č. 1935/2004 v případě látek, které nejsou uvedeny v seznamech v příloze II a III směrnice 2002/72/ES, jako jsou nečistoty nebo reakční produkty uvedené v bodě 3 přílohy II a bodě 3 přílohy III směrnice 2002/72/ES. |
| --- | --- |

(13)

V souladu s mezinárodně uznávanými vědeckými zásadami by měl příslušný provozovatel podniku posoudit soulad s článkem 3 nařízení (ES) č. 1935/2004 v případě látek, které nejsou uvedeny v seznamech v příloze II a III směrnice 2002/72/ES, jako jsou nečistoty nebo reakční produkty uvedené v bodě 3 přílohy II a bodě 3 přílohy III směrnice 2002/72/ES.

| (14) | K umožnění přesnějšího odhadu vystavení spotřebitele by pro zkoušení migrace měl být zaveden nový redukční faktor, tzv. faktor snížení tuku (FRF). Dosud bylo vystavení látkám migrujícím především do tukových potravin (lipofilní látky) založeno na obecném předpokladu, že jedna osoba přijme denně 1 kg potravin. Jedna osoba však přijme nejvýše 200 gramů tuku denně. To by mělo být zohledněno provedením opravy specifické migrace faktorem FRF použitelným na lipofilní látky v souladu se stanoviskem Vědeckého výboru pro potraviny (SCF) (6) a se stanoviskem úřadu (7). |
| --- | --- |

(14)

K umožnění přesnějšího odhadu vystavení spotřebitele by pro zkoušení migrace měl být zaveden nový redukční faktor, tzv. faktor snížení tuku (FRF). Dosud bylo vystavení látkám migrujícím především do tukových potravin (lipofilní látky) založeno na obecném předpokladu, že jedna osoba přijme denně 1 kg potravin. Jedna osoba však přijme nejvýše 200 gramů tuku denně. To by mělo být zohledněno provedením opravy specifické migrace faktorem FRF použitelným na lipofilní látky v souladu se stanoviskem Vědeckého výboru pro potraviny (SCF) (6) a se stanoviskem úřadu (7).

| (15) | Na základě nových informací ohledně posuzování rizik monomerů a jiných výchozích látek zhodnocených úřadem (8) by některé monomery dočasně přijaté na vnitrostátní úrovni stejně jako nové monomery měly být zařazeny do seznamu Společenství povolených látek. Pro ostatní látky by na základě těchto nových dostupných informací měla být změněna omezení nebo specifikace, které jsou již stanovené na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

(15)

Na základě nových informací ohledně posuzování rizik monomerů a jiných výchozích látek zhodnocených úřadem (8) by některé monomery dočasně přijaté na vnitrostátní úrovni stejně jako nové monomery měly být zařazeny do seznamu Společenství povolených látek. Pro ostatní látky by na základě těchto nových dostupných informací měla být změněna omezení nebo specifikace, které jsou již stanovené na úrovni Společenství.

| (16) | Neúplný seznam přísad, které mohou být použity k výrobě materiálů a předmětů z plastů, by měl být změněn, aby zahrnoval další přísady zhodnocené úřadem8. Pro některé přísady by na základě těchto nových dostupných hodnocení měla být změněna omezení nebo specifikace, které jsou již stanovené na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

(16)

Neúplný seznam přísad, které mohou být použity k výrobě materiálů a předmětů z plastů, by měl být změněn, aby zahrnoval další přísady zhodnocené úřadem8. Pro některé přísady by na základě těchto nových dostupných hodnocení měla být změněna omezení nebo specifikace, které jsou již stanovené na úrovni Společenství.

| (17) | Směrnice Komise 2005/79/ES (9) zavedla změny omezení nebo specifikací v případě látky s ref. č. 35760 v oddílu A místo v oddílu B přílohy III směrnice 2002/72/ES a v případě látky s ref. č. 67180 v oddílu B místo v oddílu A uvedené přílohy. Kromě toho je odkaz na omezení nebo specifikace v příloze III směrnice 2002/72/ES u látek s ref. č. 43480, 45200, 81760 a 88640 nejednoznačný. Proto je z důvodu právní jistoty nutné, aby látky s ref. č. 35760 a 67180 byly v seznamu přísad uvedeny v příslušném oddílu a aby byla znovu zavedena omezení a specifikace pro látky s ref. č. 43480, 45200, 81760 a 88640. |
| --- | --- |

(17)

Směrnice Komise 2005/79/ES (9) zavedla změny omezení nebo specifikací v případě látky s ref. č. 35760 v oddílu A místo v oddílu B přílohy III směrnice 2002/72/ES a v případě látky s ref. č. 67180 v oddílu B místo v oddílu A uvedené přílohy. Kromě toho je odkaz na omezení nebo specifikace v příloze III směrnice 2002/72/ES u látek s ref. č. 43480, 45200, 81760 a 88640 nejednoznačný. Proto je z důvodu právní jistoty nutné, aby látky s ref. č. 35760 a 67180 byly v seznamu přísad uvedeny v příslušném oddílu a aby byla znovu zavedena omezení a specifikace pro látky s ref. č. 43480, 45200, 81760 a 88640.

| (18) | Bylo prokázáno, že v současné době používaná destilovaná voda není v případě některých mléčných výrobků vhodným simulantem. Měla by proto být nahrazena 50 % ethanolem, který lépe simuluje jejich tukový charakter. |
| --- | --- |

(18)

Bylo prokázáno, že v současné době používaná destilovaná voda není v případě některých mléčných výrobků vhodným simulantem. Měla by proto být nahrazena 50 % ethanolem, který lépe simuluje jejich tukový charakter.

| (19) | Epoxidovaný olej ze sójových bobů (ESBO) se používá jako změkčovadlo v těsnicích kroužcích. S přihlédnutím ke stanovisku úřadu přijatému dne 16. března 2006 (10) ohledně vystavení dospělých oleji ESBO používanému v materiálech, které přicházejí do styku s potravinami, je vhodné stanovit kratší lhůtu pro dosažení souladu těsnicích kroužků víček s omezeními oleje ESBO a jeho náhrad uvedenými ve směrnici 2002/72/ES. Stejná lhůta by měla platit pro zákaz používání azodikarbonamidu. |
| --- | --- |

(19)

Epoxidovaný olej ze sójových bobů (ESBO) se používá jako změkčovadlo v těsnicích kroužcích. S přihlédnutím ke stanovisku úřadu přijatému dne 16. března 2006 (10) ohledně vystavení dospělých oleji ESBO používanému v materiálech, které přicházejí do styku s potravinami, je vhodné stanovit kratší lhůtu pro dosažení souladu těsnicích kroužků víček s omezeními oleje ESBO a jeho náhrad uvedenými ve směrnici 2002/72/ES. Stejná lhůta by měla platit pro zákaz používání azodikarbonamidu.

| (20) | Některé ftaláty se používají jako změkčovadla v těsnicích kroužcích a jiných plastových výrobcích. Ve stanovisku týkajícím se některých ftalátů (11) zveřejněném v září 2005 úřad stanovil přijatelné denní příjmy pro některé ftaláty a odhadl, že vystavení člověka některým ftalátům je v rozsahu přijatelných denních příjmů. Proto je vhodné stanovit kratší lhůtu pro dosažení souladu materiálů a předmětů z plastů s omezeními, která jsou pro tyto látky uvedena ve směrnici 2002/72/ES. |
| --- | --- |

(20)

Některé ftaláty se používají jako změkčovadla v těsnicích kroužcích a jiných plastových výrobcích. Ve stanovisku týkajícím se některých ftalátů (11) zveřejněném v září 2005 úřad stanovil přijatelné denní příjmy pro některé ftaláty a odhadl, že vystavení člověka některým ftalátům je v rozsahu přijatelných denních příjmů. Proto je vhodné stanovit kratší lhůtu pro dosažení souladu materiálů a předmětů z plastů s omezeními, která jsou pro tyto látky uvedena ve směrnici 2002/72/ES.

| (21) | Směrnice Rady 85/572/EHS (12) a směrnice 2002/72/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(21)

Směrnice Rady 85/572/EHS (12) a směrnice 2002/72/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (22) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(22)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Článek 1 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Tato směrnice se vztahuje na tyto materiály a předměty, které mají v konečném výrobku přijít do styku s potravinami nebo jsou ve styku s potravinami a které jsou k tomuto účelu určeny (dále jen ‚materiály a předměty z plastů‘):






  a) | materiály a předměty a jejich části a součásti skládající se výlučně z plastů; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článek 1 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Tato směrnice se vztahuje na tyto materiály a předměty, které mají v konečném výrobku přijít do styku s potravinami nebo jsou ve styku s potravinami a které jsou k tomuto účelu určeny (dále jen ‚materiály a předměty z plastů‘):

a)

materiály a předměty a jejich části a součásti skládající se výlučně z plastů;

| b) | vícevrstvé materiály a předměty z plastů; |
| --- | --- |

b)

vícevrstvé materiály a předměty z plastů;

| c) | vrstvy nebo povrchy z plastů, tvořící těsnicí kroužky víček, která jsou dohromady složena ze dvou či více vrstev různých druhů materiálů.“ |
| --- | --- |

c)

vrstvy nebo povrchy z plastů, tvořící těsnicí kroužky víček, která jsou dohromady složena ze dvou či více vrstev různých druhů materiálů.“

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Aniž je dotčen odst. 2 písm. c), tato směrnice se nevztahuje na materiály a předměty složené ze dvou nebo více vrstev, z nichž alespoň jedna nesestává výlučně z plastu, a to ani tehdy, sestává-li vrstva určená pro přímý styk s potravinami výlučně z plastu.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Aniž je dotčen odst. 2 písm. c), tato směrnice se nevztahuje na materiály a předměty složené ze dvou nebo více vrstev, z nichž alespoň jedna nesestává výlučně z plastu, a to ani tehdy, sestává-li vrstva určená pro přímý styk s potravinami výlučně z plastu.“

| 2. | Vkládá se nový článek 1a, který zní:
  „Článek 1a
  Pro účely této směrnice se rozumí:






  a) | ‚vícevrstvým materiálem nebo předmětem z plastu‘ materiál nebo předmět z plastu, který je složen ze dvou či více vrstev materiálů, z nichž každá sestává výlučně z plastu a které jsou spolu spojeny lepidly nebo jinak; |
| --- | --- | --- |

2.

Vkládá se nový článek 1a, který zní:

„Článek 1a

Pro účely této směrnice se rozumí:

a)

‚vícevrstvým materiálem nebo předmětem z plastu‘ materiál nebo předmět z plastu, který je složen ze dvou či více vrstev materiálů, z nichž každá sestává výlučně z plastu a které jsou spolu spojeny lepidly nebo jinak;

| b) | ‚funkční bariérou z plastu‘ bariéra, která je tvořena jednou či více vrstvami z plastu a zajišťuje, aby konečný materiál nebo předmět byl v souladu s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (13) (ES) č. 1935/2004 a s touto směrnicí; |
| --- | --- |

b)

‚funkční bariérou z plastu‘ bariéra, která je tvořena jednou či více vrstvami z plastu a zajišťuje, aby konečný materiál nebo předmět byl v souladu s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (13) (ES) č. 1935/2004 a s touto směrnicí;

| c) | ‚beztukovými potravinami‘ potraviny, pro něž směrnice 85/572/EHS stanoví pro zkoušení migrace jiné simulanty než simulant D. |
| --- | --- |

c)

‚beztukovými potravinami‘ potraviny, pro něž směrnice 85/572/EHS stanoví pro zkoušení migrace jiné simulanty než simulant D.

| 3. | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  1.   Materiály a předměty z plastů nesmějí uvolňovat do potravin své složky v množstvích přesahujících 60 miligramů složek uvolněných na kilogram potravin nebo potravinového simulantu (mg/kg) (celkový migrační limit).
  Tento limit však může být 10 miligramů na decimetr čtvereční povrchu materiálu nebo předmětu (mg/dm2) v těchto případech:






  a) | předměty, které jsou nádobami, nebo předměty, které jsou srovnatelné s nádobami nebo které lze naplnit, o objemu méně než 500 mililitrů (ml) nebo více než 10 litrů (l); |
| --- | --- | --- |

3.

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

1.   Materiály a předměty z plastů nesmějí uvolňovat do potravin své složky v množstvích přesahujících 60 miligramů složek uvolněných na kilogram potravin nebo potravinového simulantu (mg/kg) (celkový migrační limit).

Tento limit však může být 10 miligramů na decimetr čtvereční povrchu materiálu nebo předmětu (mg/dm2) v těchto případech:

a)

předměty, které jsou nádobami, nebo předměty, které jsou srovnatelné s nádobami nebo které lze naplnit, o objemu méně než 500 mililitrů (ml) nebo více než 10 litrů (l);

| b) | desky, fólie či jiné materiály nebo předměty, které nelze naplnit nebo u nichž nelze odhadnout poměr mezi velikostí povrchu materiálu nebo předmětu a množstvím potraviny, která je s ním ve styku. |
| --- | --- |

b)

desky, fólie či jiné materiály nebo předměty, které nelze naplnit nebo u nichž nelze odhadnout poměr mezi velikostí povrchu materiálu nebo předmětu a množstvím potraviny, která je s ním ve styku.

2.   V případě materiálů a předmětů z plastů, které mají přijít do styku s potravinami určenými pro kojence a malé děti podle směrnic Komise 91/321/EHS (14) a 96/5/ES (15) nebo již jsou ve styku s těmito potravinami, činí celkový migrační limit vždy 60 mg/kg.

| 4. | V čl. 4 odst. 2 se datum „1. července 2006“ nahrazuje datem „1. května 2008“. |
| --- | --- |

4.

V čl. 4 odst. 2 se datum „1. července 2006“ nahrazuje datem „1. května 2008“.

| 5. | Vkládají se nové články 4c, 4d a 4e, které znějí:
  „Článek 4c
  Pro používání přísad k výrobě vrstev nebo povrchů z plastů ve víčkách uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. c), použijí se tato pravidla:






  a) | pro přísady uvedené v příloze III se použijí omezení a specifikace týkající se jejich použití podle uvedené přílohy, aniž je dotčen čl. 4 odst. 2; |
| --- | --- | --- |

5.

Vkládají se nové články 4c, 4d a 4e, které znějí:

„Článek 4c

Pro používání přísad k výrobě vrstev nebo povrchů z plastů ve víčkách uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. c), použijí se tato pravidla:

a)

pro přísady uvedené v příloze III se použijí omezení a specifikace týkající se jejich použití podle uvedené přílohy, aniž je dotčen čl. 4 odst. 2;

| b) | odchylně od čl. 4 odst. 1 a čl. 4a odst. 1 a 5 mohou být přísady, které v příloze III nejsou uvedeny, nadále v souladu s vnitrostátním právem používány, a to až do dalšího přezkumu; |
| --- | --- |

b)

odchylně od čl. 4 odst. 1 a čl. 4a odst. 1 a 5 mohou být přísady, které v příloze III nejsou uvedeny, nadále v souladu s vnitrostátním právem používány, a to až do dalšího přezkumu;

| c) | odchylně od článku 4b mohou členské státy přísady nadále na vnitrostátní úrovni povolovat k výrobě vrstev nebo povrchů z plastů ve víčkách uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. c). |
| --- | --- |

c)

odchylně od článku 4b mohou členské státy přísady nadále na vnitrostátní úrovni povolovat k výrobě vrstev nebo povrchů z plastů ve víčkách uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. c).

Článek 4d

Pro používání přísad, které se chovají výlučně jako pomocné látky pro polymerizaci, které nemají zůstat v konečném výrobku (dále jen ‚PPA‘), k výrobě materiálů a předmětů z plastů, použijí se tato pravidla:

| a) | pro PPA uvedené v příloze III se použijí omezení a specifikace týkající se jejich použití podle přílohy III, aniž je dotčen čl. 4 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

pro PPA uvedené v příloze III se použijí omezení a specifikace týkající se jejich použití podle přílohy III, aniž je dotčen čl. 4 odst. 2;

| b) | odchylně od čl. 4 odst. 1 a čl. 4a odst. 1 a 5 mohou být PPA, které v příloze III nejsou uvedeny, nadále v souladu s vnitrostátním právem používány, a to až do dalšího přezkumu; |
| --- | --- |

b)

odchylně od čl. 4 odst. 1 a čl. 4a odst. 1 a 5 mohou být PPA, které v příloze III nejsou uvedeny, nadále v souladu s vnitrostátním právem používány, a to až do dalšího přezkumu;

| c) | odchylně od článku 4b mohou členské státy PPA nadále povolovat na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

c)

odchylně od článku 4b mohou členské státy PPA nadále povolovat na vnitrostátní úrovni.

Článek 4e

Používání azodikarbonamidu, ref. č. 36640 (číslo CAS 000123-77-3), k výrobě materiálů a předmětů z plastů je zakázáno.“

| 6. | Ustanovení čl. 5a odst. 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Materiály a předměty z plastů určené pro styk s potravinami a obsahující přísady uvedené v odstavci 1 musí být ve všech stádiích uvádění na trh, kromě maloobchodu, opatřeny písemným prohlášením obsahujícím informace uvedené v článku 9.“ |
| --- | --- |

6.

Ustanovení čl. 5a odst. 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Materiály a předměty z plastů určené pro styk s potravinami a obsahující přísady uvedené v odstavci 1 musí být ve všech stádiích uvádění na trh, kromě maloobchodu, opatřeny písemným prohlášením obsahujícím informace uvedené v článku 9.“

| 7. | V článku 7 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
  „V případě materiálů a předmětů z plastů, které mají přijít do styku s potravinami určenými pro kojence a malé děti podle směrnic 91/321/EHS a 96/5/ES nebo již jsou ve styku s těmito potravinami, se vždy použijí SML vyjádřené jako mg/kg.“ |
| --- | --- |

7.

V článku 7 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

„V případě materiálů a předmětů z plastů, které mají přijít do styku s potravinami určenými pro kojence a malé děti podle směrnic 91/321/EHS a 96/5/ES nebo již jsou ve styku s těmito potravinami, se vždy použijí SML vyjádřené jako mg/kg.“

| 8. | Vkládá se nový článek 7a, který zní:
  „Článek 7a
  1.   U vícevrstvého materiálu nebo předmětu z plastů musí být složení každé vrstvy z plastu v souladu s touto směrnicí.
  2.   Odchylně od odstavce 1 je v případě vrstvy, která není v přímém styku s potravinami a kterou od potravin odděluje funkční bariéra z plastu, možné, aby v případě, že konečný materiál nebo předmět je v souladu se specifickými a celkovými migračními limity stanovenými v této směrnici:






  a) | nebyla v souladu s omezeními a specifikacemi stanovenými v této směrnici, |
| --- | --- | --- |

8.

Vkládá se nový článek 7a, který zní:

„Článek 7a

1.   U vícevrstvého materiálu nebo předmětu z plastů musí být složení každé vrstvy z plastu v souladu s touto směrnicí.

2.   Odchylně od odstavce 1 je v případě vrstvy, která není v přímém styku s potravinami a kterou od potravin odděluje funkční bariéra z plastu, možné, aby v případě, že konečný materiál nebo předmět je v souladu se specifickými a celkovými migračními limity stanovenými v této směrnici:

a)

nebyla v souladu s omezeními a specifikacemi stanovenými v této směrnici,

| b) | byla vyrobena za použití jiných látek, než které jsou uvedeny v této směrnici či ve vnitrostátních seznamech týkajících se materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami. |
| --- | --- |

b)

byla vyrobena za použití jiných látek, než které jsou uvedeny v této směrnici či ve vnitrostátních seznamech týkajících se materiálů a předmětů z plastů určených pro styk s potravinami.

3.   Migrace látek podle odst. 2 písm. b) do potraviny nebo simulantu nesmí překročit 0,01 mg/kg, měřeno se statistickou jistotou metodou analýzy v souladu s článkem 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (16). Tento limit musí být vždy vyjádřen jako koncentrace v potravinách nebo simulantech. Použije se na skupinu sloučenin, které jsou strukturně a toxikologicky příbuzné, zejména izomery nebo sloučeniny se stejnou funkční skupinou, a zahrnuje případný nežádoucí přenos otiskem.

4.   Látky uvedené v odst. 2 písm. b) nepatří do ani jedné z těchto kategorií:

| a) | látky klasifikované jako látky, u nichž je prokázáno nebo se má za to, že jsou látkami ‚karcinogenními‘, ‚mutagenními‘ nebo ‚toxickými pro reprodukci‘ v příloze I směrnice Rady 67/548/EHS (17) nebo; |
| --- | --- |

a)

látky klasifikované jako látky, u nichž je prokázáno nebo se má za to, že jsou látkami ‚karcinogenními‘, ‚mutagenními‘ nebo ‚toxickými pro reprodukci‘ v příloze I směrnice Rady 67/548/EHS (17) nebo;

| b) | látky klasifikované podle kritérií vlastní odpovědnosti jako ‚karcinogenní‘, ‚mutagenní‘ nebo ‚toxické pro reprodukci‘ v souladu s pravidly přílohy VI směrnice Rady 67/548/EHS. |
| --- | --- |

b)

látky klasifikované podle kritérií vlastní odpovědnosti jako ‚karcinogenní‘, ‚mutagenní‘ nebo ‚toxické pro reprodukci‘ v souladu s pravidly přílohy VI směrnice Rady 67/548/EHS.

| 9. | V článku 8 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:
  „5.   Aniž je dotčen odstavec 1 se SML v případě ftalátů (ref. č. 74640, 74880, 74560, 75100 a 75105) uvedených v příloze III oddílu B ověřují pouze v potravinových simulantech. SML se však mohou ověřovat v potravinách, pokud potraviny dosud nepřišly do styku s materiálem nebo předmětem z plastů a jsou předem otestované na ftalát a hodnota není statisticky významná nebo větší či rovna mezi kvantifikace.“ |
| --- | --- |

9.

V článku 8 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:

„5.   Aniž je dotčen odstavec 1 se SML v případě ftalátů (ref. č. 74640, 74880, 74560, 75100 a 75105) uvedených v příloze III oddílu B ověřují pouze v potravinových simulantech. SML se však mohou ověřovat v potravinách, pokud potraviny dosud nepřišly do styku s materiálem nebo předmětem z plastů a jsou předem otestované na ftalát a hodnota není statisticky významná nebo větší či rovna mezi kvantifikace.“

| 10. | Článek 9 se nahrazuje tímto:
  „Článek 9
  1.   Materiály a předměty z plastů a rovněž látky určené k výrobě těchto materiálů a předmětů jsou ve všech stádiích uvádění na trh, kromě maloobchodu, opatřeny písemným prohlášením v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1935/2004.
  2.   Prohlášení podle odstavce 1, které vydá provozovatel podniku, obsahuje údaje podle přílohy VIa.
  3.   Provozovatel podniku poskytne příslušným vnitrostátním orgánům na jejich žádost náležité podklady dokládající soulad materiálů a předmětů a rovněž látek určených k výrobě těchto materiálů a předmětů s požadavky této směrnice. V těchto podkladech jsou uvedeny podmínky a výsledky zkoušení, výpočty, další analýzy a důkazy o bezpečnosti nebo zdůvodnění prokazující soulad.“ |
| --- | --- |

10.

Článek 9 se nahrazuje tímto:

„Článek 9

1.   Materiály a předměty z plastů a rovněž látky určené k výrobě těchto materiálů a předmětů jsou ve všech stádiích uvádění na trh, kromě maloobchodu, opatřeny písemným prohlášením v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1935/2004.

2.   Prohlášení podle odstavce 1, které vydá provozovatel podniku, obsahuje údaje podle přílohy VIa.

3.   Provozovatel podniku poskytne příslušným vnitrostátním orgánům na jejich žádost náležité podklady dokládající soulad materiálů a předmětů a rovněž látek určených k výrobě těchto materiálů a předmětů s požadavky této směrnice. V těchto podkladech jsou uvedeny podmínky a výsledky zkoušení, výpočty, další analýzy a důkazy o bezpečnosti nebo zdůvodnění prokazující soulad.“

| 11. | Přílohy I, II a III se mění v souladu s přílohami I, II a III této směrnice. |
| --- | --- |

11.

Přílohy I, II a III se mění v souladu s přílohami I, II a III této směrnice.

| 12. | Znění přílohy IVa této směrnice se vkládá jako příloha IVa. |
| --- | --- |

12.

Znění přílohy IVa této směrnice se vkládá jako příloha IVa.

| 13. | Přílohy V a VI se mění v souladu s přílohami V a VI této směrnice. |
| --- | --- |

13.

Přílohy V a VI se mění v souladu s přílohami V a VI této směrnice.

| 14. | Znění přílohy VII této směrnice se vkládá jako příloha VIa. |
| --- | --- |

14.

Znění přílohy VII této směrnice se vkládá jako příloha VIa.

Článek 2

Příloha směrnice 85/572/EHS se mění v souladu s přílohou VIII této směrnice.

Článek 3

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. května 2008. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

Budou tyto předpisy používat tak, aby:

| a) | umožnily obchod s materiály a předměty z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a jsou v souladu se směrnicí 2002/72/ES, ve znění této směrnice, a jejich používání od 1. května 2008; |
| --- | --- |

a)

umožnily obchod s materiály a předměty z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a jsou v souladu se směrnicí 2002/72/ES, ve znění této směrnice, a jejich používání od 1. května 2008;

| b) | zakázaly výrobu víček obsahujících těsnicí kroužky, které nejsou v souladu s omezeními a specifikacemi pro ref. č. 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 a 93760 uvedenými ve směrnici 2002/72/ES, ve znění této směrnice, a jejich dovoz do Společenství od 1. července 2008; |
| --- | --- |

b)

zakázaly výrobu víček obsahujících těsnicí kroužky, které nejsou v souladu s omezeními a specifikacemi pro ref. č. 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 a 93760 uvedenými ve směrnici 2002/72/ES, ve znění této směrnice, a jejich dovoz do Společenství od 1. července 2008;

| c) | zakázaly výrobu materiálů a předmětů z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a nejsou v souladu s omezeními a specifikacemi pro ftaláty (ref. č. 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) uvedenými v této směrnici, a jejich dovoz do Společenství od 1. července 2008; |
| --- | --- |

c)

zakázaly výrobu materiálů a předmětů z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a nejsou v souladu s omezeními a specifikacemi pro ftaláty (ref. č. 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) uvedenými v této směrnici, a jejich dovoz do Společenství od 1. července 2008;

| d) | aniž jsou dotčena písm. b) a c), zakázaly výrobu materiálů a předmětů z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a nejsou v souladu se směrnicí 2002/72/ES, ve znění této směrnice, a jejich dovoz do Společenství od 1. května 2009. |
| --- | --- |

d)

aniž jsou dotčena písm. b) a c), zakázaly výrobu materiálů a předmětů z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a nejsou v souladu se směrnicí 2002/72/ES, ve znění této směrnice, a jejich dovoz do Společenství od 1. května 2009.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 4

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 5

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 2. dubna 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

PŘÍLOHA I

Příloha I směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Vkládají se nové body 2a a 2b, které zní:
  2a.   Oprava specifické migrace v potravinách obsahujících více než 20 % tuku použitím faktoru snížení tuku (FRF):
  ‚Faktorem snížení tuku‘ (FRF) se rozumí faktor mezi 1 a 5, kterým se vydělí naměřená migrace lipofilních látek do tukových potravin nebo do simulantu D a jejich náhrad před srovnáním se specifickými migračními limity.
  Obecná pravidla
  Látky považované za ‚lipofilní‘ látky, pro které se použije faktor FRF, jsou uvedeny v příloze IVa. Specifická migrace lipofilních látek v mg/kg (M) se opraví použitím faktoru FRF, který se pohybuje mezi 1 a 5 (MFRF). Před srovnáním se stanoveným limitem se použijí tyto rovnice:
  MFRF = M/FRF
  a
  FRF = (g tuku v potravině/kg potraviny)/200 = (% tuku × 5)/100
  Tato oprava použitím faktoru FRF není použitelná v těchto případech:






  a) | pokud je materiál nebo předmět ve styku s potravinami obsahujícími méně než 20 % tuku nebo s těmito potravinami má přijít do styku; |
| --- | --- | --- |

1.

Vkládají se nové body 2a a 2b, které zní:

2a.   Oprava specifické migrace v potravinách obsahujících více než 20 % tuku použitím faktoru snížení tuku (FRF):

‚Faktorem snížení tuku‘ (FRF) se rozumí faktor mezi 1 a 5, kterým se vydělí naměřená migrace lipofilních látek do tukových potravin nebo do simulantu D a jejich náhrad před srovnáním se specifickými migračními limity.

Obecná pravidla

Látky považované za ‚lipofilní‘ látky, pro které se použije faktor FRF, jsou uvedeny v příloze IVa. Specifická migrace lipofilních látek v mg/kg (M) se opraví použitím faktoru FRF, který se pohybuje mezi 1 a 5 (MFRF). Před srovnáním se stanoveným limitem se použijí tyto rovnice:

MFRF = M/FRF

a

FRF = (g tuku v potravině/kg potraviny)/200 = (% tuku × 5)/100

Tato oprava použitím faktoru FRF není použitelná v těchto případech:

a)

pokud je materiál nebo předmět ve styku s potravinami obsahujícími méně než 20 % tuku nebo s těmito potravinami má přijít do styku;

| b) | pokud je materiál nebo předmět ve styku s potravinami určenými pro kojence a malé děti podle směrnic 91/321/EHS a 96/5/ES nebo s těmito potravinami má přijít do styku; |
| --- | --- |

b)

pokud je materiál nebo předmět ve styku s potravinami určenými pro kojence a malé děti podle směrnic 91/321/EHS a 96/5/ES nebo s těmito potravinami má přijít do styku;

| c) | v případě látek uvedených v seznamech Společenství v příloze II a III, které mají ve sloupci (4) omezení SML = ND, nebo látek, které v seznamech nejsou uvedeny, použitých za funkční bariérou z plastu s migračním limitem 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

c)

v případě látek uvedených v seznamech Společenství v příloze II a III, které mají ve sloupci (4) omezení SML = ND, nebo látek, které v seznamech nejsou uvedeny, použitých za funkční bariérou z plastu s migračním limitem 0,01 mg/kg;

| d) | v případě materiálů a předmětů, u nichž nelze odhadnout poměr mezi velikostí povrchu a množstvím potraviny, která je s ním ve styku, např. z důvodu jejich tvaru nebo použití, se migrace vypočte použitím konvenčního přepočítávacího faktoru povrch/objem 6 dm2/kg. |
| --- | --- |

d)

v případě materiálů a předmětů, u nichž nelze odhadnout poměr mezi velikostí povrchu a množstvím potraviny, která je s ním ve styku, např. z důvodu jejich tvaru nebo použití, se migrace vypočte použitím konvenčního přepočítávacího faktoru povrch/objem 6 dm2/kg.

Tato oprava použitím faktoru FRF je za určitých podmínek použitelná v tomto případě:

V případě nádob nebo jiných předmětů, které lze naplnit, o objemu méně než 500 mililitrů nebo více než 10 litrů a v případě desek a fólií, které jsou ve styku s potravinami obsahujícími více než 20 % tuku, se migrace buď vypočte jako koncentrace v potravině nebo potravinovém simulantu (mg/kg) a opraví použitím faktoru FRF nebo se znovu vypočte jako mg/dm2 bez použití faktoru FRF. Je-li jedna ze dvou hodnot nižší než SML, má se za to, že materiál nebo předmět je v souladu.

Použití faktoru FRF nemá vést ke specifické migraci přesahující celkový migrační limit.

2b.   Oprava specifické migrace v potravinovém simulantu D:

Specifická migrace lipofilních látek do simulantu D a jeho náhrad se opraví použitím těchto faktorů:

| a) | redukčního faktoru podle bodu 3 přílohy směrnice 85/572/EHS, dále uváděného jako redukční faktor simulantu D (DRF).
  Faktor DRF není použitelný, pokud je specifická migrace do simulantu D vyšší než 80 % obsahu látky v konečném materiálu nebo předmětu (např. tenké fólie). K určení toho, zda je faktor DRF použitelný, jsou zapotřebí vědecké nebo experimentální důkazy (např. zkoušení nejkritičtějších potravin). Použitelný není ani v případě látek uvedených v seznamech Společenství, které mají ve sloupci (4) omezení SML = ND, nebo látek, které v seznamech nejsou uvedeny, použitých za funkční bariérou z plastu s migračním limitem 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

a)

redukčního faktoru podle bodu 3 přílohy směrnice 85/572/EHS, dále uváděného jako redukční faktor simulantu D (DRF).

Faktor DRF není použitelný, pokud je specifická migrace do simulantu D vyšší než 80 % obsahu látky v konečném materiálu nebo předmětu (např. tenké fólie). K určení toho, zda je faktor DRF použitelný, jsou zapotřebí vědecké nebo experimentální důkazy (např. zkoušení nejkritičtějších potravin). Použitelný není ani v případě látek uvedených v seznamech Společenství, které mají ve sloupci (4) omezení SML = ND, nebo látek, které v seznamech nejsou uvedeny, použitých za funkční bariérou z plastu s migračním limitem 0,01 mg/kg;

| b) | faktoru FRF, který je použitelný pro migraci do simulantů, pokud je znám obsah tuku v potravině, která má být zabalena, a splněny požadavky uvedené v bodu 2a; |
| --- | --- |

b)

faktoru FRF, který je použitelný pro migraci do simulantů, pokud je znám obsah tuku v potravině, která má být zabalena, a splněny požadavky uvedené v bodu 2a;

| c) | celkového redukčního faktoru (TRF), kterým se rozumí faktor s maximální hodnotou 5, kterým se vydělí naměřená specifická migrace do simulantu D nebo náhrady před srovnáním se stanoveným limitem. Celkový redukční faktor se získává vynásobením faktoru DRF faktorem FRF, jsou-li použitelné oba faktory.“ |
| --- | --- |

c)

celkového redukčního faktoru (TRF), kterým se rozumí faktor s maximální hodnotou 5, kterým se vydělí naměřená specifická migrace do simulantu D nebo náhrady před srovnáním se stanoveným limitem. Celkový redukční faktor se získává vynásobením faktoru DRF faktorem FRF, jsou-li použitelné oba faktory.“

| 2. | Vkládá se nový bod 5a, který zní:
  5a.   Víka, víčka, těsnicí kroužky, zátky a podobné uzávěry






  a) | Je-li známo jejich určené použití, zkouší se tyto předměty za použití nádob, pro něž jsou určeny, za podmínek uzavření odpovídajících normálnímu nebo předvídatelnému použití. Předpokládá se, že tyto předměty jsou ve styku s množstvím potraviny, kterou je nádoba naplněna. Výsledky jsou vyjádřeny v mg/kg nebo mg/dm2 v souladu s pravidly uvedenými v článcích 2 a 7 s přihlédnutím k celému dotykovému povrchu uzávěru a nádoby. |
| --- | --- | --- |

2.

Vkládá se nový bod 5a, který zní:

5a.   Víka, víčka, těsnicí kroužky, zátky a podobné uzávěry

a)

Je-li známo jejich určené použití, zkouší se tyto předměty za použití nádob, pro něž jsou určeny, za podmínek uzavření odpovídajících normálnímu nebo předvídatelnému použití. Předpokládá se, že tyto předměty jsou ve styku s množstvím potraviny, kterou je nádoba naplněna. Výsledky jsou vyjádřeny v mg/kg nebo mg/dm2 v souladu s pravidly uvedenými v článcích 2 a 7 s přihlédnutím k celému dotykovému povrchu uzávěru a nádoby.

| b) | Není-li známo jejich určené použití, zkouší se tyto předměty v samostatné zkoušce a výsledek je vyjádřen v mg/předmět. Získaná hodnota se případně přičte k množství, které migruje z nádoby, pro kterou má být tento předmět použit.“ |
| --- | --- |

b)

Není-li známo jejich určené použití, zkouší se tyto předměty v samostatné zkoušce a výsledek je vyjádřen v mg/předmět. Získaná hodnota se případně přičte k množství, které migruje z nádoby, pro kterou má být tento předmět použit.“

PŘÍLOHA II

Příloha II směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Oddíl A se mění takto:






  a) | Do tabulky se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto monomery a jiné výchozí látky:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „15267 | 000080-08-0 | bis(4-aminofenyl)sulfon | SML = 5 mg/kg |
| 21970 | 000923-02-4 | N-(hydroxymethyl)methakrylamid | SML = 0,05 mg/kg |
| 24886 | 046728-75-0 | monolithium-5-sulfoisoftalát | SML = 5 mg/kg a pro lithium
  SML (T) = 0,6 mg/kg (8) (vyjádřeno jako lithium)“ |

1.

Oddíl A se mění takto:

a)

Do tabulky se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto monomery a jiné výchozí látky:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„15267

000080-08-0

bis(4-aminofenyl)sulfon

SML = 5 mg/kg

21970

000923-02-4

N-(hydroxymethyl)methakrylamid

SML = 0,05 mg/kg

24886

046728-75-0

monolithium-5-sulfoisoftalát

SML = 5 mg/kg a pro lithium

SML (T) = 0,6 mg/kg (8) (vyjádřeno jako lithium)“

| b) | U těchto monomerů a dalších výchozích látek se sloupec 4 „Omezení nebo specifikace“ nahrazuje tímto:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „12786 | 000919-30-2 | 3-aminopropyltriethoxysilan | Zbytkový extrahovatelný obsah 3-aminopropyltriethoxysilanu má být méně než 3 mg/kg plniva při použití pro reaktivní povrchovou úpravu anorganických plniv a SML = 0,05 mg/kg při použití pro povrchovou úpravu materiálů a předmětů. |
| 16450 | 000646-06-0 | 1,3-dioxolan | SML = 5 mg/kg |
| 25900 | 000110-88-3 | trioxan | SML = 5 mg/kg“ |

b)

U těchto monomerů a dalších výchozích látek se sloupec 4 „Omezení nebo specifikace“ nahrazuje tímto:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„12786

000919-30-2

3-aminopropyltriethoxysilan

Zbytkový extrahovatelný obsah 3-aminopropyltriethoxysilanu má být méně než 3 mg/kg plniva při použití pro reaktivní povrchovou úpravu anorganických plniv a SML = 0,05 mg/kg při použití pro povrchovou úpravu materiálů a předmětů.

16450

000646-06-0

1,3-dioxolan

SML = 5 mg/kg

25900

000110-88-3

trioxan

SML = 5 mg/kg“

| 2. | V oddílu B se zrušují řádky týkající se těchto monomerů a jiných výchozích látek:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „21970 | 000923-02-4 | N-(hydroxymethyl)methakrylamid“ | |

2.

V oddílu B se zrušují řádky týkající se těchto monomerů a jiných výchozích látek:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„21970

000923-02-4

N-(hydroxymethyl)methakrylamid“

PŘÍLOHA III

Příloha III směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Oddíl A se mění takto:






  a) | Do tabulky se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto přísady:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „38885 | 002725-22-6 | 2,4-bis(2,4-dimethylfenyl)-6-[2-hydroxy-4-(oktyloxy)fenyl]-1,3,5-triazin | SML = 0,05 mg/kg. Pouze pro potraviny obsahující vodu. |
| 42080 | 001333-86-4 | Saze | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 45705 | 166412-78-8 | diisononyl-cyklohexan-1,2-dikarboxylát | |
| 62020 | 007620-77-1 | lithium-12-hydroxystearát | SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (vyjádřeno jako lithium) |
| 67180 | — | směs decyl-oktylftalátu (50 % hmot.), didecyl-ftalátu (25 % hmot.) a dioktyl-ftalátu (25 % hmot.) | SML = 5 mg/kg (1) |
| 71960 | 003825-26-1 | amonium-perfluoroktanoát | K použití pouze v předmětech pro opakované použití spékaných při vysokých teplotách. |
| 74560 | 000085-68-7 | benzyl-butyl-ftalát | K použití pouze jako:






  a) | změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití; |

1.

Oddíl A se mění takto:

a)

Do tabulky se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto přísady:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„38885

002725-22-6

2,4-bis(2,4-dimethylfenyl)-6-[2-hydroxy-4-(oktyloxy)fenyl]-1,3,5-triazin

SML = 0,05 mg/kg. Pouze pro potraviny obsahující vodu.

42080

001333-86-4

Saze

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

45705

166412-78-8

diisononyl-cyklohexan-1,2-dikarboxylát

62020

007620-77-1

lithium-12-hydroxystearát

SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (vyjádřeno jako lithium)

67180

—

směs decyl-oktylftalátu (50 % hmot.), didecyl-ftalátu (25 % hmot.) a dioktyl-ftalátu (25 % hmot.)

SML = 5 mg/kg (1)

71960

003825-26-1

amonium-perfluoroktanoát

K použití pouze v předmětech pro opakované použití spékaných při vysokých teplotách.

74560

000085-68-7

benzyl-butyl-ftalát

K použití pouze jako:

a)

změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití;

| b) | změkčovadlo v materiálech a předmětech na jedno použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami kromě počáteční a pokračovací kojenecké výživy podle směrnice 91/321/EHS a s výrobky podle směrnice 96/5/ES; |
| --- | --- |

b)

změkčovadlo v materiálech a předmětech na jedno použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami kromě počáteční a pokračovací kojenecké výživy podle směrnice 91/321/EHS a s výrobky podle směrnice 96/5/ES;

| c) | technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku. |
| --- | --- |

c)

technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku.

SML = 30 mg/kg simulantu potravin.

74640

000117-81-7

bis(2-ethylhexyl)-ftalát

K použití pouze jako:

| a) | změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami; |
| --- | --- |

a)

změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami;

| b) | technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku. |
| --- | --- |

b)

technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku.

SML = 1,5 mg/kg simulantu potravin.

74880

000084-74-2

dibutyl-ftalát

K použití pouze jako:

| a) | změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami; |
| --- | --- |

a)

změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami;

| b) | technický pomocný materiál v polyolefinech v koncentracích do 0,05 % v konečném výrobku. |
| --- | --- |

b)

technický pomocný materiál v polyolefinech v koncentracích do 0,05 % v konečném výrobku.

SML = 0,3 mg/kg simulantu potravin.

75100

068515-48-0

028553-12-0

dialkyl-ftaláty s nasycenými rozvětvenými primárními alkyly C8-C10 obsahujícími více než 60 % alkylů C9

K použití pouze jako:

| a) | změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití; |
| --- | --- |

a)

změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití;

| b) | změkčovadlo v materiálech a předmětech na jedno použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami kromě počáteční a pokračovací kojenecké výživy podle směrnice 91/321/EHS a s výrobky podle směrnice 96/5/ES; |
| --- | --- |

b)

změkčovadlo v materiálech a předmětech na jedno použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami kromě počáteční a pokračovací kojenecké výživy podle směrnice 91/321/EHS a s výrobky podle směrnice 96/5/ES;

| c) | technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku. |
| --- | --- |

c)

technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku.

SML(T) = 9 mg/kg simulantu potravin. (42)

75105

068515-49-1

026761-40-0

dialkyl-ftaláty s nasycenými primárními alkyly C9-C11 obsahujícími více než 60 % alkylů C10

K použití pouze jako:

| a) | změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití; |
| --- | --- |

a)

změkčovadlo v materiálech a předmětech pro opakované použití;

| b) | změkčovadlo v materiálech a předmětech na jedno použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami kromě počáteční a pokračovací kojenecké výživy podle směrnice 91/321/EHS a s výrobky podle směrnice 96/5/ES; |
| --- | --- |

b)

změkčovadlo v materiálech a předmětech na jedno použití přicházejících do styku s beztukovými potravinami kromě počáteční a pokračovací kojenecké výživy podle směrnice 91/321/EHS a s výrobky podle směrnice 96/5/ES;

| c) | technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku. |
| --- | --- |

c)

technický pomocný materiál v koncentracích do 0,1 % v konečném výrobku.

SML(T) = 9 mg/kg simulantu potravin. (42)

79920

009003-11-6

106392-12-5

poly(ethylenglykol-co-propylenglykol)

81500

9003-39-8

poly(vinylpyrrolidon)

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

93760

000077-90-7

tributyl-O-acetylcitrát

95020

6846-50-0

2,2,4-trimethylpentan-1,3-diyl-diisobutyrát

SML = 5 mg/kg potraviny. Při použití jsou nutné rukavice na jedno použití.

95420

745070-61-5

1,3,5-tris(2,2-dimethylpropanamido)benzen

SML = 0,05 mg/kg potraviny.“

| b) | U těchto přísad se údaje ve sloupcích 3 „Název“ a 4 „Omezení nebo specifikace“ nahrazují tímto:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „43480 | 064365-11-3 | aktivní uhlí | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 45200 | 001335-23-5 | jodid měďný | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) a SML = 1 mg/kg (11) (vyjádřeno jako jód). |
| 76845 | 031831-53-5 | polyester 1,4-butanediolu s kaprolaktonem | Omezení pro ref. č. 14260 a ref. č. 13720 musí být neporušeno.
  V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 81760 | — | prášky, vločky a vlákna mosazi, bronzu, mědi, nerezavějící oceli, cínu a slitin mědi, cínu a železa | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď);
  SML = 48 mg/kg (vyjádřeno jako železo). |
| 88640 | 008013-07-8 | olej ze sojových bobů, epoxidovaný | SML = 60 mg/kg. Avšak v případě těsnicích kroužků z PVC k uzavírání sklenic s počáteční a pokračovací kojeneckou výživou podle směrnice 91/321/EHS nebo s obilnými a ostatními příkrmy pro kojence a malé děti podle směrnice 96/5/ES se SML snižuje na 30 mg/kg.
  V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.“ |

b)

U těchto přísad se údaje ve sloupcích 3 „Název“ a 4 „Omezení nebo specifikace“ nahrazují tímto:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„43480

064365-11-3

aktivní uhlí

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

45200

001335-23-5

jodid měďný

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) a SML = 1 mg/kg (11) (vyjádřeno jako jód).

76845

031831-53-5

polyester 1,4-butanediolu s kaprolaktonem

Omezení pro ref. č. 14260 a ref. č. 13720 musí být neporušeno.

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

81760

—

prášky, vločky a vlákna mosazi, bronzu, mědi, nerezavějící oceli, cínu a slitin mědi, cínu a železa

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď);

SML = 48 mg/kg (vyjádřeno jako železo).

88640

008013-07-8

olej ze sojových bobů, epoxidovaný

SML = 60 mg/kg. Avšak v případě těsnicích kroužků z PVC k uzavírání sklenic s počáteční a pokračovací kojeneckou výživou podle směrnice 91/321/EHS nebo s obilnými a ostatními příkrmy pro kojence a malé děti podle směrnice 96/5/ES se SML snižuje na 30 mg/kg.

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.“

| c) | Zrušuje se řádek týkající se této přísady:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | oxid antimonitý | SML(T) = 0,04 mg/kg (39) (vyjádřeno jako antimon)“ |

c)

Zrušuje se řádek týkající se této přísady:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

oxid antimonitý

SML(T) = 0,04 mg/kg (39) (vyjádřeno jako antimon)“

| 2. | Oddíl B se mění takto:






  a) | Do tabulky se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto přísady:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | oxid antimonitý | SML = 0,04 mg/kg (39) (vyjádřeno jako antimon) |
| 47500 | 153250-52-3 | N,N′-dicyklohexylnaftalen-2,6-dikarboxamid | SML = 5 mg/kg |
| 72081/10 | — | hydrogenované smoly z ropných uhlovodíků | SML = 5 mg/kg (1) a v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 93970 | — | tricyklodekandimethanol- bis(hexahydroftalát) | SML = 0,05 mg/kg“ |

2.

Oddíl B se mění takto:

a)

Do tabulky se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto přísady:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

oxid antimonitý

SML = 0,04 mg/kg (39) (vyjádřeno jako antimon)

47500

153250-52-3

N,N′-dicyklohexylnaftalen-2,6-dikarboxamid

SML = 5 mg/kg

72081/10

—

hydrogenované smoly z ropných uhlovodíků

SML = 5 mg/kg (1) a v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

93970

—

tricyklodekandimethanol- bis(hexahydroftalát)

SML = 0,05 mg/kg“

| b) | U těchto přísad se údaje ve sloupcích 3 „Název“ a 4 „Omezení nebo specifikace“ nahrazují tímto:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „47600 | 084030-61-5 | didodecylcín-bis(isooktyl-sulfanylacetát) | SML(T) = 0,05 mg/kg potraviny (41) (jako součet dodecyltriisooktylcín-sulfanylacetátu, didodecyldiisooktylcín-sulfanylacetátu, dodecylcín-trichloridu a didodecylcín-dichloridu) vyjádřené jako součet mono- a didodecylcín-chloridů. |
| 67360 | 067649-65-4 | dodecyltriisooktylcín-sulfanylacetát | SML(T) = 0,05 mg/kg potraviny (41) (jako součet dodecyltriisooktylcín-sulfanylacetátu, didodecyldiisooktylcín-sulfanylacetátu, dodecylcín-trichloridu a didodecylcín-dichloridu) vyjádřené jako součet mono- a didodecylcín-chloridů.“ |

b)

U těchto přísad se údaje ve sloupcích 3 „Název“ a 4 „Omezení nebo specifikace“ nahrazují tímto:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„47600

084030-61-5

didodecylcín-bis(isooktyl-sulfanylacetát)

SML(T) = 0,05 mg/kg potraviny (41) (jako součet dodecyltriisooktylcín-sulfanylacetátu, didodecyldiisooktylcín-sulfanylacetátu, dodecylcín-trichloridu a didodecylcín-dichloridu) vyjádřené jako součet mono- a didodecylcín-chloridů.

67360

067649-65-4

dodecyltriisooktylcín-sulfanylacetát

SML(T) = 0,05 mg/kg potraviny (41) (jako součet dodecyltriisooktylcín-sulfanylacetátu, didodecyldiisooktylcín-sulfanylacetátu, dodecylcín-trichloridu a didodecylcín-dichloridu) vyjádřené jako součet mono- a didodecylcín-chloridů.“

| c) | Zrušují se řádky týkající se těchto přísad:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „67180 | — | směs decyl-oktylftalátu (50 % hmot.), didecyl-ftalátu (25 % hmot.) a dioktyl-ftalátu (25 % hmot.) | SML = 5 mg/kg (1) |
| 76681 | — | poly(cyklopentadien), hydrogenovaný | SML = 5 mg/kg (1)“ |

c)

Zrušují se řádky týkající se těchto přísad:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„67180

—

směs decyl-oktylftalátu (50 % hmot.), didecyl-ftalátu (25 % hmot.) a dioktyl-ftalátu (25 % hmot.)

SML = 5 mg/kg (1)

76681

—

poly(cyklopentadien), hydrogenovaný

SML = 5 mg/kg (1)“

PŘÍLOHA IV

„PŘÍLOHA IVa

LIPOFILNÍ LÁTKY, PRO KTERÉ SE POUŽIJE FAKTOR FRF

| Ref. č. | Číslo CAS | Název |
| --- | --- | --- |
| 31520 | 061167-58-6 | 2-terc-butyl-6-(3-terc-butyl-2-hydroxy-5-methylbenzyl)-4-methylfenyl-akrylát |
| 31530 | 123968-25-2 | 2,4-di-terc-pentyl-6-[1-(2-hydroxy-3,5-di-terc-pentylfenyl)ethyl]-akrylát |
| 31920 | 000103-23-1 | bis(2-ethylhexyl)-adipát |
| 38240 | 000119-61-9 | Benzofenon |
| 38515 | 001533-45-5 | 4,4-di(benzoxazol-2-yl)stilben |
| 38560 | 007128-64-5 | 2,5-bis(5-terc-butylbenzoxazol-2-yl)thiofen |
| 38700 | 063397-60-4 | bis[2-(butoxykarbonyl)ethyl]cín-bis(isooktyl-sulfanylacetát) |
| 38800 | 032687-78-8 | N,N-bis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoyl]hydrazin |
| 38810 | 080693-00-1 | bis(2,6-di-terc-butyl-4-methylfenyl)-pentaerythritol-bisfosfit |
| 38820 | 026741-53-7 | bis(2,4-di-terc-butylfenyl)-pentaerythritol-bisfosfit |
| 38840 | 154862-43-8 | bis[2,4-bis(α,α-dimethylbenzyl)fenyl]-pentaerythritol-bisfosfit |
| 39060 | 035958-30-6 | 2,2-ethan-1,1-diylbis(4,6-di-terc-butylfenol) |
| 39925 | 129228-21-3 | 3,3-bis(methoxymethyl)-2,5-dimethylhexan |
| 40000 | 000991-84-4 | 2-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyanilino)-4,6-bis(oktylsulfanyl)-1,3,5-triazin |
| 40020 | 110553-27-0 | 2-methyl-4,6-bis[(oktylsulfanyl)methyl]fenol |
| 40800 | 013003-12-8 | [4,4-butan-1,1-diylbis(6-terc-butyl-3-methylfenyl)]-bis(ditridecyl-fosfit) |
| 42000 | 063438-80-2 | [2-(butoxykarbonyl)ethyl]-tris(isooktyl-sulfanylacetát) |
| 45450 | 068610-51-5 | kopolymer p-kresolu, dicyklopentadienu a isobutylenu |
| 45705 | 166412-78-8 | diisononyl-cyklohexan-1,2-dikarboxylát |
| 46720 | 004130-42-1 | 2,6-di-terc-butyl-4-ethylfenol |
| 47540 | 027458-90-8 | di-terc-dodecyldisulfid |
| 47600 | 084030-61-5 | didodecylcín-bis(isooktyl-sulfanylacetát) |
| 48800 | 000097-23-4 | 4,4-dichlor-2,2-methylendifenol |
| 48880 | 000131-53-3 | (2-hydroxyfenyl)(2-hydroxy-4-methoxyfenyl)methanon |
| 49485 | 134701-20-5 | 2,4-dimethyl-6-(1-methylpentadecyl)fenol |
| 49840 | 002500-88-1 | Dioktadecyldisulfid |
| 51680 | 000102-08-9 | N,N-difenylthiomočovina |
| 52320 | 052047-59-3 | 2-(4-dodecylfenyl)indol |
| 53200 | 023949-66-8 | N-(2-ethoxyfenyl)-N-(2-ethylfenyl)oxalamid |
| 54300 | 118337-09-0 | 2,2-ethan-1,1-diylbis(4,6-di-terc-butyl phenyl)-fluorfosfonit |
| 59120 | 023128-74-7 | N,N-hexan-1,6-diylbis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanamid] |
| 59200 | 035074-77-2 | Hexan-1,6-diyl-bis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoát] |
| 60320 | 070321-86-7 | 2-[3,5-bis(α,α-dimethylbenzyl)-2-hydroxyfenyl]benzotriazol |
| 60400 | 003896-11-5 | 2-(3-terc-butyl-2-hydroxy-5-methylfenyl)-5-chlorbenzotriazol |
| 60480 | 003864-99-1 | 2-(3,5-di-terc-butyl-2-hydroxyfenyl)-5-chlorbenzotriazol |
| 61280 | 003293-97-8 | fenyl[4-(hexyloxy)-2-hydroxyfenyl]methanon |
| 61360 | 000131-57-7 | fenyl(2-hydroxy-4-methoxyfenyl)methanon |
| 61600 | 001843-05-6 | fenyl[2-hydroxy-4-(oktyloxy)fenyl]methanon |
| 66360 | 085209-91-2 | Natrium-[2,2-methylenbis(4,6-di-terc-butylfenyl)]-fosfát |
| 66400 | 000088-24-4 | 2,2-methylenbis(6-terc-butyl-4-ethylfenol) |
| 66480 | 000119-47-1 | 2,2-methylenbis(6-terc-butyl-4-methylfenol) |
| 66560 | 004066-02-8 | 2,2-methylenbis(6-cyclohexyl-4-methylfenol) |
| 66580 | 000077-62-3 | 2,2-methylenbis[4-methyl-6-(1-methylcyklohexyl)fenol] |
| 68145 | 080410-33-9 | nitrilotriethylentris(3,3,5,5-tetra-terc-butylbifenyl-2,2-diyl)-trisfosfit] |
| 68320 | 002082-79-3 | oktadecyl-3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoát |
| 68400 | 010094-45-8 | N-oktadecyldokos-13-enamid |
| 69840 | 016260-09-6 | N-oktadec-9-en-1-ylpalmitamid |
| 71670 | 178671-58-4 | pentaerythritol-tetrakis(3,3-difenyl-2-kyanakrylát) |
| 72081/10 | — | hydrogenované smoly z ropných uhlovodíků |
| 72160 | 000948-65-2 | 2-fenylindol |
| 72800 | 001241-94-7 | 2-ethylhexyl-difenyl-fosfát |
| 73160 | — | Mono- a dialkyl(n-C16 a n-C18)-fosfáty |
| 74010 | 145650-60-8 | bis(2,4-di-terc-butyl-6-methylfenyl)-ethyl-fosfit |
| 74400 | — | tris(nonylfenyl)-fosfit a tris(dinonylfenyl)-fosfit |
| 76866 | — | polyestery propan-1,2-diolu nebo butan-1,3-diolu nebo butan-1,4-diolu nebo poly(propylenglykolu) s kyselinou adipovou a též s koncovými skupinami odvozenými od octové kyseliny nebo mastných kyselin C12-C18 nebo oktan-1-olu nebo dekan-1-olu |
| 77440 | — | poly(ethylenglykol)-diricinoleát |
| 78320 | 009004-97-1 | poly(ethylenglykol)-monoricinoleát |
| 81200 | 071878-19-8 | poly({6-[(1,1,3,3-tetramethylbutyl)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diyl}[(2,2,6,6-tetramethylpiperidin-4-yl)imino]hexan-1,6-diyl[(2,2,6,6-tetramethylpiperidin-4-yl)imino]) |
| 83599 | 068442-12-6 | produkty reakce 2-sulfanylethyl-oleátu s dichlordimethylstannanem, sulfidem sodným a trichlormethylstannanem |
| 83700 | 000141-22-0 | ricinolejová kyselina |
| 84800 | 000087-18-3 | 4-terc-butylfenyl-salicylát |
| 92320 | — | α-(karboxymethyl)-ω-tetradecylpoly(ethylenglykol), n = 3-8 |
| 92560 | 038613-77-3 | Tetrakis(2,4-di-terc-butylfenyl)-bifenyl-4,4-diylbisfosfonit |
| 92700 | 078301-43-6 | poly[20-(2,3-epoxypropyl)-2,2,4,4-tetramethyl-7-oxa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]henikosan-21-on] |
| 92800 | 000096-69-5 | 4,4-sulfanylbis(6-terc-butyl-3-methylfenol) |
| 92880 | 041484-35-9 | sulfandiyldiethylen-bis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoát] |
| 93120 | 000123-28-4 | didodecyl-3,3-sulfandiyldipropanoát |
| 93280 | 000693-36-7 | dioktadecyl-3,3-sulfandiyldipropanoát |
| 95270 | 161717-32-4 | (2-butyl-2-ethylpropan-1,3-diyl)-(2,4,6-tri-terc-butylfenyl)-fosfit |
| 95280 | 040601-76-1 | 1,3,5-tris(4-terc-butyl-3-hydroxy-2,6-dimethylbenzyl)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95360 | 027676-62-6 | 1,3,5-tris(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxybenzyl)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95600 | 001843-03-4 | 1,1,3-tris(5-terc-butyl-4-hydroxy-2-methylfenyl)butan“ |

Ref. č.

Číslo CAS

Název

31520

061167-58-6

2-terc-butyl-6-(3-terc-butyl-2-hydroxy-5-methylbenzyl)-4-methylfenyl-akrylát

31530

123968-25-2

2,4-di-terc-pentyl-6-[1-(2-hydroxy-3,5-di-terc-pentylfenyl)ethyl]-akrylát

31920

000103-23-1

bis(2-ethylhexyl)-adipát

38240

000119-61-9

Benzofenon

38515

001533-45-5

4,4-di(benzoxazol-2-yl)stilben

38560

007128-64-5

2,5-bis(5-terc-butylbenzoxazol-2-yl)thiofen

38700

063397-60-4

bis[2-(butoxykarbonyl)ethyl]cín-bis(isooktyl-sulfanylacetát)

38800

032687-78-8

N,N-bis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoyl]hydrazin

38810

080693-00-1

bis(2,6-di-terc-butyl-4-methylfenyl)-pentaerythritol-bisfosfit

38820

026741-53-7

bis(2,4-di-terc-butylfenyl)-pentaerythritol-bisfosfit

38840

154862-43-8

bis[2,4-bis(α,α-dimethylbenzyl)fenyl]-pentaerythritol-bisfosfit

39060

035958-30-6

2,2-ethan-1,1-diylbis(4,6-di-terc-butylfenol)

39925

129228-21-3

3,3-bis(methoxymethyl)-2,5-dimethylhexan

40000

000991-84-4

2-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyanilino)-4,6-bis(oktylsulfanyl)-1,3,5-triazin

40020

110553-27-0

2-methyl-4,6-bis[(oktylsulfanyl)methyl]fenol

40800

013003-12-8

[4,4-butan-1,1-diylbis(6-terc-butyl-3-methylfenyl)]-bis(ditridecyl-fosfit)

42000

063438-80-2

[2-(butoxykarbonyl)ethyl]-tris(isooktyl-sulfanylacetát)

45450

068610-51-5

kopolymer p-kresolu, dicyklopentadienu a isobutylenu

45705

166412-78-8

diisononyl-cyklohexan-1,2-dikarboxylát

46720

004130-42-1

2,6-di-terc-butyl-4-ethylfenol

47540

027458-90-8

di-terc-dodecyldisulfid

47600

084030-61-5

didodecylcín-bis(isooktyl-sulfanylacetát)

48800

000097-23-4

4,4-dichlor-2,2-methylendifenol

48880

000131-53-3

(2-hydroxyfenyl)(2-hydroxy-4-methoxyfenyl)methanon

49485

134701-20-5

2,4-dimethyl-6-(1-methylpentadecyl)fenol

49840

002500-88-1

Dioktadecyldisulfid

51680

000102-08-9

N,N-difenylthiomočovina

52320

052047-59-3

2-(4-dodecylfenyl)indol

53200

023949-66-8

N-(2-ethoxyfenyl)-N-(2-ethylfenyl)oxalamid

54300

118337-09-0

2,2-ethan-1,1-diylbis(4,6-di-terc-butyl phenyl)-fluorfosfonit

59120

023128-74-7

N,N-hexan-1,6-diylbis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanamid]

59200

035074-77-2

Hexan-1,6-diyl-bis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoát]

60320

070321-86-7

2-[3,5-bis(α,α-dimethylbenzyl)-2-hydroxyfenyl]benzotriazol

60400

003896-11-5

2-(3-terc-butyl-2-hydroxy-5-methylfenyl)-5-chlorbenzotriazol

60480

003864-99-1

2-(3,5-di-terc-butyl-2-hydroxyfenyl)-5-chlorbenzotriazol

61280

003293-97-8

fenyl[4-(hexyloxy)-2-hydroxyfenyl]methanon

61360

000131-57-7

fenyl(2-hydroxy-4-methoxyfenyl)methanon

61600

001843-05-6

fenyl[2-hydroxy-4-(oktyloxy)fenyl]methanon

66360

085209-91-2

Natrium-[2,2-methylenbis(4,6-di-terc-butylfenyl)]-fosfát

66400

000088-24-4

2,2-methylenbis(6-terc-butyl-4-ethylfenol)

66480

000119-47-1

2,2-methylenbis(6-terc-butyl-4-methylfenol)

66560

004066-02-8

2,2-methylenbis(6-cyclohexyl-4-methylfenol)

66580

000077-62-3

2,2-methylenbis[4-methyl-6-(1-methylcyklohexyl)fenol]

68145

080410-33-9

nitrilotriethylentris(3,3,5,5-tetra-terc-butylbifenyl-2,2-diyl)-trisfosfit]

68320

002082-79-3

oktadecyl-3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoát

68400

010094-45-8

N-oktadecyldokos-13-enamid

69840

016260-09-6

N-oktadec-9-en-1-ylpalmitamid

71670

178671-58-4

pentaerythritol-tetrakis(3,3-difenyl-2-kyanakrylát)

72081/10

—

hydrogenované smoly z ropných uhlovodíků

72160

000948-65-2

2-fenylindol

72800

001241-94-7

2-ethylhexyl-difenyl-fosfát

73160

—

Mono- a dialkyl(n-C16 a n-C18)-fosfáty

74010

145650-60-8

bis(2,4-di-terc-butyl-6-methylfenyl)-ethyl-fosfit

74400

—

tris(nonylfenyl)-fosfit a tris(dinonylfenyl)-fosfit

76866

—

polyestery propan-1,2-diolu nebo butan-1,3-diolu nebo butan-1,4-diolu nebo poly(propylenglykolu) s kyselinou adipovou a též s koncovými skupinami odvozenými od octové kyseliny nebo mastných kyselin C12-C18 nebo oktan-1-olu nebo dekan-1-olu

77440

—

poly(ethylenglykol)-diricinoleát

78320

009004-97-1

poly(ethylenglykol)-monoricinoleát

81200

071878-19-8

poly({6-[(1,1,3,3-tetramethylbutyl)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diyl}[(2,2,6,6-tetramethylpiperidin-4-yl)imino]hexan-1,6-diyl[(2,2,6,6-tetramethylpiperidin-4-yl)imino])

83599

068442-12-6

produkty reakce 2-sulfanylethyl-oleátu s dichlordimethylstannanem, sulfidem sodným a trichlormethylstannanem

83700

000141-22-0

ricinolejová kyselina

84800

000087-18-3

4-terc-butylfenyl-salicylát

92320

—

α-(karboxymethyl)-ω-tetradecylpoly(ethylenglykol), n = 3-8

92560

038613-77-3

Tetrakis(2,4-di-terc-butylfenyl)-bifenyl-4,4-diylbisfosfonit

92700

078301-43-6

poly[20-(2,3-epoxypropyl)-2,2,4,4-tetramethyl-7-oxa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]henikosan-21-on]

92800

000096-69-5

4,4-sulfanylbis(6-terc-butyl-3-methylfenol)

92880

041484-35-9

sulfandiyldiethylen-bis[3-(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxyfenyl)propanoát]

93120

000123-28-4

didodecyl-3,3-sulfandiyldipropanoát

93280

000693-36-7

dioktadecyl-3,3-sulfandiyldipropanoát

95270

161717-32-4

(2-butyl-2-ethylpropan-1,3-diyl)-(2,4,6-tri-terc-butylfenyl)-fosfit

95280

040601-76-1

1,3,5-tris(4-terc-butyl-3-hydroxy-2,6-dimethylbenzyl)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95360

027676-62-6

1,3,5-tris(3,5-di-terc-butyl-4-hydroxybenzyl)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95600

001843-03-4

1,1,3-tris(5-terc-butyl-4-hydroxy-2-methylfenyl)butan“

PŘÍLOHA V

Příloha V směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Část A se nahrazuje tímto:
  „Část A:   Obecné specifikace
  Materiály a předměty z plastů nesmí uvolňovat primární aromatické aminy ve zjistitelném množství (DL = 0,01 mg/kg potraviny nebo simulantu potravin). Migrace primárních aromatických aminů uvedená v seznamech v příloze II a III je z tohoto omezení vyňata.“ |
| --- | --- |

1.

Část A se nahrazuje tímto:

„Část A:   Obecné specifikace

Materiály a předměty z plastů nesmí uvolňovat primární aromatické aminy ve zjistitelném množství (DL = 0,01 mg/kg potraviny nebo simulantu potravin). Migrace primárních aromatických aminů uvedená v seznamech v příloze II a III je z tohoto omezení vyňata.“

| 2. | V části B se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto nové specifikace:






  Ref. č. | JINÉ SPECIFIKACE |
| --- | --- | --- |
| „42080 | Saze

  Specifikace:







  — | Toluenový extrakt: max. 0,1 %, stanoven metodou ISO 6209 |

2.

V části B se v příslušném číselném pořadí vkládají tyto nové specifikace:

Ref. č.

JINÉ SPECIFIKACE

„42080

Saze

Specifikace:

—

Toluenový extrakt: max. 0,1 %, stanoven metodou ISO 6209

| — | UV absorbance cyklohexanového extraktu při 386 nm: < 0,02 pro 1 cm kyvetu nebo < 0,1 pro 5 cm kyvetu, stanoveno obecně uznávanou metodou analýzy |
| --- | --- |

—

UV absorbance cyklohexanového extraktu při 386 nm: < 0,02 pro 1 cm kyvetu nebo < 0,1 pro 5 cm kyvetu, stanoveno obecně uznávanou metodou analýzy

| — | Obsah benzo[a]pyrenu: max. 0,25 mg/kg sazí |
| --- | --- |

—

Obsah benzo[a]pyrenu: max. 0,25 mg/kg sazí

| — | Maximální obsah sazí v polymeru: 2,5 % hmot. |
| --- | --- |

—

Maximální obsah sazí v polymeru: 2,5 % hmot.

72081/10

hydrogenované smoly z ropných uhlovodíků

Specifikace:

Hydrogenované smoly z ropných uhlovodíků se vyrábějí katalytickou nebo tepelnou polymerizací alifatických, alicyklických nebo alkenylbenzenových dienů a olefinů z destilátů krakovaných ropných surovin s bodem varu ne vyšším než 220 °C. Rovněž se vyrábějí z čistých monomerů z těchto zdrojů s následnou destilací, hydrogenací a dalším zpracováním.

Vlastnosti:

| | Viskozita: > 3 Pa.s při 120 °C. |
| --- | --- |

Viskozita: > 3 Pa.s při 120 °C.

| | Bod měknutí: > 95 °C, jak byl stanoven metodou ASTM E 28-67. |
| --- | --- |

Bod měknutí: > 95 °C, jak byl stanoven metodou ASTM E 28-67.

| | Bromové číslo: < 40 (ASTM D1159). |
| --- | --- |

Bromové číslo: < 40 (ASTM D1159).

| | Barva 50 % roztoku v toluenu < 11 v Gardnerově stupnici. |
| --- | --- |

Barva 50 % roztoku v toluenu < 11 v Gardnerově stupnici.

| | Zbytkový aromatický monomer ≤ 50 ppm. |
| --- | --- |

Zbytkový aromatický monomer ≤ 50 ppm.

76845

polyester 1,4-butanediolu s kaprolaktonem

frakce s molekulovou hmotností < 1 000 tvoří méně než 0,5 % (hmot.)

81500

poly(vinylpyrrolidon)

Látka splňuje kritéria pro čistotu stanovená ve směrnici Komise 96/77/ES (18)

88640

epoxidovaný olej ze sojových bobů

oxiran < 8 %, jodové číslo < 6

PŘÍLOHA VI

Příloha VI směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Poznámka 8 se nahrazuje tímto:






  „(8) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 a 95725.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Poznámka 8 se nahrazuje tímto:

„(8)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 a 95725.“

| 2. | Doplňují se tyto poznámky 41 a 42:






  „(41) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 47600 a 67360. |
| --- | --- | --- |

2.

Doplňují se tyto poznámky 41 a 42:

„(41)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 47600 a 67360.

| (42) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 75100 a 75105.“ |
| --- | --- |

(42)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 75100 a 75105.“

PŘÍLOHA VII

„PŘÍLOHA VIa

PROHLÁŠENÍ O SOULADU

Písemné prohlášení podle článku 9 obsahuje tyto údaje:

| 1. | název a adresu provozovatele podniku, který vyrábí nebo dováží materiály nebo předměty z plastů nebo látky určené k výrobě těchto materiálů a předmětů; |
| --- | --- |

1.

název a adresu provozovatele podniku, který vyrábí nebo dováží materiály nebo předměty z plastů nebo látky určené k výrobě těchto materiálů a předmětů;

| 2. | totožnost materiálů, předmětů nebo látek určených k výrobě těchto materiálů a předmětů; |
| --- | --- |

2.

totožnost materiálů, předmětů nebo látek určených k výrobě těchto materiálů a předmětů;

| 3. | datum prohlášení; |
| --- | --- |

3.

datum prohlášení;

| 4. | potvrzení, že materiály nebo předměty z plastů splňují příslušné požadavky stanovené v této směrnici a v nařízení (ES) č. 1935/2004; |
| --- | --- |

4.

potvrzení, že materiály nebo předměty z plastů splňují příslušné požadavky stanovené v této směrnici a v nařízení (ES) č. 1935/2004;

| 5. | příslušné informace týkající se používaných látek, pro něž jsou podle této směrnice zavedena omezení nebo specifikace, aby následní provozovatelé podniků mohli zajistit soulad s těmito omezeními; |
| --- | --- |

5.

příslušné informace týkající se používaných látek, pro něž jsou podle této směrnice zavedena omezení nebo specifikace, aby následní provozovatelé podniků mohli zajistit soulad s těmito omezeními;

| 6. | příslušné informace týkající se látek, na které se vztahuje omezení v potravině, získané na základě experimentálních údajů či teoretických výpočtů, konkrétně informace o úrovni jejich specifické migrace a případně o kritériích pro čistotu v souladu se směrnicemi 95/31/ES, 95/45/ES a 96/77/ES, aby uživatel těchto materiálů nebo předmětů dodržoval příslušné právní předpisy Společenství nebo v případě jejich neexistence příslušné vnitrostátní právní předpisy; |
| --- | --- |

6.

příslušné informace týkající se látek, na které se vztahuje omezení v potravině, získané na základě experimentálních údajů či teoretických výpočtů, konkrétně informace o úrovni jejich specifické migrace a případně o kritériích pro čistotu v souladu se směrnicemi 95/31/ES, 95/45/ES a 96/77/ES, aby uživatel těchto materiálů nebo předmětů dodržoval příslušné právní předpisy Společenství nebo v případě jejich neexistence příslušné vnitrostátní právní předpisy;

| 7. | specifikace týkající se použití materiálu nebo předmětu, například:






  i) | typ nebo typy potraviny, s nimiž má přijít do styku; |
| --- | --- | --- |

7.

specifikace týkající se použití materiálu nebo předmětu, například:

i)

typ nebo typy potraviny, s nimiž má přijít do styku;

| ii) | dobu a teplotu pro manipulaci s ním a jeho skladování při styku s potravinami; |
| --- | --- |

ii)

dobu a teplotu pro manipulaci s ním a jeho skladování při styku s potravinami;

| iii) | poměr mezi velikostí povrchu, který je ve styku s potravinou, a objemem, používaný k určení souladu materiálu nebo předmětu; |
| --- | --- |

iii)

poměr mezi velikostí povrchu, který je ve styku s potravinou, a objemem, používaný k určení souladu materiálu nebo předmětu;

| 8. | při použití funkční bariéry z plastu ve vícevrstvém materiálu nebo předmětu potvrzení, že materiál nebo předmět je v souladu s požadavky čl. 7a odst. 2, 3 a 4 této směrnice. |
| --- | --- |

8.

při použití funkční bariéry z plastu ve vícevrstvém materiálu nebo předmětu potvrzení, že materiál nebo předmět je v souladu s požadavky čl. 7a odst. 2, 3 a 4 této směrnice.

Písemné prohlášení umožní snadnou identifikaci materiálů, předmětů nebo látek, pro něž bylo vydáno, a bude vystaveno znovu, pokud při podstatných změnách ve výrobě nastanou změny v migraci nebo pokud budou předloženy nové vědecké údaje.“

PŘÍLOHA VIII

Příloha směrnice 85/572/EHS se mění takto:

| 1. | Bod 3 se nahrazuje tímto:






  „3. | Pokud za písmenem ‚X‘ následuje lomítko a číslice, dělí se výsledek zkoušky migrace uvedenou číslicí. V případě určitých typů tukových potravin je tato konvenční číslice, tzv. ‚redukční faktor simulantu D‘ (DRF), používána k zohlednění větší vyluhovací schopnosti simulantu v porovnání s potravinou.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Bod 3 se nahrazuje tímto:

„3.

Pokud za písmenem ‚X‘ následuje lomítko a číslice, dělí se výsledek zkoušky migrace uvedenou číslicí. V případě určitých typů tukových potravin je tato konvenční číslice, tzv. ‚redukční faktor simulantu D‘ (DRF), používána k zohlednění větší vyluhovací schopnosti simulantu v porovnání s potravinou.“

| 2. | Vkládá se nový bod 4a, který zní:






  „4a. | Pokud za písmenem ‚X‘ následuje v závorkách písmeno (b), vykoná se uvedená zkouška s ethanolem 50 % (V/V).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Vkládá se nový bod 4a, který zní:

„4a.

Pokud za písmenem ‚X‘ následuje v závorkách písmeno (b), vykoná se uvedená zkouška s ethanolem 50 % (V/V).“

| 3. | Oddíl 07 v tabulce se nahrazuje tímto:










  „07 | Mléčné výrobky | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 07.01 | Mléko: | | | | |
| | A. | Plnotučné |

3.

Oddíl 07 v tabulce se nahrazuje tímto:

„07

Mléčné výrobky

07.01

Mléko:

A.

Plnotučné

X(b)

| B. | Zahuštěné |
| --- | --- |

B.

Zahuštěné

X(b)

| C. | Odtučněné |
| --- | --- |

C.

Odtučněné

X(b)

| D. | Sušené |
| --- | --- |

D.

Sušené

07.02

Kysané mléko, jako je jogurt, podmáslí a podobné výrobky

X

X(b)

07.03

Smetana a kysaná smetana

X(a)

X(b)

07.04

Sýry:

| A. | Bloky, s nepoživatelnou kůrou |
| --- | --- |

A.

Bloky, s nepoživatelnou kůrou

| B. | Všechny ostatní |
| --- | --- |

B.

Všechny ostatní

X(a)

X(a)

X/3*

07.05

Syřidla:

| A. | V tekuté nebo viskózní formě |
| --- | --- |

A.

V tekuté nebo viskózní formě

X(a)

X(a)

| B. | V prášku nebo sušené“ |
| --- | --- |

B.

V prášku nebo sušené“

---

(1)  Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 220, 15.8.2002, s. 18. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/79/ES (Úř. věst. L 302, 19.11.2005, s. 35).

2

(3)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst L 100, 8.4.2006, s. 3).

3

(4)  Úř. věst. L 7, 13.1.2004, s. 45.

4

(5)  The EFSA Journal (2005) 219, s. 1–36.

5

(6)  Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny ze dne 4. prosince 2002 o zavedení faktoru snížení (spotřeby) tuku (FRF) pro odhad vystavení látkám migrujícím z materiálů, které přicházejí do styku s potravinami.

6

http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out149_en.pdf

(7)  Stanovisko Vědecké komise pro potravinářské přídatné látky, látky určené k aromatizaci, pomocné látky a materiály přicházející do styku s potravinami ohledně zavedení faktoru snížení (spotřeby) tuku v případě kojenců a dětí, vypracované na žádost Komise, The EFSA Journal (2004) 103, s. 1–8.

7

(8)  The EFSA Journal (2005) 218, s. 1–9.

8

The EFSA Journal (2005) 248, s. 1–16.

The EFSA Journal (2005) 273, s. 1–26.

The EFSA Journal (2006) 316 až 318, s. 1–10.

The EFSA Journal (2006) 395 až 401, s. 1–21.

(9)  Úř. věst. L 302, 19.11.2005, s. 35.

9

(10)  The EFSA Journal (2006) 332, s. 1–9.

10

(11)  The EFSA Journal (2005) 244, s. 1–18.

11

The EFSA Journal (2005) 245, s. 1–14.

The EFSA Journal (2005) 243, s. 1–20.

The EFSA Journal (2005) 242, s. 1–17.

The EFSA Journal (2005) 241, s. 1–14.

(12)  Úř. věst. L 372, 31.12.1985, s. 14.

12

(13)  Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.“

13

(14)  Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35.

14

(15)  Úř. věst. L 49, 28.2.1996, s. 17.“

15

(16)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1; opraveno v Úř. věst. L 191, 28.5.2004, s. 1.

16

(17)  Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.“

17

(18)  Úř. věst. L 339, 30.12.1996, s. 1.“

18

---

| 12.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 97/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 97/70

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 372/2007 ze dne 2. dubna 2007, kterým se stanoví přechodné migrační limity pro plastifikátory v těsnicích kroužcích ve víkách, která jsou určena pro styk s potravinami

(
  Úřední věstník Evropské unie L 92 ze dne 3. dubna 2007
  )

Strana 9, 2. bod odůvodnění se nahrazuje tímto:

| „(2) | Směrnice Komise 2007/19/ES ze dne 2. dubna 2007, kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami (3), upřesňuje, že těsnicí kroužky ve víkách spadají do oblasti působnosti směrnice 2002/72/ES. Stanoví, že členské státy musejí do 1. května 2008 přijmout opatření, která umožňují volný oběh těsnicích kroužků ve víkách, pokud splňují specifické migrační limity. Těsnicí kroužky, které tyto limity nesplňují, se zakáží ode dne 1. července 2008.“ |
| --- | --- |

„(2)

Směrnice Komise 2007/19/ES ze dne 2. dubna 2007, kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami (3), upřesňuje, že těsnicí kroužky ve víkách spadají do oblasti působnosti směrnice 2002/72/ES. Stanoví, že členské státy musejí do 1. května 2008 přijmout opatření, která umožňují volný oběh těsnicích kroužků ve víkách, pokud splňují specifické migrační limity. Těsnicí kroužky, které tyto limity nesplňují, se zakáží ode dne 1. července 2008.“

Strana 9, poznámka 3 pod čarou se nahrazuje tímto:

„Úř. věst. L 91, 31.3.2007, s. 17, ve znění opravy v Úř. věst. L 97, 12.4.2007, s. 50.“

---