# Euroopa Liidu L 68/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide8. märts 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 68

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide8. märts 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 241/2007, 7. märts 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 241/2007, 7. märts 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/154/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 30. jaanuar 2007, millega tühistatakse otsus 2003/487/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal | 3 |
| | | 2007/155/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 5. märts 2007, millega muudetakse otsust 2000/265/EÜ finantsmääruse kehtestamise kohta, mis reguleerib eelarveküsimusi seoses nõukogu asepeasekretäri hallatavate, tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingutega, mis käsitlevad Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (SISNET) paigaldamist ja toimimist | 5 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/156/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. märts 2007, millega muudetakse otsust 2005/51/EÜ seoses ajavahemikuga, mille jooksul tohib tuua ühendusse pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnast saastest puhastamise eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 663 all) | 7 |
| | | 2007/157/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. märts 2007, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/317/EÜ erakorraliste meetmete kohta, mis käsitlevad turuleviimisloata geneetiliselt muundatud organismi Bt10 maisitoodetes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 674 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2007/158/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. märts 2007, millega muudetakse otsuseid 2003/804/EÜ ja 2003/858/EÜ seoses inimtoiduks ettenähtud eluskalade ja molluskite impordiga määruses (EÜ) nr 2076/2005 loetletud kolmandatest riikidest
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 682 all)

   (
  1
  ) | 10 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/154/EÜ

*

Nõukogu otsus, 30. jaanuar 2007, millega tühistatakse otsus 2003/487/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal

3

2007/155/EÜ

*

Nõukogu otsus, 5. märts 2007, millega muudetakse otsust 2000/265/EÜ finantsmääruse kehtestamise kohta, mis reguleerib eelarveküsimusi seoses nõukogu asepeasekretäri hallatavate, tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingutega, mis käsitlevad Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (SISNET) paigaldamist ja toimimist

5

Komisjon

2007/156/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. märts 2007, millega muudetakse otsust 2005/51/EÜ seoses ajavahemikuga, mille jooksul tohib tuua ühendusse pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnast saastest puhastamise eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 663 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 663 all)

7

2007/157/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. märts 2007, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/317/EÜ erakorraliste meetmete kohta, mis käsitlevad turuleviimisloata geneetiliselt muundatud organismi Bt10 maisitoodetes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 674 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 674 all)

1

8

2007/158/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. märts 2007, millega muudetakse otsuseid 2003/804/EÜ ja 2003/858/EÜ seoses inimtoiduks ettenähtud eluskalade ja molluskite impordiga määruses (EÜ) nr 2076/2005 loetletud kolmandatest riikidest
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 682 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 682 all)

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 8.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 241/2007,

7. märts 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. märtsil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 7. märtsi 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 121,1 |
| MA | 52,8 |
| TN | 148,3 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0707 00 05 | JO | 163,6 |
| MA | 67,2 |
| TR | 129,8 |
| ZZ | 120,2 |
| 0709 90 70 | MA | 70,9 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 70,1 |
| 0709 90 80 | IL | 140,6 |
| ZZ | 140,6 |
| 0805 10 20 | CU | 36,7 |
| EG | 54,9 |
| IL | 58,0 |
| MA | 42,7 |
| TN | 46,5 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 51,1 |
| 0805 50 10 | EG | 58,8 |
| IL | 64,3 |
| TR | 43,3 |
| ZZ | 55,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,6 |
| BR | 81,3 |
| CA | 99,2 |
| CL | 102,7 |
| CN | 92,7 |
| US | 116,5 |
| UY | 63,9 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 20 50 | AR | 75,8 |
| CL | 68,9 |
| CN | 75,5 |
| US | 110,6 |
| ZA | 76,9 |
| ZZ | 81,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

121,1

MA

52,8

TN

148,3

TR

148,9

ZZ

117,8

0707 00 05

JO

163,6

MA

67,2

TR

129,8

ZZ

120,2

0709 90 70

MA

70,9

TR

69,3

ZZ

70,1

0709 90 80

IL

140,6

ZZ

140,6

0805 10 20

CU

36,7

EG

54,9

IL

58,0

MA

42,7

TN

46,5

TR

67,5

ZZ

51,1

0805 50 10

EG

58,8

IL

64,3

TR

43,3

ZZ

55,5

0808 10 80

AR

85,6

BR

81,3

CA

99,2

CL

102,7

CN

92,7

US

116,5

UY

63,9

ZA

101,9

ZZ

93,0

0808 20 50

AR

75,8

CL

68,9

CN

75,5

US

110,6

ZA

76,9

ZZ

81,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 8.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/3

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. jaanuar 2007,

millega tühistatakse otsus 2003/487/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal

(2007/154/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2003/487/EÜ, (1) järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2002. aastal 3,1 % SKPst, mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3protsendiline kontrollväärtus, ning nii Prantsuse ametiasutused kui ka komisjoni talitused prognoosisid, et 2003. aastal on see eeldatavalt üle 3 %, kusjuures valitsuse koguvõlg oli 58,2 % SKPst ning oli tõenäoline, et 2003. aastal ületab see asutamislepingus sätestatud 60protsendilise kontrollväärtuse. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2003/487/EÜ, (1) järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2002. aastal 3,1 % SKPst, mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3protsendiline kontrollväärtus, ning nii Prantsuse ametiasutused kui ka komisjoni talitused prognoosisid, et 2003. aastal on see eeldatavalt üle 3 %, kusjuures valitsuse koguvõlg oli 58,2 % SKPst ning oli tõenäoline, et 2003. aastal ületab see asutamislepingus sätestatud 60protsendilise kontrollväärtuse.

| (2) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu komisjoni soovituse põhjal 3. juunil 2003. aastal Prantsusmaale adresseeritud soovituse, mille eesmärk oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord 2004. aasta lõpuks. Soovitus avalikustati. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu komisjoni soovituse põhjal 3. juunil 2003. aastal Prantsusmaale adresseeritud soovituse, mille eesmärk oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord 2004. aasta lõpuks. Soovitus avalikustati.

| (3) | 2003. aasta oktoobris leidis komisjon, et Prantsusmaa võetud meetmed olid 3. juuni 2003. aasta soovitusega vastavuses olemiseks ebapiisavad ning soovitas algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Selle asemel võttis nõukogu 25. novembril 2003. aastal vastu järeldused, milles soovitati Prantsusmaal korrigeerida eelarvepuudujääk aastaks 2005, mille Euroopa Kohus tühistas 13. juulil 2004. aastal. (3)14. detsembril 2004. aastal võttis komisjon vastu teatise nõukogule, milles järeldati, et korrigeerimise asjakohaseks tähtajaks tuleks pidada 2005. aastat. Aastate 2004 ja 2005 tsükliliselt kohandatud korrigeerimise (umbes 1 % SKPst) põhjal järeldati samuti, et Prantsusmaa seni võetud meetmed on üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2005. aastaks. 18. jaanuaril 2005. aastal nõustus nõukogu kõnealuse seisukohaga. |
| --- | --- |

(3)

2003. aasta oktoobris leidis komisjon, et Prantsusmaa võetud meetmed olid 3. juuni 2003. aasta soovitusega vastavuses olemiseks ebapiisavad ning soovitas algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Selle asemel võttis nõukogu 25. novembril 2003. aastal vastu järeldused, milles soovitati Prantsusmaal korrigeerida eelarvepuudujääk aastaks 2005, mille Euroopa Kohus tühistas 13. juulil 2004. aastal. (3)14. detsembril 2004. aastal võttis komisjon vastu teatise nõukogule, milles järeldati, et korrigeerimise asjakohaseks tähtajaks tuleks pidada 2005. aastat. Aastate 2004 ja 2005 tsükliliselt kohandatud korrigeerimise (umbes 1 % SKPst) põhjal järeldati samuti, et Prantsusmaa seni võetud meetmed on üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2005. aastaks. 18. jaanuaril 2005. aastal nõustus nõukogu kõnealuse seisukohaga.

| (4) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõnealuses liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõnealuses liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

| (5) | Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit.

| (6) | Nende andmete alusel, mille komisjon (Eurostat) esitas pärast Prantsusmaa enne 1. oktoobrit 2006 esitatud teatist vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1, ning komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:






  — | pärast kasvamist 3,2 %-lt SKPst 2002. aastal 4,2 %-le SKPst 2003. aastal vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,7 %-le SKPst 2004. aastal ja edasi 2,9 %-le SKPst 2005. aastal, jõudes allapoole eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, mis on 3 % SKPst; |
| --- | --- | --- |

(6)

Nende andmete alusel, mille komisjon (Eurostat) esitas pärast Prantsusmaa enne 1. oktoobrit 2006 esitatud teatist vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1, ning komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

—

pärast kasvamist 3,2 %-lt SKPst 2002. aastal 4,2 %-le SKPst 2003. aastal vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,7 %-le SKPst 2004. aastal ja edasi 2,9 %-le SKPst 2005. aastal, jõudes allapoole eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, mis on 3 % SKPst;

| — | ajavahemikul 2004–2005 jõudis struktuurne kohandamine (st tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaalu paranemine, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) 1 protsendipunktini SKPst: 0,4 % 2004. aastal ja 0,6 % 2005. aastal. Ehkki eelarvepuudujäägi vähenemist 2005. aastal allapoole asutamislepingus sätestatud 3protsendilist kontrollväärtust toetasid olulised ühekordsed tulud ja oodatust suurem maksutulu, aitas eelarvepuudujäägi vähendamisele kaasa ka kulutuste parem kontrolli all hoidmine riigi- ja tervishoiusektori tasandil. Võrreldes eelmiste aastatega, vähenes märkimisväärselt eelkõige kulutuste iga-aastane kasv tervishoiusektoris tänu 2004. aasta tervishoiureformi osana vastu võetud meetmete tulemustele; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 2004–2005 jõudis struktuurne kohandamine (st tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaalu paranemine, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) 1 protsendipunktini SKPst: 0,4 % 2004. aastal ja 0,6 % 2005. aastal. Ehkki eelarvepuudujäägi vähenemist 2005. aastal allapoole asutamislepingus sätestatud 3protsendilist kontrollväärtust toetasid olulised ühekordsed tulud ja oodatust suurem maksutulu, aitas eelarvepuudujäägi vähendamisele kaasa ka kulutuste parem kontrolli all hoidmine riigi- ja tervishoiusektori tasandil. Võrreldes eelmiste aastatega, vähenes märkimisväärselt eelkõige kulutuste iga-aastane kasv tervishoiusektoris tänu 2004. aasta tervishoiureformi osana vastu võetud meetmete tulemustele;

| — | komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2006. aastal täiendavalt 2,7 %-le SKPst, mis on parem tulemus kui 2006. aasta jaanuaris uuendatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärk (2,9 %). Eelarvepuudujäägi vähenemisele aitab eeldatavalt kaasa aastase kulutuste kasvu määra täiendav vähenemine tervishoiusektoris ning kulutuste jätkuv kontrolli all hoidmine riigi tasandil, kus peaks saavutatama eesmärgiks olev kulude nullkasv. Ühekordsete meetmete kasutamist piiratakse 0,25 %-le SKPst. Sügisprognoosi kohaselt toimub 2007. aastal täiendav eelarvepuudujäägi vähenemine 2,6 %-le SKPst (kusjuures ühekordsete meetmete kasutamine on piiratud 0,05 %-le SKPst) ning 2008. aastal 2,2 %-le SKPst (eeldusel, et ei muudeta poliitikat ega rakendata ühekordseid meetmeid). See näitab, et eelarvepuudujäägi suhe SKPsse on toodud usaldusväärselt ja püsivalt allapoole ülemmäära 3 % SKPst. Eelarve struktuurne tasakaal (tsükliliselt kohandatud tasakaal, arvestamata ühekordseid meetmeid) on hinnanguliselt 0,5 %, 0,3 % ja 0,6 % SKPst vastavalt 2006., 2007. ja 2008. aastal. Seda tuleb vaadelda ka edusammude taustal, mida on vaja, et saavutada Prantsusmaa ametiasutuste seatud keskpika perioodi eesmärk – tasakaalustatud struktuurne positsioon; |
| --- | --- |

—

komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2006. aastal täiendavalt 2,7 %-le SKPst, mis on parem tulemus kui 2006. aasta jaanuaris uuendatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärk (2,9 %). Eelarvepuudujäägi vähenemisele aitab eeldatavalt kaasa aastase kulutuste kasvu määra täiendav vähenemine tervishoiusektoris ning kulutuste jätkuv kontrolli all hoidmine riigi tasandil, kus peaks saavutatama eesmärgiks olev kulude nullkasv. Ühekordsete meetmete kasutamist piiratakse 0,25 %-le SKPst. Sügisprognoosi kohaselt toimub 2007. aastal täiendav eelarvepuudujäägi vähenemine 2,6 %-le SKPst (kusjuures ühekordsete meetmete kasutamine on piiratud 0,05 %-le SKPst) ning 2008. aastal 2,2 %-le SKPst (eeldusel, et ei muudeta poliitikat ega rakendata ühekordseid meetmeid). See näitab, et eelarvepuudujäägi suhe SKPsse on toodud usaldusväärselt ja püsivalt allapoole ülemmäära 3 % SKPst. Eelarve struktuurne tasakaal (tsükliliselt kohandatud tasakaal, arvestamata ühekordseid meetmeid) on hinnanguliselt 0,5 %, 0,3 % ja 0,6 % SKPst vastavalt 2006., 2007. ja 2008. aastal. Seda tuleb vaadelda ka edusammude taustal, mida on vaja, et saavutada Prantsusmaa ametiasutuste seatud keskpika perioodi eesmärk – tasakaalustatud struktuurne positsioon;

| — | pärast kasvamist 58,2 %-lt SKPst 2002. aastal 66,6 %-le SKPst 2005. aastal ning asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst ületamist 2003. aastal vähenes võla suhe SKPsse 2006. aasta teises kvartalis 65,4 %-le SKPst. Komisjoni talituste 2006. aasta prognoosi järgi väheneb valitsemissektori koguvõlg tulevikus 64,7 %-le SKPst 2006. aastal ning umbes 63 %-le SKPst 2008. aastal (eeldusel, et poliitikat ei muudeta). |
| --- | --- |

—

pärast kasvamist 58,2 %-lt SKPst 2002. aastal 66,6 %-le SKPst 2005. aastal ning asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst ületamist 2003. aastal vähenes võla suhe SKPsse 2006. aasta teises kvartalis 65,4 %-le SKPst. Komisjoni talituste 2006. aasta prognoosi järgi väheneb valitsemissektori koguvõlg tulevikus 64,7 %-le SKPst 2006. aastal ning umbes 63 %-le SKPst 2008. aastal (eeldusel, et poliitikat ei muudeta).

| (7) | Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Prantsusmaal on korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2003/487/EÜ tühistada, |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Prantsusmaal on korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2003/487/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Prantsusmaal on korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2003/487/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 30. jaanuar 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  ELT L 165, 3.7.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

2

(3)  Kohtuasi C-27/04 komisjon vs nõukogu, [2004] EKL I-6649.

3

vs

(4)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

4

---

| 8.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/5

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. märts 2007,

millega muudetakse otsust 2000/265/EÜ finantsmääruse kehtestamise kohta, mis reguleerib eelarveküsimusi seoses nõukogu asepeasekretäri hallatavate, tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingutega, mis käsitlevad Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (SISNET) paigaldamist ja toimimist

(2007/155/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimise kohta artikli 2 lõike 1 teise lõigu esimest lausetр,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu asepeasekretäri volitati otsusega 1999/870/EÜ (1) ja otsusega 2007/149/EÜ (2) esindama seoses Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimisega teatavaid liikmesriike Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (SISNET) paigaldamist ja toimimist käsitlevate lepingute sõlmimisel ja haldamisel kuni üleviimiseni Euroopa Ühenduse hallatava sideinfrastruktuuri koosseisu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu asepeasekretäri volitati otsusega 1999/870/EÜ (1) ja otsusega 2007/149/EÜ (2) esindama seoses Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimisega teatavaid liikmesriike Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (SISNET) paigaldamist ja toimimist käsitlevate lepingute sõlmimisel ja haldamisel kuni üleviimiseni Euroopa Ühenduse hallatava sideinfrastruktuuri koosseisu.

| (2) | Kõnealustest lepingutest tulenevad rahalised kohustused kaetakse erieelarvest (edaspidi “SISNETi eelarve”), mille alusel rahastatakse nimetatud nõukogu otsustes osutatud sideinfrastruktuuri. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealustest lepingutest tulenevad rahalised kohustused kaetakse erieelarvest (edaspidi “SISNETi eelarve”), mille alusel rahastatakse nimetatud nõukogu otsustes osutatud sideinfrastruktuuri.

| (3) | Uued liikmesriigid 2003. aasta ühinemisakti tähenduses, välja arvatud Küpros, tuleb integreerida esimese põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS 1+) kuupäeval, mille sätestab nõukogu kooskõlas 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikega 2 (edaspidi “projekt SISone4ALL”). |
| --- | --- |

(3)

Uued liikmesriigid 2003. aasta ühinemisakti tähenduses, välja arvatud Küpros, tuleb integreerida esimese põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS 1+) kuupäeval, mille sätestab nõukogu kooskõlas 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikega 2 (edaspidi “projekt SISone4ALL”).

| (4) | Sellest kuupäevast alates peaksid need liikmesriigid osalema eelarves. |
| --- | --- |

(4)

Sellest kuupäevast alates peaksid need liikmesriigid osalema eelarves.

| (5) | Kaks liikmesriiki (Iirimaa ja Ühendkuningriik), kes teevad makseid SISNETi eelarvesse, kuid pole ühendatud Schengeni infosüsteemi, ei peaks osalema projektiga SISone4ALL kaasnevate lisakulude kandmises, |
| --- | --- |

(5)

Kaks liikmesriiki (Iirimaa ja Ühendkuningriik), kes teevad makseid SISNETi eelarvesse, kuid pole ühendatud Schengeni infosüsteemi, ei peaks osalema projektiga SISone4ALL kaasnevate lisakulude kandmises,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2000/265/EÜ (3) muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 1
  1.   Käesolevas finantsmääruses kasutatud mõiste eelarve tähistab dokumenti, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ning kinnitatakse otsuses 1999/870/EÜ ja otsuses 2007/149/EÜ (4) osutatud lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalike tulude ja kulude prognoosid.
  2.   Käesolevas finantsmääruses kasutatud nimetus “SISNET” hõlmab Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri, millele viidatakse otsuses 1999/870/EÜ ja otsuses 2007/149/EÜ. |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

1.   Käesolevas finantsmääruses kasutatud mõiste eelarve tähistab dokumenti, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ning kinnitatakse otsuses 1999/870/EÜ ja otsuses 2007/149/EÜ (4) osutatud lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalike tulude ja kulude prognoosid.

2.   Käesolevas finantsmääruses kasutatud nimetus “SISNET” hõlmab Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri, millele viidatakse otsuses 1999/870/EÜ ja otsuses 2007/149/EÜ.

| 2. | Artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Eelarve tulud koosnevad järgmiste liikmesriikide rahalistest osamaksudest: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Läti, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik ning Norra ja Island.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Eelarve tulud koosnevad järgmiste liikmesriikide rahalistest osamaksudest: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Läti, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik ning Norra ja Island.”

| 3. | Artiklisse 26 lisatakse järgmine lause:
  “Iirimaa ja Ühendkuningriik ei osale nende lisakulude kandmises, mis tulenevad sideinfrastruktuuri laiendamisest Eestile, Leedule, Lätile, Maltale, Poolale, Slovakkiale Sloveeniale, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile.” |
| --- | --- |

3.

Artiklisse 26 lisatakse järgmine lause:

“Iirimaa ja Ühendkuningriik ei osale nende lisakulude kandmises, mis tulenevad sideinfrastruktuuri laiendamisest Eestile, Leedule, Lätile, Maltale, Poolale, Slovakkiale Sloveeniale, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile.”

| 4. | Artiklisse 28 lisatakse uus lõige:
  “3.   Erandina lõikest 1 ning ilma et see piiraks artikli 49 sätete kohaldamist, nõutakse, Eestilt, Leedult, Lätilt, Maltalt, Poolalt, Slovakkialt, Sloveenialt, Tšehhi Vabariigilt ja Ungarilt esimeste osamaksude tasumist vastavalt ajakavale, mille määravad kindlaks artiklis 25 nimetatud liikmesriigid.” |
| --- | --- |

4.

Artiklisse 28 lisatakse uus lõige:

“3.   Erandina lõikest 1 ning ilma et see piiraks artikli 49 sätete kohaldamist, nõutakse, Eestilt, Leedult, Lätilt, Maltalt, Poolalt, Slovakkialt, Sloveenialt, Tšehhi Vabariigilt ja Ungarilt esimeste osamaksude tasumist vastavalt ajakavale, mille määravad kindlaks artiklis 25 nimetatud liikmesriigid.”

| 5. | Artikkel 29 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  “2.   Kõik sellised lepingud, mille eeldatav kogumaksumus on võrdne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (5) sätestatud piirmääradega või ületab neid, sõlmitakse vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele (edaspidi “riigihankeid käsitlev direktiiv”).
  3.   Lepinguid, mille eeldatav kogumaksumus ei ületa riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmäärasid, võib sõlmida otse. Sellistel juhtudel on artiklis 25 nimetatud liikmesriigid siiski kohustatud võimaluste piires ja kõiki asjakohaseid vahendeid kasutades võimaldama konkureerida nendel tarnijatel, kes tõenäoliselt suudavad asjaomaseid kaupu või teenuseid pakkuda. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikkel 29 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

“2.   Kõik sellised lepingud, mille eeldatav kogumaksumus on võrdne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (5) sätestatud piirmääradega või ületab neid, sõlmitakse vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele (edaspidi “riigihankeid käsitlev direktiiv”).

3.   Lepinguid, mille eeldatav kogumaksumus ei ületa riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmäärasid, võib sõlmida otse. Sellistel juhtudel on artiklis 25 nimetatud liikmesriigid siiski kohustatud võimaluste piires ja kõiki asjakohaseid vahendeid kasutades võimaldama konkureerida nendel tarnijatel, kes tõenäoliselt suudavad asjaomaseid kaupu või teenuseid pakkuda.

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  “5.   Pakkumismenetlus ning valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid määratakse kindlaks ning neid reguleerivad riigihankeid käsitleva direktiivi sätted, mida täiendavad käesoleva finantsmääruse sätted.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

“5.   Pakkumismenetlus ning valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid määratakse kindlaks ning neid reguleerivad riigihankeid käsitleva direktiivi sätted, mida täiendavad käesoleva finantsmääruse sätted.”

| 6. | Artikli 37 viies lõik asendatakse järgmisega:
  “Nõuandekomitee püüab oma arvamused vastu võtta konsensuse alusel. Kui konsensus ei ole võimalik, võtab nõuandekomitee oma arvamused vastu sinna kuuluvate esindajate lihthäälteenamusega. Menetluste kehtivuseks vajalik kvoorum on 19 esindajat. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 37 viies lõik asendatakse järgmisega:

“Nõuandekomitee püüab oma arvamused vastu võtta konsensuse alusel. Kui konsensus ei ole võimalik, võtab nõuandekomitee oma arvamused vastu sinna kuuluvate esindajate lihthäälteenamusega. Menetluste kehtivuseks vajalik kvoorum on 19 esindajat. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.”

| 7. | Artikli 39 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | kõikide kavandatavate kauba- või teenusetarnelepingute kohta, sh uuringud, mille eeldatav kogumaksumus/hinnanguline maksumus on võrdne riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmääradega või nendest suurem;”. |
| --- | --- | --- |

7.

Artikli 39 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

kõikide kavandatavate kauba- või teenusetarnelepingute kohta, sh uuringud, mille eeldatav kogumaksumus/hinnanguline maksumus on võrdne riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmääradega või nendest suurem;”.

| 8. | Artikli 43 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Nimetatud tagatise andmine on kohustuslik, kui asjaomase lepingu maksumus on võrdne riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmääradega või nendest suurem.” |
| --- | --- |

8.

Artikli 43 lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Nimetatud tagatise andmine on kohustuslik, kui asjaomase lepingu maksumus on võrdne riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmääradega või nendest suurem.”

| 9. | Artikli 49 punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | artiklis 25 nimetatud riikide osamaksude kohandamise, et määrata kindlaks muu riigi osa varasemate SISNETi paigalduskulude kandmises. See protsent arvutatakse välja muu riigi makstavate käibemaksu-omavahendite ja Euroopa ühenduste käibemaksu-omavahendite kogusumma suhte põhjal eelmistel eelarveaastatel, mil on tehtud vajalikud SISNETi paigalduskulutused. Kui käibemaksu-omavahendite kohta pole kättesaadavaid andmeid, arvutatakse osamaksu kohandus iga asjaomase liikmesriigi osa alusel kõikide artiklis 25 nimetatud liikmesriikide SKP koguväärtusest. Protsentides väljendatud osamaks on artiklis 25 nimetatud riikidele kreeditarve objektiks võrdeliselt nende artikli 26 alusel arvutatud osadega. Muud riigid võivad otsustada asjaomase summa assigneerida oma eelarvemakseteks või taotleda selle tagasimaksmist.” |
| --- | --- | --- |

9.

Artikli 49 punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

artiklis 25 nimetatud riikide osamaksude kohandamise, et määrata kindlaks muu riigi osa varasemate SISNETi paigalduskulude kandmises. See protsent arvutatakse välja muu riigi makstavate käibemaksu-omavahendite ja Euroopa ühenduste käibemaksu-omavahendite kogusumma suhte põhjal eelmistel eelarveaastatel, mil on tehtud vajalikud SISNETi paigalduskulutused. Kui käibemaksu-omavahendite kohta pole kättesaadavaid andmeid, arvutatakse osamaksu kohandus iga asjaomase liikmesriigi osa alusel kõikide artiklis 25 nimetatud liikmesriikide SKP koguväärtusest. Protsentides väljendatud osamaks on artiklis 25 nimetatud riikidele kreeditarve objektiks võrdeliselt nende artikli 26 alusel arvutatud osadega. Muud riigid võivad otsustada asjaomase summa assigneerida oma eelarvemakseteks või taotleda selle tagasimaksmist.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. märts 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 41.

1

(2)  ELT L 66, 6.3.2007, lk 19.

2

(3)  EÜT L 85, 6.4.2000, lk 12. Otsust on viimati muudetud otsusega 2003/171/EÜ (ELT L 69, 13.3.2003, lk 25).

3

(4)  ELT L 66, 6.3.2007, lk 19.”

4

(5)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/97/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 107).”;

5

---

Komisjon

| 8.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/7

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2007,

millega muudetakse otsust 2005/51/EÜ seoses ajavahemikuga, mille jooksul tohib tuua ühendusse pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnast saastest puhastamise eesmärgil

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 663 all)

(2007/156/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Erandina direktiivist 2000/29/EÜ lubatakse komisjoni 21. jaanuari 2005. aasta otsusega 2005/51/EÜ (millega liikmesriikidel lubatakse ajutiselt kehtestada erandeid teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätetest pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnase sisseveo suhtes saastest puhastamise eesmärgil) (2) liikmesriikidel, kes osalevad ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) aegunud ja ebasoovitavate pestitsiidide tõkestamise ja kõrvaldamise programmis, tuua ühendusse piiratud ajavahemiku jooksul nende pestitsiididega saastunud pinnast käitlemiseks selleks ette nähtud ohtlike jäätmete põletites. |
| --- | --- |

(1)

Erandina direktiivist 2000/29/EÜ lubatakse komisjoni 21. jaanuari 2005. aasta otsusega 2005/51/EÜ (millega liikmesriikidel lubatakse ajutiselt kehtestada erandeid teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätetest pestitsiidide või püsivate orgaaniliste saasteainetega saastunud pinnase sisseveo suhtes saastest puhastamise eesmärgil) (2) liikmesriikidel, kes osalevad ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) aegunud ja ebasoovitavate pestitsiidide tõkestamise ja kõrvaldamise programmis, tuua ühendusse piiratud ajavahemiku jooksul nende pestitsiididega saastunud pinnast käitlemiseks selleks ette nähtud ohtlike jäätmete põletites.

| (2) | Kuna nimetatud programmi rakendamine on viibinud, tuleb pikendada ajavahemikku, mille jooksul võib otsusega 2005/51/EÜ antud loa alusel ühendusse tuua saastunud pinnast. |
| --- | --- |

(2)

Kuna nimetatud programmi rakendamine on viibinud, tuleb pikendada ajavahemikku, mille jooksul võib otsusega 2005/51/EÜ antud loa alusel ühendusse tuua saastunud pinnast.

| (3) | Seetõttu tuleks otsust 2005/51/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks otsust 2005/51/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/51/EÜ artikli 1 teises lõigus asendatakse sõnad “28. veebruar 2007” sõnadega “28. veebruar 2009”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.3.2006, lk 9).

1

(2)  ELT L 21, 25.1.2005, lk 21.

2

---

| 8.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/8

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2007,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/317/EÜ erakorraliste meetmete kohta, mis käsitlevad turuleviimisloata geneetiliselt muundatud organismi “Bt10” maisitoodetes

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 674 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/157/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja nähakse ette toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 53 on sätestatud võimalus asjakohaste erakorraliste ühenduse meetmete võtmiseks kolmandast riigist imporditud toidu või sööda suhtes, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ja keskkonda, kui asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmetega ei ole riski võimalik rahuldavalt vaos hoida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 53 on sätestatud võimalus asjakohaste erakorraliste ühenduse meetmete võtmiseks kolmandast riigist imporditud toidu või sööda suhtes, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ja keskkonda, kui asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmetega ei ole riski võimalik rahuldavalt vaos hoida.

| (2) | Pärast teate saamist Ameerika Ühendriikidelt selle kohta, et loata geneetiliselt muundatud maisiga Bt10 saastunud maisitooteid on tõenäoliselt eksporditud ühendusse, ning arvestades Euroopa Toiduohutusameti otsust, milles leitakse, et piisavalt terviklike andmete puudumisel ei olnud võimalik teha Bt10 täielikku riskianalüüsi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1829/2003 (2) sätestatud standardite kohaselt, võttis komisjon 18. aprillil 2005. aastal vastu otsuse 2005/317/EÜ erakorraliste meetmete kohta, mis käsitlevad turuleviimisloata geneetiliselt muundatud organismi “Bt10” maisitoodetes. (3) |
| --- | --- |

(2)

Pärast teate saamist Ameerika Ühendriikidelt selle kohta, et loata geneetiliselt muundatud maisiga Bt10 saastunud maisitooteid on tõenäoliselt eksporditud ühendusse, ning arvestades Euroopa Toiduohutusameti otsust, milles leitakse, et piisavalt terviklike andmete puudumisel ei olnud võimalik teha Bt10 täielikku riskianalüüsi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1829/2003 (2) sätestatud standardite kohaselt, võttis komisjon 18. aprillil 2005. aastal vastu otsuse 2005/317/EÜ erakorraliste meetmete kohta, mis käsitlevad turuleviimisloata geneetiliselt muundatud organismi “Bt10” maisitoodetes. (3)

| (3) | Otsusega 2005/317/EÜ nõutakse, et Ameerika Ühendriikidest pärit ja tõenäoliselt saastunud maisitoodete (eelkõige maisigluteensööt ja loomasöödaks ette nähtud õlleraba) saadetisi võib viia turule üksnes juhul, kui esitatakse analüüsiaruanne, mis näitab, et tooted ei ole saastunud geneetiliselt muundatud maisiga Bt10. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2005/317/EÜ nõutakse, et Ameerika Ühendriikidest pärit ja tõenäoliselt saastunud maisitoodete (eelkõige maisigluteensööt ja loomasöödaks ette nähtud õlleraba) saadetisi võib viia turule üksnes juhul, kui esitatakse analüüsiaruanne, mis näitab, et tooted ei ole saastunud geneetiliselt muundatud maisiga Bt10.

| (4) | Et tagada proportsionaalsus ja vältida kaubanduse piiramist suuremal määral, kui see on vajalik inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitsmiseks, sisaldab otsus 2005/317/EÜ läbivaatamisklauslit, et hinnata, kas erakorralised meetmed on endiselt vajalikud. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada proportsionaalsus ja vältida kaubanduse piiramist suuremal määral, kui see on vajalik inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitsmiseks, sisaldab otsus 2005/317/EÜ läbivaatamisklauslit, et hinnata, kas erakorralised meetmed on endiselt vajalikud.

| (5) | Meetmed on vaadatud läbi kahel korral, 2005. aasta oktoobris ja 2006. aasta märtsis, ning pidades nõu liikmesriikidega otsustas komisjon, et meetmed tuleb säilitada seni, kuni saadakse edasist teavet nende maisitoodete ekspordi kohta, mis on tõenäoliselt saastunud Bt10-ga. |
| --- | --- |

(5)

Meetmed on vaadatud läbi kahel korral, 2005. aasta oktoobris ja 2006. aasta märtsis, ning pidades nõu liikmesriikidega otsustas komisjon, et meetmed tuleb säilitada seni, kuni saadakse edasist teavet nende maisitoodete ekspordi kohta, mis on tõenäoliselt saastunud Bt10-ga.

| (6) | Geneetiliselt muundatud maisi Bt10 aretanud äriühingu Syngenta esitatud analüüsiandmete kohaselt näitavad testid, mis on tehtud USAs Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi kontrollitud testimeetodi kohaselt, et 2005. aasta novembri algusest saadik ei ole ühegi proovi puhul olnud Bt10 suhtes test positiivne. Avastamismeetodi asjakohasust on täiendavalt kontrollinud ja hiljuti kinnitanud Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus. |
| --- | --- |

(6)

Geneetiliselt muundatud maisi Bt10 aretanud äriühingu Syngenta esitatud analüüsiandmete kohaselt näitavad testid, mis on tehtud USAs Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi kontrollitud testimeetodi kohaselt, et 2005. aasta novembri algusest saadik ei ole ühegi proovi puhul olnud Bt10 suhtes test positiivne. Avastamismeetodi asjakohasust on täiendavalt kontrollinud ja hiljuti kinnitanud Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus.

| (7) | Teabe kohaselt, mille Ameerika Ühendriikide ametiasutused esitasid hiljuti komisjonile, on Syngenta võtnud koostöös Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumiga hulga meetmeid tagamaks, et Bt10 ei kanduks edasi äriühingu germoplasma kaudu ega leviks kaubandusliku tootmise teel. |
| --- | --- |

(7)

Teabe kohaselt, mille Ameerika Ühendriikide ametiasutused esitasid hiljuti komisjonile, on Syngenta võtnud koostöös Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumiga hulga meetmeid tagamaks, et Bt10 ei kanduks edasi äriühingu germoplasma kaudu ega leviks kaubandusliku tootmise teel.

| (8) | Otsuse 2005/317/EÜ jõustumisest saadik on registreeritud Bt10 sissetoomine ühenduse territooriumile vaid ühel juhul: 24. mail 2005. Bt10-ga saastunud maisitoodete saadetis oli Ameerika Ühendriikidest läinud teele enne, kui testimise analüüsitulemused olid saanud kättesaadavaks, ja importija teatas asjaolust enne laeva saabumist Iirimaale. Seega hoiti ära saastunud toodete turuleviimine. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 2005/317/EÜ jõustumisest saadik on registreeritud Bt10 sissetoomine ühenduse territooriumile vaid ühel juhul: 24. mail 2005. Bt10-ga saastunud maisitoodete saadetis oli Ameerika Ühendriikidest läinud teele enne, kui testimise analüüsitulemused olid saanud kättesaadavaks, ja importija teatas asjaolust enne laeva saabumist Iirimaale. Seega hoiti ära saastunud toodete turuleviimine.

| (9) | Peale selle konkreetse juhtumi ei ole liikmesriigid teatanud, et Bt10 oleks leitud riiklike pädevate asutuste tehtud kontrolli tulemusel. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle konkreetse juhtumi ei ole liikmesriigid teatanud, et Bt10 oleks leitud riiklike pädevate asutuste tehtud kontrolli tulemusel.

| (10) | Kõnealuse teabe põhjal võib teha järelduse, et kohustuslikku sertifitseerimist ei ole enam vaja nõuda. Seetõttu on asjakohane tunnistada otsus 2005/317/EÜ kehtetuks. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse teabe põhjal võib teha järelduse, et kohustuslikku sertifitseerimist ei ole enam vaja nõuda. Seetõttu on asjakohane tunnistada otsus 2005/317/EÜ kehtetuks.

| (11) | Siiski on asjakohane, et liikmesriigid jätkavad järelevalvet veel kuue kuu jooksul nõuetekohasel tasemel pistelise kontrolli alusel, et selgitada, kas Bt10-ga saastunud maisitooteid on veel turul. Positiivsetest (ebasoodsatest) tulemustest tuleb kiiresti teatada toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu, mispuhul komisjon hindab, kas on vaja edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Siiski on asjakohane, et liikmesriigid jätkavad järelevalvet veel kuue kuu jooksul nõuetekohasel tasemel pistelise kontrolli alusel, et selgitada, kas Bt10-ga saastunud maisitooteid on veel turul. Positiivsetest (ebasoodsatest) tulemustest tuleb kiiresti teatada toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu, mispuhul komisjon hindab, kas on vaja edasisi meetmeid.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2005/317/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Järgneva kuue kuu jooksul peavad liikmesriigid tagama asjakohasel tasemel pistelise kontrolli, et teha kindlaks geneetiliselt muundatud maisi Bt10 puudumine järgmistes Ameerika Ühendriikidest pärit toodetes:

| — | CN-koodi 2309 90 20 alla kuuluvat geneetiliselt muundatud maisi sisaldav või sellest toodetud maisigluteensööt, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 2309 90 20 alla kuuluvat geneetiliselt muundatud maisi sisaldav või sellest toodetud maisigluteensööt,

| — | CN-koodi 2303 30 00 alla kuuluvat geneetiliselt muundatud maisi sisaldav või sellest toodetud õlleraba. |
| --- | --- |

—

CN-koodi 2303 30 00 alla kuuluvat geneetiliselt muundatud maisi sisaldav või sellest toodetud õlleraba.

Positiivsetest (ebasoodsatest) tulemustest tuleb kiiresti teatada toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).

1

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 99).

2

(3)  ELT L 101, 21.4.2005, lk 14.

3

---

| 8.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/10

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2007,

millega muudetakse otsuseid 2003/804/EÜ ja 2003/858/EÜ seoses inimtoiduks ettenähtud eluskalade ja molluskite impordiga määruses (EÜ) nr 2076/2005 loetletud kolmandatest riikidest

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 682 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/158/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes, (1) eelkõige selle artikli 19 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. novembri 2003. aasta otsuses 2003/804/EÜ, milles sätestatakse edasiseks kasvatamiseks, nuumamiseks, ülekandmiseks või inimtoiduks ettenähtud molluskite, nende marja ja sugurakkude importimise loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded, (2) ja komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsuses 2003/858/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks, (3) viidatakse seoses inimtoiduks ettenähtud elusate molluskite ja kalatoodete impordi lubamisega ühendusse nendele kolmandatele riikidele, mis on loetletud komisjoni 6. novembri 2006. aasta otsuses 2006/766/EÜ, millega kehtestatakse loetelu kolmandate riikide ja territooriumide kohta, millest on lubatud importida kahepoolmelisi molluskeid, okasnahkseid, mantelloomi, meritigusid ja kalatooteid. (4) |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. novembri 2003. aasta otsuses 2003/804/EÜ, milles sätestatakse edasiseks kasvatamiseks, nuumamiseks, ülekandmiseks või inimtoiduks ettenähtud molluskite, nende marja ja sugurakkude importimise loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded, (2) ja komisjoni 21. novembri 2003. aasta otsuses 2003/858/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu- ja sertifitseerimisnõuded kasvatamiseks mõeldud eluskalade, kalamarja ja sugurakkude ning inimtoiduks mõeldud akvakultuurist pärit eluskalade ja neist saadud toodete impordiks, (3) viidatakse seoses inimtoiduks ettenähtud elusate molluskite ja kalatoodete impordi lubamisega ühendusse nendele kolmandatele riikidele, mis on loetletud komisjoni 6. novembri 2006. aasta otsuses 2006/766/EÜ, millega kehtestatakse loetelu kolmandate riikide ja territooriumide kohta, millest on lubatud importida kahepoolmelisi molluskeid, okasnahkseid, mantelloomi, meritigusid ja kalatooteid. (4)

| (2) | Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2076/2005 (millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (5) kohaselt võivad liikmesriigid üleminekuperioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2009, teatavatel tingimustel, võttes arvesse rahvatervise aspekte, lubada kahepoolmeliste molluskite ja kalatoodete importi kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud riikidest. Nendest riikidest pärit tooteid turustatakse ainult importiva liikmesriigi või samasugust importi lubavate liikmesriikide siseturul. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2076/2005 (millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004) (5) kohaselt võivad liikmesriigid üleminekuperioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2009, teatavatel tingimustel, võttes arvesse rahvatervise aspekte, lubada kahepoolmeliste molluskite ja kalatoodete importi kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud riikidest. Nendest riikidest pärit tooteid turustatakse ainult importiva liikmesriigi või samasugust importi lubavate liikmesriikide siseturul.

| (3) | Otsustega 2003/804/EÜ ja 2003/858/EÜ tuleks samuti lubada importi riikidest, mis on loetletud määruses (EÜ) nr 2076/2005. |
| --- | --- |

(3)

Otsustega 2003/804/EÜ ja 2003/858/EÜ tuleks samuti lubada importi riikidest, mis on loetletud määruses (EÜ) nr 2076/2005.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/804/EÜ muudatused

Otsuse 2003/804/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

| “a) | kolmas lähteriik on kas komisjoni otsusega 2006/766/EÜ kehtestatud loetelus (6) või komisjoni määruses (EÜ) nr 2076/2005 (7) osutatud üleminekuperioodil kõnealuse määrusega kehtestatud loetelus; |
| --- | --- |

“a)

kolmas lähteriik on kas komisjoni otsusega 2006/766/EÜ kehtestatud loetelus (6) või komisjoni määruses (EÜ) nr 2076/2005 (7) osutatud üleminekuperioodil kõnealuse määrusega kehtestatud loetelus;

Artikkel 2

Otsuse 2003/858/EÜ muudatused

Otsuse 2003/858/EÜ artikli 5 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

| “a) | kolmas lähteriik on kas komisjoni otsusega 2006/766/EÜ kehtestatud loetelus (8) või komisjoni määruses (EÜ) nr 2076/2005 (9) osutatud üleminekuperioodil kõnealuse määrusega kehtestatud loetelus; |
| --- | --- |

“a)

kolmas lähteriik on kas komisjoni otsusega 2006/766/EÜ kehtestatud loetelus (8) või komisjoni määruses (EÜ) nr 2076/2005 (9) osutatud üleminekuperioodil kõnealuse määrusega kehtestatud loetelus;

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 302, 20.11.2003, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/767/EÜ (ELT L 320, 18.11.2006, lk 58).

2

(3)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 37. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT L 320, 18.11.2006, lk 53

4

(5)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 83. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1666/2006 (ELT L 320, 18.11.2006, lk 47).

5

(6)  ELT L 320, 18.11.2006, lk 53.

6

(7)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 83.”.

7

(8)  ELT L 320, 18.11.2006, lk 53.

8

(9)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 83.”.

9

---