# Az Európai Unió L 121/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 121 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. május 11. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 121

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. május 11.

---

| Tartalom | | | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz | 1 |

Tartalom

Oldal

*

Az olvasóhoz

1

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 17. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések a járműveknek az ülések, azok rögzítései és a fejtámlák tekintetében történő jóváhagyására vonatkozóan (HL L 373., 2006.12.27.) | 3 |
| | * | Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 55. számú rendeletéhez (UN/ECE) – Gépjárműszerelvények mechanikai csatlakozó szerelvényeinek jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések (HL L 373., 2006.12.27.) | 42 |
| | * | Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 107. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésük tekintetében történő jóváhagyásáról (HL L 373., 2006.12.27.) | 100 |
| | * | Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 114. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyására vonatkozóan: I. cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljai; II. jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek; III. nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek (HL L 373., 2006.12.27.) | 203 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 17. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések a járműveknek az ülések, azok rögzítései és a fejtámlák tekintetében történő jóváhagyására vonatkozóan (HL L 373., 2006.12.27.)

(HL L 373., 2006.12.27.)

3

*

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 55. számú rendeletéhez (UN/ECE) – Gépjárműszerelvények mechanikai csatlakozó szerelvényeinek jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések (HL L 373., 2006.12.27.)

(HL L 373., 2006.12.27.)

42

*

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 107. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésük tekintetében történő jóváhagyásáról (HL L 373., 2006.12.27.)

2

3

(HL L 373., 2006.12.27.)

100

*

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 114. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyására vonatkozóan: I. cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljai; II. jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek; III. nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek (HL L 373., 2006.12.27.)

(HL L 373., 2006.12.27.)

203

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/1

---

AZ OLVASÓHOZ

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Helyesbítések

| 11.5.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/3

---

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 17. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések a járműveknek az ülések, azok rögzítései és a fejtámlák tekintetében történő jóváhagyására vonatkozóan

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 373., 2006. december 27.
  )

A 17. számú előírás helyesen:

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (UN/ECE) 17. számú előírása – Egységes rendelkezések a járműveknek az ülések, azok rögzítései és a fejtámlák tekintetében történő jóváhagyására vonatkozóan

4. változat

Tartalmazza az alábbi dokumentumok érvényes szövegezését:

07. módosításcsomag – Hatálybalépés időpontja: 1998. augusztus 6.

07. módosításcsomag 1. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 1999. november 17.

07. módosításcsomag 2. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 2000. január 13.

06. módosításcsomag 1. helyesbítése, amely az 1999. július 19-i, C.N.655.1999.TREATIES-1 letéteményesi értesítés tárgya

07. módosításcsomag 1. helyesbítése, amely a 2000. június 27-i, C.N.425.2000.TREATIES-1 letéteményesi értesítés tárgya

07. módosításcsomag 1. kiegészítésének 1. helyesbítése, amely a 2001. augusztus 23-i C.N.814.2001.TREATIES-1 letéteményesi értesítés tárgya

A rendelet 4. változatának 1. helyesbítése, amely a 2004. március 4-i C.N.165.2004.TREATIES-1 letéteményesi értesítés tárgya

A rendelet 4. változatának 2. helyesbítése, amely a 2004. október 4-i C.N.1035.2004.TREATIES-1 letéteményesi értesítés tárgya

1.   HATÁLY

Ez az előírás érvényes azon M1 és N kategóriájú járművek üléseinek, azok rögzítéseinek, valamint fejtámláinak, illetve azon M2 és M3 kategóriájú járművek üléseinek, azok rögzítéseinek, valamint fejtámláinak szilárdságára, amelyek nem szerepelnek a 01. módosításcsomagot tartalmazó 80. számú előírásban (1)
   (2).

Az előírás szintén vonatkozik az M1 kategóriájú járművekben a háttámlák hátsó részének kialakítására (2), valamint frontális ütközés esetén az utasok elmozduló csomagok elleni védelmét szolgáló eszközökre.

Nem alkalmazandó lehajtható, oldalra néző vagy hátrafelé néző ülésekre, illetve az ilyen ülésekre szerelt háttámlákra vonatkozóan.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Az előírás alkalmazásában:

| 2.1. | A „jármű jóváhagyása” egy járműtípus jóváhagyását jelenti az ülések és rögzítéseik szilárdsága, a háttámlák hátsó részének kialakítása, valamint a fejtámlák jellemzőinek szempontjából. |
| --- | --- |

2.1.

A „jármű jóváhagyása” egy járműtípus jóváhagyását jelenti az ülések és rögzítéseik szilárdsága, a háttámlák hátsó részének kialakítása, valamint a fejtámlák jellemzőinek szempontjából.

| 2.2. | A „járműtípus” a gépjárművek azon kategóriáját jelenti, amelyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól: |
| --- | --- |

2.2.

A „járműtípus” a gépjárművek azon kategóriáját jelenti, amelyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól:

| 2.2.1. | az ülések szerkezete, alakja, méretei, anyaga és tömege, miközben az ülések bevonata és színe eltérő lehet; a jóváhagyott üléstípus tömegének 5 %-nál nem nagyobb eltérése nem tekintendő jelentősnek; |
| --- | --- |

2.2.1.

az ülések szerkezete, alakja, méretei, anyaga és tömege, miközben az ülések bevonata és színe eltérő lehet; a jóváhagyott üléstípus tömegének 5 %-nál nem nagyobb eltérése nem tekintendő jelentősnek;

| 2.2.2. | a háttámlák, az ülések és alkatrészeik beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszereinek típusa és méretei; |
| --- | --- |

2.2.2.

a háttámlák, az ülések és alkatrészeik beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszereinek típusa és méretei;

| 2.2.3 | az ülésrögzítések típusa és méretei; |
| --- | --- |

2.2.3

az ülésrögzítések típusa és méretei;

| 2.2.4. | a fejtámlák méretei, váza, anyaga és párnázata, miközben bevonatuk és színük eltérő lehet; |
| --- | --- |

2.2.4.

a fejtámlák méretei, váza, anyaga és párnázata, miközben bevonatuk és színük eltérő lehet;

| 2.2.5. | a fejtámlák rögzítésének típusa és méretei, és különálló fejtámlák esetén a jármű azon részének jellemzői, amelyhez a fejtámlát felerősítették; különálló fejtámla esetében. |
| --- | --- |

2.2.5.

a fejtámlák rögzítésének típusa és méretei, és különálló fejtámlák esetén a jármű azon részének jellemzői, amelyhez a fejtámlát felerősítették; különálló fejtámla esetében.

| 2.3. | Az „ülés” kárpitozásával együtt olyan szerkezetet jelent, amely a jármű szerkezetével egy egységet alkot vagy különálló, és egy felnőtt személy ülőhelyéül szolgál. A fogalom mind egyedi ülésekre, mind pedig a sorülések egy személy számára szolgáló részére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.3.

Az „ülés” kárpitozásával együtt olyan szerkezetet jelent, amely a jármű szerkezetével egy egységet alkot vagy különálló, és egy felnőtt személy ülőhelyéül szolgál. A fogalom mind egyedi ülésekre, mind pedig a sorülések egy személy számára szolgáló részére vonatkozik.

| 2.4. | A „sorülés” kárpitozásával együtt olyan szerkezetet jelent, amelyen egynél több felnőtt személy ülhet. |
| --- | --- |

2.4.

A „sorülés” kárpitozásával együtt olyan szerkezetet jelent, amelyen egynél több felnőtt személy ülhet.

| 2.5. | A „rögzítés” olyan rendszert jelent, mellyel az ülésszerelvény a jármű szerkezetéhez van rögzítve, beleértve a jármű érintett részeinek szerkezetét is. |
| --- | --- |

2.5.

A „rögzítés” olyan rendszert jelent, mellyel az ülésszerelvény a jármű szerkezetéhez van rögzítve, beleértve a jármű érintett részeinek szerkezetét is.

| 2.6. | A „beállítórendszer” azt a berendezést jelenti, amellyel az ülés vagy annak részei az ülésben helyet foglaló utas testalkatának tulajdonságaihoz illeszkedő helyzetbe állítható. Ez a berendezés különösen a következőket teszi lehetővé: |
| --- | --- |

2.6.

A „beállítórendszer” azt a berendezést jelenti, amellyel az ülés vagy annak részei az ülésben helyet foglaló utas testalkatának tulajdonságaihoz illeszkedő helyzetbe állítható. Ez a berendezés különösen a következőket teszi lehetővé:

| 2.6.1. | hosszanti elmozdulás; |
| --- | --- |

2.6.1.

hosszanti elmozdulás;

| 2.6.2. | függőleges elmozdulás; |
| --- | --- |

2.6.2.

függőleges elmozdulás;

| 2.6.3. | szögben történő elmozdulás. |
| --- | --- |

2.6.3.

szögben történő elmozdulás.

| 2.7. | Az „elmozdítórendszer” olyan szerkezetet jelent, melynek segítségével az ülés vagy annak egyes részei közbenső rögzített helyzet nélkül elmozdíthatók és/vagy elfordíthatók abból a célból, hogy megkönnyítse az utasok számára a szóban forgó ülés mögötti tér megközelítését. |
| --- | --- |

2.7.

Az „elmozdítórendszer” olyan szerkezetet jelent, melynek segítségével az ülés vagy annak egyes részei közbenső rögzített helyzet nélkül elmozdíthatók és/vagy elfordíthatók abból a célból, hogy megkönnyítse az utasok számára a szóban forgó ülés mögötti tér megközelítését.

| 2.8. | A „reteszelőrendszer”olyan szerkezetet jelent, amely biztosítja, hogy az ülés és annak részei használati helyzetben maradjanak. |
| --- | --- |

2.8.

A „reteszelőrendszer”olyan szerkezetet jelent, amely biztosítja, hogy az ülés és annak részei használati helyzetben maradjanak.

| 2.9. | A „lehajtható ülés” olyan pótülés, amely alkalmankénti használatra szolgál és normál körülmények között fel van hajtva. |
| --- | --- |

2.9.

A „lehajtható ülés” olyan pótülés, amely alkalmankénti használatra szolgál és normál körülmények között fel van hajtva.

| 2.10. | A „keresztirányú sík” egy a jármű hosszanti középsíkjára merőleges függőleges sík. |
| --- | --- |

2.10.

A „keresztirányú sík” egy a jármű hosszanti középsíkjára merőleges függőleges sík.

| 2.11. | A „hosszanti sík” egy a jármű hosszanti középsíkjával párhuzamos sík. |
| --- | --- |

2.11.

A „hosszanti sík” egy a jármű hosszanti középsíkjával párhuzamos sík.

| 2.12. | A „fejtámla” olyan szerkezet, amelynek célja, hogy korlátozza a felnőtt utas fejének hátrafelé történő elmozdulását a törzshöz viszonyítva, annak érdekében, hogy baleset esetén csökkentse a nyakcsigolya sérülésének veszélyét. |
| --- | --- |

2.12.

A „fejtámla” olyan szerkezet, amelynek célja, hogy korlátozza a felnőtt utas fejének hátrafelé történő elmozdulását a törzshöz viszonyítva, annak érdekében, hogy baleset esetén csökkentse a nyakcsigolya sérülésének veszélyét.

| 2.12.1. | Az „egybeépített fejtámla” az ülés háttámlájának felső részében kialakított fejtámlát jelent. Idetartoznak a 2.12.2. és a 2.12.3. bekezdések meghatározásainak megfelelő fejtámlák, amennyiben az üléstől vagy a jármű szerkezetétől csak szerszámok segítségével vagy az ülés kárpitozásának részben vagy egészben történő eltávolításával szerelhetők le. |
| --- | --- |

2.12.1.

Az „egybeépített fejtámla” az ülés háttámlájának felső részében kialakított fejtámlát jelent. Idetartoznak a 2.12.2. és a 2.12.3. bekezdések meghatározásainak megfelelő fejtámlák, amennyiben az üléstől vagy a jármű szerkezetétől csak szerszámok segítségével vagy az ülés kárpitozásának részben vagy egészben történő eltávolításával szerelhetők le.

| 2.12.2. | A „levehető fejtámla” az üléstől elválasztható alkatrészből álló olyan fejtámla, amely úgy van kialakítva, hogy az a gépjármű üléstámlájának szerkezetébe behelyezhető és ott rögzíthető; |
| --- | --- |

2.12.2.

A „levehető fejtámla” az üléstől elválasztható alkatrészből álló olyan fejtámla, amely úgy van kialakítva, hogy az a gépjármű üléstámlájának szerkezetébe behelyezhető és ott rögzíthető;

| 2.12.3. | A „különálló fejtámla” az üléstől elválasztható alkatrészből álló olyan fejtámla, amely úgy van kialakítva, hogy a jármű szerkezetébe behelyezhető és/vagy ott rögzíthető. |
| --- | --- |

2.12.3.

A „különálló fejtámla” az üléstől elválasztható alkatrészből álló olyan fejtámla, amely úgy van kialakítva, hogy a jármű szerkezetébe behelyezhető és/vagy ott rögzíthető.

| 2.13. | Az „R-pont” az ülésnek az előírás 3. mellékletében meghatározott referenciapontját jelenti. |
| --- | --- |

2.13.

Az „R-pont” az ülésnek az előírás 3. mellékletében meghatározott referenciapontját jelenti.

| 2.14. | A „referenciaegyenes” a próbabábun az előírás 3. mellékletének 1. függelékében szereplő 1. ábrán szemléltetett vonal. |
| --- | --- |

2.14.

A „referenciaegyenes” a próbabábun az előírás 3. mellékletének 1. függelékében szereplő 1. ábrán szemléltetett vonal.

| 2.15. | Az „elválasztó rendszer” azokat az alkatrészeket vagy eszközöket jelenti, amelyek az ülés háttámlája mellett az utasoknak az elmozdult csomagok elleni védelmét szolgálják; az elválasztó rendszer a függőleges vagy lehajtott helyzetben lévő háttámlák szintje fölötti hálófonatból vagy huzalhálóból állhat. Az ilyen alkatrészekkel vagy eszközökkel felszerelt járművek normál felszereléséhez tartozó fejtámlák az elválasztó rendszer részét képezik. Azonban a fejtámlával felszerelt ülés önmagában nem tekinthető elválasztó rendszernek. |
| --- | --- |

2.15.

Az „elválasztó rendszer” azokat az alkatrészeket vagy eszközöket jelenti, amelyek az ülés háttámlája mellett az utasoknak az elmozdult csomagok elleni védelmét szolgálják; az elválasztó rendszer a függőleges vagy lehajtott helyzetben lévő háttámlák szintje fölötti hálófonatból vagy huzalhálóból állhat. Az ilyen alkatrészekkel vagy eszközökkel felszerelt járművek normál felszereléséhez tartozó fejtámlák az elválasztó rendszer részét képezik. Azonban a fejtámlával felszerelt ülés önmagában nem tekinthető elválasztó rendszernek.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A járműtípusra vonatkozó jóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy annak megbízottja nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

A járműtípusra vonatkozó jóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy annak megbízottja nyújtja be.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek a következő adatokat kell tartalmazniuk: |
| --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek a következő adatokat kell tartalmazniuk:

| 3.2.1. | a járműtípus részletes leírása, tekintettel az ülések építési módjára, rögzítésére, továbbá beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerére; |
| --- | --- |

3.2.1.

a járműtípus részletes leírása, tekintettel az ülések építési módjára, rögzítésére, továbbá beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerére;

| 3.2.1.1. | az elválasztó rendszer (ha van) részletes leírása és/vagy rajzai; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

az elválasztó rendszer (ha van) részletes leírása és/vagy rajzai;

| 3.2.2. | az ülések, a járműhöz való rögzítésük, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszer megfelelő méretarányú és részletességű rajzai; |
| --- | --- |

3.2.2.

az ülések, a járműhöz való rögzítésük, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszer megfelelő méretarányú és részletességű rajzai;

| 3.2.3. | levehető fejtámlával rendelkező ülés esetén: |
| --- | --- |

3.2.3.

levehető fejtámlával rendelkező ülés esetén:

| 3.2.3.1. | a fejtámla részletes leírása különös tekintettel a párnázat anyagának vagy anyagainak tulajdonságaira; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

a fejtámla részletes leírása különös tekintettel a párnázat anyagának vagy anyagainak tulajdonságaira;

| 3.2.3.2. | a fejtámla ülésre történő szerelésének helyére, az alátámasztás típusára és a rögzítő elemekre vonatkozó részletes leírás. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

a fejtámla ülésre történő szerelésének helyére, az alátámasztás típusára és a rögzítő elemekre vonatkozó részletes leírás.

| 3.2.4. | Különálló fejtámla esetén: |
| --- | --- |

3.2.4.

Különálló fejtámla esetén:

| 3.2.4.1. | a fejtámla részletes leírása különös tekintettel a párnázat anyagának vagy anyagainak tulajdonságaira; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

a fejtámla részletes leírása különös tekintettel a párnázat anyagának vagy anyagainak tulajdonságaira;

| 3.2.4.2. | a fejtámlának a jármű szerkezetére való felszerelésére vonatkozóan a felszerelés helyének és a rögzítő elemeknek a részletes leírása. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

a fejtámlának a jármű szerkezetére való felszerelésére vonatkozóan a felszerelés helyének és a rögzítő elemeknek a részletes leírása.

| 3.3. | A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálat számára át kell adni a következőket: |
| --- | --- |

3.3.

A jóváhagyási vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálat számára át kell adni a következőket:

| 3.3.1. | a jóváhagyásra előterjesztett járműtípus mintadarabja, vagy a jármű azon alkatrészei, amelyet a műszaki szolgálat a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséhez szükségesnek tart; |
| --- | --- |

3.3.1.

a jóváhagyásra előterjesztett járműtípus mintadarabja, vagy a jármű azon alkatrészei, amelyet a műszaki szolgálat a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséhez szükségesnek tart;

| 3.3.2. | egy további olyan üléskészletet a rögzítésekkel együtt, amivel a jármű fel van szerelve; |
| --- | --- |

3.3.2.

egy további olyan üléskészletet a rögzítésekkel együtt, amivel a jármű fel van szerelve;

| 3.3.3. | fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülésekkel rendelkező járművek esetén, a 3.3.1. és a 3.3.2. bekezdésben rögzített követelmények teljesítése mellett, az alábbiakat kell benyújtani: |
| --- | --- |

3.3.3.

fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülésekkel rendelkező járművek esetén, a 3.3.1. és a 3.3.2. bekezdésben rögzített követelmények teljesítése mellett, az alábbiakat kell benyújtani:

| 3.3.3.1. | levehető fejtámlák esetében: egy további üléskészlet, fejtámlákkal ellátva, abból a típusból, amellyel a járművet felszerelték, azok rögzítéseivel együtt; |
| --- | --- |

3.3.3.1.

levehető fejtámlák esetében: egy további üléskészlet, fejtámlákkal ellátva, abból a típusból, amellyel a járművet felszerelték, azok rögzítéseivel együtt;

| 3.3.3.2. | különálló fejtámlák esetében: egy további olyan üléskészlet, amellyel a járművet felszerelték, fejtámlákkal ellátva, azok rögzítéseivel együtt, egy további, megfelelő fejtámlakészlet, és a jármű szerkezetének az a része, amelyhez a fejtámlát felerősítik, vagy a teljes szerkezet. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

különálló fejtámlák esetében: egy további olyan üléskészlet, amellyel a járművet felszerelték, fejtámlákkal ellátva, azok rögzítéseivel együtt, egy további, megfelelő fejtámlakészlet, és a jármű szerkezetének az a része, amelyhez a fejtámlát felerősítik, vagy a teljes szerkezet.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel a (fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülésekre) vonatkozó követelményeknek, a járműtípus jóváhagyását meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.

Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel a (fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülésekre) vonatkozó követelményeknek, a járműtípus jóváhagyását meg kell adni.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 07, amely a 07. módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanahhoz a járműtípushoz, ha az más típusú ülésekkel vagy fejtámlákkal van felszerelve, illetve az ülések másképp vannak a járműhöz rögzítve (ez egyaránt érvényes a fejtámlákkal ellátott és a fejtámlák nélküli ülésekre), vagy egy másik járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 07, amely a 07. módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanahhoz a járműtípushoz, ha az más típusú ülésekkel vagy fejtámlákkal van felszerelve, illetve az ülések másképp vannak a járműhöz rögzítve (ez egyaránt érvényes a fejtámlákkal ellátott és a fejtámlák nélküli ülésekre), vagy egy másik járműtípushoz.

| 4.3. | Az előírás értelmében a járműtípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

4.3.

Az előírás értelmében a járműtípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon.

| 4.4. | Az előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre, a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza: |
| --- | --- |

4.4.

Az előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre, a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza:

| 4.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betű, mely után a jóváhagyást megadó ország azonosítószáma áll (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betű, mely után a jóváhagyást megadó ország azonosítószáma áll (3);

| 4.4.2. | a 4.4.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll. |
| --- | --- |

4.4.2.

a 4.4.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll.

| 4.4.3. | Ha azonban a jármű egy vagy több fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető olyan üléssel rendelkezik, amelyeket az 5.1. és az 5.2. bekezdésben rögzített követelmények szerint hagytak jóvá, az előírás száma után az „RA” betűjelnek kell szerepelnie. Az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő formanyomtatványon fel kell tüntetni, hogy a jármű mely ülései rendelkeznek fejtámlával, illetve alkalmasak fejtámla felszerelésére. Azt is meg kell jelölni, hogy a jármű többi, fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülését az előírás 5.1. bekezdésében rögzített követelményeknek megfelelően hagyták-e jóvá. |
| --- | --- |

4.4.3.

Ha azonban a jármű egy vagy több fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető olyan üléssel rendelkezik, amelyeket az 5.1. és az 5.2. bekezdésben rögzített követelmények szerint hagytak jóvá, az előírás száma után az „RA” betűjelnek kell szerepelnie. Az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő formanyomtatványon fel kell tüntetni, hogy a jármű mely ülései rendelkeznek fejtámlával, illetve alkalmasak fejtámla felszerelésére. Azt is meg kell jelölni, hogy a jármű többi, fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülését az előírás 5.1. bekezdésében rögzített követelményeknek megfelelően hagyták-e jóvá.

| 4.5. | Ha a jármű megegyezik egy olyan jóváhagyott járműtípussal, amelyet a megállapodáshoz csatolt egy vagy több előírás értelmében ugyanabban az országban hagytak jóvá, amely a jelen előírás szerinti jóváhagyást megadta, a 4.4.1. bekezdésben előírt szimbólumot nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírások számát, a jóváhagyási számokat, valamint az összes előírás kiegészítő szimbólumait, melyek alapján jóváhagyást adtak ki abban az országban, amely a jelen előírás szerinti jóváhagyást megadta, függőleges oszlopokban kell felsorolni a 4.4.1. bekezdésben előírt szimbólum jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a jármű megegyezik egy olyan jóváhagyott járműtípussal, amelyet a megállapodáshoz csatolt egy vagy több előírás értelmében ugyanabban az országban hagytak jóvá, amely a jelen előírás szerinti jóváhagyást megadta, a 4.4.1. bekezdésben előírt szimbólumot nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírások számát, a jóváhagyási számokat, valamint az összes előírás kiegészítő szimbólumait, melyek alapján jóváhagyást adtak ki abban az országban, amely a jelen előírás szerinti jóváhagyást megadta, függőleges oszlopokban kell felsorolni a 4.4.1. bekezdésben előírt szimbólum jobb oldalán.

| 4.6. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.7. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.8. | A jóváhagyási jelek elrendezésének lehetőségeit az előírás 2. melléklete mutatja be. |
| --- | --- |

4.8.

A jóváhagyási jelek elrendezésének lehetőségeit az előírás 2. melléklete mutatja be.

5.   KÖVETELMÉNYEK

5.1.   M1 kategóriájú járművek összes ülésére érvényes általános követelmények (4)

| 5.1.1. | Valamennyi beállító- és elmozdítórendszert automatikusan működő reteszelőrendszerrel kell ellátni. Kartámaszoknál és más, az utasok kényelmét szolgáló szerkezeteknél nincs szükség reteszelőrendszerre, feltéve, hogy az ilyen szerkezetek megléte ütközés esetén nem jelent járulékos sérülési kockázatot a jármű utasai számára. |
| --- | --- |

5.1.1.

Valamennyi beállító- és elmozdítórendszert automatikusan működő reteszelőrendszerrel kell ellátni. Kartámaszoknál és más, az utasok kényelmét szolgáló szerkezeteknél nincs szükség reteszelőrendszerre, feltéve, hogy az ilyen szerkezetek megléte ütközés esetén nem jelent járulékos sérülési kockázatot a jármű utasai számára.

| 5.1.2. | A 2.7. bekezdésben említett szerkezet reteszelése kioldószerkezetének az ülés külső részén, az ajtó közelében kell lennie. Ennek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, még a közvetlenül a szóban forgó ülés mögötti ülésen helyet foglaló személy számára is. |
| --- | --- |

5.1.2.

A 2.7. bekezdésben említett szerkezet reteszelése kioldószerkezetének az ülés külső részén, az ajtó közelében kell lennie. Ennek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, még a közvetlenül a szóban forgó ülés mögötti ülésen helyet foglaló személy számára is.

| 5.1.3. | Az ülések 6.8.1.1. bekezdésben meghatározott 1. területen lévő hátsó részeinek meg kell felelniük az előírás 6. mellékletében rögzített követelményekkel összhangban végzett energiaelosztási vizsgálaton. |
| --- | --- |

5.1.3.

Az ülések 6.8.1.1. bekezdésben meghatározott 1. területen lévő hátsó részeinek meg kell felelniük az előírás 6. mellékletében rögzített követelményekkel összhangban végzett energiaelosztási vizsgálaton.

| 5.1.3.1. | Ez a követelmény teljesül, amennyiben a 6. mellékletben leírt módszerrel elvégzett vizsgálatok során a fejidom lassulása 3 ms-nál hosszabb ideig nem haladja meg folyamatosan a 80 g értéket. Továbbá a vizsgálat során veszélyes él nem keletkezhet, és a mérés után sem maradhat vissza. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Ez a követelmény teljesül, amennyiben a 6. mellékletben leírt módszerrel elvégzett vizsgálatok során a fejidom lassulása 3 ms-nál hosszabb ideig nem haladja meg folyamatosan a 80 g értéket. Továbbá a vizsgálat során veszélyes él nem keletkezhet, és a mérés után sem maradhat vissza.

| 5.1.3.2. | Az 5.1.3. bekezdés követelményei nem vonatkoznak a leghátsó ülésekre vagy az egymásnak háttal fordított ülésekre. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Az 5.1.3. bekezdés követelményei nem vonatkoznak a leghátsó ülésekre vagy az egymásnak háttal fordított ülésekre.

| 5.1.4. | Az ülés hátsó részének felülete nem tartalmazhat az utasok súlyos sérülésének kockázatát növelő veszélyes egyenetlenségeket vagy éles peremeket. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a 6.1. bekezdés feltételei szerint vizsgált ülések hátsó részének felületén a lekerekítési sugarak értéke legalább: | 2,5 mm az 1. területen, |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Az ülés hátsó részének felülete nem tartalmazhat az utasok súlyos sérülésének kockázatát növelő veszélyes egyenetlenségeket vagy éles peremeket. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a 6.1. bekezdés feltételei szerint vizsgált ülések hátsó részének felületén a lekerekítési sugarak értéke legalább:

2,5 mm az 1. területen,

| | 5,0 mm a 2. területen, |
| --- | --- |

5,0 mm a 2. területen,

| | 3,2 mm a 3. területen. |
| --- | --- |

3,2 mm a 3. területen.

A területek meghatározását a 6.8.1. bekezdés tartalmazza.

| 5.1.4.1. | Ez a követelmény nem vonatkozik: |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Ez a követelmény nem vonatkozik:

| 5.1.4.1.1. | a különböző területeken a környező felületből 3,2 mm-nél kisebb mértékben kiálló tompa élű részekre, feltéve, hogy a kiálló rész magassága nem több a szélessége felénél; |
| --- | --- |

5.1.4.1.1.

a különböző területeken a környező felületből 3,2 mm-nél kisebb mértékben kiálló tompa élű részekre, feltéve, hogy a kiálló rész magassága nem több a szélessége felénél;

| 5.1.4.1.2. | a leghátsó ülésekre és az egymásnak háttal fordított ülésekre; |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

a leghátsó ülésekre és az egymásnak háttal fordított ülésekre;

| 5.1.4.1.3. | az ülések azon hátsó részeire, amelyek az üléssorok legalacsonyabb R-pontján átmenő vízszintes sík alatt vannak. (Ha az üléssorok különböző magasságúak, hátulról kezdve, a síkot felfelé vagy lefelé kell eltolni, hogy az a közvetlenül előtte lévő üléssor R-pontján átmenő függőleges lépcsőt képezzen); |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

az ülések azon hátsó részeire, amelyek az üléssorok legalacsonyabb R-pontján átmenő vízszintes sík alatt vannak. (Ha az üléssorok különböző magasságúak, hátulról kezdve, a síkot felfelé vagy lefelé kell eltolni, hogy az a közvetlenül előtte lévő üléssor R-pontján átmenő függőleges lépcsőt képezzen);

| 5.1.4.1.4. | az olyan részekre, mint például a rugalmas drótháló. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

az olyan részekre, mint például a rugalmas drótháló.

| 5.1.4.2. | A 6.8.1.2. bekezdés meghatározása szerinti 2. területen 5 mm-nél nem nagyobb, de 2,5 mm-nél nem kisebb sugarú felületek lehetnek, feltéve, hogy megfelelnek az előírás 6. mellékletében előírt energiaelosztási vizsgálaton. Továbbá ezeket a felületeket kárpitozással kell ellátni, hogy a fej ne kerülhessen közvetlen érintkezésbe az ülésváz részeivel. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

A 6.8.1.2. bekezdés meghatározása szerinti 2. területen 5 mm-nél nem nagyobb, de 2,5 mm-nél nem kisebb sugarú felületek lehetnek, feltéve, hogy megfelelnek az előírás 6. mellékletében előírt energiaelosztási vizsgálaton. Továbbá ezeket a felületeket kárpitozással kell ellátni, hogy a fej ne kerülhessen közvetlen érintkezésbe az ülésváz részeivel.

| 5.1.4.3. | Ha a fentiekben meghatározott területeken 50 Shore „A” értéknél kisebb keménységű anyaggal burkolt alkatrészek vannak, a fenti követelmények, a 6. mellékletben meghatározott energiaelosztási vizsgálat követelményeinek a kivételével, csak a merev részekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Ha a fentiekben meghatározott területeken 50 Shore „A” értéknél kisebb keménységű anyaggal burkolt alkatrészek vannak, a fenti követelmények, a 6. mellékletben meghatározott energiaelosztási vizsgálat követelményeinek a kivételével, csak a merev részekre vonatkoznak.

| 5.1.5. | A 6.2. és a 6.3. bekezdésben előírt vizsgálatok alatt és után az ülések vázán vagy rögzítésén, a beállító- és elmozdítórendszereken vagy ezek reteszelőrendszerein nem mutatkozhat hiba. Maradandó deformáció, beleértve a repedéseket is, elfogadható, feltéve, hogy ezek ütközés esetén nem növelik a sérülés veszélyét, és a rendszer ellenállt az előírt terheléseknek. |
| --- | --- |

5.1.5.

A 6.2. és a 6.3. bekezdésben előírt vizsgálatok alatt és után az ülések vázán vagy rögzítésén, a beállító- és elmozdítórendszereken vagy ezek reteszelőrendszerein nem mutatkozhat hiba. Maradandó deformáció, beleértve a repedéseket is, elfogadható, feltéve, hogy ezek ütközés esetén nem növelik a sérülés veszélyét, és a rendszer ellenállt az előírt terheléseknek.

| 5.1.6. | A 6.3. bekezdésben, illetve a 9. melléklet 2.1. bekezdésében előírt vizsgálatok alatt a reteszelőrendszerek nem oldhatnak ki. |
| --- | --- |

5.1.6.

A 6.3. bekezdésben, illetve a 9. melléklet 2.1. bekezdésében előírt vizsgálatok alatt a reteszelőrendszerek nem oldhatnak ki.

| 5.1.7. | A vizsgálatok után az utasok beszállását lehetővé tévő vagy megkönnyítő elmozdítórendszereknek működőképesnek kell lenniük; legalább egyszeri kioldást lehetővé kell tenniük, és biztosítaniuk kell annak az ülésnek vagy ülésrésznek az elmozdítását, amelyhez tartoznak.
  A többi elmozdítórendszernek, valamint a beállítórendszereknek és ezek reteszelőrendszereinek nem kell üzemképesnek maradniuk.
  Fejtámlákkal felszerelt ülések esetén a háttámla és reteszelőrendszereinek szilárdsága akkor felel meg a 6.2. bekezdésben előírt követelményeknek, ha a 6.4.3.6. bekezdés szerinti vizsgálatot követően az ülés vagy a háttámla nem törik el. Ellenkező esetben igazolni kell, hogy az ülés képes teljesíteni a 6.2. bekezdésben rögzített vizsgálati követelményeket.
  Olyan ülések (sorülések) esetében, melyeknél több ülőhely van, mint fejtámla, a 6.2. bekezdésben leírt vizsgálatot kell elvégezni. |
| --- | --- |

5.1.7.

A vizsgálatok után az utasok beszállását lehetővé tévő vagy megkönnyítő elmozdítórendszereknek működőképesnek kell lenniük; legalább egyszeri kioldást lehetővé kell tenniük, és biztosítaniuk kell annak az ülésnek vagy ülésrésznek az elmozdítását, amelyhez tartoznak.

A többi elmozdítórendszernek, valamint a beállítórendszereknek és ezek reteszelőrendszereinek nem kell üzemképesnek maradniuk.

Fejtámlákkal felszerelt ülések esetén a háttámla és reteszelőrendszereinek szilárdsága akkor felel meg a 6.2. bekezdésben előírt követelményeknek, ha a 6.4.3.6. bekezdés szerinti vizsgálatot követően az ülés vagy a háttámla nem törik el. Ellenkező esetben igazolni kell, hogy az ülés képes teljesíteni a 6.2. bekezdésben rögzített vizsgálati követelményeket.

Olyan ülések (sorülések) esetében, melyeknél több ülőhely van, mint fejtámla, a 6.2. bekezdésben leírt vizsgálatot kell elvégezni.

5.2.   Az N1, N2 és N3 kategóriájú, valamint a 80. számú előírás hatálya alá nem tartozó M2 és M3 kategóriájú járművek üléseire érvényes általános előírások

| 5.2.1. | Az egyedi és a sorüléseket szilárdan a járműhöz kell rögzíteni. |
| --- | --- |

5.2.1.

Az egyedi és a sorüléseket szilárdan a járműhöz kell rögzíteni.

| 5.2.2. | Az eltolható üléseknek és sorüléseknek minden állásban automatikusan reteszelhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

5.2.2.

Az eltolható üléseknek és sorüléseknek minden állásban automatikusan reteszelhetőnek kell lenniük.

| 5.2.3. | Az állítható háttámláknak minden állásban reteszelhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

5.2.3.

Az állítható háttámláknak minden állásban reteszelhetőnek kell lenniük.

| 5.2.4. | Az előrehajtható üléseknek, továbbá a lehajtható támlájú üléseknek normál helyzetben automatikusan reteszelniük kell. |
| --- | --- |

5.2.4.

Az előrehajtható üléseknek, továbbá a lehajtható támlájú üléseknek normál helyzetben automatikusan reteszelniük kell.

5.3.   A fejtámlák felszerelése

| 5.3.1. | Valamennyi M1 kategóriájú jármű összes külső első ülését fejtámlával kell felszerelni. Más üléshelyzethez és más kategóriájú járművekhez tervezett, fejtámlával felszerelt ülések is jóváhagyhatók az előírás értelmében. |
| --- | --- |

5.3.1.

Valamennyi M1 kategóriájú jármű összes külső első ülését fejtámlával kell felszerelni. Más üléshelyzethez és más kategóriájú járművekhez tervezett, fejtámlával felszerelt ülések is jóváhagyhatók az előírás értelmében.

| 5.3.2. | A 3 500 kg legnagyobb tömeget meg nem haladó M2 kategóriájú járművek, valamint az N1 kategóriájú járművek összes külső első ülésére fejtámlát kell felszerelni; az ilyen járművekre szerelt fejtámláknak meg kell felelniük a 03. módosításcsomagban módosított 25. számú előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

5.3.2.

A 3 500 kg legnagyobb tömeget meg nem haladó M2 kategóriájú járművek, valamint az N1 kategóriájú járművek összes külső első ülésére fejtámlát kell felszerelni; az ilyen járművekre szerelt fejtámláknak meg kell felelniük a 03. módosításcsomagban módosított 25. számú előírás követelményeinek.

5.4.   A fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülésekre vonatkozó különleges követelmények

| 5.4.1. | A fejtámla jelenléte a járműben nem jelenthet többlet veszélyforrást a jármű utasai számára. Egyetlen használati helyzetében sem lehet rajta olyan veszélyes egyenetlenség vagy éles perem, amely növelheti az utasok sérülésének kockázatát vagy annak súlyosságát. |
| --- | --- |

5.4.1.

A fejtámla jelenléte a járműben nem jelenthet többlet veszélyforrást a jármű utasai számára. Egyetlen használati helyzetében sem lehet rajta olyan veszélyes egyenetlenség vagy éles perem, amely növelheti az utasok sérülésének kockázatát vagy annak súlyosságát.

| 5.4.2. | A fejtámlák első és hátsó oldalán található, és a 6.8.1.1.3. bekezdésben meghatározott 1. területre eső alkatrészeknek meg kell felelniük az energiaelnyelési vizsgálaton. |
| --- | --- |

5.4.2.

A fejtámlák első és hátsó oldalán található, és a 6.8.1.1.3. bekezdésben meghatározott 1. területre eső alkatrészeknek meg kell felelniük az energiaelnyelési vizsgálaton.

| 5.4.2.1. | Ez a követelmény teljesül, amennyiben a 6. mellékletben leírt módszerrel elvégzett vizsgálatok során a fejidom lassulása 3 ms-nál hosszabb ideig nem haladja meg folyamatosan a 80 g értéket. Továbbá a vizsgálat során veszélyes él nem keletkezhet, és a mérés után sem maradhat vissza. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Ez a követelmény teljesül, amennyiben a 6. mellékletben leírt módszerrel elvégzett vizsgálatok során a fejidom lassulása 3 ms-nál hosszabb ideig nem haladja meg folyamatosan a 80 g értéket. Továbbá a vizsgálat során veszélyes él nem keletkezhet, és a mérés után sem maradhat vissza.

| 5.4.3. | A fejtámlák első és hátsó oldalán található, és a 6.8.1.2.2. bekezdésben meghatározott alkatrészeket úgy kell kipárnázni, hogy megakadályozzák a fej közvetlen érintkezését a vázszerkezet részeivel, és ezen alkatrészeknek meg kell felelniük az 5.1.4. bekezdésben rögzített, az ülések 2. területen elhelyezkedő hátsó részeire vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

5.4.3.

A fejtámlák első és hátsó oldalán található, és a 6.8.1.2.2. bekezdésben meghatározott alkatrészeket úgy kell kipárnázni, hogy megakadályozzák a fej közvetlen érintkezését a vázszerkezet részeivel, és ezen alkatrészeknek meg kell felelniük az 5.1.4. bekezdésben rögzített, az ülések 2. területen elhelyezkedő hátsó részeire vonatkozó követelményeknek.

| 5.4.4. | Az 5.4.2. és az 5.4.3. bekezdésben előírt követelmények nem vonatkoznak az olyan ülésekre szerelt fejtámlák hátsó részére, melyek mögött nincs másik ülés. |
| --- | --- |

5.4.4.

Az 5.4.2. és az 5.4.3. bekezdésben előírt követelmények nem vonatkoznak az olyan ülésekre szerelt fejtámlák hátsó részére, melyek mögött nincs másik ülés.

| 5.4.5. | A fejtámlát úgy kell az üléshez vagy a jármű szerkezetéhez erősíteni, hogy a fejtámla párnázatából vagy a fejtámlát az ülés háttámlájához rögzítő részekből semmiféle merev és veszélyes rész ne emelkedjen ki a fejidom által a vizsgálat alatt kifejtett nyomás hatására. |
| --- | --- |

5.4.5.

A fejtámlát úgy kell az üléshez vagy a jármű szerkezetéhez erősíteni, hogy a fejtámla párnázatából vagy a fejtámlát az ülés háttámlájához rögzítő részekből semmiféle merev és veszélyes rész ne emelkedjen ki a fejidom által a vizsgálat alatt kifejtett nyomás hatására.

| 5.4.6. | Fejtámlával ellátott ülés esetében, a műszaki szolgálat beleegyezése alapján az 5.1.3. bekezdés rendelkezéseit teljesítettnek kell tekinteni, ha a fejtámlával felszerelt ülés megfelel az 5.4.2. bekezdés rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

5.4.6.

Fejtámlával ellátott ülés esetében, a műszaki szolgálat beleegyezése alapján az 5.1.3. bekezdés rendelkezéseit teljesítettnek kell tekinteni, ha a fejtámlával felszerelt ülés megfelel az 5.4.2. bekezdés rendelkezéseinek.

5.5.   A fejtámlák magassága

| 5.5.1. | A fejtámla magasságát az alábbi 6.5. bekezdésben leírtak szerint kell megmérni. |
| --- | --- |

5.5.1.

A fejtámla magasságát az alábbi 6.5. bekezdésben leírtak szerint kell megmérni.

| 5.5.2. | A nem állítható magasságú fejtámlák magassága nem lehet kevesebb 800 mm-nél az első, és 750 mm-nél a többi ülés esetében. |
| --- | --- |

5.5.2.

A nem állítható magasságú fejtámlák magassága nem lehet kevesebb 800 mm-nél az első, és 750 mm-nél a többi ülés esetében.

| 5.5.3. | Állítható magasságú fejtámlák esetén: |
| --- | --- |

5.5.3.

Állítható magasságú fejtámlák esetén:

| 5.5.3.1. | a magasság nem lehet kevesebb 800 mm-nél az első, és 750 mm-nél a többi ülés esetében; ezt az értéket a legnagyobb és legkisebb szabályozható magasság között kell tartani; |
| --- | --- |

5.5.3.1.

a magasság nem lehet kevesebb 800 mm-nél az első, és 750 mm-nél a többi ülés esetében; ezt az értéket a legnagyobb és legkisebb szabályozható magasság között kell tartani;

| 5.5.3.2. | nem lehet olyan használati helyzet, amely 750 mm-nél kisebb magasságot eredményez; |
| --- | --- |

5.5.3.2.

nem lehet olyan használati helyzet, amely 750 mm-nél kisebb magasságot eredményez;

| 5.5.3.3. | amennyiben nem első ülésekről van szó, a fejtámlák 750 mm-nél kisebb magasságba is elmozdíthatók lehetnek, feltéve, ha az utas számára egyértelmű, hogy ez a helyzet nem szolgál a fejtámla használatára; |
| --- | --- |

5.5.3.3.

amennyiben nem első ülésekről van szó, a fejtámlák 750 mm-nél kisebb magasságba is elmozdíthatók lehetnek, feltéve, ha az utas számára egyértelmű, hogy ez a helyzet nem szolgál a fejtámla használatára;

| 5.5.3.4. | első ülések esetében, amennyiben azokon utas nem ül, a fejtámlák automatikusan beállíthatók 750 mm-nél kisebb magasságba, feltéve, ha automatikusan visszaállnak a használati helyzetbe, amikor az ülést elfoglalják. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

első ülések esetében, amennyiben azokon utas nem ül, a fejtámlák automatikusan beállíthatók 750 mm-nél kisebb magasságba, feltéve, ha automatikusan visszaállnak a használati helyzetbe, amikor az ülést elfoglalják.

| 5.5.4. | Az 5.5.2. és az 5.5.3.1. bekezdésben említett méretek első ülések esetén 800 mm-nél kisebbek, a többi ülés esetén pedig 750 mm-nél kisebbek lehetnek, hogy megfelelő hézag maradjon a fejtámla és a tető belső felülete, valamint az ablakok vagy a járműszerkezet egyéb részei között, azonban a hézag nem haladhatja meg a 25 mm-t. Abban az esetben, ha az ülések elmozdító- és/vagy beállítórendszerrel vannak felszerelve, ez valamennyi üléshelyzetre vonatkozik. Továbbá, az 5.5.3.2. bekezdéstől eltérve, 700 mm-nél kisebb magasságot eredményező használati helyzet nem fordulhat elő. |
| --- | --- |

5.5.4.

Az 5.5.2. és az 5.5.3.1. bekezdésben említett méretek első ülések esetén 800 mm-nél kisebbek, a többi ülés esetén pedig 750 mm-nél kisebbek lehetnek, hogy megfelelő hézag maradjon a fejtámla és a tető belső felülete, valamint az ablakok vagy a járműszerkezet egyéb részei között, azonban a hézag nem haladhatja meg a 25 mm-t. Abban az esetben, ha az ülések elmozdító- és/vagy beállítórendszerrel vannak felszerelve, ez valamennyi üléshelyzetre vonatkozik. Továbbá, az 5.5.3.2. bekezdéstől eltérve, 700 mm-nél kisebb magasságot eredményező használati helyzet nem fordulhat elő.

| 5.5.5. | Az 5.5.2. és az 5.5.3.1. bekezdésben említett magassági követelményektől eltérve a hátsó középső ülésekre vagy üléshelyzetekre tervezett fejtámlák magassága nem lehet kisebb 700 mm-nél. |
| --- | --- |

5.5.5.

Az 5.5.2. és az 5.5.3.1. bekezdésben említett magassági követelményektől eltérve a hátsó középső ülésekre vagy üléshelyzetekre tervezett fejtámlák magassága nem lehet kisebb 700 mm-nél.

| 5.6. | Fejtámlával felszerelhető ülés esetében az 5.1.3. és az 5.4.2. bekezdés rendelkezéseiben foglaltakat ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

5.6.

Fejtámlával felszerelhető ülés esetében az 5.1.3. és az 5.4.2. bekezdés rendelkezéseiben foglaltakat ellenőrizni kell.

| 5.6.1. | Függőleges irányban állítható fejtámla esetén a szerkezet azon részének magassága, amelyen a fej nyugszik, a 6.5. bekezdésben leírtak szerint mérve, nem lehet 100 mm-nél kisebb. |
| --- | --- |

5.6.1.

Függőleges irányban állítható fejtámla esetén a szerkezet azon részének magassága, amelyen a fej nyugszik, a 6.5. bekezdésben leírtak szerint mérve, nem lehet 100 mm-nél kisebb.

| 5.7. | Nem állítható magasságú szerkezet esetén az ülés háttámlája és a fejtámla között nem lehet 60 mm-nél nagyobb rés. Ha a fejtámla magassága állítható, a legalsó helyzetében nem lehet 25 mm-nél távolabb a háttámla tetejétől. Az olyan, magasságban állítható ülések és sorülések esetében, amelyek különálló fejtámlákkal vannak felszerelve, ennek a követelménynek a teljesülését az ülés vagy üléssor minden helyzetére igazolni kell. |
| --- | --- |

5.7.

Nem állítható magasságú szerkezet esetén az ülés háttámlája és a fejtámla között nem lehet 60 mm-nél nagyobb rés. Ha a fejtámla magassága állítható, a legalsó helyzetében nem lehet 25 mm-nél távolabb a háttámla tetejétől. Az olyan, magasságban állítható ülések és sorülések esetében, amelyek különálló fejtámlákkal vannak felszerelve, ennek a követelménynek a teljesülését az ülés vagy üléssor minden helyzetére igazolni kell.

| 5.8. | Az ülés háttámlájával egybeépített fejtámlák esetében a figyelembe vett terület határai:
  a referenciaegyenesre merőleges, az R-ponttól 540 mm-re található sík.
  A referenciaegyenes valamelyik oldalán két függőleges hosszanti sík között 85 mm-re van. Ezen a területen belül megengedhető egy vagy több, tetszőleges alakú rés, amelyek „a” mérete az alábbi 6.7. bekezdés szerint mérve 60 mm-nél nagyobb, feltéve, hogy az alábbi 6.4.3.3.2. bekezdésben leírt kiegészítő vizsgálat után az 5.11. bekezdés követelményei továbbra is teljesülnek. |
| --- | --- |

5.8.

Az ülés háttámlájával egybeépített fejtámlák esetében a figyelembe vett terület határai:

a referenciaegyenesre merőleges, az R-ponttól 540 mm-re található sík.

A referenciaegyenes valamelyik oldalán két függőleges hosszanti sík között 85 mm-re van. Ezen a területen belül megengedhető egy vagy több, tetszőleges alakú rés, amelyek „a” mérete az alábbi 6.7. bekezdés szerint mérve 60 mm-nél nagyobb, feltéve, hogy az alábbi 6.4.3.3.2. bekezdésben leírt kiegészítő vizsgálat után az 5.11. bekezdés követelményei továbbra is teljesülnek.

| 5.9. | Állítható magasságú fejtámlák esetében a szerkezet fejtámlaként szolgáló részén megengedhető egy vagy több, tetszőleges alakú rés, melyek „a” távolsága az alábbi 6.7. bekezdés szerint mérve 60 mm-nél nagyobb, feltéve, hogy az alábbi 6.4.3.3.2. bekezdésben leírt kiegészítő vizsgálat után az alábbi 5.11. bekezdés követelményei továbbra is teljesülnek. |
| --- | --- |

5.9.

Állítható magasságú fejtámlák esetében a szerkezet fejtámlaként szolgáló részén megengedhető egy vagy több, tetszőleges alakú rés, melyek „a” távolsága az alábbi 6.7. bekezdés szerint mérve 60 mm-nél nagyobb, feltéve, hogy az alábbi 6.4.3.3.2. bekezdésben leírt kiegészítő vizsgálat után az alábbi 5.11. bekezdés követelményei továbbra is teljesülnek.

| 5.10. | A fejtámla szélességének akkorának kell lennie, hogy megfelelő támaszként szolgáljon egy normál testhelyzetben ülő személy feje számára. Az alábbi 6.6. bekezdésben leírt módszerrel meghatározva, a fejtámla méretének a hozzá tartozó ülés függőleges középsíkjának mindkét oldalán legalább 85 mm-nek kell lennie. |
| --- | --- |

5.10.

A fejtámla szélességének akkorának kell lennie, hogy megfelelő támaszként szolgáljon egy normál testhelyzetben ülő személy feje számára. Az alábbi 6.6. bekezdésben leírt módszerrel meghatározva, a fejtámla méretének a hozzá tartozó ülés függőleges középsíkjának mindkét oldalán legalább 85 mm-nek kell lennie.

| 5.11. | A fejtámlát és rögzítését úgy kell kialakítani, hogy a fej fejtámla által megengedett legnagyobb, hátrafelé történő elmozdulása az alábbi 6.4.3. bekezdésben szereplő statikus eljárás szerinti méréssel meghatározva 102 mm-nél kevesebb legyen. |
| --- | --- |

5.11.

A fejtámlát és rögzítését úgy kell kialakítani, hogy a fej fejtámla által megengedett legnagyobb, hátrafelé történő elmozdulása az alábbi 6.4.3. bekezdésben szereplő statikus eljárás szerinti méréssel meghatározva 102 mm-nél kevesebb legyen.

| 5.12. | A fejtámlának és rögzítésének a 6.4.3.6. bekezdésben meghatározott terhelést törés nélkül el kell viselnie. Az ülés háttámlájával egybeépített fejtámlák esetében e bekezdés követelményei a háttámla szerkezetének a referenciaegyenesre merőleges, az R-ponttól 540 mm-re lévő sík feletti részére vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.12.

A fejtámlának és rögzítésének a 6.4.3.6. bekezdésben meghatározott terhelést törés nélkül el kell viselnie. Az ülés háttámlájával egybeépített fejtámlák esetében e bekezdés követelményei a háttámla szerkezetének a referenciaegyenesre merőleges, az R-ponttól 540 mm-re lévő sík feletti részére vonatkoznak.

| 5.13. | Ha a fejtámla magassága állítható, ne lehessen azt legnagyobb üzemi helyzeténél magasabbra emelni, kivéve a felhasználónak a beállításhoz szükséges műveletektől eltérő, szándékos tevékenysége esetén. |
| --- | --- |

5.13.

Ha a fejtámla magassága állítható, ne lehessen azt legnagyobb üzemi helyzeténél magasabbra emelni, kivéve a felhasználónak a beállításhoz szükséges műveletektől eltérő, szándékos tevékenysége esetén.

| 5.14. | Az ülés háttámlájának és reteszelőrendszereinek szilárdsága akkor felel meg az alábbi 6.2. bekezdésben megadott követelményeknek, ha a 6.4.3.6. bekezdés szerinti vizsgálat után nem következett be az ülés vagy az ülés háttámlájának törése; ellenkező esetben igazolni kell, hogy az ülés képes teljesíteni a 6.2. bekezdésben előírt vizsgálati követelményeket. |
| --- | --- |

5.14.

Az ülés háttámlájának és reteszelőrendszereinek szilárdsága akkor felel meg az alábbi 6.2. bekezdésben megadott követelményeknek, ha a 6.4.3.6. bekezdés szerinti vizsgálat után nem következett be az ülés vagy az ülés háttámlájának törése; ellenkező esetben igazolni kell, hogy az ülés képes teljesíteni a 6.2. bekezdésben előírt vizsgálati követelményeket.

5.15.   Különleges követelmények tekintettel az utasok elmozdult csomagokkal szembeni védelmére

| 5.15.1. | Háttámlák
  Azon háttámláknak és/vagy fejtámláknak, amelyeket úgy helyeztek el, hogy a csomagtér elülső határfelületét képezik, és valamennyi ülés a gyártó által megadott helyen és normál használati helyzetben van, megfelelő szilárdságúnak kell lenniük ahhoz, hogy frontális ütközés esetén megvédjék az utasokat az elmozdult csomagok ellen. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a 9. mellékletben leírt vizsgálat során és azt követően a háttámlák eredeti helyzetükben, a reteszelőszerkezetek pedig a helyükön maradnak. Azonban a háttámlák és rögzítéseik deformálódása a vizsgálat közben megengedett, feltéve, hogy a vizsgált háttámlák és/vagy fejtámlák elülső, 50 Shore „A” értéknél keményebb széle nem mozdul el előre attól a keresztirányú függőleges síktól, amely






  a) | a fejtámla részei tekintetében a szóban forgó ülés R-pontja előtt 150 mm-re levő ponton halad át; |
| --- | --- | --- |

5.15.1.

Háttámlák

Azon háttámláknak és/vagy fejtámláknak, amelyeket úgy helyeztek el, hogy a csomagtér elülső határfelületét képezik, és valamennyi ülés a gyártó által megadott helyen és normál használati helyzetben van, megfelelő szilárdságúnak kell lenniük ahhoz, hogy frontális ütközés esetén megvédjék az utasokat az elmozdult csomagok ellen. Ez a követelmény akkor teljesül, ha a 9. mellékletben leírt vizsgálat során és azt követően a háttámlák eredeti helyzetükben, a reteszelőszerkezetek pedig a helyükön maradnak. Azonban a háttámlák és rögzítéseik deformálódása a vizsgálat közben megengedett, feltéve, hogy a vizsgált háttámlák és/vagy fejtámlák elülső, 50 Shore „A” értéknél keményebb széle nem mozdul el előre attól a keresztirányú függőleges síktól, amely

a)

a fejtámla részei tekintetében a szóban forgó ülés R-pontja előtt 150 mm-re levő ponton halad át;

| b) | a háttámla részei tekintetében a szóban forgó ülés R-pontja előtt 100 mm-re levő ponton halad át; |
| --- | --- |

b)

a háttámla részei tekintetében a szóban forgó ülés R-pontja előtt 100 mm-re levő ponton halad át;

figyelmen kívül hagyva a vizsgálati tömbök visszapattanási fázisait.

Beépített fejtámlák esetén a fejtámla és a háttámla közötti határvonalat az R-ponttól 540 mm-re levő referenciaegyenesre merőleges síkkal kell meghatározni.

A méréseket a megfelelő ülések vagy üléshelyzetek hosszanti középsíkjában kell elvégezni minden olyan üléshelyzetben, amely a csomagtér elülső határfelületét képezi.

A 9. mellékletben leírt vizsgálat alatt a vizsgálati tömböknek a szóban forgó háttámla (háttámlák) mögött kell maradnia.

| 5.15.2. | Elválasztó rendszerek
  A jármű gyártójának kérésére a 9. mellékletben leírt vizsgálatot el lehet végezni úgy is, hogy az elválasztó rendszerek a helyükön vannak, ha ezeket a rendszereket az adott járműtípushoz tartozó normál felszerelésként szerelik be.
  Az elválasztó rendszerként szolgáló, a háttámla felett normál használati helyzetben elhelyezett dróthálót a 9. melléklet 2.2. bekezdése szerint kell vizsgálni.
  Ez a követelmény akkor teljesül, ha a vizsgálat közben az elválasztó rendszerek a helyükön maradnak. Azonban az elválasztó rendszerek deformálódása a vizsgálat közben megengedett, feltéve, hogy az elválasztó rendszer elülső széle (beleértve a vizsgált háttámla és/vagy fejtámla 50 Shore „A” értéknél keményebb részeit) nem mozdul el előre attól a keresztirányú függőleges síktól, amely






  a) | a fejtámla alkatrészei tekintetében a szóban forgó ülés R-pontja előtt 150 mm-re levő ponton halad át; |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

Elválasztó rendszerek

A jármű gyártójának kérésére a 9. mellékletben leírt vizsgálatot el lehet végezni úgy is, hogy az elválasztó rendszerek a helyükön vannak, ha ezeket a rendszereket az adott járműtípushoz tartozó normál felszerelésként szerelik be.

Az elválasztó rendszerként szolgáló, a háttámla felett normál használati helyzetben elhelyezett dróthálót a 9. melléklet 2.2. bekezdése szerint kell vizsgálni.

Ez a követelmény akkor teljesül, ha a vizsgálat közben az elválasztó rendszerek a helyükön maradnak. Azonban az elválasztó rendszerek deformálódása a vizsgálat közben megengedett, feltéve, hogy az elválasztó rendszer elülső széle (beleértve a vizsgált háttámla és/vagy fejtámla 50 Shore „A” értéknél keményebb részeit) nem mozdul el előre attól a keresztirányú függőleges síktól, amely

a)

a fejtámla alkatrészei tekintetében a szóban forgó ülés R-pontja előtt 150 mm-re levő ponton halad át;

| b) | a háttámla részeire és az elválasztó rendszer fejtámlától eltérő részére vonatkozóan a szóban forgó ülés R-pontja előtt 100 mm-re levő ponton halad át. |
| --- | --- |

b)

a háttámla részeire és az elválasztó rendszer fejtámlától eltérő részére vonatkozóan a szóban forgó ülés R-pontja előtt 100 mm-re levő ponton halad át.

Beépített fejtámla esetén a fejtámla és a háttámla közötti határvonalat az 5.15.1. bekezdés határozza meg.

A méréseket a megfelelő ülések vagy üléshelyzetek hosszanti középsíkjában kell elvégezni minden olyan üléshelyzetben, amely a csomagtér elülső határfelületét képezi.

A vizsgálat következtében nem alakulhatnak ki olyan éles vagy durva szélek, amelyek valószínűleg növelnék az utasok sérülésének veszélyét vagy a sérülések súlyosságát.

| 5.15.3. | Az 5.13.1. és az 5.13.2. bekezdésben említett követelmények nem alkalmazandók azokra a csomagrögzítő rendszerekre, amelyek ütközés esetén automatikusan működésbe lépnek. A gyártónak a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolnia kell, hogy az ilyen rendszerekkel biztosított védelem egyenértékű az 5.15.1. és az 5.15.2. bekezdésben leírtakkal. |
| --- | --- |

5.15.3.

Az 5.13.1. és az 5.13.2. bekezdésben említett követelmények nem alkalmazandók azokra a csomagrögzítő rendszerekre, amelyek ütközés esetén automatikusan működésbe lépnek. A gyártónak a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolnia kell, hogy az ilyen rendszerekkel biztosított védelem egyenértékű az 5.15.1. és az 5.15.2. bekezdésben leírtakkal.

6.   VIZSGÁLATOK

6.1.   Valamennyi vizsgálatra vonatkozó általános előírások

| 6.1.1. | Az ülés háttámláját, ha állítható, hátradöntött helyzetben kell rögzíteni úgy, hogy a 3. mellékletben leírt próbabábu törzsének referenciaegyenese és a függőleges közötti szög a lehető legjobban megközelítse a 25o-ot, kivéve, ha a gyártó másképp írja elő. |
| --- | --- |

6.1.1.

Az ülés háttámláját, ha állítható, hátradöntött helyzetben kell rögzíteni úgy, hogy a 3. mellékletben leírt próbabábu törzsének referenciaegyenese és a függőleges közötti szög a lehető legjobban megközelítse a 25o-ot, kivéve, ha a gyártó másképp írja elő.

| 6.1.2. | Olyan ülés esetén, amelynek reteszelőmechanizmusa és beépítési módja azonos a jármű egy másik ülésével, vagy azzal szimmetrikus, a műszaki szolgálat megelégedhet egyetlen ilyen ülés vizsgálatával. |
| --- | --- |

6.1.2.

Olyan ülés esetén, amelynek reteszelőmechanizmusa és beépítési módja azonos a jármű egy másik ülésével, vagy azzal szimmetrikus, a műszaki szolgálat megelégedhet egyetlen ilyen ülés vizsgálatával.

| 6.1.3. | Állítható fejtámlával ellátott ülések esetében a vizsgálatot a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb helyzetbe (általában a legfelső helyzetbe) állított fejtámla mellett kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.1.3.

Állítható fejtámlával ellátott ülések esetében a vizsgálatot a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb helyzetbe (általában a legfelső helyzetbe) állított fejtámla mellett kell elvégezni.

6.2.   A háttámla és beállítórendszerei szilárdságának vizsgálata

| 6.2.1. | Az előírás 3. mellékletében bemutatott próbabábu hátrészét modellező alkatrészen keresztül a háttámla felső részére olyan hosszirányú és hátrafelé irányuló erőhatást kell kifejteni, ami a H-pontra vonatkozóan 53 daNm nyomatékot eredményez. Sorülések esetében, ha a tartóváz (a fejtámlák vázszerkezetét is beleértve) egynél több ülőhelynél részben vagy egészben közös, a vizsgálatot az összes ülőhely tekintetében egyidejűleg kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.2.1.

Az előírás 3. mellékletében bemutatott próbabábu hátrészét modellező alkatrészen keresztül a háttámla felső részére olyan hosszirányú és hátrafelé irányuló erőhatást kell kifejteni, ami a H-pontra vonatkozóan 53 daNm nyomatékot eredményez. Sorülések esetében, ha a tartóváz (a fejtámlák vázszerkezetét is beleértve) egynél több ülőhelynél részben vagy egészben közös, a vizsgálatot az összes ülőhely tekintetében egyidejűleg kell elvégezni.

6.3.   Az ülésrögzítés, valamint a beállító-, reteszelő- és elmozdítórendszerek szilárdságának vizsgálata

| 6.3.1. | 20 g-nál nem kisebb, hosszirányú vízszintes lassulást kell alkalmazni 30 ezredmásodperc ideig előrefelé a jármű egész vázára a 7. melléklet 1. bekezdésének követelményei szerint. A gyártó kérésére alternatív megoldásként a 9. melléklet függelékében leírt vizsgálóimpulzust lehet használni |
| --- | --- |

6.3.1.

20 g-nál nem kisebb, hosszirányú vízszintes lassulást kell alkalmazni 30 ezredmásodperc ideig előrefelé a jármű egész vázára a 7. melléklet 1. bekezdésének követelményei szerint. A gyártó kérésére alternatív megoldásként a 9. melléklet függelékében leírt vizsgálóimpulzust lehet használni

| 6.3.2. | A 6.3.1. bekezdés követelményei szerinti hosszanti lassulást hátrafelé is ki kell fejteni. |
| --- | --- |

6.3.2.

A 6.3.1. bekezdés követelményei szerinti hosszanti lassulást hátrafelé is ki kell fejteni.

| 6.3.3. | A 6.3.1. és a 6.3.2. bekezdés követelményeit az ülés minden helyzetében ellenőrizni kell. Állítható fejtámlával ellátott ülések esetén a vizsgálatot a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb helyzetbe (általában a legfelső helyzetbe) állított fejtámla mellett kell elvégezni. A vizsgálat alatt az ülést úgy kell beállítani, hogy semmilyen külső tényező ne akadályozhassa a reteszelőrendszer kioldását.
  Ezeket a feltételeket teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben az ülést az alábbi helyzetekbe állítva vizsgálják: | hosszirányban az ülést a gyártó által megadott legelső normál vezetési helyzethez vagy használati helyzethez képest egy osztással vagy 10 mm-rel hátrafelé kell rögzíteni (független magasságállítással rendelkező üléseknél a párnázatot a legfelső helyzetbe kell állítani); |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

A 6.3.1. és a 6.3.2. bekezdés követelményeit az ülés minden helyzetében ellenőrizni kell. Állítható fejtámlával ellátott ülések esetén a vizsgálatot a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb helyzetbe (általában a legfelső helyzetbe) állított fejtámla mellett kell elvégezni. A vizsgálat alatt az ülést úgy kell beállítani, hogy semmilyen külső tényező ne akadályozhassa a reteszelőrendszer kioldását.

Ezeket a feltételeket teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben az ülést az alábbi helyzetekbe állítva vizsgálják:

hosszirányban az ülést a gyártó által megadott legelső normál vezetési helyzethez vagy használati helyzethez képest egy osztással vagy 10 mm-rel hátrafelé kell rögzíteni (független magasságállítással rendelkező üléseknél a párnázatot a legfelső helyzetbe kell állítani);

| | hosszirányban az ülést a gyártó által megadott leghátsó normál vezetési helyzethez vagy használati helyzethez képest egy osztással vagy 10 mm-rel előrefelé kell rögzíteni (független magasságállítással rendelkező üléseknél a párnázatot a legalsó helyzetbe kell állítani), és adott esetben teljesíteni kell a 6.3.4. bekezdés követelményeit. |
| --- | --- |

hosszirányban az ülést a gyártó által megadott leghátsó normál vezetési helyzethez vagy használati helyzethez képest egy osztással vagy 10 mm-rel előrefelé kell rögzíteni (független magasságállítással rendelkező üléseknél a párnázatot a legalsó helyzetbe kell állítani), és adott esetben teljesíteni kell a 6.3.4. bekezdés követelményeit.

| 6.3.4. | Olyan reteszelőrendszerek esetén, amelyeknél az erő elosztása a reteszelőrendszeren és az ülésrögzítésen a 6.3.3. bekezdésben megadott pozíciótól eltérő helyzetben még kedvezőtlenebb, mint a 6.3.3. bekezdésben meghatározott bármely beállítás esetében, a vizsgálatokat ebben a kedvezőtlenebb üléshelyzetben kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.3.4.

Olyan reteszelőrendszerek esetén, amelyeknél az erő elosztása a reteszelőrendszeren és az ülésrögzítésen a 6.3.3. bekezdésben megadott pozíciótól eltérő helyzetben még kedvezőtlenebb, mint a 6.3.3. bekezdésben meghatározott bármely beállítás esetében, a vizsgálatokat ebben a kedvezőtlenebb üléshelyzetben kell elvégezni.

| 6.3.5. | A 6.3.1. bekezdés vizsgálati feltételeit teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben ezeket a gyártó kívánságára az üzemi állapotban lévő teljes járművel merev akadálynak való ütközési vizsgálattal helyettesítik az előírás 7. mellékletének 2. bekezdésében rögzítettek szerint. Ebben az esetben az ülést a fenti 6.1.1., 6.3.3. és 6.3.4. bekezdésben előírt, az ülésrögzítő rendszer feszültségeloszlása szempontjából legkedvezőtlenebb helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

6.3.5.

A 6.3.1. bekezdés vizsgálati feltételeit teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben ezeket a gyártó kívánságára az üzemi állapotban lévő teljes járművel merev akadálynak való ütközési vizsgálattal helyettesítik az előírás 7. mellékletének 2. bekezdésében rögzítettek szerint. Ebben az esetben az ülést a fenti 6.1.1., 6.3.3. és 6.3.4. bekezdésben előírt, az ülésrögzítő rendszer feszültségeloszlása szempontjából legkedvezőtlenebb helyzetbe kell állítani.

6.4.   A fejtámla teherbírásának vizsgálata

| 6.4.1. | Ha a fejtámla állítható, azt a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb helyzetbe (általában a legfelső helyzetbe) kell állítani. |
| --- | --- |

6.4.1.

Ha a fejtámla állítható, azt a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb helyzetbe (általában a legfelső helyzetbe) kell állítani.

| 6.4.2. | Sorülések esetében, ha a tartóváz (a fejtámlák vázszerkezetét is beleértve) egynél több ülőhelynél részben vagy egészben közös, a vizsgálatot az összes ülőhely tekintetében egyidejűleg kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.4.2.

Sorülések esetében, ha a tartóváz (a fejtámlák vázszerkezetét is beleértve) egynél több ülőhelynél részben vagy egészben közös, a vizsgálatot az összes ülőhely tekintetében egyidejűleg kell elvégezni.

6.4.3.   Vizsgálat típusa

| 6.4.3.1. | A szóban forgó ülés vagy üléshelyzet függőleges középsíkjában minden vonalat, beleértve a referenciaegyenes vetületét is, meg kell rajzolni (lásd az előírás 5. mellékletét). |
| --- | --- |

6.4.3.1.

A szóban forgó ülés vagy üléshelyzet függőleges középsíkjában minden vonalat, beleértve a referenciaegyenes vetületét is, meg kell rajzolni (lásd az előírás 5. mellékletét).

| 6.4.3.2. | Az áthelyezett referenciaegyenest az előírás 3. mellékletében bemutatott próbabábu hátát szimuláló részre ható olyan erő kifejtésével kell meghatározni, ami 37,3 daNm értékű hátrafelé irányuló nyomatékot hoz létre az R-pont körül. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Az áthelyezett referenciaegyenest az előírás 3. mellékletében bemutatott próbabábu hátát szimuláló részre ható olyan erő kifejtésével kell meghatározni, ami 37,3 daNm értékű hátrafelé irányuló nyomatékot hoz létre az R-pont körül.

| 6.4.3.3. | Egy 165 mm átmérőjű gömb alakú fejidommal 37,3 daNm nyomatéknak megfelelő kezdeti erőt kell kifejteni az R-pontra vonatkoztatva az elmozdult referenciaegyenesre merőlegesen, a fejtámla teteje alatt 65 mm távolságban, miközben a referenciaegyenest a 6.4.3.2. pont követelményeivel összhangban meghatározott elmozdult helyzetben kell tartani. |
| --- | --- |

6.4.3.3.

Egy 165 mm átmérőjű gömb alakú fejidommal 37,3 daNm nyomatéknak megfelelő kezdeti erőt kell kifejteni az R-pontra vonatkoztatva az elmozdult referenciaegyenesre merőlegesen, a fejtámla teteje alatt 65 mm távolságban, miközben a referenciaegyenest a 6.4.3.2. pont követelményeivel összhangban meghatározott elmozdult helyzetben kell tartani.

| 6.4.3.3.1. | Ha a rések miatt a 6.4.3.3. bekezdésben előírt erőt nem lehet a fejtámla tetejétől 65 mm-re kifejteni, a távolságot úgy lehet csökkenteni, hogy az erő hatásvonala a réshez legközelebb eső vázelem középvonalán haladjon át. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1.

Ha a rések miatt a 6.4.3.3. bekezdésben előírt erőt nem lehet a fejtámla tetejétől 65 mm-re kifejteni, a távolságot úgy lehet csökkenteni, hogy az erő hatásvonala a réshez legközelebb eső vázelem középvonalán haladjon át.

| 6.4.3.3.2. | A fenti 5.8. és az 5.9. bekezdésben leírt esetekben a vizsgálatot meg kell ismételni, és egy 165 mm átmérőjű gömb segítségével minden egyes résre olyan erőt kell kifejteni, amely: | áthalad a résnek a referenciaegyenessel párhuzamos keresztirányú síkokban vett legkisebb keresztmetszetének súlypontján, és |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2.

A fenti 5.8. és az 5.9. bekezdésben leírt esetekben a vizsgálatot meg kell ismételni, és egy 165 mm átmérőjű gömb segítségével minden egyes résre olyan erőt kell kifejteni, amely:

áthalad a résnek a referenciaegyenessel párhuzamos keresztirányú síkokban vett legkisebb keresztmetszetének súlypontján, és

| | az R-pontra vonatkoztatva 37,3 daNm nyomatékot hoz létre. |
| --- | --- |

az R-pontra vonatkoztatva 37,3 daNm nyomatékot hoz létre.

| 6.4.3.4. | Meg kell határozni a gömb alakú fejidomnak az elmozdult referenciaegyenessel párhuzamos Y érintőjét. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

Meg kell határozni a gömb alakú fejidomnak az elmozdult referenciaegyenessel párhuzamos Y érintőjét.

| 6.4.3.5. | Meg kell mérni az Y érintő és az elmozdult referenciaegyenes közötti, a fenti 5.11. bekezdésben megadott X távolságot. |
| --- | --- |

6.4.3.5.

Meg kell mérni az Y érintő és az elmozdult referenciaegyenes közötti, a fenti 5.11. bekezdésben megadott X távolságot.

| 6.4.3.6. | A fejtámla hatékonyságának ellenőrzésére a 6.4.3.3. és a 6.4.3.3.2. bekezdésben megadott kezdeti terhelést 89 daN értékre kell növelni, feltéve, hogy az ülés vagy a háttámla nem törik el előbb. |
| --- | --- |

6.4.3.6.

A fejtámla hatékonyságának ellenőrzésére a 6.4.3.3. és a 6.4.3.3.2. bekezdésben megadott kezdeti terhelést 89 daN értékre kell növelni, feltéve, hogy az ülés vagy a háttámla nem törik el előbb.

6.5.   A fejtámla magasságának meghatározása

| 6.5.1. | A szóban forgó ülés vagy üléshelyzet függőleges középsíkjában minden vonalat, beleértve a referenciaegyenes vetületét is, meg kell rajzolni, és ennek síknak az üléssel való metszésvonala adja meg a fejtámla és a háttámla körvonalát (lásd az előírás 4. mellékletében szereplő 1. ábrát). |
| --- | --- |

6.5.1.

A szóban forgó ülés vagy üléshelyzet függőleges középsíkjában minden vonalat, beleértve a referenciaegyenes vetületét is, meg kell rajzolni, és ennek síknak az üléssel való metszésvonala adja meg a fejtámla és a háttámla körvonalát (lásd az előírás 4. mellékletében szereplő 1. ábrát).

| 6.5.2. | Az előírás 3. mellékletében leírt próbabábut normál testhelyzetben kell az ülésen elhelyezni. |
| --- | --- |

6.5.2.

Az előírás 3. mellékletében leírt próbabábut normál testhelyzetben kell az ülésen elhelyezni.

| 6.5.3. | Ezt követően rá kell rajzolni a vizsgált ülésen elhelyezett próbabábu referenciaegyenesének vetületét a 6.4.3.1. bekezdésben megadott síkra.
  A fejtámla tetejének S érintőjét a referenciaegyenesre merőlegesen kell meghúzni. |
| --- | --- |

6.5.3.

Ezt követően rá kell rajzolni a vizsgált ülésen elhelyezett próbabábu referenciaegyenesének vetületét a 6.4.3.1. bekezdésben megadott síkra.

A fejtámla tetejének S érintőjét a referenciaegyenesre merőlegesen kell meghúzni.

| 6.5.4. | Az R-pont és az S érintő közötti „h” távolság az a magasság, amelyet az 5.5. bekezdésben rögzített követelmények alkalmazásakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

6.5.4.

Az R-pont és az S érintő közötti „h” távolság az a magasság, amelyet az 5.5. bekezdésben rögzített követelmények alkalmazásakor figyelembe kell venni.

6.6.   A fejtámla szélességének meghatározása (lásd az előírás 4. mellékletében szereplő 2. ábrát)

| 6.6.1. | A referenciaegyenesre merőleges és a fenti 6.5.3. bekezdésben megadott S érintő alatt 65 mm-rel elhelyezkedő S1 sík határozza meg a C körvonallal határolt fejtámlametszetet. |
| --- | --- |

6.6.1.

A referenciaegyenesre merőleges és a fenti 6.5.3. bekezdésben megadott S érintő alatt 65 mm-rel elhelyezkedő S1 sík határozza meg a C körvonallal határolt fejtámlametszetet.

| 6.6.2. | A fenti 5.10 bekezdés követelményeinek alkalmazásakor figyelembe veendő fejtámlaszélesség az S1 síkban a P és a P' hosszirányú függőleges síkok között mérhető L távolság. |
| --- | --- |

6.6.2.

A fenti 5.10 bekezdés követelményeinek alkalmazásakor figyelembe veendő fejtámlaszélesség az S1 síkban a P és a P' hosszirányú függőleges síkok között mérhető L távolság.

| 6.6.3. | Ha szükséges, a fejtámla szélességét a referenciaegyenesre merőleges síkban az ülés R-pontja felett, a referenciaegyenes mentén mért 635 mm magasságban is meg kell határozni. |
| --- | --- |

6.6.3.

Ha szükséges, a fejtámla szélességét a referenciaegyenesre merőleges síkban az ülés R-pontja felett, a referenciaegyenes mentén mért 635 mm magasságban is meg kell határozni.

6.7.   A fejtámlarések „a” távolságának meghatározása (lásd az előírás 8. mellékletét)

| 6.7.1. | Minden résre vonatkozóan meg kell határozni az „a” távolságot a fejtámla elülső felületének viszonylatában egy 165 mm átmérőjű gömb segítségével. |
| --- | --- |

6.7.1.

Minden résre vonatkozóan meg kell határozni az „a” távolságot a fejtámla elülső felületének viszonylatában egy 165 mm átmérőjű gömb segítségével.

| 6.7.2. | A gömböt erő alkalmazása nélkül érintkezésbe kell hozni a réssel azon a helyen, ahol a gömb a legmélyebben hatolhat be a résbe. |
| --- | --- |

6.7.2.

A gömböt erő alkalmazása nélkül érintkezésbe kell hozni a réssel azon a helyen, ahol a gömb a legmélyebben hatolhat be a résbe.

| 6.7.3. | Annak a két pontnak a távolsága, amelyeknél a gömb a réssel érintkezik, adja meg az „a” távolságot, amelyet a fenti 5.8. és az 5.9. bekezdés rendelkezéseinek értékelésekor vesznek figyelembe. |
| --- | --- |

6.7.3.

Annak a két pontnak a távolsága, amelyeknél a gömb a réssel érintkezik, adja meg az „a” távolságot, amelyet a fenti 5.8. és az 5.9. bekezdés rendelkezéseinek értékelésekor vesznek figyelembe.

6.8.   Vizsgálatok a háttámlán és a fejtámlán létrejövő energiaelosztás ellenőrzésére

| 6.8.1. | Az ülés hátsó részének ellenőrzendő felületei azok az alább meghatározott területeken elhelyezkedő felületek, amelyeket a járműbe szerelt ülésnél egy 165 mm átmérőjű gömb érinthet. |
| --- | --- |

6.8.1.

Az ülés hátsó részének ellenőrzendő felületei azok az alább meghatározott területeken elhelyezkedő felületek, amelyeket a járműbe szerelt ülésnél egy 165 mm átmérőjű gömb érinthet.

| 6.8.1.1. | 1. terület |
| --- | --- |

6.8.1.1.

1. terület

| 6.8.1.1.1. | Fejtámla nélküli önálló ülések esetén ez a terület tartalmazza a háttámla hátsó részét az ülés középvonalának hosszanti középsíkja mindegyik oldalától 100 mm-re elhelyezkedő függőleges hosszirányú síkok között és a háttámla teteje alatt 100 mm-rel a referenciaegyenesre merőleges sík felett. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1.

Fejtámla nélküli önálló ülések esetén ez a terület tartalmazza a háttámla hátsó részét az ülés középvonalának hosszanti középsíkja mindegyik oldalától 100 mm-re elhelyezkedő függőleges hosszirányú síkok között és a háttámla teteje alatt 100 mm-rel a referenciaegyenesre merőleges sík felett.

| 6.8.1.1.2. | Fejtámla nélküli sorülések esetén ez a terület minden, a gyártó által megadott külső üléshelyzetben az ülés hosszanti középsíkja mindegyik oldalától 100 mm-re elhelyezkedő hosszanti függőleges síkok között, és a háttámla teteje alatt 100 mm-re lévő, a referenciaegyenesre merőleges sík felett helyezkedik el. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2.

Fejtámla nélküli sorülések esetén ez a terület minden, a gyártó által megadott külső üléshelyzetben az ülés hosszanti középsíkja mindegyik oldalától 100 mm-re elhelyezkedő hosszanti függőleges síkok között, és a háttámla teteje alatt 100 mm-re lévő, a referenciaegyenesre merőleges sík felett helyezkedik el.

| 6.8.1.1.3. | Fejtámlával ellátott ülések vagy sorülések esetén ez a terület a szóban forgó ülés vagy üléshelyzet hosszanti középsíkja mindegyik oldalától 70 mm-re elhelyezkedő hosszanti függőleges síkok között és az R-ponttól 635 mm-re levő, a referenciaegyenesre merőleges sík felett helyezkedik el. A vizsgálat során a fejtámlát, ha állítható, a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb (általában a legmagasabb) helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3.

Fejtámlával ellátott ülések vagy sorülések esetén ez a terület a szóban forgó ülés vagy üléshelyzet hosszanti középsíkja mindegyik oldalától 70 mm-re elhelyezkedő hosszanti függőleges síkok között és az R-ponttól 635 mm-re levő, a referenciaegyenesre merőleges sík felett helyezkedik el. A vizsgálat során a fejtámlát, ha állítható, a beállítórendszer által megengedett legkedvezőtlenebb (általában a legmagasabb) helyzetbe kell állítani.

| 6.8.1.2. | 2. terület |
| --- | --- |

6.8.1.2.

2. terület

| 6.8.1.2.1. | Fejtámla nélküli ülések vagy sorülések és levehető vagy különálló fejtámlával ellátott ülések vagy sorülések esetén a 2. terület, az 1. területhez tartozó részek kivételével, azt a területet foglalja magában, amely a háttámla teteje alatt 100 mm-rel a referenciaegyenesre merőlegesen elhelyezkedő sík felett található. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1.

Fejtámla nélküli ülések vagy sorülések és levehető vagy különálló fejtámlával ellátott ülések vagy sorülések esetén a 2. terület, az 1. területhez tartozó részek kivételével, azt a területet foglalja magában, amely a háttámla teteje alatt 100 mm-rel a referenciaegyenesre merőlegesen elhelyezkedő sík felett található.

| 6.8.1.2.2. | Beépített fejtámlával ellátott ülések vagy sorülések esetén a 2. terület, az 1. területhez tartozó részek kivételével, azt a területet foglalja magában, amely a szóban forgó ülés vagy üléshelyzet R-pontjától 440 mm-re lévő, a referenciaegyenesre merőleges sík felett található. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2.

Beépített fejtámlával ellátott ülések vagy sorülések esetén a 2. terület, az 1. területhez tartozó részek kivételével, azt a területet foglalja magában, amely a szóban forgó ülés vagy üléshelyzet R-pontjától 440 mm-re lévő, a referenciaegyenesre merőleges sík felett található.

| 6.8.1.3. | 3. terület |
| --- | --- |

6.8.1.3.

3. terület

| 6.8.1.3.1. | A 3. terület, az 1. és 2. területhez tartozó részek kivételével, az ülés vagy a sorülés háttámlájának a fenti 5.1.4.1.3. bekezdésben meghatározott vízszintes síkok feletti része. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1.

A 3. terület, az 1. és 2. területhez tartozó részek kivételével, az ülés vagy a sorülés háttámlájának a fenti 5.1.4.1.3. bekezdésben meghatározott vízszintes síkok feletti része.

6.9.   Egyenértékű vizsgálati módszerek

A 6.2., a 6.3. és a 6.4. bekezdésben és a 6. mellékletben leírtaktól eltérő vizsgálati módszer alkalmazása esetén annak egyenértékűségét igazolni kell.

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. változat) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

| 7.1. | Az előírás értelmében jóváhagyott valamennyi járművet a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani a fenti 5. bekezdésben meghatározott követelmények betartásával. A 2.12.2. és a 2.12.3. bekezdésben meghatározott fejtámlák esetében azonban semmi sem akadályozhatja, hogy a jármű megegyezzen a jóváhagyott járműtípussal még akkor sem, ha az üléseket fejtámlák nélkül árusítják. |
| --- | --- |

7.1.

Az előírás értelmében jóváhagyott valamennyi járművet a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani a fenti 5. bekezdésben meghatározott követelmények betartásával. A 2.12.2. és a 2.12.3. bekezdésben meghatározott fejtámlák esetében azonban semmi sem akadályozhatja, hogy a jármű megegyezzen a jóváhagyott járműtípussal még akkor sem, ha az üléseket fejtámlák nélkül árusítják.

| 7.2. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. A hatóság szúrópróbaszerű ellenőrzéseket is végrehajthat a sorozatgyártásban készült járműveken az 5. bekezdésben meghatározott követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

7.2.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. A hatóság szúrópróbaszerű ellenőrzéseket is végrehajthat a sorozatgyártásban készült járműveken az 5. bekezdésben meghatározott követelmények tekintetében.

8.   SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

| 8.1. | Az előírás értelmében a járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a 7.1. bekezdésben rögzített követelményeket nem teljesítik, vagy ha a jármű nem felel meg 7. bekezdésben leírt ellenőrzéseken. |
| --- | --- |

8.1.

Az előírás értelmében a járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a 7.1. bekezdésben rögzített követelményeket nem teljesítik, vagy ha a jármű nem felel meg 7. bekezdésben leírt ellenőrzéseken.

| 8.2. | Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 1. mellékletében található minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

8.2.

Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 1. mellékletében található minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

9.   A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE AZ ÜLÉSEK, AZOK RÖGZÍTÉSEI ÉS A FEJTÁMLÁK TEKINTETÉBEN

| 9.1. | A járműtípus üléseket, azok rögzítéseit és/vagy fejtámláit érintő bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó adminisztratív szervezeti egységet. A szervezeti egység a következőket teheti: |
| --- | --- |

9.1.

A járműtípus üléseket, azok rögzítéseit és/vagy fejtámláit érintő bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó adminisztratív szervezeti egységet. A szervezeti egység a következőket teheti:

| 9.1.1. | megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű így is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

9.1.1.

megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű így is megfelel a követelményeknek; vagy

| 9.1.2. | megállapíthatja, hogy a módosítások lényegtelenek a 6.2., a 6.3. és a 6.4. bekezdésben előírt és a jóváhagyási vizsgálat eredményei alapján végzett számításokkal igazolandó eredményeket illetően; vagy |
| --- | --- |

9.1.2.

megállapíthatja, hogy a módosítások lényegtelenek a 6.2., a 6.3. és a 6.4. bekezdésben előírt és a jóváhagyási vizsgálat eredményei alapján végzett számításokkal igazolandó eredményeket illetően; vagy

| 9.1.3. | további jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

9.1.3.

további jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól.

| 9.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a 4.3. bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket. |
| --- | --- |

9.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a 4.3. bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket.

| 9.3. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről tájékoztatja az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

9.3.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről tájékoztatja az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

10.   VÉGLEGESEN MEGSZÜNTETETT GYÁRTÁS

| 10.1. | Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti az előírás értelmében jóváhagyott eszköz gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó közlemény kézhezvételét követően a hatóság tájékoztatja az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

10.1.

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti az előírás értelmében jóváhagyott eszköz gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó közlemény kézhezvételét követően a hatóság tájékoztatja az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

11.   HASZNÁLATI UTASÍTÁS

| 11.1. | Állítható fejtámlával ellátott ülésekhez a gyártónak utasításokat kell adnia a fejtámlák működtetésére, beállítására, rögzítésére és – adott esetben – eltávolítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

11.1.

Állítható fejtámlával ellátott ülésekhez a gyártónak utasításokat kell adnia a fejtámlák működtetésére, beállítására, rögzítésére és – adott esetben – eltávolítására vonatkozóan.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSÁÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZERVEZETI EGYSÉGEK NEVE ÉS CÍME

Az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleknek el kell küldeniük az Egyesült Nemzetek Titkárságára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatoknak, valamint azoknak az adminisztratív szervezeti egységeknek a nevét és címét, amelyek megadják a jóváhagyást, és amelyekhez be kell nyújtani a más országokban kibocsátott, a jóváhagyást vagy kiterjesztést, illetve a jóváhagyás elutasítását vagy visszavonását igazoló formanyomtatványokat.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 13.1. | A 06. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 06. módosításcsomaggal módosított előírás értelmében. |
| --- | --- |

13.1.

A 06. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 06. módosításcsomaggal módosított előírás értelmében.

| 13.2. | 1999. október 1-jétől az előírást alkalmazó szerződő felek csak a 06. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek teljesítése esetén adják meg az ECE jóváhagyást. |
| --- | --- |

13.2.

1999. október 1-jétől az előírást alkalmazó szerződő felek csak a 06. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek teljesítése esetén adják meg az ECE jóváhagyást.

| 13.3. | 2001. október 1-jétől az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 06. módosításcsomagban módosított előírás értelmében adtak meg. |
| --- | --- |

13.3.

2001. október 1-jétől az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 06. módosításcsomagban módosított előírás értelmében adtak meg.

| 13.4. | A 07. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően a jelen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 07. módosításcsomaggal módosított előírás értelmében. |
| --- | --- |

13.4.

A 07. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően a jelen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 07. módosításcsomaggal módosított előírás értelmében.

| 13.5. | 24 hónappal a 07. módosításcsomag hatálybalépését követően az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adják meg az ECE jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 07. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

13.5.

24 hónappal a 07. módosításcsomag hatálybalépését követően az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adják meg az ECE jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 07. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek.

| 13.6. | 48 hónappal a 07. módosításcsomag hatálybalépését követően a jelen előírás értelmében megadott jóváhagyások érvényüket vesztik, kivéve azokra a járműtípusokra vonatkozóan, amelyek megfelelnek a 07. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

13.6.

48 hónappal a 07. módosításcsomag hatálybalépését követően a jelen előírás értelmében megadott jóváhagyások érvényüket vesztik, kivéve azokra a járműtípusokra vonatkozóan, amelyek megfelelnek a 07. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek.

1. MELLÉKLET

KÖZLEMÉNY

(maximális formátum: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

A. minta

(lásd az előírás 4.4., 4.4.1., 4.4.2. és 4.4.3. bekezdését)

Legalább egy fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető üléssel rendelkező jármű

Image

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust a fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető ülések, valamint a fejtámlák jellemzői tekintetében a 072439-es jóváhagyási számon Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 17. számú előírás értelmében. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyás megadásának időpontjában az előírás már tartalmazta a 07. módosításcsomagot. A fenti jóváhagyási jel azt is mutatja, hogy a járműtípust a 17. számú előírás értelmében hagyták jóvá a járműbe szerelt minden olyan ülés szilárdsága tekintetében, amely nincs ellátva vagy nem szerelhető fel fejtámlával.

B. minta

(lásd az előírás 4.4., 4.4.1. és 4.4.2. bekezdését)

Fejtámlával nem ellátott vagy annak felszerelésére nem alkalmas ülésekkel rendelkező jármű

Image

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípus fejtámlával nem ellátott vagy annak felszerelésére nem alkalmas ülésekkel rendelkezik, és az ülések és azok rögzítéseinek szilárdsága tekintetében Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 17. számú előírás értelmében a 072439-es jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyás megadásának időpontjában az előírás már tartalmazta a 07. módosításcsomagot.

C. minta

(lásd az előírás 4.5. bekezdését)

Legalább egy fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető üléssel rendelkező jármű

Image

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípus legalább egy, fejtámlával ellátott vagy azzal felszerelhető üléssel rendelkezik, és Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 17. és a 33. számú előírás értelmében. (5)

A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a jóváhagyások megadásának napján a 17. számú előírás tartalmazta a 07. módosításcsomagot, a 33. számú előírás pedig még eredeti formájában volt hatályos. A fenti jóváhagyási jel azt is mutatja, hogy a járműtípust a 17. számú előírás értelmében hagyták jóvá a járműbe szerelt minden olyan ülés szilárdsága tekintetében, amely nincs ellátva vagy nem szerelhető fel fejtámlával.

D. minta

(lásd az előírás 4.5. bekezdését)

Fejtámlával nem ellátott vagy annak felszerelésére nem alkalmas ülésekkel rendelkező jármű

Image

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípus fejtámlával nem ellátott vagy annak felszerelésére nem alkalmas ülésekkel rendelkezik, és Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 17. és a 33. számú előírás értelmében. (5) A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a jóváhagyás megadásának napján a 17. számú előírás már tartalmazta a 07. módosításcsomagot, a 33. számú előírás pedig még eredeti formájában volt hatályos.

3. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A H-PONT ÉS A JÁRMŰBEN UTAZÓ SZEMÉLY TÖRZSÉNEK KÜLÖNBÖZŐ ÜLÉSHELYZETEKBEN BEZÁRT TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   A VIZSGÁLAT CÉLJA

A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H-pont és a járműben utazó személy törzsének egy vagy több üléshelyzetben bezárt szöge, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok kapcsolata (6).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | A „referenciaadat” az üléshelyzet alábbi jellemzőjét, illetve jellemzőit jelenti: |
| --- | --- |

2.1.

A „referenciaadat” az üléshelyzet alábbi jellemzőjét, illetve jellemzőit jelenti:

| 2.1.1. | a H-pont és az R-pont, valamint azok kapcsolata; |
| --- | --- |

2.1.1.

a H-pont és az R-pont, valamint azok kapcsolata;

| 2.1.2. | a törzs tényleges és tervezett dőlésszöge, valamint azok kapcsolata. |
| --- | --- |

2.1.2.

a törzs tényleges és tervezett dőlésszöge, valamint azok kapcsolata.

| 2.2. | A „háromdimenziós H-pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu) a H-pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását a melléklet 1. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

2.2.

A „háromdimenziós H-pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu) a H-pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását a melléklet 1. függeléke tartalmazza.

| 2.3. | A „H-pont” az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H-pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H-pont beállító gombok között. A H-pont elméletileg megfelel az R-pontnak (a tűréshatárok értékét a 3.2.2. bekezdés tartalmazza). A H-pont, a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog. |
| --- | --- |

2.3.

A „H-pont” az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H-pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H-pont beállító gombok között. A H-pont elméletileg megfelel az R-pontnak (a tűréshatárok értékét a 3.2.2. bekezdés tartalmazza). A H-pont, a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog.

| 2.4. | Az „R-pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével határoz meg. |
| --- | --- |

2.4.

Az „R-pont” vagy az „ülés referenciapontja” a jármű gyártója által az üléshelyzetekhez megállapított tervezési pont, amelyet a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével határoz meg.

| 2.5. | A „törzsvonal” a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

2.5.

A „törzsvonal” a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 2.6. | A „törzs tényleges dőlésszöge” a H-ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza); |
| --- | --- |

2.6.

A „törzs tényleges dőlésszöge” a H-ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezett dőlésszögének (a tűréshatárok értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza);

| 2.7. | A „törzs tervezett dőlésszöge” az R-ponton áthaladó függőleges vonal és a törzs vonala között mért szög, olyan helyzetben, amikor a háttámla a jármű gyártója által tervezett pozícióban van; |
| --- | --- |

2.7.

A „törzs tervezett dőlésszöge” az R-ponton áthaladó függőleges vonal és a törzs vonala között mért szög, olyan helyzetben, amikor a háttámla a jármű gyártója által tervezett pozícióban van;

| 2.8. | Az „utas középsíkja” (C/LO) a kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középső síkját jelenti. A H-pont y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Önálló ülések esetén az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Egyéb ülések esetén az utas középsíkját a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.8.

Az „utas középsíkja” (C/LO) a kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középső síkját jelenti. A H-pont y tengelyen elfoglalt koordinátájával ábrázolható. Önálló ülések esetén az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Egyéb ülések esetén az utas középsíkját a gyártó határozza meg.

| 2.9. | A „háromdimenziós referenciarendszer” a melléklet 2. függelékében leírt rendszert jelenti. |
| --- | --- |

2.9.

A „háromdimenziós referenciarendszer” a melléklet 2. függelékében leírt rendszert jelenti.

| 2.10. | A „vonatkoztatási pontok” a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések). |
| --- | --- |

2.10.

A „vonatkoztatási pontok” a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések).

| 2.11. | A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete. |
| --- | --- |

2.11.

A „jármű mérési helyzete” a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Adatszolgáltatás

Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelyeknél referenciaadatokkal kell bizonyítani az előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, az összességében vagy a megfelelő adatokat kiválasztva a következő adatokat kell benyújtani a melléklet 3. függelékében megadott formában:

| 3.1.1. | az R-pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben; |
| --- | --- |

3.1.1.

az R-pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben;

| 3.1.2. | a törzs tervezett dőlésszöge; |
| --- | --- |

3.1.2.

a törzs tervezett dőlésszöge;

| 3.1.3. | az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések. |
| --- | --- |

3.1.3.

az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges jelölések.

3.2.   A mért adatok és a tervezett műszaki adatok kapcsolata

| 3.2.1. | A H-pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. bekezdésben rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R-pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett törzsdőlésszög értékével. |
| --- | --- |

3.2.1.

A H-pont koordinátáit és a törzs tényleges dőlésszögének értékét, melyet a 4. bekezdésben rögzített eljárással lehet megállapítani, össze kell hasonlítani az R-pont koordinátáival és a jármű gyártója által megadott tervezett törzsdőlésszög értékével.

| 3.2.2. | Az R-pont és a H-pont relatív pozícióját, valamint a törzs tervezett dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az üléshelyzet szempontjából akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H-pont egy 50 mm hosszú vízszintes és függőleges oldalú négyzetbe esik, melynek átlói metszik az R-pontot, és ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezett dőlésszögének 5 fokos tartományában található. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az R-pont és a H-pont relatív pozícióját, valamint a törzs tervezett dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti kapcsolatot az üléshelyzet szempontjából akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha a koordinátái által meghatározott H-pont egy 50 mm hosszú vízszintes és függőleges oldalú négyzetbe esik, melynek átlói metszik az R-pontot, és ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezett dőlésszögének 5 fokos tartományában található.

| 3.2.3. | Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R-pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható az előírásban szereplő rendelkezéseknek való megfelelés bizonyítására. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R-pont és a törzs tervezett dőlésszöge felhasználható az előírásban szereplő rendelkezéseknek való megfelelés bizonyítására.

| 3.2.4. | Amennyiben a H-pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H-pontot és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer meg kell határozni (összesen háromszor). Ha a három művelet közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. bekezdésben rögzített feltételek lépnek érvénybe. |
| --- | --- |

3.2.4.

Amennyiben a H-pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H-pontot és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer meg kell határozni (összesen háromszor). Ha a három művelet közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. bekezdésben rögzített feltételek lépnek érvénybe.

| 3.2.5. | Amennyiben a 3.2.4. bekezdésben leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R-pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor az előírásban utalás történik az R-pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére. |
| --- | --- |

3.2.5.

Amennyiben a 3.2.4. bekezdésben leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R-pont helyzetére vagy a törzs tervezett dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor az előírásban utalás történik az R-pontra vagy a törzs tervezett dőlésszögére.

4.   ELJÁRÁS A H-PONT ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE MEGÁLLAPÍTÁSÁRA

| 4.1. | A gyártó, saját belátása szerint, 20 ± 10 oC hőmérsékletre előfűtheti a járművet annak érdekében, hogy az ülés anyaga elérje a környezeti hőmérsékletet. Amennyiben a vizsgálandó ülést korábban még nem használták, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy ugyanilyen súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu beszerelése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket. |
| --- | --- |

4.1.

A gyártó, saját belátása szerint, 20 ± 10 oC hőmérsékletre előfűtheti a járművet annak érdekében, hogy az ülés anyaga elérje a környezeti hőmérsékletet. Amennyiben a vizsgálandó ülést korábban még nem használták, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy ugyanilyen súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu beszerelése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.

| 4.2. | A járműnek a 2.11. bekezdésben meghatározott mérési helyzetben kell lennie. |
| --- | --- |

4.2.

A járműnek a 2.11. bekezdésben meghatározott mérési helyzetben kell lennie.

| 4.3. | Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási pozícióba kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását veszik figyelembe, a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célokra használt ülés mozgását pedig figyelmen kívül hagyják. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának előírásai szerint kell elvégezni. Függesztett ülések esetén a függőleges helyzetet szilárdan rögzíteni kell a gyártó által előírt normál vezetési helyzetnek megfelelően. |
| --- | --- |

4.3.

Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási pozícióba kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását veszik figyelembe, a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célokra használt ülés mozgását pedig figyelmen kívül hagyják. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőleges, szögbeállítás, háttámla-beállítás stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának előírásai szerint kell elvégezni. Függesztett ülések esetén a függőleges helyzetet szilárdan rögzíteni kell a gyártó által előírt normál vezetési helyzetnek megfelelően.

| 4.4. | Az ülés háromdimenziós próbabábuval érintkező felületét megfelelő méretű és szerkezetű muszlinanyaggal kell letakarni, amely a műszaki leírásában cm2 -ként 18,9 fonalat tartalmazó és 0,228 kg/m2 súlyú normál pamutszövetként, illetve ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyagként szerepel. Amennyiben a vizsgálatot a járműből kiszerelt ülésen hajtják végre, a padlónak, amelyre az ülést helyezik, ugyanolyan lényegi jellemzőkkel (7) kell rendelkeznie, mint a jármű padlójának, ahol az ülést használni szeretnék. |
| --- | --- |

4.4.

Az ülés háromdimenziós próbabábuval érintkező felületét megfelelő méretű és szerkezetű muszlinanyaggal kell letakarni, amely a műszaki leírásában cm2 -ként 18,9 fonalat tartalmazó és 0,228 kg/m2 súlyú normál pamutszövetként, illetve ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyagként szerepel. Amennyiben a vizsgálatot a járműből kiszerelt ülésen hajtják végre, a padlónak, amelyre az ülést helyezik, ugyanolyan lényegi jellemzőkkel (7) kell rendelkeznie, mint a jármű padlójának, ahol az ülést használni szeretnék.

| 4.5. | Helyezze el a háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat reprezentáló részét úgy, hogy az utas középsíkja (C/LO) egybeessen a háromdimenziós próbabábu középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábut a járművön belül a C/LO síkhoz képest el lehet mozdítani, ha a járművön kívüli bábu olyan messze van, hogy az ülés pereme miatt nem lehet a bábukat egy szintbe állítani. |
| --- | --- |

4.5.

Helyezze el a háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat reprezentáló részét úgy, hogy az utas középsíkja (C/LO) egybeessen a háromdimenziós próbabábu középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábut a járművön belül a C/LO síkhoz képest el lehet mozdítani, ha a járművön kívüli bábu olyan messze van, hogy az ülés pereme miatt nem lehet a bábukat egy szintbe állítani.

| 4.6. | Erősítse a bábu lábfejét és alsó lábszárát az ülőfelülethez külön-külön, vagy a térdcsuklók tengelye és az alsó lábszár szerelvény segítségével. A H-pont beállító gombokat összekötő vonalnak párhuzamosnak kell lennie a talajjal és merőlegesnek az ülés hosszanti középsíkjára. |
| --- | --- |

4.6.

Erősítse a bábu lábfejét és alsó lábszárát az ülőfelülethez külön-külön, vagy a térdcsuklók tengelye és az alsó lábszár szerelvény segítségével. A H-pont beállító gombokat összekötő vonalnak párhuzamosnak kell lennie a talajjal és merőlegesnek az ülés hosszanti középsíkjára.

| 4.7. | A háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábát a következők szerint kell beállítani: |
| --- | --- |

4.7.

A háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábát a következők szerint kell beállítani:

| 4.7.1. | Kiválasztott üléshelyzet: vezetési és külső első utaspozíció: |
| --- | --- |

4.7.1.

Kiválasztott üléshelyzet: vezetési és külső első utaspozíció:

| 4.7.1.1. | A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát szükség esetén vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H-pont beállító gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

A lábfejeket és a lábakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek természetes helyzetet vegyenek fel a padlón, szükség esetén a pedálok között. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú dőlésének beállítására szolgáló libellát szükség esetén vízszintes helyzetbe lehet állítani az ülőfelület utánállításával, vagy a láb és a lábfej hátratolásával. A H-pont beállító gombokat összekötő vonalnak merőlegesen kell állnia az ülés hosszanti középsíkjára.

| 4.7.1.2. | Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, a bal lábfejet előre kell tolni, amíg nem lehet megtámasztani. A beállító gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ha a bal lábat nem lehet párhuzamosan tartani a jobb lábbal, és a bal lábfejet nem támasztja meg a járműszerkezet, a bal lábfejet előre kell tolni, amíg nem lehet megtámasztani. A beállító gomboknak folyamatosan egy vonalban kell állniuk.

| 4.7.2. | Kiválasztott üléshelyzet: külső hátsó
  A hátsó üléseken vagy pótüléseken a próbabábu lábait a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Amennyiben a lábfejek a padló különböző magasságú részein helyezkednek el, az első ülést elsőként érintő lábfejet kell referenciapontnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú dőlés beállítására szolgáló libella szerint vízszintes legyen. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kiválasztott üléshelyzet: külső hátsó

A hátsó üléseken vagy pótüléseken a próbabábu lábait a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Amennyiben a lábfejek a padló különböző magasságú részein helyezkednek el, az első ülést elsőként érintő lábfejet kell referenciapontnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú dőlés beállítására szolgáló libella szerint vízszintes legyen.

| 4.7.3. | Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:
  A fenti 4.7.1. bekezdésben leírt általános eljárást kell követni azzal a kivétellel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának előírásai szerint kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.3.

Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:

A fenti 4.7.1. bekezdésben leírt általános eljárást kell követni azzal a kivétellel, hogy a lábfejet a jármű gyártójának előírásai szerint kell elhelyezni.

| 4.8. | Helyezze fel a terhelősúlyokat az alsó lábszárra és a combra, és állítsa vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut. |
| --- | --- |

4.8.

Helyezze fel a terhelősúlyokat az alsó lábszárra és a combra, és állítsa vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut.

| 4.9. | Döntse előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsa el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével helyezze vissza a háromdimenziós próbabábut az ülésre: |
| --- | --- |

4.9.

Döntse előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsa el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével helyezze vissza a háromdimenziós próbabábut az ülésre:

| 4.9.1. | Ha a háromdimenziós próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a térdcsuklók tengelyére ható, vízszintesen előrefelé irányuló terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor a bábu háta érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ha a háromdimenziós próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, kövesse az alábbi eljárást: engedje hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a térdcsuklók tengelyére ható, vízszintesen előrefelé irányuló terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor a bábu háta érintkezik az ülés háttámlájával. Helyezze át az alsó lábszárat, ha szükséges.

| 4.9.2. | Ha a háromdimenziós próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a térdcsuklók tengelyének vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a háromdimenziós próbabábu nem csúszik hátrafelé, kövesse az alábbi eljárást: tolja hátra a próbabábut a térdcsuklók tengelyének vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát).

| 4.10. | A csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában alkalmazzon 100 ± 10 N terhelést a háromdimenziós próbabábu hátára. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a combok beállítására szolgáló tengely burkolata feletti ponton áthaladó vonal mentén kell megtartani (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). Ezután engedje vissza óvatosan a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre. |
| --- | --- |

4.10.

A csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában alkalmazzon 100 ± 10 N terhelést a háromdimenziós próbabábu hátára. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a combok beállítására szolgáló tengely burkolata feletti ponton áthaladó vonal mentén kell megtartani (lásd a melléklet 1. függelékében szereplő 2. ábrát). Ezután engedje vissza óvatosan a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre.

| 4.11. | Helyezze fel az ülőfelület jobb és bal oldalára a terhelősúlyokat, majd váltakozva a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt. A háromdimenziós próbabábunak vízszintes helyzetben kell maradnia. |
| --- | --- |

4.11.

Helyezze fel az ülőfelület jobb és bal oldalára a terhelősúlyokat, majd váltakozva a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt. A háromdimenziós próbabábunak vízszintes helyzetben kell maradnia.

| 4.12. | A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntse előre a próbabábu hátát. Lendítse ki oldalra a háromdimenziós próbabábut 10 fokkal (a függőleges középsík mindkét oldalára 5 fokkal) három teljes ciklusban a próbabábu és az ülés között felhalmozódott feszültség feloldása érdekében.
  A lendítési művelet során lehet, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsuklótengelye eltér a megadott vízszintes és függőleges vonaltól. Ezért a térdcsuklótengelyt a lengő mozdulatok közben megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével kell megtartani. A térdcsuklótengely megtartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljen arra, hogy kívülről ne fejtsen ki véletlenül erőt függőleges irányban vagy előrefelé és hátrafelé.
  A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábfejek változtatják pozíciójukat, akkor pillanatnyilag abban a helyzetben kell hagyni őket.
  Óvatosan engedje vissza a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizze, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Amennyiben a kilendítő művelet során elmozdult a próbabábu lába, a következő lépések végrehajtásával kell visszahelyezni:
  Felváltva, csak a szükséges mértékben, emelje fel mindkét lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. A felemelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, nem kell elülső vagy oldalsó terhelősúlyokat alkalmazni. Ha mindkét lábfejet visszahelyezte a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.
  Ellenőrizze, hogy az oldalsó libella vízszintes helyzetben van-e, ha szükséges, helyezzen fel megfelelő nagyságú oldalsó terhelősúlyt a bábu hátlapjának tetejére, melynek hatására a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerül az üléssel. |
| --- | --- |

4.12.

A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntse előre a próbabábu hátát. Lendítse ki oldalra a háromdimenziós próbabábut 10 fokkal (a függőleges középsík mindkét oldalára 5 fokkal) három teljes ciklusban a próbabábu és az ülés között felhalmozódott feszültség feloldása érdekében.

A lendítési művelet során lehet, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsuklótengelye eltér a megadott vízszintes és függőleges vonaltól. Ezért a térdcsuklótengelyt a lengő mozdulatok közben megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével kell megtartani. A térdcsuklótengely megtartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljen arra, hogy kívülről ne fejtsen ki véletlenül erőt függőleges irányban vagy előrefelé és hátrafelé.

A művelet során nem kell visszatartani vagy megtartani a próbabábu lábfejét. Ha a lábfejek változtatják pozíciójukat, akkor pillanatnyilag abban a helyzetben kell hagyni őket.

Óvatosan engedje vissza a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizze, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Amennyiben a kilendítő művelet során elmozdult a próbabábu lába, a következő lépések végrehajtásával kell visszahelyezni:

Felváltva, csak a szükséges mértékben, emelje fel mindkét lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. A felemelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, nem kell elülső vagy oldalsó terhelősúlyokat alkalmazni. Ha mindkét lábfejet visszahelyezte a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.

Ellenőrizze, hogy az oldalsó libella vízszintes helyzetben van-e, ha szükséges, helyezzen fel megfelelő nagyságú oldalsó terhelősúlyt a bábu hátlapjának tetejére, melynek hatására a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerül az üléssel.

| 4.13. | Tartsa meg a térdcsuklótengelyt, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, és közben végezze el az alábbi műveleteket:






  a) | engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Tartsa meg a térdcsuklótengelyt, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, és közben végezze el az alábbi műveleteket:

a)

engedje vissza a bábu hátlapját a háttámlára;

| b) | felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd oldja ki, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns nem jelzi, hogy a terhelés kioldása után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje kívülről lefelé vagy oldalról ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be, és ismételje meg az eljárást a 4.12. bekezdéstől kezdve. |
| --- | --- |

b)

felváltva fejtsen ki legfeljebb 25 N nagyságú vízszintesen hátrafelé irányuló erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak közepe magasságában, majd oldja ki, amíg a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns nem jelzi, hogy a terhelés kioldása után a bábu stabil helyzetben van. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje kívülről lefelé vagy oldalról ható erő. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsa előre a bábu hátát, szintezze be, és ismételje meg az eljárást a 4.12. bekezdéstől kezdve.

| 4.14. | Végezze el a következő méréseket: |
| --- | --- |

4.14.

Végezze el a következő méréseket:

| 4.14.1. | A H-pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.14.1.

A H-pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszer figyelembevételével kell meghatározni.

| 4.14.2. | A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

4.14.2.

A törzs tényleges dőlésszögét a hát dőlésszögének beállítására szolgáló kvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 4.15. | Amennyiben célszerű megismételni a háromdimenziós próbabábu beszerelését, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni. |
| --- | --- |

4.15.

Amennyiben célszerű megismételni a háromdimenziós próbabábu beszerelését, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésre helyezett háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni.

| 4.16. | Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések azonosnak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H-pontot és egy tényleges törzsdőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy a melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut olyan ülésre helyezik, amelyet a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekintenek. Ez a hely |
| --- | --- |

4.16.

Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések azonosnak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H-pontot és egy tényleges törzsdőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy a melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut olyan ülésre helyezik, amelyet a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekintenek. Ez a hely

| 4.16.1. | az első üléssorban a vezetőülés; |
| --- | --- |

4.16.1.

az első üléssorban a vezetőülés;

| 4.16.2. | a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés. |
| --- | --- |

4.16.2.

a hátsó sor vagy sorok esetében egy külső ülés.

3. MELLÉKLET

1. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS H-PONT VIZSGÁLÓ ESZKÖZ LEÍRÁSA (8)

(háromdimenziós próbabábu)

1.   Hát- és ülőfelület

A próbabábu háta és ülőfelülete merevített műanyagból és fémből készül; az emberi test törzsét és combjait szimulálják, és a H-pontban csuklópánttal vannak felfüggesztve. A H-pontban felfüggesztett próbabábuhoz erősített kvadráns a törzs tényleges dőlésszögének mérésére szolgál. Az ülőfelülethez csatlakozó, a comb beállítására szolgáló állítható tengely segítségével határozható meg a comb középvonala, és ez a csípő dőlésszögének beállítására szolgáló kvadráns alapvonala.

2.   Törzs és lábak

Az alsó lábszárak a térdeket csuklósan összekötő tengelynél kapcsolódnak az ülőfelülethez, amely a comb beállítására szolgáló állítható tengely oldalsó meghosszabbítása. A térd dőlésszögének mérése érdekében a kvadránsokat az alsó lábszárakba építik be. A cipőt és a lábfejet reprezentáló részek kalibrálva vannak a lábfej dőlésszögének méréséhez. Az eszköz két libella segítségével állítható be a térben. A törzs terhelősúlyait a megfelelő gravitációs középpontokban kell elhelyezni, hogy az ülésre ható nyomás egy 76 kg-os férfi súlyának feleljen meg. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós próbabábu valamennyi illesztése szabadon mozogjon, jelentős súrlódás nélkül.

Image

Image

3. MELLÉKLET

2. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS REFERENCIARENDSZER

| 1. | A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (9). |
| --- | --- |

1.

A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (9).

| 2. | A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek. |
| --- | --- |

2.

A jármű mérési helyzete a következőképpen állapítható meg: a járművet a támasztófelületre kell helyezni úgy, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.

| 3. | Az R-pont és a H-pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.

Az R-pont és a H-pont koordinátáit a jármű gyártója által megállapított kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni.

Image

3. MELLÉKLET

3. függelék

ÜLÉSHELYZETEKRE VONATKOZÓ REFERENCIAADATOK

1.   Referenciaadatok kódolása

Az üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatok folytatólagosan vannak felsorolva. Az üléshelyzetek kétjegyű kód alapján azonosíthatók. Az első jegy egy arab szám, amely az üléssor számát mutatja a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második jegy egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű előrehaladási irányából nézve. A következő betűk használhatók:

| | L = bal |
| --- | --- |

L = bal

| | C = középső |
| --- | --- |

C = középső

| | R = jobb |
| --- | --- |

R = jobb

2.   A jármű mérési helyzetének leírása

| 2.1. | Kiindulási pontok koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Kiindulási pontok koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Referenciaadatok felsorolása

| 3.1. | Üléshelyzet: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Üléshelyzet: ..............................

| 3.1.1. | R-pont koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-pont koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Törzs tervezett dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Törzs tervezett dőlésszöge: ..............................

| 3.1.3. | Az ülés beállítására vonatkozó előírások (10)

  vízszintes: ..............................
  függőleges: ..............................
  szögbeállítás: ..............................
  törzs dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az ülés beállítására vonatkozó előírások (10)

vízszintes: ..............................

függőleges: ..............................

szögbeállítás: ..............................

törzs dőlésszöge: ..............................

Megjegyzés: A további üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat a 3.2., 3.3. stb. pontban sorolhatja fel.

4. MELLÉKLET

A FEJTÁMLA MAGASSÁGÁNAK ÉS SZÉLESSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA

Image

Image

5. MELLÉKLET

A VIZSGÁLATOK SORÁN MEGHATÁROZOTT VONALAKRA ÉS MÉRETEKRE VONATKOZÓ ADATOK

Image

| 1. | Eredeti terheletlen helyzet |
| --- | --- |

1.

Eredeti terheletlen helyzet

| 2a. | Elmozdulás a próbabábu hátával az R-pontra alkalmazott 37,3 Nm nyomaték hatására, az elmozdult r1 referenciaegyenes meghatározásával. |
| --- | --- |

2a.

Elmozdulás a próbabábu hátával az R-pontra alkalmazott 37,3 Nm nyomaték hatására, az elmozdult r1 referenciaegyenes meghatározásával.

| 2b. | Elmozdulás 165 mm átmérőjű gömb alakú fejidommal az R-pontra alkalmazott 373 Nm nyomaték hatására, az elmozdult r1 referenciaegyenes helyén tartásával |
| --- | --- |

2b.

Elmozdulás 165 mm átmérőjű gömb alakú fejidommal az R-pontra alkalmazott 373 Nm nyomaték hatására, az elmozdult r1 referenciaegyenes helyén tartásával

| 3. | A 890 N-ra növelt F erő okozta elmozdulás utáni helyzet. |
| --- | --- |

3.

A 890 N-ra növelt F erő okozta elmozdulás utáni helyzet.

Image

6. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI ELJÁRÁS AZ ENERGIAELOSZTÁS ELLENŐRZÉSÉRE

1.   Felszerelés, a vizsgálóberendezés, a mérőműszerek és a mérési eljárás

1.1.   Felszerelés

Az ülést, a járműbe történő szerelési helyzetnek megfelelően, a gyártó által rendelkezésre bocsátott rögzítőelemek segítségével szilárdan a próbapadhoz kell erősíteni úgy, hogy az ütközés alkalmával a helyén maradjon.

Az ülés háttámláját, ha állítható, az előírás 6.1.1. bekezdésében megadott helyzetben kell rögzíteni.

Ha az ülés fejtámlával van ellátva, a fejtámlát a járműbe történő szerelési helyzetnek megfelelően kell a háttámlára szerelni. Ha a fejtámla különálló, a jármű szerkezetének ahhoz a részéhez kell rögzíteni, amelyhez normál körülmények között is erősítve van.

Ha a fejtámla állítható, akkor a beállítószerkezet által megengedett legkedvezőtlenebb helyzetbe kell állítani.

1.2.   A vizsgálóberendezés

| 1.2.1. | Ez a berendezés egy ingából áll, amelynek forgástengelye csapágyazott, és amelynek redukált tömege (11) az ütési középpontban 6,8 kg. Az inga alsó vége egy 165 mm átmérőjű szilárd fejidomból áll, amelynek középpontja azonos az inga ütési középpontjával. |
| --- | --- |

1.2.1.

Ez a berendezés egy ingából áll, amelynek forgástengelye csapágyazott, és amelynek redukált tömege (11) az ütési középpontban 6,8 kg. Az inga alsó vége egy 165 mm átmérőjű szilárd fejidomból áll, amelynek középpontja azonos az inga ütési középpontjával.

| 1.2.2. | A fejidomot két gyorsulásmérővel és egy sebességmérő eszközzel kell felszerelni, melyek mindegyike az ütközés irányában képes mérni az értékeket. |
| --- | --- |

1.2.2.

A fejidomot két gyorsulásmérővel és egy sebességmérő eszközzel kell felszerelni, melyek mindegyike az ütközés irányában képes mérni az értékeket.

1.3.   A mérőműszerek

Az alkalmazott mérőműszereknek biztosítaniuk kell a mérések alábbi pontosságú elvégzését:

| 1.3.1. | Gyorsulás:
  pontosság: + 5 % a tényleges értékhez képest
  a mérőcsatorna frekvenciaosztálya: 600-as osztály az ISO 6487 (1980) szabvány szerint;
  kereszttengelyű érzékenység: =< 5 % a skála legalacsonyabb pontjához viszonyítva. |
| --- | --- |

1.3.1.

Gyorsulás:

pontosság: + 5 % a tényleges értékhez képest

a mérőcsatorna frekvenciaosztálya: 600-as osztály az ISO 6487 (1980) szabvány szerint;

kereszttengelyű érzékenység: =< 5 % a skála legalacsonyabb pontjához viszonyítva.

| 1.3.2. | Sebesség:
  pontosság: a valós érték +2,5 %-a;
  érzékenység: 0,5 km/h |
| --- | --- |

1.3.2.

Sebesség:

pontosság: a valós érték +2,5 %-a;

érzékenység: 0,5 km/h

| 1.3.3. | Az idő mérése:
  a műszereknek a teljes folyamatot egy ezredmásodperc leolvasási pontossággal kell regisztrálniuk;
  a vizsgálat kiértékelésére szolgáló rögzített értékekből az ütközés kezdetének a fejidom és a mérendő darab közötti első érintkezés pillanatában megállapíthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

1.3.3.

Az idő mérése:

a műszereknek a teljes folyamatot egy ezredmásodperc leolvasási pontossággal kell regisztrálniuk;

a vizsgálat kiértékelésére szolgáló rögzített értékekből az ütközés kezdetének a fejidom és a mérendő darab közötti első érintkezés pillanatában megállapíthatónak kell lennie.

1.4.   A vizsgálati módszer

| 1.4.1. | Az ülés háttámlájának vizsgálata
  A melléklet 1.1. bekezdése szerint felszerelt ülést a hátulról előrefelé irányuló ütközésnek hosszanti síkban, a függőlegeshez képest 45o-os szög alatt kell érnie.
  Az ütközési pontokat a vizsgálatot végző laboratóriumnak úgy kell kiválasztania, hogy azok az előírás 6.8.1.1. bekezdésében meghatározott 1. területen, vagy szükség esetén az előírás 6.8.1.2. bekezdésében meghatározott 2. területen található, 5 mm-nél kisebb lekerekítési sugarú felületekre essenek. |
| --- | --- |

1.4.1.

Az ülés háttámlájának vizsgálata

A melléklet 1.1. bekezdése szerint felszerelt ülést a hátulról előrefelé irányuló ütközésnek hosszanti síkban, a függőlegeshez képest 45o-os szög alatt kell érnie.

Az ütközési pontokat a vizsgálatot végző laboratóriumnak úgy kell kiválasztania, hogy azok az előírás 6.8.1.1. bekezdésében meghatározott 1. területen, vagy szükség esetén az előírás 6.8.1.2. bekezdésében meghatározott 2. területen található, 5 mm-nél kisebb lekerekítési sugarú felületekre essenek.

| 1.4.2. | A fejtámla vizsgálata
  A fejtámlát a melléklet 1.1. bekezdése szerint kell felszerelni és beállítani. Az ütéseket a vizsgálatot végző laboratórium által kiválasztott, és az előírás 6.8.1.1. bekezdésében meghatározott 1. területen, vagy az előírás 6.8.1.2. bekezdésében meghatározott 2. területen található, 5 mm-nél kisebb lekerekítési sugarú felületekre eső pontokra kell kifejteni. |
| --- | --- |

1.4.2.

A fejtámla vizsgálata

A fejtámlát a melléklet 1.1. bekezdése szerint kell felszerelni és beállítani. Az ütéseket a vizsgálatot végző laboratórium által kiválasztott, és az előírás 6.8.1.1. bekezdésében meghatározott 1. területen, vagy az előírás 6.8.1.2. bekezdésében meghatározott 2. területen található, 5 mm-nél kisebb lekerekítési sugarú felületekre eső pontokra kell kifejteni.

| 1.4.2.1. | A hátsó oldalon a hátulról előrefelé irányuló ütközésnek hosszanti síkban, a függőlegeshez képest 45o-os szög alatt kell bekövetkeznie. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

A hátsó oldalon a hátulról előrefelé irányuló ütközésnek hosszanti síkban, a függőlegeshez képest 45o-os szög alatt kell bekövetkeznie.

| 1.4.2.2. | Az elülső oldalon az elölről hátrafelé irányuló ütközésnek hosszanti síkban, vízszintesen kell bekövetkeznie. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Az elülső oldalon az elölről hátrafelé irányuló ütközésnek hosszanti síkban, vízszintesen kell bekövetkeznie.

| 1.4.2.3. | Az elülső és hátsó zónákat az előírás 6.5. bekezdésében meghatározott fejtámla tetejét metsző vízszintes sík köti össze. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

Az elülső és hátsó zónákat az előírás 6.5. bekezdésében meghatározott fejtámla tetejét metsző vízszintes sík köti össze.

| 1.4.3. | A fejidomnak 24,1 km/h sebességgel kell megütnie a vizsgált elemet: ezt a sebességet pusztán a lendület energiája által, vagy kiegészítő hajtóeszköz használatával lehet elérni. |
| --- | --- |

1.4.3.

A fejidomnak 24,1 km/h sebességgel kell megütnie a vizsgált elemet: ezt a sebességet pusztán a lendület energiája által, vagy kiegészítő hajtóeszköz használatával lehet elérni.

2.   Eredmények

A lassulás mértékét a két lassulásmérőn mért érték átlagából kell kiszámítani.

| 3. | Egyenértékű eljárások (lásd az előírás 6.9. bekezdését) |
| --- | --- |

3.

Egyenértékű eljárások (lásd az előírás 6.9. bekezdését)

7. MELLÉKLET

AZ ÜLÉSRÖGZÍTÉS, VALAMINT A BEÁLLÍTÓ-, RETESZELŐ- ÉS ELMOZDÍTÓRENDSZEREK SZILÁRDSÁGÁNAK VIZSGÁLATA

1.   A tehetetlenségi hatásokkal szembeni ellenállás vizsgálata

| 1.1. | A vizsgálandó üléseket arra a járműkarosszériára kell felszerelni, amelyre azokat tervezték. A karosszériát az alábbi bekezdésekben előírt módon szilárdan kell a vizsgálókocsira rögzíteni. |
| --- | --- |

1.1.

A vizsgálandó üléseket arra a járműkarosszériára kell felszerelni, amelyre azokat tervezték. A karosszériát az alábbi bekezdésekben előírt módon szilárdan kell a vizsgálókocsira rögzíteni.

| 1.2. | A járműkarosszéria vizsgálókocsira való rögzítésének módja nem eredményezheti az ülések rögzítésének megerősítését. |
| --- | --- |

1.2.

A járműkarosszéria vizsgálókocsira való rögzítésének módja nem eredményezheti az ülések rögzítésének megerősítését.

| 1.3. | Az üléseket és azok részeit az előírás 6.1.1. bekezdésében leírt módon kell a 6.3.3 vagy a 6.3.4 bekezdésben leírt helyzetek valamelyikébe beállítani és rögzíteni. |
| --- | --- |

1.3.

Az üléseket és azok részeit az előírás 6.1.1. bekezdésében leírt módon kell a 6.3.3 vagy a 6.3.4 bekezdésben leírt helyzetek valamelyikébe beállítani és rögzíteni.

| 1.4. | Amennyiben az egy csoportba tartozó ülések az előírás 2.2. bekezdése értelmében nem mutatnak lényeges eltéréseket, az előírás 6.3.1. és 6.3.2. bekezdésében előírt vizsgálatokat úgy lehet elvégezni, hogy az egyik ülés a legelső, a másik a leghátsó helyzetbe van állítva. |
| --- | --- |

1.4.

Amennyiben az egy csoportba tartozó ülések az előírás 2.2. bekezdése értelmében nem mutatnak lényeges eltéréseket, az előírás 6.3.1. és 6.3.2. bekezdésében előírt vizsgálatokat úgy lehet elvégezni, hogy az egyik ülés a legelső, a másik a leghátsó helyzetbe van állítva.

| 1.5. | A vizsgálókocsi lassulását 60-as frekvenciaosztályú (CFC) mérőcsatornákkal kell mérni, amelyek megfelelnek az ISO 6487 (1980) nemzetközi szabványban lefektetett jellemzőknek. |
| --- | --- |

1.5.

A vizsgálókocsi lassulását 60-as frekvenciaosztályú (CFC) mérőcsatornákkal kell mérni, amelyek megfelelnek az ISO 6487 (1980) nemzetközi szabványban lefektetett jellemzőknek.

2.   Vizsgálat a teljes jármű merev akadálynak történő ütköztetésével

| 2.1. | Az akadálynak egy legalább 3 méter széles, 1,5 méter magas és 0,6 méter vastag vasbeton tömbből kell állnia. Elülső oldala merőleges legyen a gyorsítópálya utolsó szakaszára, és 19 ± 1 mm vastag rétegelt falemezzel legyen borítva. A vasbeton tömb mögé legalább 90 tonna földet kell döngölni. A vasbetonból és földből álló akadály más, ugyanilyen homlokfelületű akadállyal helyettesíthető, amennyiben az azonos eredményeket biztosít. |
| --- | --- |

2.1.

Az akadálynak egy legalább 3 méter széles, 1,5 méter magas és 0,6 méter vastag vasbeton tömbből kell állnia. Elülső oldala merőleges legyen a gyorsítópálya utolsó szakaszára, és 19 ± 1 mm vastag rétegelt falemezzel legyen borítva. A vasbeton tömb mögé legalább 90 tonna földet kell döngölni. A vasbetonból és földből álló akadály más, ugyanilyen homlokfelületű akadállyal helyettesíthető, amennyiben az azonos eredményeket biztosít.

| 2.2. | Az ütközés pillanatában a járműnek szabadon kell futnia. Az akadályt az ütközési felületre merőleges pályán kell elérnie; a legnagyobb oldalirányú eltérés a jármű elejének függőleges középvonala és az ütköztetési felület függőleges középvonala között ±30 cm lehet; az ütközés pillanatában a jármű már semmiféle járulékos kormányzó- vagy hajtóberendezés hatása alatt nem állhat. Az ütközés sebességének 48,3 km/h és 53,1 km/h között kell lennie. |
| --- | --- |

2.2.

Az ütközés pillanatában a járműnek szabadon kell futnia. Az akadályt az ütközési felületre merőleges pályán kell elérnie; a legnagyobb oldalirányú eltérés a jármű elejének függőleges középvonala és az ütköztetési felület függőleges középvonala között ±30 cm lehet; az ütközés pillanatában a jármű már semmiféle járulékos kormányzó- vagy hajtóberendezés hatása alatt nem állhat. Az ütközés sebességének 48,3 km/h és 53,1 km/h között kell lennie.

| 2.3. | Az üzemanyag-ellátó rendszert legalább a térfogata 90 százalékáig fel kell tölteni üzemanyaggal vagy azzal egyenértékű folyadékkal. |
| --- | --- |

2.3.

Az üzemanyag-ellátó rendszert legalább a térfogata 90 százalékáig fel kell tölteni üzemanyaggal vagy azzal egyenértékű folyadékkal.

8. MELLÉKLET

A FEJTÁMLARÉSEK „a” MÉRETÉNEK MEGHATÁROZÁSA

Image

Megjegyzés: Az A–A szakaszt a rés olyan pontjában kell felvenni, amely lehetővé teszi a legnagyobb gömbbehatolást terhelés alkalmazása nélkül.

Image

Megjegyzés: Az A–A szakaszt a rés olyan pontjában kell felvenni, amely lehetővé teszi a legnagyobb gömbbehatolást terhelés alkalmazása nélkül.

9. MELLÉKLET

AZ UTASOK ELMOZDULT CSOMAGOK ELLENI VÉDELMÉT SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

1.   Vizsgálati tömbök

Merev tömbök, melyek tehetetlenségi középpontja egybeesik a mértani középpontjukkal.

1. típus

| Méretek: | 300 mm x 300 mm x 300 mm
  minden él és sarok 20 mm görbületi sugárnak megfelelően lekerekítve |
| --- | --- |
| Tömeg: | 18 kg |

Méretek:

300 mm x 300 mm x 300 mm

minden él és sarok 20 mm görbületi sugárnak megfelelően lekerekítve

Tömeg:

18 kg

2. típus

| Méretek: | 500 mm x 350 mm x 125 mm
  minden él és sarok 20 mm görbületi sugárnak megfelelően lekerekítve |
| --- | --- |
| Tömeg: | 10 kg |

Méretek:

500 mm x 350 mm x 125 mm

minden él és sarok 20 mm görbületi sugárnak megfelelően lekerekítve

Tömeg:

10 kg

2.   Vizsgálat előkészítése

2.1.   Háttámlák vizsgálata (lásd az 1. ábrát)

2.1.1.   Általános követelmények

| 2.1.1.1. | A jármű gyártójának kérésére azok az alkatrészek, amelyek keménysége 50 shore „A” értéknél kisebb, a vizsgálat idejére eltávolíthatók a vizsgált ülésből és fejtámlából. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

A jármű gyártójának kérésére azok az alkatrészek, amelyek keménysége 50 shore „A” értéknél kisebb, a vizsgálat idejére eltávolíthatók a vizsgált ülésből és fejtámlából.

| 2.1.1.2. | Két darab 1. típusú vizsgálati tömböt el kell helyezni a csomagtér padlóján. A hosszanti irányban elfoglalt helyük meghatározása érdekében először úgy kell elhelyezni a vizsgálati tömböket, hogy az elülső oldaluk érintse a jármű azon részét, amely a csomagtér elülső határfelületét alkotja, az alsó felületük pedig a csomagtér padlóján nyugodjon. Ezután a vizsgálati tömböket hátrafele és a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamosan kell mozgatni addig, amíg mértani középpontjuk átmegy egy 200 mm vízszintes távolságra levő egyenesen. Ha a csomagtér méretei nem teszik lehetővé a 200 mm távolságot, és ha a hátsó ülések vízszintesen állíthatók, ezeket az üléseket előre kell mozdítani az utasok általi normál használatra szolgáló beállítási tartomány határáig, vagy a 200 mm távolságot eredményező helyzetig (amelyik kisebb). Egyéb esetekben a vizsgálati tömböket – amennyire csak lehetséges – a hátsó ülések mögé kell elhelyezni. A jármű hosszanti középsíkja és a vizsgálati tömbök befelé néző oldala közötti távolságnak 25 mm-nek kell lennie, hogy a két vizsgálati tömb egymástól 50 mm távolságra legyen. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Két darab 1. típusú vizsgálati tömböt el kell helyezni a csomagtér padlóján. A hosszanti irányban elfoglalt helyük meghatározása érdekében először úgy kell elhelyezni a vizsgálati tömböket, hogy az elülső oldaluk érintse a jármű azon részét, amely a csomagtér elülső határfelületét alkotja, az alsó felületük pedig a csomagtér padlóján nyugodjon. Ezután a vizsgálati tömböket hátrafele és a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamosan kell mozgatni addig, amíg mértani középpontjuk átmegy egy 200 mm vízszintes távolságra levő egyenesen. Ha a csomagtér méretei nem teszik lehetővé a 200 mm távolságot, és ha a hátsó ülések vízszintesen állíthatók, ezeket az üléseket előre kell mozdítani az utasok általi normál használatra szolgáló beállítási tartomány határáig, vagy a 200 mm távolságot eredményező helyzetig (amelyik kisebb). Egyéb esetekben a vizsgálati tömböket – amennyire csak lehetséges – a hátsó ülések mögé kell elhelyezni. A jármű hosszanti középsíkja és a vizsgálati tömbök befelé néző oldala közötti távolságnak 25 mm-nek kell lennie, hogy a két vizsgálati tömb egymástól 50 mm távolságra legyen.

| 2.1.1.3. | A vizsgálat alatt az üléseket úgy kell beállítani, hogy a reteszelőrendszer külső tényező hatására ne tudjon kioldódni. Adott esetben az üléseket a következőképpen kell beállítani:
  Hosszirányban az ülést a gyártó által előírt lehetséges leghátsó használati helyzet előtt egy osztással vagy 10 mm-rel kell rögzíteni (független függőleges beállítású üléseknél az üléspárnát a lehető legalacsonyabb helyzetbe kell állítani). A vizsgálatokat normál használati helyzetbe állított háttámlákkal kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

A vizsgálat alatt az üléseket úgy kell beállítani, hogy a reteszelőrendszer külső tényező hatására ne tudjon kioldódni. Adott esetben az üléseket a következőképpen kell beállítani:

Hosszirányban az ülést a gyártó által előírt lehetséges leghátsó használati helyzet előtt egy osztással vagy 10 mm-rel kell rögzíteni (független függőleges beállítású üléseknél az üléspárnát a lehető legalacsonyabb helyzetbe kell állítani). A vizsgálatokat normál használati helyzetbe állított háttámlákkal kell elvégezni.

| 2.1.1.4. | Amennyiben a háttámla fejtámlával van felszerelve, a vizsgálathoz a fejtámlát (ha állítható) a legmagasabb helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Amennyiben a háttámla fejtámlával van felszerelve, a vizsgálathoz a fejtámlát (ha állítható) a legmagasabb helyzetbe kell állítani.

| 2.1.1.5. | Ha a hátsó ülés(ek) háttámlája lehajtható, a szokásos reteszelőszerkezet segítségével normál függőleges helyzetben kell rögzíteni. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Ha a hátsó ülés(ek) háttámlája lehajtható, a szokásos reteszelőszerkezet segítségével normál függőleges helyzetben kell rögzíteni.

| 2.1.1.6. | Azok az ülések, amelyek mögött nem lehet elhelyezni az 1. típusú tömböket, mentesek a vizsgálat alól. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

Azok az ülések, amelyek mögött nem lehet elhelyezni az 1. típusú tömböket, mentesek a vizsgálat alól.

Image

2.1.2.   Több mint két üléssorral rendelkező járművek

| 2.1.2.1. | Amennyiben a leghátsó üléssor eltávolítható és/vagy a használó azt a gyártó utasításai szerint lehajthatja, hogy a csomagtér területét megnövelje, akkor a leghátsó üléssor előtti üléssort szintén meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Amennyiben a leghátsó üléssor eltávolítható és/vagy a használó azt a gyártó utasításai szerint lehajthatja, hogy a csomagtér területét megnövelje, akkor a leghátsó üléssor előtti üléssort szintén meg kell vizsgálni.

| 2.1.2.2. | Ebben az esetben a műszaki szolgálat – a gyártóval történt megbeszélés után – dönthet úgy, hogy a két leghátsó üléssor közül az egyiket nem vizsgálja, ha az ülések és rögzítésük kialakítása hasonló, és ha a 200 mm-es vizsgálati követelményt betartják. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Ebben az esetben a műszaki szolgálat – a gyártóval történt megbeszélés után – dönthet úgy, hogy a két leghátsó üléssor közül az egyiket nem vizsgálja, ha az ülések és rögzítésük kialakítása hasonló, és ha a 200 mm-es vizsgálati követelményt betartják.

| 2.1.3. | Ha van olyan rés, amely lehetővé teszi, hogy egy 1. típusú tömb az ülésen túl csússzon, a terhelősúlyokat (két 1. típusú tömb) a műszaki szolgálat és a gyártó közötti megállapodás alapján kell az ülések mögött elhelyezni. |
| --- | --- |

2.1.3.

Ha van olyan rés, amely lehetővé teszi, hogy egy 1. típusú tömb az ülésen túl csússzon, a terhelősúlyokat (két 1. típusú tömb) a műszaki szolgálat és a gyártó közötti megállapodás alapján kell az ülések mögött elhelyezni.

| 2.1.4. | A pontos vizsgálati elrendezést fel kell jegyezni a vizsgálati jelentésben. |
| --- | --- |

2.1.4.

A pontos vizsgálati elrendezést fel kell jegyezni a vizsgálati jelentésben.

| 2.2. | Az elválasztó rendszer vizsgálata
  Az üléstámla feletti elválasztó rendszer vizsgálatához a járművet rögzített és megemelt vizsgálati padlóval kell ellátni, melynek terhelési felületén nyugszik a vizsgálati tömb súlypontja, a háttámla felső éle (a fejtámlák figyelembevétele nélkül) és a tetőkárpit alsó éle között, középen. A 2. típusú vizsgálati tömböt úgy kell elhelyezni a megemelt vizsgálati padlón, hogy az 500 x 350 mm nagyságú legnagyobb felülete a jármű hosszanti tengelyéhez képest középen, az 500 x 125 mm nagyságú felülete pedig elöl helyezkedjen el. Azok az elválasztó rendszerek, amelyek mögött nem lehet elhelyezni a 2. típusú vizsgálati tömböket, mentesek a vizsgálat alól. A vizsgálati tömböt úgy kell elhelyezni, hogy közvetlenül érintse az elválasztó rendszert. Továbbá két darab 1. típusú vizsgálati tömböt kell elhelyezni a 2.1. bekezdés szerint annak érdekében, hogy a háttámlák egyidejű vizsgálatát is el tudják végezni (lásd a 2. ábrát). |
| --- | --- |

2.2.

Az elválasztó rendszer vizsgálata

Az üléstámla feletti elválasztó rendszer vizsgálatához a járművet rögzített és megemelt vizsgálati padlóval kell ellátni, melynek terhelési felületén nyugszik a vizsgálati tömb súlypontja, a háttámla felső éle (a fejtámlák figyelembevétele nélkül) és a tetőkárpit alsó éle között, középen. A 2. típusú vizsgálati tömböt úgy kell elhelyezni a megemelt vizsgálati padlón, hogy az 500 x 350 mm nagyságú legnagyobb felülete a jármű hosszanti tengelyéhez képest középen, az 500 x 125 mm nagyságú felülete pedig elöl helyezkedjen el. Azok az elválasztó rendszerek, amelyek mögött nem lehet elhelyezni a 2. típusú vizsgálati tömböket, mentesek a vizsgálat alól. A vizsgálati tömböt úgy kell elhelyezni, hogy közvetlenül érintse az elválasztó rendszert. Továbbá két darab 1. típusú vizsgálati tömböt kell elhelyezni a 2.1. bekezdés szerint annak érdekében, hogy a háttámlák egyidejű vizsgálatát is el tudják végezni (lásd a 2. ábrát).

Image

| 2.2.1. | Amennyiben a háttámla fejtámlával van felszerelve, a vizsgálathoz a fejtámlát (ha állítható) a legmagasabb helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

2.2.1.

Amennyiben a háttámla fejtámlával van felszerelve, a vizsgálathoz a fejtámlát (ha állítható) a legmagasabb helyzetbe kell állítani.

3.   Csomagrögzítő rendszerként használt háttámlák és elválasztó rendszerek dinamikai vizsgálata

| 3.1. | A személygépkocsi karosszériáját szilárdan rögzíteni kell a vizsgálati szánhoz, és ez a rögzítés nem erősítheti meg az üléstámlát és az elválasztó rendszert. A vizsgálati tömbök 2.1. vagy 2.2. bekezdés szerinti elhelyezése után a személygépkocsi karosszériáját a 9. mellékletben (függelék) bemutatott módon fel kell gyorsítani úgy, hogy az ütközés pillanatában a szabadon futás sebessége 50 +0/-2 km/h legyen. A gyártóval történt megállapodás után a fent leírt vizsgálóimpulzus sávot lehet használni a 6.3.1. bekezdés szerinti ülésszilárdsági vizsgálat elvégzéséhez. |
| --- | --- |

3.1.

A személygépkocsi karosszériáját szilárdan rögzíteni kell a vizsgálati szánhoz, és ez a rögzítés nem erősítheti meg az üléstámlát és az elválasztó rendszert. A vizsgálati tömbök 2.1. vagy 2.2. bekezdés szerinti elhelyezése után a személygépkocsi karosszériáját a 9. mellékletben (függelék) bemutatott módon fel kell gyorsítani úgy, hogy az ütközés pillanatában a szabadon futás sebessége 50 +0/-2 km/h legyen. A gyártóval történt megállapodás után a fent leírt vizsgálóimpulzus sávot lehet használni a 6.3.1. bekezdés szerinti ülésszilárdsági vizsgálat elvégzéséhez.

9. MELLÉKLET

Függelék

A SZÁN LASSULÁSI TARTOMÁNYA AZ IDŐ FÜGGVÉNYÉBEN

(frontális ütközés esetén)

Image

---

(1)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletének meghatározása szerint (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum).

1

(2)  Az M1 kategóriájú járművek üléstámláinak hátsó része megfelel az előírás 5.1.3. és 5.1.4. bekezdéseiben foglalt rendelkezéseknek, amennyiben teljesíti a 21. számú előírás („Egységes rendelkezések járművek jóváhagyására vonatkozóan a belső berendezéseik tekintetében”) követelményeit (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2 dokumentum).

2

(3)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Jugoszlávia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Fehéroroszország, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg a megfelelő ECE jelük használatával), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália és 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika és 48 – Új-Zéland. A többi számot a kerekes járművek, berendezések, és a kerekes járművekre szerelhető és/vagy azokon használható alkatrészek egységes műszaki előírásainak elfogadásáról, és az előírások alapján megadott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodás ratifikálásának vagy a megállapodáshoz való csatlakozás időrendi sorrendjében kell hozzárendelni az országokhoz, és az így kiosztott számokról az Egyesült Nemzetek Főtitkára tájékoztatja a megállapodásban részt vevő szerződő feleket.

3

(4)  A 80. számú előírás alternatívájaként a jelen előírás szerint jóváhagyott M2 kategóriájú járműveknek (a jelen előírás 1.2. bekezdésével összhangban) szintén meg kell felelniük e bekezdés követelményeinek.

4

(5)  A második szám csak példaként szolgál.

5

(6)  Az első ülésektől eltérő üléshelyzetekben, ahol a H-pontot nem lehet a háromdimenziós H-pont vizsgáló eszközzel vagy eljárásokkal meghatározni, az illetékes hatóság, saját döntése szerint, a gyártó által megadott R-pontot veheti figyelembe referenciapontként.

6

(7)  Dőlésszög, magassági eltérés az üléstartó szerelvényhez képest, felület textúrája stb.

7

(8)  A háromdimenziós H-pont vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatást kérhet a Society of Automobile Engineers (SAE) társaságtól (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok).

8

Az eszköz megfelel az ISO 6549:1980 szabványban leírt műszaki adatoknak

(9)  A referenciarendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabvány előírásainak.

9

(10)  A nem kívánt törlendő.

10

(11)  Az inga „mr” redukált tömege, valamint az ütési pont és a forgáspont közötti „a” távolság, az inga „m” teljes tömege és az inga súlypontja és forgáspontja közötti összefüggést a következő képlet írja le:

11

r

Formula

---

| 11.5.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/42

---

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 55. számú rendeletéhez (UN/ECE) – Gépjárműszerelvények mechanikai csatlakozó szerelvényeinek jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 373., 2006. december 27.
  )

Az 55. számú előírás helyesen:

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (UN/ECE) 55. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárműszerelvények mechanikai csatlakozó szerelvényeinek jóváhagyására vonatkozóan

1. felülvizsgálat

Tartalmazza az alábbi dokumentumok érvényes szövegezését:

01. módosításcsomag – A hatálybalépés időpontja: 2001. szeptember 16.

A 01. módosításcsomag 1. helyesbítése, amely a 2002. június 13-án kelt

C.N.602.2002.TREATIES-1 letéteményesi értesítés tárgya.

1.   HATÁLY

| 1.1. | Ez a rendelet határozza meg a mechanikai csatlakozó eszközök és alkatrészek által annak érdekében teljesítendő követelményeket, hogy azokat nemzetközileg kölcsönösen kompatibilisnek ismerjék el. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a rendelet határozza meg a mechanikai csatlakozó eszközök és alkatrészek által annak érdekében teljesítendő követelményeket, hogy azokat nemzetközileg kölcsönösen kompatibilisnek ismerjék el.

| 1.2. | Ez a rendelet a következőkhöz tervezett eszközökre és alkatrészekre vonatkozik: |
| --- | --- |

1.2.

Ez a rendelet a következőkhöz tervezett eszközökre és alkatrészekre vonatkozik:

| 1.2.1. | gépjárműszerelvény kialakítására szánt gépjárművek és pótkocsik (1); |
| --- | --- |

1.2.1.

gépjárműszerelvény kialakítására szánt gépjárművek és pótkocsik (1);

| 1.2.2. | nyerges vontató szerelvények kialakítására szánt gépjárművek és pótkocsik (1), amelyeknél a pótkocsi által a gépjárműre gyakorolt függőleges terhelés nem haladja meg a 200 kN mértéket. |
| --- | --- |

1.2.2.

nyerges vontató szerelvények kialakítására szánt gépjárművek és pótkocsik (1), amelyeknél a pótkocsi által a gépjárműre gyakorolt függőleges terhelés nem haladja meg a 200 kN mértéket.

| 1.3. | Ez a rendelet vonatkozik: |
| --- | --- |

1.3.

Ez a rendelet vonatkozik:

| 1.3.1. | a 2.3. pontban meghatározott szabványos eszközökre és alkatrészekre; |
| --- | --- |

1.3.1.

a 2.3. pontban meghatározott szabványos eszközökre és alkatrészekre;

| 1.3.2. | a 2.4. pontban meghatározott nem szabványos eszközökre és alkatrészekre; |
| --- | --- |

1.3.2.

a 2.4. pontban meghatározott nem szabványos eszközökre és alkatrészekre;

| 1.3.3. | a 2.5. pontban meghatározott nem szabványos egyéb eszközökre és alkatrészekre. |
| --- | --- |

1.3.3.

a 2.5. pontban meghatározott nem szabványos egyéb eszközökre és alkatrészekre.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E rendelet alkalmazásában:

| 2.1. | „Mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek”: a gépjármű és a pótkocsi alvázkeretén, kocsiszekrényének teherhordó részein és alvázán található összes elem, amelyek segítségével a gépjármű és a pótkocsi csatlakozik, és egy gépjárműszerelvényt vagy nyerges vontató szerelvényt képez. Idetartozik a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész rögzítésére vagy működtetésére szolgáló rögzített vagy levehető alkatrész is. |
| --- | --- |

2.1.

„Mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek”: a gépjármű és a pótkocsi alvázkeretén, kocsiszekrényének teherhordó részein és alvázán található összes elem, amelyek segítségével a gépjármű és a pótkocsi csatlakozik, és egy gépjárműszerelvényt vagy nyerges vontató szerelvényt képez. Idetartozik a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész rögzítésére vagy működtetésére szolgáló rögzített vagy levehető alkatrész is.

| 2.2. | Az automatikus csatlakoztatás követelménye akkor teljesül, ha a vontatójármű pótkocsihoz tolatása elegendő a csatlakozó teljes összekapcsolásához, automatikus rögzítéséhez és a rögzítő eszközök megfelelő csatlakozásának kijelzéséhez külső beavatkozás nélkül.
  A horgos csatlakozók esetében az automatikus csatlakozás követelménye akkor teljesül, ha a csatlakozást rögzítő eszköz nyitása és zárása külső beavatkozás nélkül megtörténik, amikor a vonórúd vonószemét beillesztik a horogba. |
| --- | --- |

2.2.

Az automatikus csatlakoztatás követelménye akkor teljesül, ha a vontatójármű pótkocsihoz tolatása elegendő a csatlakozó teljes összekapcsolásához, automatikus rögzítéséhez és a rögzítő eszközök megfelelő csatlakozásának kijelzéséhez külső beavatkozás nélkül.

A horgos csatlakozók esetében az automatikus csatlakozás követelménye akkor teljesül, ha a csatlakozást rögzítő eszköz nyitása és zárása külső beavatkozás nélkül megtörténik, amikor a vonórúd vonószemét beillesztik a horogba.

| 2.3. | A szabványos mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek megfelelnek a rendeletben megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek. Osztályukon belül a gyártótól függetlenül csereszabatosak. |
| --- | --- |

2.3.

A szabványos mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek megfelelnek a rendeletben megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek. Osztályukon belül a gyártótól függetlenül csereszabatosak.

| 2.4. | A nem szabványos mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek nem felelnek meg minden tekintetben a rendeletben megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek, de a megfelelő osztályba tartozó szabványos csatlakozó eszközökhöz és alkatrészekhez csatlakoztathatók. |
| --- | --- |

2.4.

A nem szabványos mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek nem felelnek meg minden tekintetben a rendeletben megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek, de a megfelelő osztályba tartozó szabványos csatlakozó eszközökhöz és alkatrészekhez csatlakoztathatók.

| 2.5. | A nem szabványos egyéb mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek nem felelnek meg a rendeletben megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek, és nem csatlakoztathatók a szabványos csatlakozóeszközökhöz és alkatrészekhez. Ezek közé tartoznak például az olyan eszközök, amelyek nem felelnek meg a 2.6. bekezdésben felsorolt A–L, valamint T osztály egyikének sem, például a speciális, nehézfuvarozási célra szánt eszközök és a meglévő nemzeti szabványoknak megfelelő különféle eszközök. |
| --- | --- |

2.5.

A nem szabványos egyéb mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek nem felelnek meg a rendeletben megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek, és nem csatlakoztathatók a szabványos csatlakozóeszközökhöz és alkatrészekhez. Ezek közé tartoznak például az olyan eszközök, amelyek nem felelnek meg a 2.6. bekezdésben felsorolt A–L, valamint T osztály egyikének sem, például a speciális, nehézfuvarozási célra szánt eszközök és a meglévő nemzeti szabványoknak megfelelő különféle eszközök.

| 2.6. | A mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek fajta szerinti besorolása a következő: |
| --- | --- |

2.6.

A mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek fajta szerinti besorolása a következő:

| 2.6.1. | A. osztály: a vontatójárművön 50 mm átmérőjű gömbölyű eszközt és tartórudat alkalmazó csatlakozófejek és szerelvénytartórudak, amelyek segítségével egy kapcsolófejjel csatlakoztatják a pótkocsit – lásd az 5. melléklet 1. pontját. |
| --- | --- |

2.6.1.

A. osztály: a vontatójárművön 50 mm átmérőjű gömbölyű eszközt és tartórudat alkalmazó csatlakozófejek és szerelvénytartórudak, amelyek segítségével egy kapcsolófejjel csatlakoztatják a pótkocsit – lásd az 5. melléklet 1. pontját.

| 2.6.1.1. | A50-1–50-5 osztály: szabványos 50 mm átmérőjű csatlakozófejek karimás csavarozott rögzítéssel. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

A50-1–50-5 osztály: szabványos 50 mm átmérőjű csatlakozófejek karimás csavarozott rögzítéssel.

| 2.6.1.2. | A50-X osztály: nem szabványos 50 mm átmérőjű csatlakozófejek és tartórudak. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

A50-X osztály: nem szabványos 50 mm átmérőjű csatlakozófejek és tartórudak.

| 2.6.2. | B. osztály: a pótkocsik vonórúdjához rögzített kapcsolófejek, amelyekkel a pótkocsit a vontatójármű 50 mm átmérőjű csatlakozófejéhez csatlakoztatják – lásd az 5. melléklet 2. pontját. |
| --- | --- |

2.6.2.

B. osztály: a pótkocsik vonórúdjához rögzített kapcsolófejek, amelyekkel a pótkocsit a vontatójármű 50 mm átmérőjű csatlakozófejéhez csatlakoztatják – lásd az 5. melléklet 2. pontját.

| 2.6.2.1. | B50-X osztály: nem szabványos 50 mm átmérőjű kapcsolófejek. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

B50-X osztály: nem szabványos 50 mm átmérőjű kapcsolófejek.

| 2.6.3. | C. osztály: vonórudas csatlakozók 50 mm átmérőjű tüskével és pofával, valamint a vontatójárművön automatikusan záródó és rögzítő tüskével, amellyel a pótkocsit vonórúdszemmel csatlakoztatják – lásd az 5. melléklet 3. pontját: |
| --- | --- |

2.6.3.

C. osztály: vonórudas csatlakozók 50 mm átmérőjű tüskével és pofával, valamint a vontatójárművön automatikusan záródó és rögzítő tüskével, amellyel a pótkocsit vonórúdszemmel csatlakoztatják – lásd az 5. melléklet 3. pontját:

| 2.6.3.1. | C50-1–50-7 osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúd-csatlakozás. |
| --- | --- |

2.6.3.1.

C50-1–50-7 osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúd-csatlakozás.

| 2.6.3.2. | C50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúd-csatlakozás. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

C50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúd-csatlakozás.

| 2.6.4. | D. osztály: 50 mm átmérőjű tüskének megfelelő párhuzamos nyílású, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt vonórúdszem, amellyel az automatikus vonórúd-csatlakozáshoz lehet csatlakozni – lásd az 5. melléklet 4. pontját: |
| --- | --- |

2.6.4.

D. osztály: 50 mm átmérőjű tüskének megfelelő párhuzamos nyílású, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt vonórúdszem, amellyel az automatikus vonórúd-csatlakozáshoz lehet csatlakozni – lásd az 5. melléklet 4. pontját:

| 2.6.4.1. | D50-A osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek hegesztéses rögzítéshez. |
| --- | --- |

2.6.4.1.

D50-A osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek hegesztéses rögzítéshez.

| 2.6.4.2. | D50-B osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek menetes rögzítéshez. |
| --- | --- |

2.6.4.2.

D50-B osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek menetes rögzítéshez.

| 2.6.4.3. | D50-C és 50-D osztályok: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek csavaros rögzítéshez |
| --- | --- |

2.6.4.3.

D50-C és 50-D osztályok: szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek csavaros rögzítéshez

| 2.6.4.4. | D50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek. |
| --- | --- |

2.6.4.4.

D50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű vonórúdszemek.

| 2.6.5. | E. osztály: nem szabványos, a vontatott jármű elejére vagy a jármű alvázára felszerelt túlfutásgátló eszközökből és hasonló felszerelésekből álló vonórudak, amelyek vonórúdszemmel, kapcsolófejjel vagy hasonló csatlakozóeszközzel csatlakoztathatóak a vontatójárműhöz – lásd az 5. melléklet 5. pontját.
  A vonórudak lehetnek zsanérosak, hogy függőleges síkban szabadon mozogjanak, és függőleges terhet ne viseljenek, vagy lehetnek függőleges síkban rögzítettek, hogy függőleges terhet viselhessenek (merev vonórudak). A merev vonórudak lehetnek teljes mértékben merevek vagy hajlékonyan felszereltek.
  A vonórudak tartalmazhatnak egynél több alkatrészt, és lehetek állíthatók vagy könyökösek.
  Ez a rendelet olyan vonórudakra vonatkozik, amelyek külön egységet képeznek, nem képezik a vontatott jármű alvázának szerves részét. |
| --- | --- |

2.6.5.

E. osztály: nem szabványos, a vontatott jármű elejére vagy a jármű alvázára felszerelt túlfutásgátló eszközökből és hasonló felszerelésekből álló vonórudak, amelyek vonórúdszemmel, kapcsolófejjel vagy hasonló csatlakozóeszközzel csatlakoztathatóak a vontatójárműhöz – lásd az 5. melléklet 5. pontját.

A vonórudak lehetnek zsanérosak, hogy függőleges síkban szabadon mozogjanak, és függőleges terhet ne viseljenek, vagy lehetnek függőleges síkban rögzítettek, hogy függőleges terhet viselhessenek (merev vonórudak). A merev vonórudak lehetnek teljes mértékben merevek vagy hajlékonyan felszereltek.

A vonórudak tartalmazhatnak egynél több alkatrészt, és lehetek állíthatók vagy könyökösek.

Ez a rendelet olyan vonórudakra vonatkozik, amelyek külön egységet képeznek, nem képezik a vontatott jármű alvázának szerves részét.

| 2.6.6. | F. osztály: nem szabványos vonóhorgok, amelyek a csatlakozóeszközök, például csatlakozófejek és vonórúd-csatlakozások, valamint a vontatójármű alvázkerete (például a hátsó kereszttartó) teherhordó kocsiszekrénye vagy alváza közötti összes alkatrészt és eszközt tartalmazzák – lásd az 5. melléklet 6. pontját. |
| --- | --- |

2.6.6.

F. osztály: nem szabványos vonóhorgok, amelyek a csatlakozóeszközök, például csatlakozófejek és vonórúd-csatlakozások, valamint a vontatójármű alvázkerete (például a hátsó kereszttartó) teherhordó kocsiszekrénye vagy alváza közötti összes alkatrészt és eszközt tartalmazzák – lásd az 5. melléklet 6. pontját.

| 2.6.7. | G. osztály: nyerges vontatók a vontatójárműre felszerelt, automatikus csatlakozózárral ellátott tárcsás típusú csatlakozók, amelyeket a nyergespótkocsira felszerelt 50 mm átmérőjű nyerges összekötőcsaphoz lehet csatlakoztatni – lásd az 5. melléklet 7. pontját. |
| --- | --- |

2.6.7.

G. osztály: nyerges vontatók a vontatójárműre felszerelt, automatikus csatlakozózárral ellátott tárcsás típusú csatlakozók, amelyeket a nyergespótkocsira felszerelt 50 mm átmérőjű nyerges összekötőcsaphoz lehet csatlakoztatni – lásd az 5. melléklet 7. pontját.

| 2.6.7.1. | G50 osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű nyerges vontatók. |
| --- | --- |

2.6.7.1.

G50 osztály: szabványos 50 mm tüske átmérőjű nyerges vontatók.

| 2.6.7.2. | G50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű nyerges vontatók. |
| --- | --- |

2.6.7.2.

G50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű nyerges vontatók.

| 2.6.8. | H. osztály: nyerges összekötőcsapok, 50 mm átmérővel, a nyerges pótkocsira szerelt eszközök, amellyel a nyerges pótkocsit lehet csatlakoztatni a vontatójármű nyeregcsatlakozásához – lásd az 5. melléklet 8. pontját: |
| --- | --- |

2.6.8.

H. osztály: nyerges összekötőcsapok, 50 mm átmérővel, a nyerges pótkocsira szerelt eszközök, amellyel a nyerges pótkocsit lehet csatlakoztatni a vontatójármű nyeregcsatlakozásához – lásd az 5. melléklet 8. pontját:

| 2.6.8.1. | H50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű nyerges összekötőcsapok. |
| --- | --- |

2.6.8.1.

H50-X osztály: nem szabványos 50 mm tüske átmérőjű nyerges összekötőcsapok.

| 2.6.9. | J. osztály: nem szabványos szerelőlapok, amelyek a nyerges vontatóknak a vontatójármű alvázkeretéhez vagy alvázához való csatlakozására szolgáló összes alkatrészt és eszközt tartalmazzák. A szerelőlapnál lehetőség nyílhat a vízszintes irányú mozgásra, azaz csúszónyereggé válhat – lásd az 5. melléklet 9. pontját. |
| --- | --- |

2.6.9.

J. osztály: nem szabványos szerelőlapok, amelyek a nyerges vontatóknak a vontatójármű alvázkeretéhez vagy alvázához való csatlakozására szolgáló összes alkatrészt és eszközt tartalmazzák. A szerelőlapnál lehetőség nyílhat a vízszintes irányú mozgásra, azaz csúszónyereggé válhat – lásd az 5. melléklet 9. pontját.

| 2.6.10. | K. osztály: szabványos, horgos csatlakozó, amelyet a megfelelő L. osztályú gyűrűs vonórúdszemmel kell használni – lásd az 5. melléklet 10. pontját. |
| --- | --- |

2.6.10.

K. osztály: szabványos, horgos csatlakozó, amelyet a megfelelő L. osztályú gyűrűs vonórúdszemmel kell használni – lásd az 5. melléklet 10. pontját.

| 2.6.11. | L. osztály: szabványos, horgos csatlakozó, amelyet a megfelelő K. osztályú gyűrűs vonórúdszemmel kell használni – lásd az 5. melléklet 4. pontját. |
| --- | --- |

2.6.11.

L. osztály: szabványos, horgos csatlakozó, amelyet a megfelelő K. osztályú gyűrűs vonórúdszemmel kell használni – lásd az 5. melléklet 4. pontját.

| 2.6.12. | S. osztály: a fenti A–L. vagy T. osztálynak meg nem felelő eszközök és alkatrészek, amelyeket például különleges nehézteher szállítására használnak vagy az egyes országok egyedi, meglévő nemzeti szabványok hatálya alá eső eszközei. |
| --- | --- |

2.6.12.

S. osztály: a fenti A–L. vagy T. osztálynak meg nem felelő eszközök és alkatrészek, amelyeket például különleges nehézteher szállítására használnak vagy az egyes országok egyedi, meglévő nemzeti szabványok hatálya alá eső eszközei.

| 2.6.13. | T. osztály: nem szabványos, nem automatikus, kimondottan vonórúd típusú csatlakozók, amelyeket csak szerszámokkal lehet leválasztani, és amelyeket tipikusan autószállítók pótkocsijainál alkalmaznak. Ezeket megfeleltetett párként hagyják jóvá. |
| --- | --- |

2.6.13.

T. osztály: nem szabványos, nem automatikus, kimondottan vonórúd típusú csatlakozók, amelyeket csak szerszámokkal lehet leválasztani, és amelyeket tipikusan autószállítók pótkocsijainál alkalmaznak. Ezeket megfeleltetett párként hagyják jóvá.

| 2.7. | Forgózsámolyok: olyan, nyerges pótkocsikra szerelt eszközök vagy alkatrészek, amelyek a nyerges vontatóval összefüggésben szabályozzák a pótkocsi pozitív kormányzását. |
| --- | --- |

2.7.

Forgózsámolyok: olyan, nyerges pótkocsikra szerelt eszközök vagy alkatrészek, amelyek a nyerges vontatóval összefüggésben szabályozzák a pótkocsi pozitív kormányzását.

| 2.8. | A távirányító rendszerek olyan eszközök és alkatrészek, amelyek lehetővé teszik a csatlakozóeszköz működtetését a gépjármű oldaláról vagy a vezetőfülkéjéből. |
| --- | --- |

2.8.

A távirányító rendszerek olyan eszközök és alkatrészek, amelyek lehetővé teszik a csatlakozóeszköz működtetését a gépjármű oldaláról vagy a vezetőfülkéjéből.

| 2.9. | A távoli kijelzők olyan eszközök és alkatrészek, amelyek a vezetőfülkében jelzik a csatlakoztatás megtörténtét és a záróeszközök zárását. |
| --- | --- |

2.9.

A távoli kijelzők olyan eszközök és alkatrészek, amelyek a vezetőfülkében jelzik a csatlakoztatás megtörténtét és a záróeszközök zárását.

| 2.10. | „Csatlakozóeszköz vagy alkatrész fajtája”: olyan eszköz vagy alkatrész, amely többek között az alábbi lényeges tekintetben nem tér el: |
| --- | --- |

2.10.

„Csatlakozóeszköz vagy alkatrész fajtája”: olyan eszköz vagy alkatrész, amely többek között az alábbi lényeges tekintetben nem tér el:

| 2.10.1. | a gyártó vagy szállító kereskedelmi neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

2.10.1.

a gyártó vagy szállító kereskedelmi neve vagy védjegye;

| 2.10.2. | a csatlakozásnak a 2.6. pontban meghatározott besorolása; |
| --- | --- |

2.10.2.

a csatlakozásnak a 2.6. pontban meghatározott besorolása;

| 2.10.3. | a külalak, főbb méretek vagy a kialakítás alapvető eltérései, beleértve az alkalmazott anyagokat; és |
| --- | --- |

2.10.3.

a külalak, főbb méretek vagy a kialakítás alapvető eltérései, beleértve az alkalmazott anyagokat; és

| 2.10.4. | a 2.11. pontban meghatározott D, Dc, S, V és U jellemző értékek. |
| --- | --- |

2.10.4.

a 2.11. pontban meghatározott D, Dc, S, V és U jellemző értékek.

| 2.11. | A D, Dc, S, V és U jellemző értékek definíciója vagy meghatározása a következő: |
| --- | --- |

2.11.

A D, Dc, S, V és U jellemző értékek definíciója vagy meghatározása a következő:

| 2.11.1. | A D vagy Dc érték a vontatójárműben és a pótkocsiban ható vízszintes erők elméleti referenciaértéke, ezt alkalmazzák a dinamikus vizsgálatok során a horizontális terhelés alapjául.
  A ráhelyezett függőleges teher hordására nem kialakított mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek esetén az érték:





  A 2.13. pont szerint meghatározott középtengelyes pótkocsik mechanikai csatlakozóeszközei és alkatrészei esetében az érték:





  A 2.6. pontban meghatározott G. osztályú nyerges vontatók, H. osztályú nyerges összekötőcsapok és J. osztályú szerelőlapok esetén az érték:





  ahol:
  T a vontatójármű műszakilag megengedett maximális tömege tonnában. A vonatkozó esetekben ez a középtengelyes pótkocsi által gyakorolt függőleges terhelést is magában foglalja.
  R a függőleges síkban szabadon mozgó vonórúddal rendelkező pótkocsi vagy nyerges pótkocsi műszakilag megengedett maximális tömege tonnában (2).
  C a 2.13. pontban meghatározott középtengelyes pótkocsi tengelye vagy tengelyei által a talajra közvetített tömeg akkor, amikor a pótkocsit csatlakoztatták a vontatójárműhöz és a műszakilag megengedett maximális tömegre feltöltötték, tonnában kifejezve. (2) Az O1 és O2 kategóriájú középtengelyes pótkocsik (3) esetén a műszakilag megengedett maximális tömeg a vontatójármű gyártója által meghatározott tömeg.
  g a gravitáció miatti gyorsulás (feltételezzük, hogy 9,81 m/s2)
  U meghatározása a 2.11.2. pontban található.
  S meghatározása a 2.11.3. pontban található. |
| --- | --- |

2.11.1.

A D vagy Dc érték a vontatójárműben és a pótkocsiban ható vízszintes erők elméleti referenciaértéke, ezt alkalmazzák a dinamikus vizsgálatok során a horizontális terhelés alapjául.

A ráhelyezett függőleges teher hordására nem kialakított mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek esetén az érték:

Formula

A 2.13. pont szerint meghatározott középtengelyes pótkocsik mechanikai csatlakozóeszközei és alkatrészei esetében az érték:

Formula

A 2.6. pontban meghatározott G. osztályú nyerges vontatók, H. osztályú nyerges összekötőcsapok és J. osztályú szerelőlapok esetén az érték:

Formula

ahol:

T a vontatójármű műszakilag megengedett maximális tömege tonnában. A vonatkozó esetekben ez a középtengelyes pótkocsi által gyakorolt függőleges terhelést is magában foglalja.

R a függőleges síkban szabadon mozgó vonórúddal rendelkező pótkocsi vagy nyerges pótkocsi műszakilag megengedett maximális tömege tonnában (2).

C a 2.13. pontban meghatározott középtengelyes pótkocsi tengelye vagy tengelyei által a talajra közvetített tömeg akkor, amikor a pótkocsit csatlakoztatták a vontatójárműhöz és a műszakilag megengedett maximális tömegre feltöltötték, tonnában kifejezve. (2) Az O1 és O2 kategóriájú középtengelyes pótkocsik (3) esetén a műszakilag megengedett maximális tömeg a vontatójármű gyártója által meghatározott tömeg.

g a gravitáció miatti gyorsulás (feltételezzük, hogy 9,81 m/s2)

U meghatározása a 2.11.2. pontban található.

S meghatározása a 2.11.3. pontban található.

| 2.11.2. | Az U érték a műszakilag megengedett maximális tömegű nyerges pótkocsi által a nyerges vontatóra ható függőleges tömeg tonnában (2). |
| --- | --- |

2.11.2.

Az U érték a műszakilag megengedett maximális tömegű nyerges pótkocsi által a nyerges vontatóra ható függőleges tömeg tonnában (2).

| 2.11.3. | Az S érték a műszakilag megengedett maximális tömegű, a 2.13. pontjában meghatározott középtengelyes pótkocsi által statikus körülmények között a csatlakozásra ható függőleges tömeg kilogrammban (2). |
| --- | --- |

2.11.3.

Az S érték a műszakilag megengedett maximális tömegű, a 2.13. pontjában meghatározott középtengelyes pótkocsi által statikus körülmények között a csatlakozásra ható függőleges tömeg kilogrammban (2).

| 2.11.4. | A V érték a 3,5 tonnánál nagyobb műszakilag megengedett maximális tömegű középtengelyes pótkocsi által a csatlakozásra gyakorolt függőleges erő amplitúdójának elméleti referenciaértéke. A dinamikus vizsgálatok során a V értéket alkalmazzák a függőleges erők alapjául.


  (lásd az alábbi megjegyzést)

  ahol:
  a a csatlakozásnál jelentkező függőleges gyorsulás egyenértéke, a vontatójármű hátsó tengelyének felfüggesztése fajtájától függően.
  Légrugós (vagy azzal egyenértékű csillapítási jellemzőkkel rendelkező felfüggesztési rendszerek esetén)
  a = 1,8 m/s2

  Egyéb típusú felfüggesztések esetén:
  a = 2,4 m/s2

  X a pótkocsi rakterének hossza méterben (lásd az 1. ábrát)
  L a vonórúdszemének közepétől a tengelyszerkezet közepéig mért távolság méterben (lásd az 1. ábrát)

  Megjegyzés: (Ha 1,0-nál kevesebb, 1,0 értéket kell alkalmazni) |
| --- | --- |

2.11.4.

A V érték a 3,5 tonnánál nagyobb műszakilag megengedett maximális tömegű középtengelyes pótkocsi által a csatlakozásra gyakorolt függőleges erő amplitúdójának elméleti referenciaértéke. A dinamikus vizsgálatok során a V értéket alkalmazzák a függőleges erők alapjául.

Formula (lásd az alábbi megjegyzést)

ahol:

a a csatlakozásnál jelentkező függőleges gyorsulás egyenértéke, a vontatójármű hátsó tengelyének felfüggesztése fajtájától függően.

Légrugós (vagy azzal egyenértékű csillapítási jellemzőkkel rendelkező felfüggesztési rendszerek esetén)

a = 1,8 m/s2

Egyéb típusú felfüggesztések esetén:

a = 2,4 m/s2

X a pótkocsi rakterének hossza méterben (lásd az 1. ábrát)

L a vonórúdszemének közepétől a tengelyszerkezet közepéig mért távolság méterben (lásd az 1. ábrát)

Megjegyzés: (Ha 1,0-nál kevesebb, 1,0 értéket kell alkalmazni)

Formula

Image

| 2.12. | A rendelet 6. mellékletében alkalmazott jelölések és meghatározások.






  Av = | a kormányzott tengely maximális engedélyezett tengelytömege tonnában. |
| --- | --- | --- |
| C = | középtengelyes pótkocsi tömege tonnában – lásd e rendelet 2.11.1. pontját. |
| D = | D értéke kN-ban – lásd e rendelet 2.11.1. pontját. |
| Dc = | Dc értéke kN-ban középtengelyes pótkocsi esetén – lásd e rendelet 2.11.1. pontját. |
| R = | vontatott jármű tömege tonnában – lásd e rendelet 2.11.1. pontját. |
| T = | vontatójármű tömege tonnában – lásd e rendelet 2.11.1. pontját. |
| Fa = | statikus emelőerő kN-ban. |
| Fh = | a vizsgálati erő vízszintes összetevője a jármű hossztengelyében, kN-ban. |
| Fs = | a vizsgálati erő függőleges összetevője kN-ban. |
| S = | statikus függőleges tömeg kg-ban. |
| U = | a nyereg által kifejtett függőleges tömeg tonnában. |
| V = | V-érték kN-ban – lásd a rendelet 2.11.4. pontját. |
| a = | a középtengelyes pótkocsik csatlakozási pontjánál a függőleges gyorsulási egyenértékes tényező a vontatójármű hátsó tengelyének (tengelyeinek) felfüggesztése fajtájától függően – lásd a rendelet 2.11.4. pontját. |
| e = | a leszerelhető csatlakozófejek csatlakozási pontja és a rögzítési pontok függőleges síkja közötti hosszanti távolság (lásd a 20c–20f ábrákat) mm-ben. |
| f = | a leszerelhető csatlakozófejek csatalakozási pontja és a rögzítési pontok vízszintes síkja közötti függőleges távolság (lásd a 20c–20f ábrákat) mm-ben. |
| g = | a gravitáció miatti gyorsulás (feltételezzük, hogy 9,81 m/s2). |
| L = | a vonórúdszem közepe és a tengelyszerkezet közepe közötti elméleti vonórúdhosszúság méterben. |
| X = | középtengelyes pótkocsi rakterének hossza méterben. |

2.12.

A rendelet 6. mellékletében alkalmazott jelölések és meghatározások.

Av =

a kormányzott tengely maximális engedélyezett tengelytömege tonnában.

C =

középtengelyes pótkocsi tömege tonnában – lásd e rendelet 2.11.1. pontját.

D =

D értéke kN-ban – lásd e rendelet 2.11.1. pontját.

Dc =

Dc értéke kN-ban középtengelyes pótkocsi esetén – lásd e rendelet 2.11.1. pontját.

R =

vontatott jármű tömege tonnában – lásd e rendelet 2.11.1. pontját.

T =

vontatójármű tömege tonnában – lásd e rendelet 2.11.1. pontját.

Fa =

statikus emelőerő kN-ban.

Fh =

a vizsgálati erő vízszintes összetevője a jármű hossztengelyében, kN-ban.

Fs =

a vizsgálati erő függőleges összetevője kN-ban.

S =

statikus függőleges tömeg kg-ban.

U =

a nyereg által kifejtett függőleges tömeg tonnában.

V =

V-érték kN-ban – lásd a rendelet 2.11.4. pontját.

a =

a középtengelyes pótkocsik csatlakozási pontjánál a függőleges gyorsulási egyenértékes tényező a vontatójármű hátsó tengelyének (tengelyeinek) felfüggesztése fajtájától függően – lásd a rendelet 2.11.4. pontját.

e =

a leszerelhető csatlakozófejek csatlakozási pontja és a rögzítési pontok függőleges síkja közötti hosszanti távolság (lásd a 20c–20f ábrákat) mm-ben.

f =

a leszerelhető csatlakozófejek csatalakozási pontja és a rögzítési pontok vízszintes síkja közötti függőleges távolság (lásd a 20c–20f ábrákat) mm-ben.

g =

a gravitáció miatti gyorsulás (feltételezzük, hogy 9,81 m/s2).

L =

a vonórúdszem közepe és a tengelyszerkezet közepe közötti elméleti vonórúdhosszúság méterben.

X =

középtengelyes pótkocsi rakterének hossza méterben.

Indexek:

| O = | maximális vizsgálati erő |
| --- | --- |
| U = | minimális vizsgálati erő |
| a = | statikus erő |
| h = | vízszintes |
| p = | pulzáló |
| res = | eredő |
| s = | függőleges |
| w = | változó erő |

O =

maximális vizsgálati erő

U =

minimális vizsgálati erő

a =

statikus erő

h =

vízszintes

p =

pulzáló

res =

eredő

s =

függőleges

w =

változó erő

| 2.13. | „Középtengelyes pótkocsi”: olyan vonórúddal rendelkező pótkocsi, amely függőleges síkban nem tud a pótkocsitól függetlenül mozogni, és tengelye vagy tengelyei egyenletes rakodás esetén a pótkocsi gravitációs központjához közel helyezkedik/helyezkednek el. A vontatójármű csatlakozójára kifejtett függőleges terhelés nem haladhatja meg a pótkocsi maximális tömegének 10 %-a vagy 1 000 kg közül az alacsonyabb értéket.
  A középtengelyes pótkocsi maximális tömege a vontatójárműhöz csatlakoztatott és a műszakilag megengedhető maximális tömeggel megrakott pótkocsi tengelye vagy tengelyei által a talajra kifejtett teljes tömeg (4). |
| --- | --- |

2.13.

„Középtengelyes pótkocsi”: olyan vonórúddal rendelkező pótkocsi, amely függőleges síkban nem tud a pótkocsitól függetlenül mozogni, és tengelye vagy tengelyei egyenletes rakodás esetén a pótkocsi gravitációs központjához közel helyezkedik/helyezkednek el. A vontatójármű csatlakozójára kifejtett függőleges terhelés nem haladhatja meg a pótkocsi maximális tömegének 10 %-a vagy 1 000 kg közül az alacsonyabb értéket.

A középtengelyes pótkocsi maximális tömege a vontatójárműhöz csatlakoztatott és a műszakilag megengedhető maximális tömeggel megrakott pótkocsi tengelye vagy tengelyei által a talajra kifejtett teljes tömeg (4).

| 2.14. | „Pozitív mechanikai csatolás”: az eszköz és alkatrészeinek kialakítása és geometriája olyan, hogy az nem nyílik vagy oldódik ki a szokásos használat vagy vizsgálat során rá ható bármilyen erő vagy erőösszetevők hatása alatt. |
| --- | --- |

2.14.

„Pozitív mechanikai csatolás”: az eszköz és alkatrészeinek kialakítása és geometriája olyan, hogy az nem nyílik vagy oldódik ki a szokásos használat vagy vizsgálat során rá ható bármilyen erő vagy erőösszetevők hatása alatt.

| 2.15. | „Gépjárműfajta”: olyan gépjárművek, amelyek nem térnek el olyan lényeges vonatkozásokban, mint a szerkezet, a méretek, az alak és az anyagok a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész rögzítésének területén. Ez vonatkozik a vontató és a vontatott járműre egyaránt. |
| --- | --- |

2.15.

„Gépjárműfajta”: olyan gépjárművek, amelyek nem térnek el olyan lényeges vonatkozásokban, mint a szerkezet, a méretek, az alak és az anyagok a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész rögzítésének területén. Ez vonatkozik a vontató és a vontatott járműre egyaránt.

3.   ENGEDÉLYKÉRELEM

| 3.1. | Az engedélykérelmet a kereskedelmi név vagy védjegy birtokosa, illetve megfelelően akkreditált képviselője köteles benyújtani. |
| --- | --- |

3.1.

Az engedélykérelmet a kereskedelmi név vagy védjegy birtokosa, illetve megfelelően akkreditált képviselője köteles benyújtani.

| 3.2. | Az egyes mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrészfajták esetében a kérelmet a következő információval kell kiegészíteni, például az 1. mellékletben megadott határozati nyomtatvány útján: |
| --- | --- |

3.2.

Az egyes mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrészfajták esetében a kérelmet a következő információval kell kiegészíteni, például az 1. mellékletben megadott határozati nyomtatvány útján:

| 3.2.1. | a csatlakozóeszközre vagy alkatrészre elhelyezendő gyártói vagy szállítói kereskedelmi nevek vagy védjegyek részletei; |
| --- | --- |

3.2.1.

a csatlakozóeszközre vagy alkatrészre elhelyezendő gyártói vagy szállítói kereskedelmi nevek vagy védjegyek részletei;

| 3.2.2. | három sorozat, az eszköz vagy alkatrész meghatározásához elégséges részletezettségű tervrajz, amely meghatározza a gépjárművön való elhelyezés módját; a rajzokon fel kell tüntetni az engedélyszám és az egyéb, a (7) bekezdésben megadott jelölések elhelyezését és az ezeknek biztosított helyet; |
| --- | --- |

3.2.2.

három sorozat, az eszköz vagy alkatrész meghatározásához elégséges részletezettségű tervrajz, amely meghatározza a gépjárművön való elhelyezés módját; a rajzokon fel kell tüntetni az engedélyszám és az egyéb, a (7) bekezdésben megadott jelölések elhelyezését és az ezeknek biztosított helyet;

| 3.2.3. | a D, Dc, S, V és U értékekre vonatkozó nyilatkozatot a vonatkozó, és a 2.11. pontban meghatározott esetben.
  Az A. osztályú vonószerelvény-tartórudak esetén nyilatkozni kell a maximális megengedett vontatójármű és pótkocsi tömegről és a vontatófejre kifejtethető maximális engedélyezett statikus függőleges terhelésről a vontatójármű gyártójának tájékoztatása szerint; |
| --- | --- |

3.2.3.

a D, Dc, S, V és U értékekre vonatkozó nyilatkozatot a vonatkozó, és a 2.11. pontban meghatározott esetben.

Az A. osztályú vonószerelvény-tartórudak esetén nyilatkozni kell a maximális megengedett vontatójármű és pótkocsi tömegről és a vontatófejre kifejtethető maximális engedélyezett statikus függőleges terhelésről a vontatójármű gyártójának tájékoztatása szerint;

| 3.2.3.1. | a jellemző értékeknek legalább egyenlőnek kell lenniük a maximális engedélyezett vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegre vonatkozó értékekkel; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

a jellemző értékeknek legalább egyenlőnek kell lenniük a maximális engedélyezett vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegre vonatkozó értékekkel;

| 3.2.4. | az eszköz vagy alkatrész részletes műszaki leírása, különösen a fajta és a felhasznált anyagok megjelölésével; |
| --- | --- |

3.2.4.

az eszköz vagy alkatrész részletes műszaki leírása, különösen a fajta és a felhasznált anyagok megjelölésével;

| 3.2.5. | az azon járművekre vonatkozó korlátozások, amelyekre a csatlakozó felszerelhető – lásd az 1. melléklet 12. pontját és az 5. melléklet 3.4. pontját; |
| --- | --- |

3.2.5.

az azon járművekre vonatkozó korlátozások, amelyekre a csatlakozó felszerelhető – lásd az 1. melléklet 12. pontját és az 5. melléklet 3.4. pontját;

| 3.2.6. | egy minta, továbbá a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat által kért további minták; |
| --- | --- |

3.2.6.

egy minta, továbbá a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat által kért további minták;

| 3.2.7. | minden mintát teljes, végleges felületkezeléssel kell ellátni. Ha az utolsó réteg festék vagy epoxipor-bevonat, ezt el kell hagyni; |
| --- | --- |

3.2.7.

minden mintát teljes, végleges felületkezeléssel kell ellátni. Ha az utolsó réteg festék vagy epoxipor-bevonat, ezt el kell hagyni;

| 3.2.8. | konkrét gépjárműfajtához kialakított mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész esetén az eszköz vagy alkatrész gyártója köteles a gépjármű gyártója által megadott felszerelési adatokat is benyújtani. Az engedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat kérheti a fajtára jellemző reprezentatív gépjármű benyújtását is. |
| --- | --- |

3.2.8.

konkrét gépjárműfajtához kialakított mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész esetén az eszköz vagy alkatrész gyártója köteles a gépjármű gyártója által megadott felszerelési adatokat is benyújtani. Az engedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat kérheti a fajtára jellemző reprezentatív gépjármű benyújtását is.

4.   MECHANIKAI CSATLAKOZÓESZKÖZÖK ÉS ALKATRÉSZEK ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSAI

| 4.1. | Mindegyik mintának meg kell felelnie az 5. és 6. mellékletben meghatározott méret- és erősség specifikációknak. A 6. mellékletben meghatározott vizsgálatokat követően nem lehet semmilyen repedés, törés vagy túlzott tartós alakváltozás, ami hátrányosan befolyásolná az eszköz vagy alkatrész kielégítő működését. |
| --- | --- |

4.1.

Mindegyik mintának meg kell felelnie az 5. és 6. mellékletben meghatározott méret- és erősség specifikációknak. A 6. mellékletben meghatározott vizsgálatokat követően nem lehet semmilyen repedés, törés vagy túlzott tartós alakváltozás, ami hátrányosan befolyásolná az eszköz vagy alkatrész kielégítő működését.

| 4.2. | A mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész összes olyan alkatrészét, amelynek meghibásodása a vontatójármű és a pótkocsi szétválását eredményezheti, acélból kell készíteni. Egyéb anyagokat is lehet használni, feltéve hogy a gyártó a rendeletet alkalmazó szerződő fél típusengedélyezési hatósága vagy műszaki szolgálata számára kielégítően demonstrálta annak egyenértékűségét. |
| --- | --- |

4.2.

A mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész összes olyan alkatrészét, amelynek meghibásodása a vontatójármű és a pótkocsi szétválását eredményezheti, acélból kell készíteni. Egyéb anyagokat is lehet használni, feltéve hogy a gyártó a rendeletet alkalmazó szerződő fél típusengedélyezési hatósága vagy műszaki szolgálata számára kielégítően demonstrálta annak egyenértékűségét.

| 4.3. | A mechanikai csatlakozó eszközök és alkatrészek üzemeltetése legyen biztonságos, a csatlakoztatás és kioldás legyen megoldható egy személlyel szerszámok használata nélkül. A T. osztályú csatlakozások kivételével a 3,5 tonnánál nagyobb maximális műszakilag engedélyezett tömegű pótkocsik csatlakoztatásához csak az automatikus csatlakoztatást lehetővé tévő eszközök engedélyezettek. |
| --- | --- |

4.3.

A mechanikai csatlakozó eszközök és alkatrészek üzemeltetése legyen biztonságos, a csatlakoztatás és kioldás legyen megoldható egy személlyel szerszámok használata nélkül. A T. osztályú csatlakozások kivételével a 3,5 tonnánál nagyobb maximális műszakilag engedélyezett tömegű pótkocsik csatlakoztatásához csak az automatikus csatlakoztatást lehetővé tévő eszközök engedélyezettek.

| 4.4. | A mechanikai csatlakozóeszközöket és alkatrészeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a szokásos használatban és helyes karbantartás, valamint a kopórészek cseréje mellett kielégítő módon működjenek tovább, és megőrizzék a rendeletben előírt jellemzőket. |
| --- | --- |

4.4.

A mechanikai csatlakozóeszközöket és alkatrészeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a szokásos használatban és helyes karbantartás, valamint a kopórészek cseréje mellett kielégítő módon működjenek tovább, és megőrizzék a rendeletben előírt jellemzőket.

| 4.5. | Amennyiben az 5. melléklet nem támaszt további követelményeket, minden mechanikai csatlakozóeszközt és alkatrészt úgy kell megtervezni, hogy az pozitív mechanikai zárást biztosítson, és csukott állapotban legalább egy további pozitív mechanikai zárással zárjon. Ettől eltérően lehet az eszköz egységét biztosító két vagy több külön intézkedés, de ezek mindegyikét pozitív mechanikai zárásra kell kialakítani, valamint a 6. mellékletben szereplő bármely követelmény szerint egyedileg meg kell vizsgálni. A pozitív mechanikai zárás meghatározása a 2.14. pontban található.
  Rugóerőt csak az eszköz zárására, valamint a rázkódás azon hatásainak megelőzésére lehet alkalmazni, amelyek miatt az eszköz olyan pozícióba kerülne, amelyben kinyílhat vagy kioldódhat.
  Egy rugó meghibásodása vagy kihagyása nem teheti lehetővé az egész eszköz kinyílását vagy kioldódását. |
| --- | --- |

4.5.

Amennyiben az 5. melléklet nem támaszt további követelményeket, minden mechanikai csatlakozóeszközt és alkatrészt úgy kell megtervezni, hogy az pozitív mechanikai zárást biztosítson, és csukott állapotban legalább egy további pozitív mechanikai zárással zárjon. Ettől eltérően lehet az eszköz egységét biztosító két vagy több külön intézkedés, de ezek mindegyikét pozitív mechanikai zárásra kell kialakítani, valamint a 6. mellékletben szereplő bármely követelmény szerint egyedileg meg kell vizsgálni. A pozitív mechanikai zárás meghatározása a 2.14. pontban található.

Rugóerőt csak az eszköz zárására, valamint a rázkódás azon hatásainak megelőzésére lehet alkalmazni, amelyek miatt az eszköz olyan pozícióba kerülne, amelyben kinyílhat vagy kioldódhat.

Egy rugó meghibásodása vagy kihagyása nem teheti lehetővé az egész eszköz kinyílását vagy kioldódását.

| 4.6. | Minden eszközt és alkatrészt olyan üzembe helyezési és üzemeltetési utasítással kell ellátni, amely elégséges tájékoztatást ad bármely hozzáértő személynek ahhoz, hogy a járműre helyesen felszerelje és rendeltetésszerűen működtesse – lásd még a 7. mellékletet. Az utasításokat legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben az eszközt vagy alkatrészt értékesítésre felkínálják. A gépjárműgyártó vagy karosszéria-gyártó által felszerelt eredeti berendezésekhez szállított eszközök és alkatrészek esetén el lehet tekinteni az üzembe helyezési utasítástól, de a gépjármű vagy a karosszéria gyártója felel annak biztosításáért, hogy a gépjármű üzemeltetője megkapja a csatlakozóeszköz vagy alkatrész helyes üzemeltetéséhez szükséges utasításokat. |
| --- | --- |

4.6.

Minden eszközt és alkatrészt olyan üzembe helyezési és üzemeltetési utasítással kell ellátni, amely elégséges tájékoztatást ad bármely hozzáértő személynek ahhoz, hogy a járműre helyesen felszerelje és rendeltetésszerűen működtesse – lásd még a 7. mellékletet. Az utasításokat legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben az eszközt vagy alkatrészt értékesítésre felkínálják. A gépjárműgyártó vagy karosszéria-gyártó által felszerelt eredeti berendezésekhez szállított eszközök és alkatrészek esetén el lehet tekinteni az üzembe helyezési utasítástól, de a gépjármű vagy a karosszéria gyártója felel annak biztosításáért, hogy a gépjármű üzemeltetője megkapja a csatlakozóeszköz vagy alkatrész helyes üzemeltetéséhez szükséges utasításokat.

| 4.7. | Az A., illetve S. osztályú eszközök és alkatrészek esetében a vonatkozó esetben, amennyiben azokat 3,5 tonnát meg nem haladó maximális engedélyezett tömegű pótkocsiknál alkalmazzák, és azokat a gépkocsi gyártójához semmilyen módon nem kapcsolódó gyártó állítja elő, abban az esetben, ha az eszközöket és alkatrészeket a másodlagos piacon utólagos felszerelésre készítik, a csatlakozás magasságát és egyéb felszerelési jellemzőit a típusengedélyező hatóságnak vagy műszaki szolgálatnak minden esetben ellenőriznie kell a 7. melléklet (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

4.7.

Az A., illetve S. osztályú eszközök és alkatrészek esetében a vonatkozó esetben, amennyiben azokat 3,5 tonnát meg nem haladó maximális engedélyezett tömegű pótkocsiknál alkalmazzák, és azokat a gépkocsi gyártójához semmilyen módon nem kapcsolódó gyártó állítja elő, abban az esetben, ha az eszközöket és alkatrészeket a másodlagos piacon utólagos felszerelésre készítik, a csatlakozás magasságát és egyéb felszerelési jellemzőit a típusengedélyező hatóságnak vagy műszaki szolgálatnak minden esetben ellenőriznie kell a 7. melléklet (1) bekezdésének megfelelően.

| 4.8. | A nagy terhelésű és egyéb nem szabványos csatlakozóeszközök és alkatrészek az S. és T. osztály esetében az 5., 6. és 7. mellékletben szereplő, a legközelebbi szabványos vagy nem szabványos eszközre vagy alkatrészre vonatkozó követelményeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.8.

A nagy terhelésű és egyéb nem szabványos csatlakozóeszközök és alkatrészek az S. és T. osztály esetében az 5., 6. és 7. mellékletben szereplő, a legközelebbi szabványos vagy nem szabványos eszközre vagy alkatrészre vonatkozó követelményeket kell alkalmazni.

5.   MECHANIKAI CSATLAKOZÓESZKÖZZEL VAGY ALKATRÉSSZEL FELSZERELT GÉPJÁRMŰ ENGEDÉLYKÉRELME

| 5.1. | Abban az esetben, ha egy gépjárműgyártó kéri mechanikai csatlakozóeszközzel vagy alkatrésszel felszerelt gépjármű engedélyezését, vagy e gépjármű bármilyen fajta pótkocsi vontatására való használatát engedélyezi, a mechanikai csatlakozó eszköz vagy alkatrész lehetséges típusengedélyezését jóhiszeműen kérő kérelmező vagy valamely szerződő fél típusengedélyezési hatóságnak vagy műszaki szolgálatának kérésére a gépjárműgyártó köteles az érdeklődő hatóság vagy műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátani az alábbi 5.3. pontban meghatározott információt, amely lehetővé teszi a csatlakozóeszköz vagy alkatrész gyártója számára az adott gépjárműhöz való mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész helyes megtervezését és legyártását. A mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész lehetséges típusengedélyezését jóhiszeműen kérő kérelmező kérésére a típusengedélyező hatóság birtokában lévő 5.3. pont szerinti információt ki kell adni a kérelmezőnek. |
| --- | --- |

5.1.

Abban az esetben, ha egy gépjárműgyártó kéri mechanikai csatlakozóeszközzel vagy alkatrésszel felszerelt gépjármű engedélyezését, vagy e gépjármű bármilyen fajta pótkocsi vontatására való használatát engedélyezi, a mechanikai csatlakozó eszköz vagy alkatrész lehetséges típusengedélyezését jóhiszeműen kérő kérelmező vagy valamely szerződő fél típusengedélyezési hatóságnak vagy műszaki szolgálatának kérésére a gépjárműgyártó köteles az érdeklődő hatóság vagy műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátani az alábbi 5.3. pontban meghatározott információt, amely lehetővé teszi a csatlakozóeszköz vagy alkatrész gyártója számára az adott gépjárműhöz való mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész helyes megtervezését és legyártását. A mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész lehetséges típusengedélyezését jóhiszeműen kérő kérelmező kérésére a típusengedélyező hatóság birtokában lévő 5.3. pont szerinti információt ki kell adni a kérelmezőnek.

| 5.2. | A gépjárműtípus mechanikai csatlakozóeszközzel vagy alkatrésszel való felszerelésére vonatkozó engedélyezésének kérelmét a gépjármű gyártója vagy meghatalmazott képviselője köteles benyújtani. |
| --- | --- |

5.2.

A gépjárműtípus mechanikai csatlakozóeszközzel vagy alkatrésszel való felszerelésére vonatkozó engedélyezésének kérelmét a gépjármű gyártója vagy meghatalmazott képviselője köteles benyújtani.

| 5.3. | Ehhez az alábbi információkat kell csatolni, hogy a típusengedélyező hatóság kitölthesse a 2. mellékletben szereplő határozati nyomtatványt. |
| --- | --- |

5.3.

Ehhez az alábbi információkat kell csatolni, hogy a típusengedélyező hatóság kitölthesse a 2. mellékletben szereplő határozati nyomtatványt.

| 5.3.1. | a gépjárműtípus és a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész részletes leírása, továbbá a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat kérésére az eszköz vagy alkatrész engedély nyomtatványának másolata; |
| --- | --- |

5.3.1.

a gépjárműtípus és a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész részletes leírása, továbbá a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat kérésére az eszköz vagy alkatrész engedély nyomtatványának másolata;

| 5.3.2. | az információban továbbá szerepelnie kell a következőknek: a vontató és a vontatott járművek maximális engedélyezett tömege, a vontatójármű maximális engedélyezett tömegének a tengelyek között megoszlása, a maximális megengedett tengelyterhelés, a vontatójármű hátuljára kifejthető maximális engedélyezett függőleges terhelés, továbbá a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész vontatójárműhöz való biztonságos rögzítéséhez szükséges eszköz vagy alkatrész, és az esetleges további erősítő lemezek, támaszok felszerelési pontjaira vonatkozó részletes adatok, illetve rajzok; |
| --- | --- |

5.3.2.

az információban továbbá szerepelnie kell a következőknek: a vontató és a vontatott járművek maximális engedélyezett tömege, a vontatójármű maximális engedélyezett tömegének a tengelyek között megoszlása, a maximális megengedett tengelyterhelés, a vontatójármű hátuljára kifejthető maximális engedélyezett függőleges terhelés, továbbá a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész vontatójárműhöz való biztonságos rögzítéséhez szükséges eszköz vagy alkatrész, és az esetleges további erősítő lemezek, támaszok felszerelési pontjaira vonatkozó részletes adatok, illetve rajzok;

| 5.3.2.1. | az a rakodási állapot, amelynél az M1 kategóriába tartozó járművek vonógömbjének magasságát mérni kell – lásd 7. melléklet 1. függelékének 2. pontját; |
| --- | --- |

5.3.2.1.

az a rakodási állapot, amelynél az M1 kategóriába tartozó járművek vonógömbjének magasságát mérni kell – lásd 7. melléklet 1. függelékének 2. pontját;

| 5.3.3. | sorozatrajz, amely eléggé részletes az eszköz vagy alkatrész azonosításához, és meghatározza a járműre való felszerelésének módját; a rajzokon szerepelnie kell az engedélyszám és a (7) bekezdésben megadott egyéb jelölések elhelyezésének és az azoknak biztosított helynek; |
| --- | --- |

5.3.3.

sorozatrajz, amely eléggé részletes az eszköz vagy alkatrész azonosításához, és meghatározza a járműre való felszerelésének módját; a rajzokon szerepelnie kell az engedélyszám és a (7) bekezdésben megadott egyéb jelölések elhelyezésének és az azoknak biztosított helynek;

| 5.3.4. | az eszköz vagy alkatrész részletes műszaki leírása, különösen a típus és felhasznált anyagok megjelölésével; |
| --- | --- |

5.3.4.

az eszköz vagy alkatrész részletes műszaki leírása, különösen a típus és felhasznált anyagok megjelölésével;

| 5.3.5. | a D, Dc, S, V és U értékekre vonatkozó nyilatkozat a vonatkozó és a 2.11. pontban meghatározott esetben; |
| --- | --- |

5.3.5.

a D, Dc, S, V és U értékekre vonatkozó nyilatkozat a vonatkozó és a 2.11. pontban meghatározott esetben;

| 5.3.5.1. | a jellemző értékeknek legalább egyenlőnek kell lenniük a maximális engedélyezett vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegére vonatkozó értékekkel; |
| --- | --- |

5.3.5.1.

a jellemző értékeknek legalább egyenlőnek kell lenniük a maximális engedélyezett vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegére vonatkozó értékekkel;

| 5.3.6. | azt a gépjárműtípust reprezentáló gépjárművet, amely engedélyezendő, és amelyre a mechanikai csatlakozóeszközök felszerelendők, be kell nyújtani a típusengedélyező hatóságnak vagy műszaki szolgálatnak, amely az eszközből vagy alkatrészből további mintákat kérhet; |
| --- | --- |

5.3.6.

azt a gépjárműtípust reprezentáló gépjárművet, amely engedélyezendő, és amelyre a mechanikai csatlakozóeszközök felszerelendők, be kell nyújtani a típusengedélyező hatóságnak vagy műszaki szolgálatnak, amely az eszközből vagy alkatrészből további mintákat kérhet;

| 5.3.7. | elfogadható az adott típusnak megfelelő alkatrészek összességét nem tartalmazó gépjármű, feltéve hogy a kérelmező a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat számára kielégítő módon be tudja mutatni, hogy az alkatrészek hiánya nem befolyásolja a vizsgálat eredményeit a rendelet előírásai szerint. |
| --- | --- |

5.3.7.

elfogadható az adott típusnak megfelelő alkatrészek összességét nem tartalmazó gépjármű, feltéve hogy a kérelmező a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat számára kielégítő módon be tudja mutatni, hogy az alkatrészek hiánya nem befolyásolja a vizsgálat eredményeit a rendelet előírásai szerint.

6.   MECHANIKAI CSATLAKOZÓESZKÖZZEL VAGY ALKATRÉSSZEL FELSZERELT JÁRMŰVEK ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEI

| 6.1. | A járműre felszerelt mechanikai csatlakozóeszközt vagy alkatrészt a rendelet (3) és (4) bekezdésének, valamint 5. és 6. mellékletének előírásai szerint engedélyeztetni kell. |
| --- | --- |

6.1.

A járműre felszerelt mechanikai csatlakozóeszközt vagy alkatrészt a rendelet (3) és (4) bekezdésének, valamint 5. és 6. mellékletének előírásai szerint engedélyeztetni kell.

| 6.2. | A mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész üzembe helyezésének meg kell felelnie a rendelet 7. mellékletében szereplő követelményeknek. |
| --- | --- |

6.2.

A mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész üzembe helyezésének meg kell felelnie a rendelet 7. mellékletében szereplő követelményeknek.

| 6.3. | A csatlakozóeszköz vagy alkatrész használatához használati utasítást kell biztosítani, amely tartalmazza az adott típusú csatlakozóeszközhöz vagy alkatrészhez általában fűződő utasításoktól eltérő esetleges különleges használati utasításokat, valamint a különböző üzemmódok szerinti csatlakoztatásra és kioldásra vonatkozó utasításokat, például a vontató és vontatott járművek közötti különféle szögben való csatlakoztatás esetén. Mindegyik járműhöz mellékelni kell e használati utasítást, amelyet legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben a járművet értékesítésre kínálják. |
| --- | --- |

6.3.

A csatlakozóeszköz vagy alkatrész használatához használati utasítást kell biztosítani, amely tartalmazza az adott típusú csatlakozóeszközhöz vagy alkatrészhez általában fűződő utasításoktól eltérő esetleges különleges használati utasításokat, valamint a különböző üzemmódok szerinti csatlakoztatásra és kioldásra vonatkozó utasításokat, például a vontató és vontatott járművek közötti különféle szögben való csatlakoztatás esetén. Mindegyik járműhöz mellékelni kell e használati utasítást, amelyet legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben a járművet értékesítésre kínálják.

7.   JELÖLÉSEK

| 7.1. | Az engedélyezésre benyújtott mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek típusain fel kell tüntetni a gyártó, szállító vagy kérelmező kereskedelmi nevét vagy védjegyét. |
| --- | --- |

7.1.

Az engedélyezésre benyújtott mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek típusain fel kell tüntetni a gyártó, szállító vagy kérelmező kereskedelmi nevét vagy védjegyét.

| 7.2. | A 8.5. pontban említett és a 3. mellékletben bemutatott engedélyjel felhelyezéséhez elég nagy helyet kell biztosítani, és ezt a helyet meg kell jelölni a 3.2.2. pontban hivatkozott rajzokon. |
| --- | --- |

7.2.

A 8.5. pontban említett és a 3. mellékletben bemutatott engedélyjel felhelyezéséhez elég nagy helyet kell biztosítani, és ezt a helyet meg kell jelölni a 3.2.2. pontban hivatkozott rajzokon.

| 7.3. | A 7.2. és 8.5. pontban hivatkozott engedélyjel mellett fel kell tüntetni a csatlakozó 2.6. pontban meghatározott osztályát, valamint a 2.11. pontban meghatározott és a 4. mellékletben bemutatott vonatkozó jellemző értékeket a mechanikai csatlakozóeszközön vagy alkatrészen. E jelölések helyét fel kell tüntetni a 3.2.2. pontban említett rajzokon.
  A jellemző értékeket nem szükséges feltüntetni olyan esetekben, amelyben a rendeletben megadott osztályozás meghatározza az értéket, például az A50-1–A50-5 osztályban. |
| --- | --- |

7.3.

A 7.2. és 8.5. pontban hivatkozott engedélyjel mellett fel kell tüntetni a csatlakozó 2.6. pontban meghatározott osztályát, valamint a 2.11. pontban meghatározott és a 4. mellékletben bemutatott vonatkozó jellemző értékeket a mechanikai csatlakozóeszközön vagy alkatrészen. E jelölések helyét fel kell tüntetni a 3.2.2. pontban említett rajzokon.

A jellemző értékeket nem szükséges feltüntetni olyan esetekben, amelyben a rendeletben megadott osztályozás meghatározza az értéket, például az A50-1–A50-5 osztályban.

| 7.4. | Abban az esetben, ha a mechanikai csatlakozóeszközt vagy alkatrészt azonos csatlakozó vagy eszközosztályon belül alternatív jellemző értékekkel engedélyezik, az eszközön vagy alkatrészen legfeljebb két alternatívát kell feltüntetni. |
| --- | --- |

7.4.

Abban az esetben, ha a mechanikai csatlakozóeszközt vagy alkatrészt azonos csatlakozó vagy eszközosztályon belül alternatív jellemző értékekkel engedélyezik, az eszközön vagy alkatrészen legfeljebb két alternatívát kell feltüntetni.

| 7.5. | Ha a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész alkalmazásának bármilyen korlátja van, például ha forgózsámolyokkal nem használható, a korlátozást fel kell tüntetni az eszközön vagy alkatrészen. |
| --- | --- |

7.5.

Ha a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész alkalmazásának bármilyen korlátja van, például ha forgózsámolyokkal nem használható, a korlátozást fel kell tüntetni az eszközön vagy alkatrészen.

| 7.6. | Minden jelölésnek tartósnak és akkor is láthatónak kell lennie, amikor az eszközt vagy alkatrészt felszerelik a járműre. |
| --- | --- |

7.6.

Minden jelölésnek tartósnak és akkor is láthatónak kell lennie, amikor az eszközt vagy alkatrészt felszerelik a járműre.

8.   ENGEDÉLY

| 8.1. | Ha a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész típusának mintája (mintái) megfelel(nek) a rendelet követelményeinek, az engedély kiadható, feltéve hogy a (10) bekezdés előírásai kielégítő módon teljesülnek. |
| --- | --- |

8.1.

Ha a mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész típusának mintája (mintái) megfelel(nek) a rendelet követelményeinek, az engedély kiadható, feltéve hogy a (10) bekezdés előírásai kielégítő módon teljesülnek.

| 8.2. | Minden engedélyezett típushoz engedélyszámot kell hozzárendelni. A szám első két számjegye jelöli az engedély kibocsátásának idején a rendelet legutóbbi jelentős technikai módosításait tartalmazó módosítás sorozatát. Adott szerződő fél nem adhatja ugyanazt a számot a rendeletben hivatkozott más típusú eszköznek vagy alkatrésznek. |
| --- | --- |

8.2.

Minden engedélyezett típushoz engedélyszámot kell hozzárendelni. A szám első két számjegye jelöli az engedély kibocsátásának idején a rendelet legutóbbi jelentős technikai módosításait tartalmazó módosítás sorozatát. Adott szerződő fél nem adhatja ugyanazt a számot a rendeletben hivatkozott más típusú eszköznek vagy alkatrésznek.

| 8.3. | A rendeletet alkalmazó, az 1958. évi megállapodást aláíró feleket a rendelet 1. mellékletében vagy 2. mellékletében szereplő modellnek megfelelő határozat útján tájékoztatni kell az adott mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrésztípussal kapcsolatos engedélyezésről, engedély meghosszabbításáról, engedély megtagadásáról vagy visszavonásáról, vagy a gyártás végleges befejezéséről. |
| --- | --- |

8.3.

A rendeletet alkalmazó, az 1958. évi megállapodást aláíró feleket a rendelet 1. mellékletében vagy 2. mellékletében szereplő modellnek megfelelő határozat útján tájékoztatni kell az adott mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrésztípussal kapcsolatos engedélyezésről, engedély meghosszabbításáról, engedély megtagadásáról vagy visszavonásáról, vagy a gyártás végleges befejezéséről.

| 8.4. | A 7.1. pontban előírt jelölésen kívül a rendelet értelmében engedélyezett minden mechanikai csatlakozóeszközön vagy alkatrészen a 7.2. pontban megjelölt helyen el kell helyezni a 8.5. pontban leírt engedélyjelet. |
| --- | --- |

8.4.

A 7.1. pontban előírt jelölésen kívül a rendelet értelmében engedélyezett minden mechanikai csatlakozóeszközön vagy alkatrészen a 7.2. pontban megjelölt helyen el kell helyezni a 8.5. pontban leírt engedélyjelet.

| 8.5. | Az engedélyjel nemzetközi jelzés, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

8.5.

Az engedélyjel nemzetközi jelzés, amely a következőkből áll:

| 8.5.1. | egy „E” betűt körülvevő kör, amelyben szerepel az engedélyt megadó ország azonosítószáma (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

egy „E” betűt körülvevő kör, amelyben szerepel az engedélyt megadó ország azonosítószáma (5);

| 8.5.2. | a 8.2. pontban előírt engedélyszám; |
| --- | --- |

8.5.2.

a 8.2. pontban előírt engedélyszám;

| 8.5.3. | az engedélyjel és -szám elrendezése a 3. mellékletben látható példa szerinti. |
| --- | --- |

8.5.3.

az engedélyjel és -szám elrendezése a 3. mellékletben látható példa szerinti.

9.   A MECHANIKAI CSATLAKOZÓESZKÖZ VAGY ALKATRÉSZ VAGY A JÁRMŰ MÓDOSÍTÁSAI, ENGEDÉLY MEGHOSSZABBÍTÁSA

| 9.1. | Mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész, vagy a jármű típusának 2.10. pontban meghatározottak szerinti módosításáról értesíteni kell az engedélyt kiadó típusengedélyező hatóságot vagy műszaki szolgálatot. Ekkor a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat: |
| --- | --- |

9.1.

Mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrész, vagy a jármű típusának 2.10. pontban meghatározottak szerinti módosításáról értesíteni kell az engedélyt kiadó típusengedélyező hatóságot vagy műszaki szolgálatot. Ekkor a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat:

| 9.1.1. | vagy úgy véli, hogy a módosítások valószínűleg nem járnak értékelhető hátrányos hatással, és az eszköz, alkatrész vagy jármű továbbra is mindenképpen megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

9.1.1.

vagy úgy véli, hogy a módosítások valószínűleg nem járnak értékelhető hátrányos hatással, és az eszköz, alkatrész vagy jármű továbbra is mindenképpen megfelel a követelményeknek; vagy

| 9.1.2. | további vizsgálati jelentést írhat elő. |
| --- | --- |

9.1.2.

további vizsgálati jelentést írhat elő.

| 9.2. | A módosítást meghatározó engedély megerősítéséről vagy elutasításáról a 8.3. pontban előírt eljárásnak megfelelően tájékoztatni kell a rendeletet alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

9.2.

A módosítást meghatározó engedély megerősítéséről vagy elutasításáról a 8.3. pontban előírt eljárásnak megfelelően tájékoztatni kell a rendeletet alkalmazó szerződő feleket.

| 9.3. | Az engedély meghosszabbítását kiadó típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat a meghosszabbításnak sorozatszámot ad, és a 8.3. pontban előírt eljárásnak megfelelően tájékoztatja a rendeletet alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.3.

Az engedély meghosszabbítását kiadó típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat a meghosszabbításnak sorozatszámot ad, és a 8.3. pontban előírt eljárásnak megfelelően tájékoztatja a rendeletet alkalmazó többi szerződő felet.

10.   GYÁRTÁSI ELJÁRÁSOK MEGFELELŐSÉGE

| 10.1. | Az engedélyes köteles gondoskodni a gyártási próbák megfelelőségi eredményeinek rögzítéséről, és arról, hogy a csatolt okmányok az engedélyező hatósággal vagy műszaki szolgálattal egyeztetve megállapított időszak során rendelkezésre állnak. Ez az időszak nem haladhatja meg a gyártás végleges felhagyásának időpontjától számított 10 évet. |
| --- | --- |

10.1.

Az engedélyes köteles gondoskodni a gyártási próbák megfelelőségi eredményeinek rögzítéséről, és arról, hogy a csatolt okmányok az engedélyező hatósággal vagy műszaki szolgálattal egyeztetve megállapított időszak során rendelkezésre állnak. Ez az időszak nem haladhatja meg a gyártás végleges felhagyásának időpontjától számított 10 évet.

| 10.2. | A típusengedélyt kiadó típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat bármikor ellenőrizheti az egyes gyártó létesítményekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrző módszereket. Az ilyen ellenőrzések szokásos gyakorisága kétévente egy alkalom. |
| --- | --- |

10.2.

A típusengedélyt kiadó típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat bármikor ellenőrizheti az egyes gyártó létesítményekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrző módszereket. Az ilyen ellenőrzések szokásos gyakorisága kétévente egy alkalom.

11.   GYÁRTÁS MEG NEM FELELÉSÉNEK BÜNTETÉSEI

| 11.1. | A rendeletből fakadóan mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrésztípus tekintetében megadott engedély visszavonható, ha az előírásokat nem tartják be, vagy ha az engedélyjellel ellátott eszköz vagy alkatrész nem felel meg az engedélyezett típusnak. |
| --- | --- |

11.1.

A rendeletből fakadóan mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrésztípus tekintetében megadott engedély visszavonható, ha az előírásokat nem tartják be, vagy ha az engedélyjellel ellátott eszköz vagy alkatrész nem felel meg az engedélyezett típusnak.

| 11.2. | Ha a rendeletet alkalmazó, a megállapodást aláíró szerződő fél visszavonja korábban megadott engedélyét, erről a rendelet 1. mellékletében vagy 2. mellékletében szereplő modellnek megfelelő határozati nyomtatvány útján haladéktalanul tájékoztatja a rendeletet alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

11.2.

Ha a rendeletet alkalmazó, a megállapodást aláíró szerződő fél visszavonja korábban megadott engedélyét, erről a rendelet 1. mellékletében vagy 2. mellékletében szereplő modellnek megfelelő határozati nyomtatvány útján haladéktalanul tájékoztatja a rendeletet alkalmazó többi szerződő felet.

12.   VÉGLEGESEN FELHAGYOTT GYÁRTÁS

| 12.1. | Ha az engedélyes teljesen megszünteti a rendeletnek megfelelően engedélyezett mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrésztípus gyártását, erről tájékoztatnia kell az engedélyt megadó típusengedélyező hatóságot vagy műszaki szolgálatot. A vonatkozó közlemény kézhezvételekor a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat erről a rendelet 1. mellékletében vagy 2. mellékletében szereplő modellnek megfelelő határozati nyomtatvány útján tájékoztatja a rendeletet alkalmazó, az 1958. évi megállapodást aláíró egyéb szerződő feleket. |
| --- | --- |

12.1.

Ha az engedélyes teljesen megszünteti a rendeletnek megfelelően engedélyezett mechanikai csatlakozóeszköz vagy alkatrésztípus gyártását, erről tájékoztatnia kell az engedélyt megadó típusengedélyező hatóságot vagy műszaki szolgálatot. A vonatkozó közlemény kézhezvételekor a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat erről a rendelet 1. mellékletében vagy 2. mellékletében szereplő modellnek megfelelő határozati nyomtatvány útján tájékoztatja a rendeletet alkalmazó, az 1958. évi megállapodást aláíró egyéb szerződő feleket.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárának eltérő értesítéséig a rendeletet alkalmazó azon szerződő felek, amelyek az Európai Közösség tagállamai (a 01 sorozatú módosítások elfogadásának időpontjában Olaszország, Hollandia, Belgium, az Egyesült Királyság, Luxemburg, Finnország és Görögország) nyilatkoznak, hogy a mechanikai csatlakozóeszközök és alkatrészek tekintetében rájuk nézve csak az M1-től eltérő kategóriájú járművekhez szánt eszközök és alkatrészek tekintetében kötelező az a megállapodás, amelyhez a rendeletet csatolják.

14.   AZ ENGEDÉLYEZÉSI VIZSGÁLATOKÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK, VALAMINT IGAZGATÁSI EGYSÉGEK NEVE ÉS CÍME

| 14.1. | A rendeletet alkalmazó, az 1958. évi megállapodást aláíró szerződő felek kötelesek az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárságára benyújtani az engedélyezési vizsgálatok lebonyolításáért felelős műszaki szolgálatok, valamint az engedélyeket kiadó igazgatási egységek nevét és címét, amelyeknek meg kell küldeni a más országokban kiadott engedélyeket, engedély meghosszabbítását vagy megtagadását vagy visszavonását, vagy a gyártás végleges felhagyását tanúsító nyomtatványokat. |
| --- | --- |

14.1.

A rendeletet alkalmazó, az 1958. évi megállapodást aláíró szerződő felek kötelesek az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárságára benyújtani az engedélyezési vizsgálatok lebonyolításáért felelős műszaki szolgálatok, valamint az engedélyeket kiadó igazgatási egységek nevét és címét, amelyeknek meg kell küldeni a más országokban kiadott engedélyeket, engedély meghosszabbítását vagy megtagadását vagy visszavonását, vagy a gyártás végleges felhagyását tanúsító nyomtatványokat.

1. MELLÉKLET

HATÁROZAT

(legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

2. MELLÉKLET

HATÁROZAT

(legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

3. MELLÉKLET

PÉLDA AZ ENGEDÉLY JELÉNEK ELHELYEZÉSÉRE

Image

a = 8 mm (minimum)

Azon mechanikus csatlakozó eszköz vagy alkatrész vagy jármű, amely a fent látható engedélyjelet viseli, egy olyan eszköz vagy alkatrész, amelyre az engedélyt Hollandiában adták ki (E4), száma: 2439, és megfelel az ezen rendelet 01. sorozatú módosításai által támasztott követelményeknek.

Figyelem! Az engedélyszám és további szimbólumok elhelyezése a körhöz közel, akár az „E” betű fölött, akár alatta, vagy attól a betűtől jobbra, illetve balra legyen. Az engedélyszám számjegyeinek az „E” betű azonos oldalán kell lenniük, és azonos irányba kell állniuk. Az engedélyszámnál kerülendő a római számok használata, megelőzendő a más szimbólumokkal való összetévesztést.

4. MELLÉKLET

PÉLDA A JELLEMZŐ ÉRTÉKEK FELTÜNTETÉSÉNEK ELHELYEZÉSÉRE

| 1. | Minden mechanikus csatlakozó eszközön vagy alkatrészen fel kell tüntetni az eszköz vagy alkatrész osztályát. Ezen túlmenően jelen rendelet 2.11. pontjában meghatározott jellemző értékek által kifejezett kapacitást is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

1.

Minden mechanikus csatlakozó eszközön vagy alkatrészen fel kell tüntetni az eszköz vagy alkatrész osztályát. Ezen túlmenően jelen rendelet 2.11. pontjában meghatározott jellemző értékek által kifejezett kapacitást is fel kell tüntetni.

| 1.1. | A számok és betűk magassága nem lehet az engedély számaiénál kisebb, azaz a/3, ahol „a” 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

A számok és betűk magassága nem lehet az engedély számaiénál kisebb, azaz a/3, ahol „a” 8 mm.

| 1.2. | Az adott eszközre vagy alkatrészre alkalmazott feltüntetendő jellemző értékek megegyeznek az alábbi táblázatban láthatóakkal – lásd még ezen rendelet 7.3. pontját:1. TÁBLÁZAT – A csatlakozó eszközön vagy alkatrészen feltüntetendő fontos jellemző értékek











  A csatlakozó eszköz vagy alkatrész leírása | A feltüntetendő fontos jellemző értékek |
| --- | --- | --- |
| Osztály | D | Dc | S | U | V |
| Csatlakozó fejek és vonószerelvény-tartórudak – lásd ezen rendelet 5. mellékletének 1. pontját | * | * | | * | | |
| Kapcsolófejek | * | * | | * | | |
| Vonórúd-csatlakozás | * | * | * | * | | * |
| Vonórúd vonószeme | * | * | * | * | | * |
| Vonórúd | * | * | * | * | | * |
| Vonóhorog | * | * | * | * | | * |
| A nyerges vontató csatlakozása | * | * | | | * | |
| A nyerges vontató csapjai | * | * | | | | |
| A nyerges vontató szerelőlemezei | * | * | | | * | |
| Horgos csatlakozók | * | * | * | * | | * |

1.2.

1. TÁBLÁZAT – A csatlakozó eszközön vagy alkatrészen feltüntetendő fontos jellemző értékek

A csatlakozó eszköz vagy alkatrész leírása

A feltüntetendő fontos jellemző értékek

Osztály

D

Dc

S

U

V

Csatlakozó fejek és vonószerelvény-tartórudak – lásd ezen rendelet 5. mellékletének 1. pontját

*

*

*

Kapcsolófejek

*

*

*

Vonórúd-csatlakozás

*

*

*

*

*

Vonórúd vonószeme

*

*

*

*

*

Vonórúd

*

*

*

*

*

Vonóhorog

*

*

*

*

*

A nyerges vontató csatlakozása

*

*

*

A nyerges vontató csapjai

*

*

A nyerges vontató szerelőlemezei

*

*

*

Horgos csatlakozók

*

*

*

*

*

Példa: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 egy C50-X osztályú nem szabványos vonórúd-csatlakozást takarna maximálisan 130 kN-os D értékkel, 90 kN-os legnagyobb megengedett Dc értékkel, 1 000 kg-os legnagyobb megengedett függőlegesen ható tömeggel és legfeljebb 35 kN-os megengedett V értékkel.

A50-X D20 S120 egy szabványos vonószerelvény-tartórudat takar A50-X osztályú gömbcsatlakozóval, 20 kN-os maximális D értékkel és 120 kg-os legnagyobb megengedett függőlegesen ható tömeggel.

5. MELLÉKLET

MECHANIKAI CSATLAKOZÓESZKÖZÖK ÉS ALKATRÉSZEK KÖVETELMÉNYEI

1.   CSATLAKOZÓFEJEK ÉS VONÓSZERELVÉNY-TARTÓRUDAK

Az e melléklet 1.1–1.5. pontjában szereplő követelmények az összes A. osztályú csatlakozófejre és vonószerelvény-tartórúdra alkalmazandók. Az 1.6. pont részletesen ismerteti a karimás csavarozott rögzítésű, szabványos 50 mm átmérőjű csatlakozófejek által teljesítendő további követelményeket.

| 1.1. | Az A. osztályú csatlakozófejek külalakja és külméreteinek meg kell felelniük a 2. ábrának. |
| --- | --- |

1.1.

Az A. osztályú csatlakozófejek külalakja és külméreteinek meg kell felelniük a 2. ábrának.

Image

| 1.2. | A vonószerelvény-tartórudak alakjának és méreteinek meg kell felelniük a gépjárműgyártó előírásainak a rögzítési pontokkal, valamint az esetleg a felszereléshez szükséges további eszközökkel vagy alkatrészekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.2.

A vonószerelvény-tartórudak alakjának és méreteinek meg kell felelniük a gépjárműgyártó előírásainak a rögzítési pontokkal, valamint az esetleg a felszereléshez szükséges további eszközökkel vagy alkatrészekkel kapcsolatban.

| 1.3. | Levehető csatlakozófejek: |
| --- | --- |

1.3.

Levehető csatlakozófejek:

| 1.3.1. | A nem csavarral rögzített levehető csatlakozófejek vagy alkatrészek esetén, például az A50-X osztály esetén, a csatlakozási pontot és a zárórendszert pozitív mechanikai csatlakoztatásra kell kialakítani. |
| --- | --- |

1.3.1.

A nem csavarral rögzített levehető csatlakozófejek vagy alkatrészek esetén, például az A50-X osztály esetén, a csatlakozási pontot és a zárórendszert pozitív mechanikai csatlakoztatásra kell kialakítani.

| 1.3.2. | Az olyan levehető csatlakozófejnek vagy alkatrésznek, amelyet különféle járműveken való alkalmazásra különféle vonószerelvény-tartórudakkal való használatra engedélyezhetnek külön-külön – például az A50-X osztály esetében a vonószerelvény-tartórúd és a csatlakozófej felszerelésének helye közötti hely –, meg kell felelnie a 7. melléklet 25. ábrájában előírtnak. |
| --- | --- |

1.3.2.

Az olyan levehető csatlakozófejnek vagy alkatrésznek, amelyet különféle járműveken való alkalmazásra különféle vonószerelvény-tartórudakkal való használatra engedélyezhetnek külön-külön – például az A50-X osztály esetében a vonószerelvény-tartórúd és a csatlakozófej felszerelésének helye közötti hely –, meg kell felelnie a 7. melléklet 25. ábrájában előírtnak.

| 1.4. | A csatlakozófejeknek és vontatóeszközöknek meg kell felelniük a 6. melléklet 3.1. pontjában szereplő vizsgálatokon. |
| --- | --- |

1.4.

A csatlakozófejeknek és vontatóeszközöknek meg kell felelniük a 6. melléklet 3.1. pontjában szereplő vizsgálatokon.

| 1.5. | A vonószerelvény-tartórudak gyártóinak olyan rögzítési pontokat is kell alkalmazniuk, amelyekhez rögzíteni lehet olyan másodlagos csatlakozásokat vagy eszközöket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy amennyiben a fő csatlakozó szétválik, a pótkocsi automatikusan megállhasson. Ez az előírás azért szükséges, hogy a gépjármű megfelelhessen az UN/ECE 13. számú rendelete – az M, N, és O kategóriájú járművek fékezéssel kapcsolatos engedélyezésére vonatkozó egységes rendelkezések – 5.2.2.9. pontja előírásainak. |
| --- | --- |

1.5.

A vonószerelvény-tartórudak gyártóinak olyan rögzítési pontokat is kell alkalmazniuk, amelyekhez rögzíteni lehet olyan másodlagos csatlakozásokat vagy eszközöket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy amennyiben a fő csatlakozó szétválik, a pótkocsi automatikusan megállhasson. Ez az előírás azért szükséges, hogy a gépjármű megfelelhessen az UN/ECE 13. számú rendelete – az M, N, és O kategóriájú járművek fékezéssel kapcsolatos engedélyezésére vonatkozó egységes rendelkezések – 5.2.2.9. pontja előírásainak.

| 1.5.1. | A másodlagos csatlakozás, illetve leválási kábel rögzítési pontjait úgy kell elhelyezni, hogy a másodlagos csatlakozás vagy leválási kábelhasználat közben nem korlátozza a csatlakozó szokásos mozgását, és ne zavarja a normál ráfutó fékrendszer működését.
  A csatlakozó csatlakoztatásának középpontján áthaladó függőleges síktól számított 100 mm-en belül kell elhelyezni egyetlen rögzítési pontot. Ha ez a gyakorlatban nem lehetséges, két rögzítési pontot kell biztosítani a függőleges középvonal két oldalán, maximum 250 mm-re a középvonaltól egyenlő távolságban. A rögzítési pontokat olyan magasan és annyira hátul kell elhelyezni, amennyire a gyakorlatban lehetséges. |
| --- | --- |

1.5.1.

A másodlagos csatlakozás, illetve leválási kábel rögzítési pontjait úgy kell elhelyezni, hogy a másodlagos csatlakozás vagy leválási kábelhasználat közben nem korlátozza a csatlakozó szokásos mozgását, és ne zavarja a normál ráfutó fékrendszer működését.

A csatlakozó csatlakoztatásának középpontján áthaladó függőleges síktól számított 100 mm-en belül kell elhelyezni egyetlen rögzítési pontot. Ha ez a gyakorlatban nem lehetséges, két rögzítési pontot kell biztosítani a függőleges középvonal két oldalán, maximum 250 mm-re a középvonaltól egyenlő távolságban. A rögzítési pontokat olyan magasan és annyira hátul kell elhelyezni, amennyire a gyakorlatban lehetséges.

| 1.6. | A A50-1–A50-5 osztályba tartozó szabványos csatlakozófejek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudak különleges követelményei: |
| --- | --- |

1.6.

A A50-1–A50-5 osztályba tartozó szabványos csatlakozófejek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudak különleges követelményei:

| 1.6.1. | Az A50-1 osztályba tartozó csatlakozófejek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudak méretei feleljenek meg a 3. ábrán és a 2. táblázatban megadottaknak. |
| --- | --- |

1.6.1.

Az A50-1 osztályba tartozó csatlakozófejek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudak méretei feleljenek meg a 3. ábrán és a 2. táblázatban megadottaknak.

| 1.6.2. | Az A50-2, A50-3, A50-4 és A50-5 osztályba tartozó csatlakozófejek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudak méretei feleljenek meg a 4. ábrán és a 2. táblázatban megadottaknak. |
| --- | --- |

1.6.2.

Az A50-2, A50-3, A50-4 és A50-5 osztályba tartozó csatlakozófejek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudak méretei feleljenek meg a 4. ábrán és a 2. táblázatban megadottaknak.

| 1.6.3. | Az A50-1–A50-5 osztályokba tartozó csatlakozófejeknek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudaknak alkalmasaknak kell lenniük, és azokat vizsgálni kell a 3. táblázatban megadott jellemző értékek teljesítésére.






  2. TÁBLÁZAT – Szabványos karimás csatlakozófejek méretei (mm), lásd a 3. és 4. ábrát.









  Osztály | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 - 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 - 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | maximum |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3.

Az A50-1–A50-5 osztályokba tartozó csatlakozófejeknek és karimás csavarozott rögzítésű vonószerelvény-tartórudaknak alkalmasaknak kell lenniük, és azokat vizsgálni kell a 3. táblázatban megadott jellemző értékek teljesítésére.

Image

Image

2. TÁBLÁZAT – Szabványos karimás csatlakozófejek méretei (mm), lásd a 3. és 4. ábrát.

Osztály

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Megjegyzés

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 - 0

g

50

85

90

+6,0 - 0

c

15

15

15

maximum

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

3. TÁBLÁZAT – Szabványos karimás csatlakozófejek jellemző értékei

| Osztály | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Osztály

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D = | Maximális D érték (kN) |
| --- | --- |
| S = | Maximális statikus függőleges tömeg (kg) |

D =

Maximális D érték (kN)

S =

Maximális statikus függőleges tömeg (kg)

| 1.7. | A gyártást követő utólagos felszerelésre gyártott csatlakozófejek és vonószerelvény-tartórudak gyártói, akik nem kapcsolódnak az adott jármű gyártójához, kötelesek a rendelet 2. bekezdésében a csatlakozás mozgására vonatkozóan megadott követelményeket megismerni, valamint betartani a rendelet 7. mellékletében szereplő megfelelő előírásokat. |
| --- | --- |

1.7.

A gyártást követő utólagos felszerelésre gyártott csatlakozófejek és vonószerelvény-tartórudak gyártói, akik nem kapcsolódnak az adott jármű gyártójához, kötelesek a rendelet 2. bekezdésében a csatlakozás mozgására vonatkozóan megadott követelményeket megismerni, valamint betartani a rendelet 7. mellékletében szereplő megfelelő előírásokat.

2.   KAPCSOLÓFEJEK

| 2.1. | A B50 osztályú kapcsolófejeket úgy kell kialakítani, hogy azokat biztonságosan lehessen használni az e melléklet (1) bekezdésében leírt csatlakozófejekkel, és így megőrizzék az előírt jellemzőket.
  A kapcsolófejeket úgy kell kialakítani, hogy biztosítsák a biztonságos csatlakozást, figyelembe véve a csatlakozóeszközök kopását is. |
| --- | --- |

2.1.

A B50 osztályú kapcsolófejeket úgy kell kialakítani, hogy azokat biztonságosan lehessen használni az e melléklet (1) bekezdésében leírt csatlakozófejekkel, és így megőrizzék az előírt jellemzőket.

A kapcsolófejeket úgy kell kialakítani, hogy biztosítsák a biztonságos csatlakozást, figyelembe véve a csatlakozóeszközök kopását is.

| 2.2. | A kapcsolófejeknek meg kell tudni felelni a 6. melléklet 3.2. pontjában meghatározott vizsgálatokon. |
| --- | --- |

2.2.

A kapcsolófejeknek meg kell tudni felelni a 6. melléklet 3.2. pontjában meghatározott vizsgálatokon.

| 2.3. | Az esetleges kiegészítő eszközök (pl. fék, stabilizáló stb.) nem gyakorolhatnak hátrányos hatást a mechanikai kapcsolódásra. |
| --- | --- |

2.3.

Az esetleges kiegészítő eszközök (pl. fék, stabilizáló stb.) nem gyakorolhatnak hátrányos hatást a mechanikai kapcsolódásra.

| 2.4. | A kapcsolófej vízszintes forgásnak az e melléklet 1. pontjában ismertetett csatlakozófej és szerelvény középvonalától mindkét oldalára legalább 90o-os ívet kell teljesíteni a járműhöz való rögzítés nélkül. Egyidejűleg a vízszintes felett és alatt 20o-ban szabad függőleges mozgást kell lehetővé tenni. A 90o vízszintes elforgási szöggel összefüggésben lehetségesnek kell lennie a vízszintes tengely körül mindkét irányban 25o-os gördülésnek. Az alábbi mozgásnak lehetségesnek kell lennie a vízszintes forgás minden szögénél:






  i. | függőleges billenés ±15o ±25o tengelyirányú forgással |
| --- | --- | --- |

2.4.

A kapcsolófej vízszintes forgásnak az e melléklet 1. pontjában ismertetett csatlakozófej és szerelvény középvonalától mindkét oldalára legalább 90o-os ívet kell teljesíteni a járműhöz való rögzítés nélkül. Egyidejűleg a vízszintes felett és alatt 20o-ban szabad függőleges mozgást kell lehetővé tenni. A 90o vízszintes elforgási szöggel összefüggésben lehetségesnek kell lennie a vízszintes tengely körül mindkét irányban 25o-os gördülésnek. Az alábbi mozgásnak lehetségesnek kell lennie a vízszintes forgás minden szögénél:

i.

függőleges billenés ±15o ±25o tengelyirányú forgással

| ii. | axiális forgás ±10o ±20o-os függőleges billenéssel |
| --- | --- |

ii.

axiális forgás ±10o ±20o-os függőleges billenéssel

3.   VONÓRÚD-CSATLAKOZÁSOK

A melléklet 3.1–3.6. pontjainak előírásai vonatkoznak az összes C50 osztályú vonórúd-csatlakozásra. A 3.7. pont tartalmazza a C50-1–C50-6 osztályú szabványos vonórúd csatlakozások által teljesítendő további követelményeket.

| 3.1. | Teljesítmény-előírások – minden vonórúd-csatlakozásnak teljesíteni kell a 6. melléklet 3.3. pontjában meghatározott próbákat. |
| --- | --- |

3.1.

Teljesítmény-előírások – minden vonórúd-csatlakozásnak teljesíteni kell a 6. melléklet 3.3. pontjában meghatározott próbákat.

| 3.2. | Megfelelő vonórúdszemek – a C50 osztályú vonórúd-csatlakozásnak kompatibilisnek kell lennie minden D50 osztályú, a meghatározott jellemzőkkel rendelkező vonórúdszemmel és csatlakozással. |
| --- | --- |

3.2.

Megfelelő vonórúdszemek – a C50 osztályú vonórúd-csatlakozásnak kompatibilisnek kell lennie minden D50 osztályú, a meghatározott jellemzőkkel rendelkező vonórúdszemmel és csatlakozással.

3.3.   Pofa

A C50 osztályú vonórúd-csatlakozásokon kell lennie egy úgy kialakított pofának, hogy a megfelelő vonórúdszemet bevezesse a csatlakozásba.

Ha a pofa vagy a pofát tartó rész el tud forogni a függőleges tengely körül, annak automatikusan a normál pozícióba kell beállnia nyitott csatlakozótüskével, és ezt a pozíciót eredményesen tartania kell ahhoz, hogy a csatlakoztatás során kielégítően irányítsa a vonórúdszemet.

Ha a pofa vagy a pofát támasztó rész el tud forogni a vízszintes kereszttengely körül, a forgásképességet biztosító csatlakozást zárónyomatékkal kell rögzíteni a normál pozícióban. A nyomatéknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a pofa tetejére függőlegesen felfelé ható 200 N erőt megakadályozza abban, hogy a csatlakozást eltérítse a normál pozíciótól. A zárónyomatéknak nagyobbnak kell lennie, mint a melléklet 3.6. pontjában ismertetett kézi kar működésével létrehozott nyomaték. Lehetőséget kell biztosítani a pofa normál pozícióba állítására kézi úton. A vízszintes keresztirányú tengely körül elforgó pofát maximum 50 kg S hordozott tömegre és maximum 5 kN V értékre engedélyezik.

Ha a pofa vagy a pofát tartó rész a hossztengely körül forog, a forgást legalább 100 Nm zárónyomatékkal kell fékezni.

A pofa legkisebb előírt mérete a csatlakozás D értékétől függ:

D érték ≤ 18 kN – szélesség 150 mm, magasság 100 mm

D érték > 18 kN ≤ 25 kN – szélesség 280 mm, magasság 170 mm

D érték > 25 kN – szélesség 360 mm, magasság 200 mm

A pofa külső sarkai lehetnek sugarasak.

C50-X osztályú vonórúd-csatlakozáshoz engedélyezett a kisebb pofa, ha annak alkalmazását 3,5 tonna maximális engedélyezett tömeget meg nem haladó középtengelyes pótkocsikra korlátozzák, vagy a fenti táblázatban szereplő pofa alkalmazása műszaki okból lehetetlen, továbbá ha különleges körülmények állnak fenn, pl. vizuális segítség biztosítja az automatikus csatlakoztatás biztonságos kivitelezését, és az alkalmazási területet az engedély a csatlakozás gyártója által az 1. mellékletben szereplő határozati nyomtatványban megadott információnak megfelelően korlátozzák.

3.4.   A csatlakoztatott vonórúdszem minimális hajlása

A vonórúd-csatlakoztatáshoz csatlakoztatott, de járműre fel nem szerelt vonórúdszemnek az alább meghatározott hajlásszöggel kell rendelkeznie. Ha a hajlás egy részét különleges csatlakozás biztosítja (csak C50-X osztályú vonórúd csatlakozásoknál), az 1. mellékletben szereplő határozati nyomtatványban meghatározott alkalmazási területet a 7. melléklet 1.3.8. pontjában szereplő esetekre kell korlátozni.

| 3.4.1. | A jármű hossztengelyétől vízszintesen ± 90o a függőleges tengely körül – lásd az 5. ábrát |
| --- | --- |

3.4.1.

A jármű hossztengelyétől vízszintesen ± 90o a függőleges tengely körül – lásd az 5. ábrát

Image

| 3.4.2. | A jármű vízszintes síkjától ± 20o függőlegesen a kereszttengely körül – lásd a 6. ábrát. |
| --- | --- |

3.4.2.

A jármű vízszintes síkjától ± 20o függőlegesen a kereszttengely körül – lásd a 6. ábrát.

Image

| 3.4.3. | A jármű vízszintes síkjától ± 25o axiális forgás a hossztengely körül – lásd a 7. ábrát. |
| --- | --- |

3.4.3.

A jármű vízszintes síkjától ± 25o axiális forgás a hossztengely körül – lásd a 7. ábrát.

Image

| 3.5. | Nem kívánt kioldódás megelőzésére szolgáló zárás:
  A csatlakozó tüskét zárt pozícióban két pozitív mechanikai működésű záróeszközzel kell zárni, amelyek mindegyikének működésben kell maradnia, ha a másik meghibásodik.
  A csatlakozás zárt és zártolt helyzetét külsőleg egyértelműen jelezni kell valamilyen mechanikus eszközzel. Lehetőséget kell adni a jelző pozíciójának tapintásos ellenőrzésére, például sötétben.
  A mechanikai jelzőeszköznek jeleznie kell mindkét záróeszköz működését (ÉS feltétel).
  Azonban elég egyetlen záróeszköz működését jelezni, ha ilyen helyzetben a második záreszköz működése a kialakítás szerves része. |
| --- | --- |

3.5.

Nem kívánt kioldódás megelőzésére szolgáló zárás:

A csatlakozó tüskét zárt pozícióban két pozitív mechanikai működésű záróeszközzel kell zárni, amelyek mindegyikének működésben kell maradnia, ha a másik meghibásodik.

A csatlakozás zárt és zártolt helyzetét külsőleg egyértelműen jelezni kell valamilyen mechanikus eszközzel. Lehetőséget kell adni a jelző pozíciójának tapintásos ellenőrzésére, például sötétben.

A mechanikai jelzőeszköznek jeleznie kell mindkét záróeszköz működését (ÉS feltétel).

Azonban elég egyetlen záróeszköz működését jelezni, ha ilyen helyzetben a második záreszköz működése a kialakítás szerves része.

3.6.   Kézi karok

A kézi karokat kerekített végű, könnyen használható módon kell kialakítani. A csatlakozásnak a kézi kar közelében nem lehet éles széle vagy esetleg csípőpontja, amely a csatlakozás működtetése során sérülést eredményezhet. A csatlakozás kioldásához szükséges, a vonórúdszem nélkül mért erő nem haladhatja meg a 250 N-t a kézi karra merőlegesen a működtetés vonalában.

| 3.7. | A C50-1 – C50-6 osztályú szabványos vonórúd-csatlakozás különleges követelményei: |
| --- | --- |

3.7.

A C50-1 – C50-6 osztályú szabványos vonórúd-csatlakozás különleges követelményei:

| 3.7.1. | A vonórúdszem kereszttengely körüli ide-oda forgó mozgását a csatlakozott tüske gömb alakjával kell elérni (nem pedig csatlakoztatással). |
| --- | --- |

3.7.1.

A vonórúdszem kereszttengely körüli ide-oda forgó mozgását a csatlakozott tüske gömb alakjával kell elérni (nem pedig csatlakoztatással).

| 3.7.2. | A csatlakozó tüske és a vonórúdszem közötti távolság miatt a hossztengelyen jelentkező feszítő- és nyomóterheléseket rugóval, illetve csillapító eszközökkel kell csillapítani (kivéve C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2.

A csatlakozó tüske és a vonórúdszem közötti távolság miatt a hossztengelyen jelentkező feszítő- és nyomóterheléseket rugóval, illetve csillapító eszközökkel kell csillapítani (kivéve C50-1).

| 3.7.3. | A méreteknek meg kell felelniük a 8. ábrán és a 4. táblázatban szereplőknek. |
| --- | --- |

3.7.3.

A méreteknek meg kell felelniük a 8. ábrán és a 4. táblázatban szereplőknek.

| 3.7.4. | A csatlakozásoknak meg kell felelniük az 5. táblázatban meghatározott jellemző értékek vizsgálata során. |
| --- | --- |

3.7.4.

A csatlakozásoknak meg kell felelniük az 5. táblázatban meghatározott jellemző értékek vizsgálata során.

| 3.7.5. | A csatlakozást a csatlakozásnál kézi karral kell nyitni (nincs távirányítás).



  4. TÁBLÁZAT – Szabványos vonórúd-csatlakozás méretei (mm), lásd a 8. ábrát












  Osztály | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | maximum |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 - 0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 - 0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 - 0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | maximum |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | maximum |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | maximum |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | maximum |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maximum |

3.7.5.

A csatlakozást a csatlakozásnál kézi karral kell nyitni (nincs távirányítás).

Image

4. TÁBLÁZAT – Szabványos vonórúd-csatlakozás méretei (mm), lásd a 8. ábrát

Osztály

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Megjegyzések

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

maximum

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 - 0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 - 0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 - 0

C

20

20

24

30

30

30

maximum

H

150

190

265

265

265

265

maximum

l1

—

150

250

300

300

300

maximum

l2

150

300

330

330

330

330

maximum

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

maximum

5. TÁBLÁZAT – Szabványos vonórúd-csatlakozások jellemző értékei

| Osztály | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Osztály

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D = | maximális D érték (kN) |
| --- | --- |
| Dc = | maximális D érték (kN) középtengelyes pótkocsi alkalmazásnál |
| S = | maximális statikus függőleges terhelés csatlakozáskor (kg) |
| V = | maximális V érték (kN) |

D =

maximális D érték (kN)

Dc =

maximális D érték (kN) középtengelyes pótkocsi alkalmazásnál

S =

maximális statikus függőleges terhelés csatlakozáskor (kg)

V =

maximális V érték (kN)

4.   VONÓRÚDSZEMEK

| 4.1. | A D50 osztályú vonórúdszemek általános követelményei:
  Minden D50 osztályú vonórúdszemnek meg kell tudnia felelni a 6. melléklet 3.4. pontjában szereplő vizsgálaton.
  A D50 osztályú vonórúdszemeket a C50 osztályú vonórúd csatlakozással való használatra szánják. A vonórúdszemek nem foroghatnak tengelyirányban (mivel a megfelelő csatlakozások el tudnak forogni).
  Ha a D50 osztályú vonórúdszemeket karmantyúval látják el, annak meg kell felelnie a 9. ábrán (a D50-C osztály esetében nem engedélyezett) vagy a 10. ábrán szereplő méreteknek.
  A karmantyúkat nem lehet a vonórúdszembe hegeszteni.
  A D50 osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 4.2. pontban meghatározottak. A D50-X osztályú vonórúdszemek szárának formája nincs specifikálva, de a szem középpontjától 210 mm távolságra a „h” magasság és a „b” szélesség legyen a 6. táblázatban meghatározott korlátokon belül.






  6. TÁBLÁZAT – D50-A és D50-X vonórúdszemek méretei, lásd a 11. ábrát







  Osztály | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | 80 maximum | 62 maximum |

4.1.

A D50 osztályú vonórúdszemek általános követelményei:

Minden D50 osztályú vonórúdszemnek meg kell tudnia felelni a 6. melléklet 3.4. pontjában szereplő vizsgálaton.

A D50 osztályú vonórúdszemeket a C50 osztályú vonórúd csatlakozással való használatra szánják. A vonórúdszemek nem foroghatnak tengelyirányban (mivel a megfelelő csatlakozások el tudnak forogni).

Ha a D50 osztályú vonórúdszemeket karmantyúval látják el, annak meg kell felelnie a 9. ábrán (a D50-C osztály esetében nem engedélyezett) vagy a 10. ábrán szereplő méreteknek.

A karmantyúkat nem lehet a vonórúdszembe hegeszteni.

A D50 osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 4.2. pontban meghatározottak. A D50-X osztályú vonórúdszemek szárának formája nincs specifikálva, de a szem középpontjától 210 mm távolságra a „h” magasság és a „b” szélesség legyen a 6. táblázatban meghatározott korlátokon belül.

Image

Image

6. TÁBLÁZAT – D50-A és D50-X vonórúdszemek méretei, lásd a 11. ábrát

Osztály

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

80 maximum

62 maximum

7. TÁBLÁZAT – Szabványos vonórúdszemek jellemző értékei

| Osztály | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Osztály

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2. | D50 osztályú vonórúdszemek különleges előírásai: |
| --- | --- |

4.2.

D50 osztályú vonórúdszemek különleges előírásai:

| 4.2.1. | A D50-A és D50-X osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 11. ábrán szereplők. |
| --- | --- |

4.2.1.

A D50-A és D50-X osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 11. ábrán szereplők.

Image

| 4.2.2. | A D50-B osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 12. ábrán szereplők. |
| --- | --- |

4.2.2.

A D50-B osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 12. ábrán szereplők.

Image

| 4.2.3. | A D50-C és D50-D osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 13. ábrán szereplők. |
| --- | --- |

4.2.3.

A D50-C és D50-D osztályú vonórúdszemek méretei legyenek a 13. ábrán szereplők.

Image

| 4.2.4. | A D50-C és D50-D osztályú vonórúdszemeket a 10. ábrán szereplő nem hasított karmantyúval kell felszerelni. |
| --- | --- |

4.2.4.

A D50-C és D50-D osztályú vonórúdszemeket a 10. ábrán szereplő nem hasított karmantyúval kell felszerelni.

| 4.3. | Szabványos vonórúdszemek terhelési értékei
  A szabványos vonórúdszemeknek és azok rögzítéseinek a 7. táblázatban szereplő terhelési értékekre kell alkalmasnak lenni, illetve ezekre kell vizsgálni őket. |
| --- | --- |

4.3.

Szabványos vonórúdszemek terhelési értékei

A szabványos vonórúdszemeknek és azok rögzítéseinek a 7. táblázatban szereplő terhelési értékekre kell alkalmasnak lenni, illetve ezekre kell vizsgálni őket.

| 4.4. | L. osztályú L gyűrűs vonórúdszemek általános előírásai: |
| --- | --- |

4.4.

L. osztályú L gyűrűs vonórúdszemek általános előírásai:

| 4.4.1. | Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemeket a K. osztályú horgos csatlakozásokhoz alakítják ki. |
| --- | --- |

4.4.1.

Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemeket a K. osztályú horgos csatlakozásokhoz alakítják ki.

| 4.4.2. | K. osztályú horgos csatlakozáshoz való alkalmazásuk során teljesíteniük kell a melléklet 10.2. pontjában meghatározott hajlítási követelményeket. |
| --- | --- |

4.4.2.

K. osztályú horgos csatlakozáshoz való alkalmazásuk során teljesíteniük kell a melléklet 10.2. pontjában meghatározott hajlítási követelményeket.

| 4.4.3. | Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemek méretei legyenek a 14. ábrában és a 8. táblázatban meghatározottak. |
| --- | --- |

4.4.3.

Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemek méretei legyenek a 14. ábrában és a 8. táblázatban meghatározottak.

Image

| 4.4.4. | Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemeknek meg kell felelniük a 6. melléklet 3.4. pontjában szereplő vizsgálatokon és a 9. táblázatban meghatározott jellemző értékeknek.
  8. TÁBLÁZAT – Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemek méretei – lásd a 14. ábrát (méretek mm-ben)











  Osztály | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68+1,6/-0,0 | 76,2±0,8 | 76,2±0,8 | 76,2±0,8 | 68+1,6/-0,0 | |
| b | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | 41,2±0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Min |

4.4.4.

Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemeknek meg kell felelniük a 6. melléklet 3.4. pontjában szereplő vizsgálatokon és a 9. táblázatban meghatározott jellemző értékeknek.

8. TÁBLÁZAT – Az L. osztályú gyűrűs vonórúdszemek méretei – lásd a 14. ábrát (méretek mm-ben)

Osztály

L1

L2

L3

L4

L5

Megjegyzés

a

68+1,6/-0,0

76,2±0,8

76,2±0,8

76,2±0,8

68+1,6/-0,0

b

41,2±0,8

41,2±0,8

41,2±0,8

41,2±0,8

41,2±0,8

c

70

65

65

65

70

Min

9. TÁBLÁZAT – L. osztályú gyűrűs vonórúdszemek jellemző értékei

| Osztály | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Osztály

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   VONÓRUDAK

| 5.1. | Az E osztályú vonórudaknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.3. pontjában ismertetett vizsgálatoknak. |
| --- | --- |

5.1.

Az E osztályú vonórudaknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.3. pontjában ismertetett vizsgálatoknak.

| 5.2. | A vontatójárműhöz való kapcsolódás biztosítására a vonórudakat fel lehet szerelni a 2. pontban említett kapcsolófejekkel vagy a 4. pontban szereplő vonórúdszemekkel. A kapcsolófejeket és vonórúdszemeket csavarozással, csavaranyával vagy hegesztéssel lehet rögzíteni. |
| --- | --- |

5.2.

A vontatójárműhöz való kapcsolódás biztosítására a vonórudakat fel lehet szerelni a 2. pontban említett kapcsolófejekkel vagy a 4. pontban szereplő vonórúdszemekkel. A kapcsolófejeket és vonórúdszemeket csavarozással, csavaranyával vagy hegesztéssel lehet rögzíteni.

| 5.3. | Zsanéros vonórudak magasságállító eszközei |
| --- | --- |

5.3.

Zsanéros vonórudak magasságállító eszközei

| 5.3.1. | A zsanéros vonórudakat fel kell szerelni a vonórudat a csatlakozóeszköz vagy pofa magasságához állító eszközökkel. Ezeket az eszközöket úgy kell kialakítani, hogy a vonórudat egy személy szerszámok vagy egyéb segédeszközök nélkül be tudja állítani. |
| --- | --- |

5.3.1.

A zsanéros vonórudakat fel kell szerelni a vonórudat a csatlakozóeszköz vagy pofa magasságához állító eszközökkel. Ezeket az eszközöket úgy kell kialakítani, hogy a vonórudat egy személy szerszámok vagy egyéb segédeszközök nélkül be tudja állítani.

| 5.3.2. | A magasságállító eszköznek a vonórúdszemet vagy gömbcsatlakozót a felszín feletti vízszintestől legalább 300 mm-re felfelé és lefelé kell tudnia állítani. E tartományon belül a vonórudat fokozatmentesen, vagy a vonórúdszemnél vagy gömbcsatlakozónál mért 500 mm-es legnagyobb fokozattal lehessen állítani. |
| --- | --- |

5.3.2.

A magasságállító eszköznek a vonórúdszemet vagy gömbcsatlakozót a felszín feletti vízszintestől legalább 300 mm-re felfelé és lefelé kell tudnia állítani. E tartományon belül a vonórudat fokozatmentesen, vagy a vonórúdszemnél vagy gömbcsatlakozónál mért 500 mm-es legnagyobb fokozattal lehessen állítani.

| 5.3.3. | A magasságállító eszköz nem zavarhatja a vonórúd könnyű mozgását csatlakoztatás után. |
| --- | --- |

5.3.3.

A magasságállító eszköz nem zavarhatja a vonórúd könnyű mozgását csatlakoztatás után.

| 5.3.4. | A magasságállító eszköz nem zavarhatja semmilyen tehetetlenségi ráfutó típusú fék működését. |
| --- | --- |

5.3.4.

A magasságállító eszköz nem zavarhatja semmilyen tehetetlenségi ráfutó típusú fék működését.

| 5.4. | A ráfutófékkel kombinált vonórudak esetén a vonórúdszem középpontja és a vonórúdszem szabad szárának vége közötti távolság a fék működtetése szerinti pozícióban nem lehet 200 mm-nél kevesebb. A teljesen benyomott vonórúdszemnyél mellett a távolság nem lehet 150 mm-nél kevesebb. |
| --- | --- |

5.4.

A ráfutófékkel kombinált vonórudak esetén a vonórúdszem középpontja és a vonórúdszem szabad szárának vége közötti távolság a fék működtetése szerinti pozícióban nem lehet 200 mm-nél kevesebb. A teljesen benyomott vonórúdszemnyél mellett a távolság nem lehet 150 mm-nél kevesebb.

| 5.5. | A középtengelyes pótkocsikon alkalmazandó vonórudaknak oldalirányú erőkkel szemben legalább a függőleges erőkkel szembeni ellenállónyomaték felével kell rendelkezni. |
| --- | --- |

5.5.

A középtengelyes pótkocsikon alkalmazandó vonórudaknak oldalirányú erőkkel szemben legalább a függőleges erőkkel szembeni ellenállónyomaték felével kell rendelkezni.

6.   VONÓHOROG

| 6.1. | Az F. osztályú vonóhorgoknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.3. pontjában ismertetett vizsgálatokon. |
| --- | --- |

6.1.

Az F. osztályú vonóhorgoknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.3. pontjában ismertetett vizsgálatokon.

| 6.2. | A C. osztályú szabványos vonórúd-csatlakozás felszereléséhez szolgáló fúrósablonnak meg kell felelnie az alábbi 15. ábrának és 10. táblázatnak. |
| --- | --- |

6.2.

A C. osztályú szabványos vonórúd-csatlakozás felszereléséhez szolgáló fúrósablonnak meg kell felelnie az alábbi 15. ábrának és 10. táblázatnak.

| 6.3. | Vonóhorgot nem lehet a gépjármű alvázához, kocsiszekrényéhez vagy egyéb részéhez hegeszteni.



  10. TÁBLÁZAT – Szabványos vonórúd-csatlakozás szerelési méretei (mm) – lásd a 15. ábrát












  Osztály | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maximum |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | minimum |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minimum |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minimum |

6.3.

Vonóhorgot nem lehet a gépjármű alvázához, kocsiszekrényéhez vagy egyéb részéhez hegeszteni.

Image

10. TÁBLÁZAT – Szabványos vonórúd-csatlakozás szerelési méretei (mm) – lásd a 15. ábrát

Osztály

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Megjegyzés

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maximum

F

120

120

165

190

210

210

minimum

G

95

95

100

130

150

150

minimum

L1

—

200

300

400

400

400

minimum

7.   NYERGES VONTATÓK ÉS FORGÓZSÁMOLYOK

A 7.1–7.7. pont követelményei vonatkoznak a G50 osztályba tartozó összes nyerges vontatóra.

A szabványos csatlakozóeszközök által teljesítendő további követelmények a 7.9. pontban szerepelnek.

A forgózsámolyoknak a 7.8. pontban felsorolt követelményeket kell teljesíteniük.

| 7.1. | Megfelelő nyerges összekötőcsapok
  A G50 osztályú nyerges vontatókat úgy kell kialakítani, hogy azokat a H50 osztályú összekötő csappal lehessen használni, és együttesen a meghatározott jellemzőket biztosítsák. |
| --- | --- |

7.1.

Megfelelő nyerges összekötőcsapok

A G50 osztályú nyerges vontatókat úgy kell kialakítani, hogy azokat a H50 osztályú összekötő csappal lehessen használni, és együttesen a meghatározott jellemzőket biztosítsák.

| 7.2. | Vezető persely
  A nyerges vontatókat fel kell szerelni az összekötő csap biztonságos és helyes összekapcsolását biztosító vezető persellyel. A szabványos 50 mm átmérőjű nyerges vontatók esetén a vezető persely bemeneti szélessége legyen legalább 350 mm (lásd a 16. ábrát).
  A G50-X osztályba tartozó kis nem szabványos, 25 kN-os maximális „D” értékkel rendelkező nyerges vontatók esetén a bemeneti szélesség legalább 250 mm.






  11. TÁBLÁZAT – Szabványos nyerges vontatók méretei (mm), lásd a 16. ábrát











  Osztály | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

7.2.

Vezető persely

A nyerges vontatókat fel kell szerelni az összekötő csap biztonságos és helyes összekapcsolását biztosító vezető persellyel. A szabványos 50 mm átmérőjű nyerges vontatók esetén a vezető persely bemeneti szélessége legyen legalább 350 mm (lásd a 16. ábrát).

A G50-X osztályba tartozó kis nem szabványos, 25 kN-os maximális „D” értékkel rendelkező nyerges vontatók esetén a bemeneti szélesség legalább 250 mm.

Image

Image

11. TÁBLÁZAT – Szabványos nyerges vontatók méretei (mm), lásd a 16. ábrát

Osztály

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3.   A nyerges vontató minimális hajlása

Az összekapcsolt összekötő csap mellett, ha a nyerges vontatójárműhöz vagy szerelőlemezhez nem csatlakozik, de figyelembe véve a felfogó csavarok hatását, a csatlakozásnak egyidejűleg a következő minimális hajlási értékeket kell teljesítenie az összekötő csapnál:

| 7.3.1. | ±90o a függőleges tengely körül (ez nem vonatkozik a pozitív kormányzású nyerges vontatókra); |
| --- | --- |

7.3.1.

±90o a függőleges tengely körül (ez nem vonatkozik a pozitív kormányzású nyerges vontatókra);

| 7.3.2. | ±12o a haladási irányt keresztező vízszintes tengely körül. Ez a szög nem feltétlenül fedi az úttesten kívüli használatot. |
| --- | --- |

7.3.2.

±12o a haladási irányt keresztező vízszintes tengely körül. Ez a szög nem feltétlenül fedi az úttesten kívüli használatot.

| 7.3.3. | Engedélyezett maximum ±3o tengelyirányú elforgás a hossztengely mentén. Teljesen kilengő nyerges vontató esetén azonban ezt a szöget meg lehet haladni, feltéve hogy a záró mechanizmus lehetővé teszi az elfordulás ±3o-ra korlátozását. |
| --- | --- |

7.3.3.

Engedélyezett maximum ±3o tengelyirányú elforgás a hossztengely mentén. Teljesen kilengő nyerges vontató esetén azonban ezt a szöget meg lehet haladni, feltéve hogy a záró mechanizmus lehetővé teszi az elfordulás ±3o-ra korlátozását.

7.4.   A nyerges vontatók kioldódását megakadályozó zárak

A nyerges vontatót összekapcsolt helyzetben két pozitív mechanikai záróeszközzel kell zárni, amelyek mindegyike működésben marad, ha a másik meghibásodik.

Az elsődleges záróeszköz automatikus üzemű, a második záróeszköz azonban lehet automata vagy kézi működtetésű. A másodlagos záróeszköz lehet olyan kialakítású, hogy az elsődleges eszközzel együttműködjön, és az elsődleges eszközhöz további pozitív mechanikai zárást biztosítson. Csak akkor lehet a másodlagos záróeszközt zárni, ha az elsődleges eszközt megfelelően lezárták.

A záróeszközöket ne lehessen nem szándékoltan kioldani. A kioldáshoz a jármű vezetőjének vagy üzemeltetőjének szándékos cselekedetére legyen szükség.

A csatlakozás zárt és zártolt helyzetét külsőleg egyértelműen jelezni kell valamilyen mechanikus eszközzel. Lehetőséget kell adni a jelző pozíciójának tapintásos ellenőrzésére, például sötétben. A kijelzőnek az elsődleges és a másodlagos záróeszköz zárást is jeleznie kell, azonban lehetséges csak egy eszköz zárását jelezni, ha ebben az esetben a másik eszköz zárása egyidejűleg megtörténik a kialakítás szerves részeként.

7.5.   Kezelőeszközök és kioldó mechanizmusok

Zárt helyzetben a kezelőeszközök vagy kioldó mechanizmusok nem szándékolt vagy véletlenszerű működtetését meg kell előzni. A zárórendszer legyen olyan, hogy a csatlakozás kioldó mechanizmus működtetéséhez a záróeszközt pozitív, tudatos cselekvéssel kelljen kioldani.

7.6.   Felületkezelés

A csatlakozólemez és csatlakozózár felülete legyen funkcionálisan kielégítő, gondosan megmunkált, kovácsolt, öntött vagy sajtolt.

7.7.   Terhelési követelmények

Minden nyerges vontatónak meg kell felelnie a 6. melléklet 3.7. pontjában ismertetett vizsgákon.

7.8.   Forgózsámolyok

| 7.8.1. | A nyerges pótkocsik pozitív kormányzása érdekében a forgózsámolyok méretei a 17. ábrán szerepelnek. |
| --- | --- |

7.8.1.

A nyerges pótkocsik pozitív kormányzása érdekében a forgózsámolyok méretei a 17. ábrán szerepelnek.

Image

| 7.8.2. | A forgózsámoly tegye lehetővé a biztonságos és helyes csatlakoztatást, és legyen rugóval szerelt. A rugóerőt úgy kell megválasztani, hogy a rakomány nélküli nyerges pótkocsit lehessen csatlakoztatni, és a teljesen megrakott nyerges pótkocsi forgózsámolya a használat során határozottan érintkezzen a csatlakozás oldalfelültével. A nyerget lehessen kioldani megrakott és rakomány nélküli nyerges pótkocsival is. |
| --- | --- |

7.8.2.

A forgózsámoly tegye lehetővé a biztonságos és helyes csatlakoztatást, és legyen rugóval szerelt. A rugóerőt úgy kell megválasztani, hogy a rakomány nélküli nyerges pótkocsit lehessen csatlakoztatni, és a teljesen megrakott nyerges pótkocsi forgózsámolya a használat során határozottan érintkezzen a csatlakozás oldalfelültével. A nyerget lehessen kioldani megrakott és rakomány nélküli nyerges pótkocsival is.

| 7.9. | Szabványos nyerges vontatók különleges követelményei: |
| --- | --- |

7.9.

Szabványos nyerges vontatók különleges követelményei:

| 7.9.1. | a méretek legyenek a 16. ábrán és a 11. táblázatban szereplők; |
| --- | --- |

7.9.1.

a méretek legyenek a 16. ábrán és a 11. táblázatban szereplők;

| 7.9.2. | 150 kN D értékre és 20 tonna U értékre kell képesnek lenniük, illetve erre kell őket vizsgálni; |
| --- | --- |

7.9.2.

150 kN D értékre és 20 tonna U értékre kell képesnek lenniük, illetve erre kell őket vizsgálni;

| 7.9.3. | ki lehessen oldani közvetlenül a csatlakozón elhelyezett kézi karral; |
| --- | --- |

7.9.3.

ki lehessen oldani közvetlenül a csatlakozón elhelyezett kézi karral;

| 7.9.4. | forgózsámolyok segítségével képesnek kell lenniük a nyerges pótkocsik pozitív kormányzására – lásd a 7.8. pontot. |
| --- | --- |

7.9.4.

forgózsámolyok segítségével képesnek kell lenniük a nyerges pótkocsik pozitív kormányzására – lásd a 7.8. pontot.

8.   NYERGES ÖSSZEKÖTŐ CSAPOK

| 8.1. | A H50 osztályú (ISO 337) nyerges összekötő csapok méretei a 18. ábrán szerepelnek. |
| --- | --- |

8.1.

A H50 osztályú (ISO 337) nyerges összekötő csapok méretei a 18. ábrán szerepelnek.

Image

| 8.2. | Az összekötő csapoknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.9. pontjában meghatározott vizsgálatokon. |
| --- | --- |

8.2.

Az összekötő csapoknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.9. pontjában meghatározott vizsgálatokon.

9.   SZERELŐLEMEZEK

| 9.1. | A nyerges vontatók J. osztályú szerelőlemezein a 16a. ábrán látható elhelyezésű kör alakú szerelőnyílásoknak kell lenni, ha azokat szabványos nyerges vontatókhoz szánják. A szerelőnyílások átmérője azonban legyen 17 mm + 2,0 mm/–0,0 mm. A nyílások legyenek kör alakúak, NEM hasítottak (lásd a 16a. ábrát). |
| --- | --- |

9.1.

A nyerges vontatók J. osztályú szerelőlemezein a 16a. ábrán látható elhelyezésű kör alakú szerelőnyílásoknak kell lenni, ha azokat szabványos nyerges vontatókhoz szánják. A szerelőnyílások átmérője azonban legyen 17 mm + 2,0 mm/–0,0 mm. A nyílások legyenek kör alakúak, NEM hasítottak (lásd a 16a. ábrát).

| 9.2. | A szabványos nyerges vontatók szerelőlemezeinek alkalmasaknak kell lenniük a nyerges pótkocsik pozitív kormányzására (forgózsámolyok segítségével). A pozitív kormányzásra nem alkalmas nem szabványos nyerges vontatókhoz való szerelőlemezeket megfelelően meg kell jelölni. |
| --- | --- |

9.2.

A szabványos nyerges vontatók szerelőlemezeinek alkalmasaknak kell lenniük a nyerges pótkocsik pozitív kormányzására (forgózsámolyok segítségével). A pozitív kormányzásra nem alkalmas nem szabványos nyerges vontatókhoz való szerelőlemezeket megfelelően meg kell jelölni.

| 9.3. | A nyerges vontatók szerelőlemezeknek a 6. melléklet 3.8. pontjában ismertetett vizsgálatokat kell teljesíteni. |
| --- | --- |

9.3.

A nyerges vontatók szerelőlemezeknek a 6. melléklet 3.8. pontjában ismertetett vizsgálatokat kell teljesíteni.

10.   HORGOS CSATLAKOZÓK

| 10.1. | A K. osztályú horgos csatlakozók általános követelményei: |
| --- | --- |

10.1.

A K. osztályú horgos csatlakozók általános követelményei:

| 10.1.1. | Minden K. osztályú horgos csatlakozónak meg kell felelnie a 6. melléklet 3.5. pontjában meghatározott vizsgákon, és meg kell felelnie a 13. táblázatban szereplő jellemző értékeknek. |
| --- | --- |

10.1.1.

Minden K. osztályú horgos csatlakozónak meg kell felelnie a 6. melléklet 3.5. pontjában meghatározott vizsgákon, és meg kell felelnie a 13. táblázatban szereplő jellemző értékeknek.

| 10.1.2. | A K. osztályú horgos csatlakozók mérete a 19. ábrán és a 12. táblázatban szerepel. A K1–K4 osztályba nem automatikus csatlakozók tartoznak, amelyeket csak 3,5 tonna maximális tömeget meg nem haladó pótkocsikon lehet használni, a KA1–KA3 osztályba pedig automatikus csatlakozók tartoznak. |
| --- | --- |

10.1.2.

A K. osztályú horgos csatlakozók mérete a 19. ábrán és a 12. táblázatban szerepel. A K1–K4 osztályba nem automatikus csatlakozók tartoznak, amelyeket csak 3,5 tonna maximális tömeget meg nem haladó pótkocsikon lehet használni, a KA1–KA3 osztályba pedig automatikus csatlakozók tartoznak.

Image

| 10.1.3. | Horgos csatlakozót csak gyűrűs vonórúdszemmel lehet használni, és L. osztályú gyűrűs vonórúdszemmel alkalmazva a K. osztályú csatlakozónak a melléklet 10.2. pontjában meghatározott hajlásszöggel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

10.1.3.

Horgos csatlakozót csak gyűrűs vonórúdszemmel lehet használni, és L. osztályú gyűrűs vonórúdszemmel alkalmazva a K. osztályú csatlakozónak a melléklet 10.2. pontjában meghatározott hajlásszöggel kell rendelkeznie.

| 10.1.4. | A K. osztályú horgos csatlakozót legalább 3 mm helyet, azaz szabad mozgást, új korában pedig maximum 5 mm helyet biztosító gyűrűs vonórúdszemmel kell használni új vonószem esetén. Az alkalmazható vonórúdszemekről a csatlakozó gyártójának az 1. mellékletben szereplő határozati nyomtatványon kell nyilatkoznia. |
| --- | --- |

10.1.4.

A K. osztályú horgos csatlakozót legalább 3 mm helyet, azaz szabad mozgást, új korában pedig maximum 5 mm helyet biztosító gyűrűs vonórúdszemmel kell használni új vonószem esetén. Az alkalmazható vonórúdszemekről a csatlakozó gyártójának az 1. mellékletben szereplő határozati nyomtatványon kell nyilatkoznia.

| 10.2. | Az L. osztályú gyűrűs szemmel alkalmazott, gépjárműre fel nem szerelt K. osztályú csatlakozónak a következő nem egyidejű hajlásszöggel kell rendelkeznie – lásd még a 19. ábrát: |
| --- | --- |

10.2.

Az L. osztályú gyűrűs szemmel alkalmazott, gépjárműre fel nem szerelt K. osztályú csatlakozónak a következő nem egyidejű hajlásszöggel kell rendelkeznie – lásd még a 19. ábrát:

| 10.2.1. | ±90o vízszintesen a csatlakozó függőleges tengelye körül; |
| --- | --- |

10.2.1.

±90o vízszintesen a csatlakozó függőleges tengelye körül;

| 10.2.2. | ±40o függőlegesen a csatlakozó keresztirányú tengelye körül; |
| --- | --- |

10.2.2.

±40o függőlegesen a csatlakozó keresztirányú tengelye körül;

| 10.2.3. | ±20o tengelyirányú elforgás a csatlakozó vízszintes hosszközépvonala körül. |
| --- | --- |

10.2.3.

±20o tengelyirányú elforgás a csatlakozó vízszintes hosszközépvonala körül.

| 10.3. | Az automatikus K. osztályú horgos csatlakozókhoz olyan pofát kell kialakítani, amely a vonórúdszemet bevezeti a csatlakozóba. |
| --- | --- |

10.3.

Az automatikus K. osztályú horgos csatlakozókhoz olyan pofát kell kialakítani, amely a vonórúdszemet bevezeti a csatlakozóba.

| 10.4. | Nem szándékolt kioldást megelőző zárás:
  A csatlakozót csukott helyzetében két pozitív mechanikai működésű záróeszközzel kell lezárni, amelyek mindegyike működésben marad, ha a másik meghibásodik.
  A csatlakozó csukott és lezárt pozícióját külsőleg mechanikai eszközzel egyértelműen meg kell jelölni. Lehetőséget kell biztosítani a kijelző helyzetének ellenőrzésére, tapintás útján, pl. sötétben.
  A mechanikai kijelző készülék mindkét záróeszköz működését kijelzi (ÉS feltétel).
  Azonban elég csak egy zár működését kijelezni, ha ilyen helyzetben a második zár működése a kialakítás szerves részét képezi. |
| --- | --- |

10.4.

Nem szándékolt kioldást megelőző zárás:

A csatlakozót csukott helyzetében két pozitív mechanikai működésű záróeszközzel kell lezárni, amelyek mindegyike működésben marad, ha a másik meghibásodik.

A csatlakozó csukott és lezárt pozícióját külsőleg mechanikai eszközzel egyértelműen meg kell jelölni. Lehetőséget kell biztosítani a kijelző helyzetének ellenőrzésére, tapintás útján, pl. sötétben.

A mechanikai kijelző készülék mindkét záróeszköz működését kijelzi (ÉS feltétel).

Azonban elég csak egy zár működését kijelezni, ha ilyen helyzetben a második zár működése a kialakítás szerves részét képezi.

10.5.   Kézi karok

A kézi karokat kerekített végű, könnyen használható módon kell kialakítani. A csatlakozásnak a kézi kar közelében nem lehet éles széle vagy esetleg csípőpontja, amely a csatlakozás működtetése során sérülést eredményezhet. A csatlakozás kioldásához szükséges, a vonórúdszem nélkül mért erő nem haladhatja meg a 250 N-t a kézi karra merőlegesen a működtetés vonalában.

12. TÁBLÁZAT – K. osztályú horgos csatlakozók méretei – lásd a 19. ábrát

| Osztály | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Min |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Max |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Max |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/-0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Max |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Max |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Max |

Osztály

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Megjegyzés

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Min

f

130

175

175

180

180

200

200

Max

g

100

100

100

120

120

140

200

Max

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/-0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

Max

L2

74

74

63

74

90

90

90

Max

L3

110

130

130

150

150

200

200

Max

13. TÁBLÁZAT – K. osztályú horgos csatlakozók jellemző értékei

| Osztály | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Osztály

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   VONÓRÚD TÍPUSÚ CÉLCSATLAKOZÓK – T. OSZTÁLY

| 11.1. | A T. osztályú vonórúd típusú célcsatlakozók specifikus járműszerelvényeken, például autószállító platókon való használatra szolgálnak. E járművek különleges felépítménnyel rendelkeznek, és a csatlakozó konkrét, szokatlan elhelyezésére lehet szükség. |
| --- | --- |

11.1.

A T. osztályú vonórúd típusú célcsatlakozók specifikus járműszerelvényeken, például autószállító platókon való használatra szolgálnak. E járművek különleges felépítménnyel rendelkeznek, és a csatlakozó konkrét, szokatlan elhelyezésére lehet szükség.

| 11.2. | A T. osztályú csatlakozókat kizárólag középtengelyes pótkocsikkal lehet használni, ezt a korlátozást fel kell tüntetni az 1. mellékletben szereplő határozati nyomtatványban. |
| --- | --- |

11.2.

A T. osztályú csatlakozókat kizárólag középtengelyes pótkocsikkal lehet használni, ezt a korlátozást fel kell tüntetni az 1. mellékletben szereplő határozati nyomtatványban.

| 11.3. | A T. osztályú csatlakozókat megfeleltetett párként kell engedélyezni, és a csatlakozót csak műhelyben, a járművön szokásos módon nem szállított szerszámok használatával lehessen szétválasztani. |
| --- | --- |

11.3.

A T. osztályú csatlakozókat megfeleltetett párként kell engedélyezni, és a csatlakozót csak műhelyben, a járművön szokásos módon nem szállított szerszámok használatával lehessen szétválasztani.

| 11.4. | A T. osztályú csatlakozók nem automatikus működésűek. |
| --- | --- |

11.4.

A T. osztályú csatlakozók nem automatikus működésűek.

| 11.5. | A T. osztályú csatlakozásoknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.3. pontjában szereplő vizsgálatokon, kivéve a 3.34. pontot. |
| --- | --- |

11.5.

A T. osztályú csatlakozásoknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.3. pontjában szereplő vizsgálatokon, kivéve a 3.34. pontot.

| 11.6. | Az összeállított, járműre fel nem szerelt, de a járműre felszerelttel azonos normál helyzetben lévő csatlakozásnak a következő minimális és egyidejű hajlásszögeket kell teljesíteni; |
| --- | --- |

11.6.

Az összeállított, járműre fel nem szerelt, de a járműre felszerelttel azonos normál helyzetben lévő csatlakozásnak a következő minimális és egyidejű hajlásszögeket kell teljesíteni;

| 11.6.1. | ±90o vízszintesen a függőleges tengely körül; |
| --- | --- |

11.6.1.

±90o vízszintesen a függőleges tengely körül;

| 11.6.2. | ±8o függőlegesen a vízszintes kereszttengely körül; |
| --- | --- |

11.6.2.

±8o függőlegesen a vízszintes kereszttengely körül;

| 11.6.3. | ±3o axiális elforgás a vízszintes hossztengely körül. |
| --- | --- |

11.6.3.

±3o axiális elforgás a vízszintes hossztengely körül.

12.   TÁVJELZŐ ÉS TÁVIRÁNYÍTÓ KÉSZÜLÉKEK

12.1.   Általános követelmények

Távjelző és távirányító készülékek csak a C50-X és G50-X osztályú automatikus csatlakozóeszközökre engedélyezettek.

A távkijelző és távirányító készülékek nem zavarhatják a csatlakoztatott vonórúdszem vagy csatlakoztatott nyerges pótkocsi minimális szabad mozgását. Ezeket véglegesen a járműre kell szerelni.

Az összes távjelző vagy távirányító eszköz a csatlakozóeszköz próbáinak és engedélyezésének hatálya alá esik a kezelőszervek és továbbító eszközök összes részével együtt.

12.2.   Távjelzés

| 12.2.1. | Automatikus csatlakozás esetén a távjelző készülékeknek optikai módon, a 12.2.2. pontnak megfelelően kell jelezniük a csatlakozás csukott és kétszeresen lezárt helyzetét. Emellett a 12.2.3. pont szerint a nyitott helyzetet is jelezhetik.
  A távjelző készüléket a csatlakozás minden nyitása és zárása során automatikusan kell aktiválni és újraindítani. |
| --- | --- |

12.2.1.

Automatikus csatlakozás esetén a távjelző készülékeknek optikai módon, a 12.2.2. pontnak megfelelően kell jelezniük a csatlakozás csukott és kétszeresen lezárt helyzetét. Emellett a 12.2.3. pont szerint a nyitott helyzetet is jelezhetik.

A távjelző készüléket a csatlakozás minden nyitása és zárása során automatikusan kell aktiválni és újraindítani.

| 12.2.2. | A nyitottból csukott és kétszeresen zárt helyzetbe történő változást zöld optikai jelzéssel kell jelezni. |
| --- | --- |

12.2.2.

A nyitottból csukott és kétszeresen zárt helyzetbe történő változást zöld optikai jelzéssel kell jelezni.

| 12.2.3. | Ha a nyitott, illetve le nem zárt helyzetet is jelzi, erre vörös optikai jelet kell alkalmazni. |
| --- | --- |

12.2.3.

Ha a nyitott, illetve le nem zárt helyzetet is jelzi, erre vörös optikai jelet kell alkalmazni.

| 12.2.4. | Az automatikus csatlakoztatás befejezésének kijelzése esetén a távkijelzőnek meg kell bizonyosodnia arról, hogy az összekötő csap elérte a kétszeresen zárt végállást. |
| --- | --- |

12.2.4.

Az automatikus csatlakoztatás befejezésének kijelzése esetén a távkijelzőnek meg kell bizonyosodnia arról, hogy az összekötő csap elérte a kétszeresen zárt végállást.

| 12.2.5. | Bármilyen hiba megjelenése a távjelző rendszerben nem jelezheti a csatlakoztatási folyamat során a csukott és zárt helyzetet, ha az a végállást nem érte el. |
| --- | --- |

12.2.5.

Bármilyen hiba megjelenése a távjelző rendszerben nem jelezheti a csatlakoztatási folyamat során a csukott és zárt helyzetet, ha az a végállást nem érte el.

| 12.2.6. | A két záróeszköz egyikének oldódása hatására a zöld optikai jelnek ki kell aludni, és (amennyiben ilyet felszereltek) a vörös optikai jelnek meg kell jelennie. |
| --- | --- |

12.2.6.

A két záróeszköz egyikének oldódása hatására a zöld optikai jelnek ki kell aludni, és (amennyiben ilyet felszereltek) a vörös optikai jelnek meg kell jelennie.

| 12.2.7. | A közvetlenül a csatlakozóeszközre felszerelt mechanikai kijelzőket meg kell őrizni. |
| --- | --- |

12.2.7.

A közvetlenül a csatlakozóeszközre felszerelt mechanikai kijelzőket meg kell őrizni.

| 12.2.8. | A normál vezetés során a vezető figyelemelvonását elkerülendő lehetőséget kell biztosítani a távkijelző készülék kikapcsolására, azonban annak automatikusan újra aktiválódnia kell a csatlakozás következő nyitása és zárása alkalmával – lásd a 12.2.1. pontot. |
| --- | --- |

12.2.8.

A normál vezetés során a vezető figyelemelvonását elkerülendő lehetőséget kell biztosítani a távkijelző készülék kikapcsolására, azonban annak automatikusan újra aktiválódnia kell a csatlakozás következő nyitása és zárása alkalmával – lásd a 12.2.1. pontot.

| 12.2.9. | A távkijelző eszközök kezelőszerveit és kijelzőit a vezető látóterébe kell felszerelni, azokat tartósan és egyértelműen meg kell jelölni. |
| --- | --- |

12.2.9.

A távkijelző eszközök kezelőszerveit és kijelzőit a vezető látóterébe kell felszerelni, azokat tartósan és egyértelműen meg kell jelölni.

12.3.   Távirányítás

| 12.3.1. | Ha a rendelet 2.8. pontjában meghatározott távirányító eszközt alkalmaznak, akkor kell lennie a 12.2. pontban ismertetett távkijelző eszköznek is, amelynek legalább a csatlakozás nyitott állapotát jeleznie kell. |
| --- | --- |

12.3.1.

Ha a rendelet 2.8. pontjában meghatározott távirányító eszközt alkalmaznak, akkor kell lennie a 12.2. pontban ismertetett távkijelző eszköznek is, amelynek legalább a csatlakozás nyitott állapotát jeleznie kell.

| 12.3.2. | Legyen egy csak erre a célra szolgáló kapcsoló (azaz főkapcsoló, kar vagy szelep), amelynek segítségével a távirányító eszközzel lehet nyitni vagy zárni a csatlakozót. Ha ez a főkapcsoló nem a vezetőfülkében található, nem lehet olyan helyen, ahol illetéktelenek szabadon hozzáférhetnek, vagy pedig legyen zárható. A csatlakozást a vezetőfülkéből csak akkor lehessen ténylegesen működtetni, ha a nem szándékolt üzemeltetést kizárták, például olyan művelettel, amelyhez mindkét kézre szükség van.
  Lehetőséget kell biztosítani annak megerősítésére, hogy a csatlakozás távirányítású nyitása befejeződött-e vagy sem. |
| --- | --- |

12.3.2.

Legyen egy csak erre a célra szolgáló kapcsoló (azaz főkapcsoló, kar vagy szelep), amelynek segítségével a távirányító eszközzel lehet nyitni vagy zárni a csatlakozót. Ha ez a főkapcsoló nem a vezetőfülkében található, nem lehet olyan helyen, ahol illetéktelenek szabadon hozzáférhetnek, vagy pedig legyen zárható. A csatlakozást a vezetőfülkéből csak akkor lehessen ténylegesen működtetni, ha a nem szándékolt üzemeltetést kizárták, például olyan művelettel, amelyhez mindkét kézre szükség van.

Lehetőséget kell biztosítani annak megerősítésére, hogy a csatlakozás távirányítású nyitása befejeződött-e vagy sem.

| 12.3.3. | Ha a távirányítás során a csatlakozást külső erővel kell nyitni, a vezető számára megfelelően jelezni kell azt a feltételt, amely mellett a külső erő hat a csatlakozóra. Ez nem szükséges, ha a külső erő csak akkor működőképes, amikor a távirányító működik. |
| --- | --- |

12.3.3.

Ha a távirányítás során a csatlakozást külső erővel kell nyitni, a vezető számára megfelelően jelezni kell azt a feltételt, amely mellett a külső erő hat a csatlakozóra. Ez nem szükséges, ha a külső erő csak akkor működőképes, amikor a távirányító működik.

| 12.3.4. | Ha a csatlakozás távirányításos nyitását végző szerkezetet kívülről szerelték a járműre, lehetőséget kell biztosítani a csatlakoztatott járművek közötti terület felügyeletére, azonban nem szükséges e területre belépni a szerkezet működtetésére. |
| --- | --- |

12.3.4.

Ha a csatlakozás távirányításos nyitását végző szerkezetet kívülről szerelték a járműre, lehetőséget kell biztosítani a csatlakoztatott járművek közötti terület felügyeletére, azonban nem szükséges e területre belépni a szerkezet működtetésére.

| 12.3.5. | A működés bármilyen egyszeri hibája vagy a rendszer bármely egyszeri meghibásodásának előfordulása nem eredményezheti a csatlakozás véletlen kinyílását szokásos közúti használatban. A rendszer bármely hibáját közvetlenül kell jelezni, vagy a következő működtetésnél azonnal nyilvánvalóvá kell válnia, pl. hibás működéssel. |
| --- | --- |

12.3.5.

A működés bármilyen egyszeri hibája vagy a rendszer bármely egyszeri meghibásodásának előfordulása nem eredményezheti a csatlakozás véletlen kinyílását szokásos közúti használatban. A rendszer bármely hibáját közvetlenül kell jelezni, vagy a következő működtetésnél azonnal nyilvánvalóvá kell válnia, pl. hibás működéssel.

| 12.3.6. | A távirányító meghibásodása esetén vészhelyzetben lehetőséget kell biztosítani a csatlakozó nyitására legalább egy más módon. Ha ehhez szerszám használata szükséges, annak szerepelnie kell a jármű szerszámkészletében. E melléklet 3.6. pontjának követelményei nem vonatkoznak a csatlakozás kizárólag vészhelyzetben történő nyitására szolgáló kézi karokra. |
| --- | --- |

12.3.6.

A távirányító meghibásodása esetén vészhelyzetben lehetőséget kell biztosítani a csatlakozó nyitására legalább egy más módon. Ha ehhez szerszám használata szükséges, annak szerepelnie kell a jármű szerszámkészletében. E melléklet 3.6. pontjának követelményei nem vonatkoznak a csatlakozás kizárólag vészhelyzetben történő nyitására szolgáló kézi karokra.

| 12.3.7. | A távirányító eszközök kezelőszerveit és kijelzőit tartósan és egyértelműen azonosítani kell. |
| --- | --- |

12.3.7.

A távirányító eszközök kezelőszerveit és kijelzőit tartósan és egyértelműen azonosítani kell.

6. MELLÉKLET

MECHANIKAI CSATLAKOZÓESZKÖZÖK VAGY ALKATRÉSZEK VIZSGÁLATA

1.   ÁLTALÁNOS VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

| 1.1. | A csatlakozóeszközök mintáinak erősségét és funkcióját is vizsgálni kell. Minden lehetséges esetben fizikai vizsgálatot kell végezni, de eltérő rendelkezés hiányában a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat eltekinthet a fizikai erősség vizsgálattól, ha az alkatrész egyszerű kialakítása lehetővé teszi az elméleti ellenőrzést. Elméleti ellenőrzést lehet végezni a legrosszabb esetekre vonatkozó feltételek meghatározásához. Az elméleti ellenőrzéseknek minden esetben ugyanolyan minőségű eredményt kell biztosítaniuk, mint a dinamikus vagy statikus vizsgálat. Kétség esetén a fizikai vizsgálat eredménye az irányadó.
  Lásd még a rendelet 4.8. pontját. |
| --- | --- |

1.1.

A csatlakozóeszközök mintáinak erősségét és funkcióját is vizsgálni kell. Minden lehetséges esetben fizikai vizsgálatot kell végezni, de eltérő rendelkezés hiányában a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat eltekinthet a fizikai erősség vizsgálattól, ha az alkatrész egyszerű kialakítása lehetővé teszi az elméleti ellenőrzést. Elméleti ellenőrzést lehet végezni a legrosszabb esetekre vonatkozó feltételek meghatározásához. Az elméleti ellenőrzéseknek minden esetben ugyanolyan minőségű eredményt kell biztosítaniuk, mint a dinamikus vagy statikus vizsgálat. Kétség esetén a fizikai vizsgálat eredménye az irányadó.

Lásd még a rendelet 4.8. pontját.

| 1.2. | A csatlakozóeszközök erősségét dinamikus (tartóssági) vizsgálattal kell ellenőrizni. Bizonyos esetekben további statikus vizsgálatokra lehet szükség (lásd e melléklet 3. pontját). |
| --- | --- |

1.2.

A csatlakozóeszközök erősségét dinamikus (tartóssági) vizsgálattal kell ellenőrizni. Bizonyos esetekben további statikus vizsgálatokra lehet szükség (lásd e melléklet 3. pontját).

| 1.3. | A dinamikus vizsgálatot az anyagnak megfelelő számú terhelési ciklusokkal, hozzávetőlegesen szinuszos (váltakozó, illetve pulzáló) terheléssel kell elvégezni. Nem fordulhat elő repedés vagy törés. |
| --- | --- |

1.3.

A dinamikus vizsgálatot az anyagnak megfelelő számú terhelési ciklusokkal, hozzávetőlegesen szinuszos (váltakozó, illetve pulzáló) terheléssel kell elvégezni. Nem fordulhat elő repedés vagy törés.

| 1.4. | Az előírt statikus vizsgálatok során csak enyhe maradandó alakváltozás lehet. Egyéb rendelkezés hiányában az elengedést követő tartós, drasztikus alakváltozás nem lehet a vizsgálat során mért legnagyobb alakváltozás 10 százalékánál nagyobb. Abban az esetben, ha az alakváltozás mérése a vizsgáló számára kockázatot jelent a vizsgálat során a statikus vizsgálat e részétől el lehet tekinteni, feltéve hogy ugyanezt a paramétert más vizsgálatokkal, például dinamikus vizsgálattal ellenőrzik. |
| --- | --- |

1.4.

Az előírt statikus vizsgálatok során csak enyhe maradandó alakváltozás lehet. Egyéb rendelkezés hiányában az elengedést követő tartós, drasztikus alakváltozás nem lehet a vizsgálat során mért legnagyobb alakváltozás 10 százalékánál nagyobb. Abban az esetben, ha az alakváltozás mérése a vizsgáló számára kockázatot jelent a vizsgálat során a statikus vizsgálat e részétől el lehet tekinteni, feltéve hogy ugyanezt a paramétert más vizsgálatokkal, például dinamikus vizsgálattal ellenőrzik.

| 1.5. | A dinamikus vizsgálatok terhelési feltevései a jármű hossztengelyén ható vízszintes erőkomponensen és a függőleges erőkomponensen alapulnak. A jármű hossztengelyére keresztben ható vízszintes erőkomponenseket és nyomatékokat nem kell figyelembe venni, feltéve hogy azok csekély jelentőségűek.
  Ha a csatlakozó eszköz vagy a járműhöz felfogatást szolgáló toldalék vagy további rendszerek (pl. stabilizálók, szoros csatlakozóeszközök stb.) toldalékainak kialakítása további erőket vagy nyomatékokat keletkeztet, a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat további vizsgálatokat írhat elő.
  A jármű hossztengelyén ható vízszintes erőkomponenst elméletileg meghatározott referenciaerő, a D vagy Dc érték képviseli. Vonatkozó esetben a függőleges erőkomponenst az S statikus függőleges teher jelzi a csatlakozás pontján, valamint a V feltételezett függőleges terhelés, vagy nyerges vontatók esetén az U statikus függőleges terhelés jelzi. |
| --- | --- |

1.5.

A dinamikus vizsgálatok terhelési feltevései a jármű hossztengelyén ható vízszintes erőkomponensen és a függőleges erőkomponensen alapulnak. A jármű hossztengelyére keresztben ható vízszintes erőkomponenseket és nyomatékokat nem kell figyelembe venni, feltéve hogy azok csekély jelentőségűek.

Ha a csatlakozó eszköz vagy a járműhöz felfogatást szolgáló toldalék vagy további rendszerek (pl. stabilizálók, szoros csatlakozóeszközök stb.) toldalékainak kialakítása további erőket vagy nyomatékokat keletkeztet, a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat további vizsgálatokat írhat elő.

A jármű hossztengelyén ható vízszintes erőkomponenst elméletileg meghatározott referenciaerő, a D vagy Dc érték képviseli. Vonatkozó esetben a függőleges erőkomponenst az S statikus függőleges teher jelzi a csatlakozás pontján, valamint a V feltételezett függőleges terhelés, vagy nyerges vontatók esetén az U statikus függőleges terhelés jelzi.

| 1.6. | A rendelet 2.11. pontjában meghatározott, a vizsgálatok alapjául szolgáló D, Dc, S, V és U jellemző értékeket a típusengedély kérelemben megadott gyártói tájékoztatóból kell meríteni – lásd az 1. és 2. mellékletben szereplő határozati nyomtatványt. |
| --- | --- |

1.6.

A rendelet 2.11. pontjában meghatározott, a vizsgálatok alapjául szolgáló D, Dc, S, V és U jellemző értékeket a típusengedély kérelemben megadott gyártói tájékoztatóból kell meríteni – lásd az 1. és 2. mellékletben szereplő határozati nyomtatványt.

| 1.7. | Minden rugóerővel helyén tartott pozitív záróeszköznek zárt pozícióban kell maradnia, amikor arra a záró mechanizmus tömege háromszorosának megfelelő, a legkevésbé kedvező irányból ható erő hat rá. |
| --- | --- |

1.7.

Minden rugóerővel helyén tartott pozitív záróeszköznek zárt pozícióban kell maradnia, amikor arra a záró mechanizmus tömege háromszorosának megfelelő, a legkevésbé kedvező irányból ható erő hat rá.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

| 2.1. | A dinamikus és statikus vizsgálatokhoz a mintát megfelelő próbapadra kell helyezni erőkifejtő eszközzel, hogy arra a meghatározott teszterőtől eltekintve más további erők vagy nyomatékok ne hassanak. Változó vizsgálatok esetén az erőkifejtés iránya ±1o-nál többel nem térhet el a meghatározott iránytól. Pulzáló és statikus vizsgálatok esetén a szöget a maximális teszterőre kell beállítani. Ehhez általában csatlakozásra van szükség az erőkifejtés (azaz a csatlakozás) pontjánál és egy másik csatlakozásra ettől megfelelő távolságra. |
| --- | --- |

2.1.

A dinamikus és statikus vizsgálatokhoz a mintát megfelelő próbapadra kell helyezni erőkifejtő eszközzel, hogy arra a meghatározott teszterőtől eltekintve más további erők vagy nyomatékok ne hassanak. Változó vizsgálatok esetén az erőkifejtés iránya ±1o-nál többel nem térhet el a meghatározott iránytól. Pulzáló és statikus vizsgálatok esetén a szöget a maximális teszterőre kell beállítani. Ehhez általában csatlakozásra van szükség az erőkifejtés (azaz a csatlakozás) pontjánál és egy másik csatlakozásra ettől megfelelő távolságra.

| 2.2. | A vizsgálati frekvencia nem haladhatja meg a 35 Hz-et. A kiválasztott frekvenciát jól el kell különíteni a vizsgálati berendezés rezonanciás frekvenciájától, ezen belül a vizsgált eszköz rezonanciájától. A két erőkomponens frekvenciája aszinkron vizsgálatnál kb. 1 százalék és maximum 3 százalékos közötti eltérést mutathat. Acélból készült csatlakozóeszközök esetén a terhelési ciklusok száma 2 x 106. Acéltól eltérő anyagból készült eszközök esetén nagyobb ciklusszámra lehet szükség. A vizsgálat során felmerülő esetleges repedések meghatározásához a repedésvizsgálat festékezéses módszerét vagy ezzel egyenértékű módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.2.

A vizsgálati frekvencia nem haladhatja meg a 35 Hz-et. A kiválasztott frekvenciát jól el kell különíteni a vizsgálati berendezés rezonanciás frekvenciájától, ezen belül a vizsgált eszköz rezonanciájától. A két erőkomponens frekvenciája aszinkron vizsgálatnál kb. 1 százalék és maximum 3 százalékos közötti eltérést mutathat. Acélból készült csatlakozóeszközök esetén a terhelési ciklusok száma 2 x 106. Acéltól eltérő anyagból készült eszközök esetén nagyobb ciklusszámra lehet szükség. A vizsgálat során felmerülő esetleges repedések meghatározásához a repedésvizsgálat festékezéses módszerét vagy ezzel egyenértékű módszert kell alkalmazni.

| 2.3. | A pulzáló vizsgálatok alkalmával a teszterő a maximális és egy alacsonyabb minimum teszterő között változik, amely utóbbi a konkrét vizsgálati eljárásban meghatározottak hiányában nem lehet nagyobb, mint a maximális teszterő 5 %-a. |
| --- | --- |

2.3.

A pulzáló vizsgálatok alkalmával a teszterő a maximális és egy alacsonyabb minimum teszterő között változik, amely utóbbi a konkrét vizsgálati eljárásban meghatározottak hiányában nem lehet nagyobb, mint a maximális teszterő 5 %-a.

| 2.4. | Az e melléklet 3.2.3. pontjában előírt különleges vizsgálatoktól eltérő statikus teszteknél a teszterőt simán és gyorsan kell kifejteni, és legalább 60 másodpercig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

2.4.

Az e melléklet 3.2.3. pontjában előírt különleges vizsgálatoktól eltérő statikus teszteknél a teszterőt simán és gyorsan kell kifejteni, és legalább 60 másodpercig fenn kell tartani.

| 2.5. | A vizsgált csatlakozóeszközt vagy alkatrészt szokásos esetben a lehető legszilárdabban kell felszerelni a vizsgálati próbapadra, abban a helyzetben, amelyben a járműveken ténylegesen használják őket. A rögzítő eszközöknek meg kell felelniük a gyártó vagy kérelmező által meghatározottaknak, továbbá azonosaknak kell lenniük, vagy azonos mechanikai jellemzőkkel kell rendelkezniük a csatlakozóeszköz vagy alkatrész járműhöz erősítésére használtakkal. |
| --- | --- |

2.5.

A vizsgált csatlakozóeszközt vagy alkatrészt szokásos esetben a lehető legszilárdabban kell felszerelni a vizsgálati próbapadra, abban a helyzetben, amelyben a járműveken ténylegesen használják őket. A rögzítő eszközöknek meg kell felelniük a gyártó vagy kérelmező által meghatározottaknak, továbbá azonosaknak kell lenniük, vagy azonos mechanikai jellemzőkkel kell rendelkezniük a csatlakozóeszköz vagy alkatrész járműhöz erősítésére használtakkal.

| 2.6. | A csatlakozóeszközöket vagy alkatrészeket az úton használt formában kell vizsgálni. A gyártó döntése szerint a műszaki szolgálattal egyeztetve a rugalmas alkatrészeket semlegesíteni lehet, ha ez a próbaeljáráshoz szükséges, és nem befolyásolja irreálisan a vizsgálat eredményét.
  Az ilyen felgyorsított vizsgálati eljárások során túlmelegedő hajlékony alkatrészeket a vizsgálat során ki lehet cserélni. A vizsgálati terhelést különleges holtjáték nélküli eszközökkel lehet kifejteni. |
| --- | --- |

2.6.

A csatlakozóeszközöket vagy alkatrészeket az úton használt formában kell vizsgálni. A gyártó döntése szerint a műszaki szolgálattal egyeztetve a rugalmas alkatrészeket semlegesíteni lehet, ha ez a próbaeljáráshoz szükséges, és nem befolyásolja irreálisan a vizsgálat eredményét.

Az ilyen felgyorsított vizsgálati eljárások során túlmelegedő hajlékony alkatrészeket a vizsgálat során ki lehet cserélni. A vizsgálati terhelést különleges holtjáték nélküli eszközökkel lehet kifejteni.

3.   KÜLÖNÖS VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Csatlakozófejek és vonószerelvény-tartó rudak

| 3.1.1. | A csatlakozófejes mechanikai csatlakozóeszközök a következő típusok lehetnek:






  i. | egydarabos csatlakozófejek, köztük nem csereszabatos levehető gömbös eszközök (lásd a 20a. és 20b. ábrát); |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

A csatlakozófejes mechanikai csatlakozóeszközök a következő típusok lehetnek:

i.

egydarabos csatlakozófejek, köztük nem csereszabatos levehető gömbös eszközök (lásd a 20a. és 20b. ábrát);

| ii. | csatlakozófejek, amelyekről több rész leszerelhető (lásd a 20c., 20d. és 20e. ábrát); |
| --- | --- |

ii.

csatlakozófejek, amelyekről több rész leszerelhető (lásd a 20c., 20d. és 20e. ábrát);

| iii. | vonószerelvény-tartó rúd a gömb nélkül (lásd a 20f. ábrát). |
| --- | --- |

iii.

vonószerelvény-tartó rúd a gömb nélkül (lásd a 20f. ábrát).

| 3.1.2. | Az alapvető vizsgálat dinamikus tartóssági vizsgálat. A vizsgálati minta a csatlakozófejből, a fej nyakából és a szerkezetnek a járműhöz rögzítésére szolgáló szerelvényekből áll. A csatlakozófejet és a vonószerelvény-tartórudat szilárdan fel kell szerelni változó erő kifejtésére képes vizsgálati próbapadra abban az elhelyezésben, ahogyan azt használni kell. |
| --- | --- |

3.1.2.

Az alapvető vizsgálat dinamikus tartóssági vizsgálat. A vizsgálati minta a csatlakozófejből, a fej nyakából és a szerkezetnek a járműhöz rögzítésére szolgáló szerelvényekből áll. A csatlakozófejet és a vonószerelvény-tartórudat szilárdan fel kell szerelni változó erő kifejtésére képes vizsgálati próbapadra abban az elhelyezésben, ahogyan azt használni kell.

| 3.1.3. | A csatlakozófej és vonószerelvény-tartórúd rögzítésére szolgáló szerelési pontok helyzetét a jármű gyártója határozza meg (lásd a rendelet 5.3.2. pontját). |
| --- | --- |

3.1.3.

A csatlakozófej és vonószerelvény-tartórúd rögzítésére szolgáló szerelési pontok helyzetét a jármű gyártója határozza meg (lásd a rendelet 5.3.2. pontját).

| 3.1.4. | A vizsgálatra benyújtott eszközöket az összes olyan alkatrésszel és tervezési részlettel együtt kell benyújtani, amely befolyásolhatja az erősségi kritériumot (pl. elektromos aljzat lemeze, esetleges jelölések stb.). A vizsgálati mintában a gépjárműhöz való rögzítés vagy felszerelés pontjáig bezárólag minden alkatrésznek szerepelnie kell. A gépjármű gyártójának meg kell adni a csatlakozófej geometriai elhelyezését és a csatlakozóeszköz referenciavonalhoz képest megadott rögzítési pontjait, és ezeket fel kell tüntetni a vizsgálati jelentésben. A referenciavonalhoz képest megállapított rögzítési pontok összes relatív helyzetét reprodukálni kell a vizsgálati próbapadon, ehhez a vontatójármű gyártója köteles a szükséges információkat megadni a vontatóeszköz gyártójának. |
| --- | --- |

3.1.4.

A vizsgálatra benyújtott eszközöket az összes olyan alkatrésszel és tervezési részlettel együtt kell benyújtani, amely befolyásolhatja az erősségi kritériumot (pl. elektromos aljzat lemeze, esetleges jelölések stb.). A vizsgálati mintában a gépjárműhöz való rögzítés vagy felszerelés pontjáig bezárólag minden alkatrésznek szerepelnie kell. A gépjármű gyártójának meg kell adni a csatlakozófej geometriai elhelyezését és a csatlakozóeszköz referenciavonalhoz képest megadott rögzítési pontjait, és ezeket fel kell tüntetni a vizsgálati jelentésben. A referenciavonalhoz képest megállapított rögzítési pontok összes relatív helyzetét reprodukálni kell a vizsgálati próbapadon, ehhez a vontatójármű gyártója köteles a szükséges információkat megadni a vontatóeszköz gyártójának.

| 3.1.5. | A vizsgálati próbapadra felszerelt mintára a 21. vagy 22. ábrán szereplőnek megfelelően változó terhelési erőt kell kifejteni a gömbbel szöget bezáró irányban.
  A vizsgálati irányszöget a gömb közepén áthaladó vízszintes referenciavonal és a gömb közepén áthaladó keresztirányú függőleges síkhoz képest vízszintes síkban mért legközelebbi legmagasabb rögzítési ponton áthaladó vízszintes vonal közötti függőleges viszony határozza meg. Ha a rögzítési pont vonala a vízszintes referenciavonal fölé esik, a vizsgálatot α = + 15o±1o szögben elvégezni, ha ez alá, a vizsgálatot α = - 15o±1o szögben kell elvégezni (lásd a 21. ábrát). A vizsgálati szög meghatározása során figyelembe veendő rögzítési pontok a járműgyártó által meghatározottak, amelyek a legnagyobb vonóerőt továbbítják a vontatójármű szerkezetéhez.
  Ezt a szöget a függőleges statikus és dinamikus terhelés figyelembevételéhez választják ki, és csak az alábbiakat meg nem haladó megengedett statikus függőleges terhelésre vonatkozik:
  S = 120 x D [N]
  Abban az esetben, ha a statikus függőleges terhelés a fent számítottat, a szöget mindkét esetben 20o-ra kell növelni.
  A dinamikus vizsgálatot a következő teszterővel kell elvégezni:
  Fhs res = ±0,6 D |
| --- | --- |

3.1.5.

A vizsgálati próbapadra felszerelt mintára a 21. vagy 22. ábrán szereplőnek megfelelően változó terhelési erőt kell kifejteni a gömbbel szöget bezáró irányban.

A vizsgálati irányszöget a gömb közepén áthaladó vízszintes referenciavonal és a gömb közepén áthaladó keresztirányú függőleges síkhoz képest vízszintes síkban mért legközelebbi legmagasabb rögzítési ponton áthaladó vízszintes vonal közötti függőleges viszony határozza meg. Ha a rögzítési pont vonala a vízszintes referenciavonal fölé esik, a vizsgálatot α = + 15o±1o szögben elvégezni, ha ez alá, a vizsgálatot α = - 15o±1o szögben kell elvégezni (lásd a 21. ábrát). A vizsgálati szög meghatározása során figyelembe veendő rögzítési pontok a járműgyártó által meghatározottak, amelyek a legnagyobb vonóerőt továbbítják a vontatójármű szerkezetéhez.

Ezt a szöget a függőleges statikus és dinamikus terhelés figyelembevételéhez választják ki, és csak az alábbiakat meg nem haladó megengedett statikus függőleges terhelésre vonatkozik:

S = 120 x D [N]

Abban az esetben, ha a statikus függőleges terhelés a fent számítottat, a szöget mindkét esetben 20o-ra kell növelni.

A dinamikus vizsgálatot a következő teszterővel kell elvégezni:

Fhs res = ±0,6 D

| 3.1.6. | A vizsgálati eljárás a következőképpen alkalmazandó a különféle csatlakozóeszköz típusokra (lásd a melléklet 3.1.1. pontját): |
| --- | --- |

3.1.6.

A vizsgálati eljárás a következőképpen alkalmazandó a különféle csatlakozóeszköz típusokra (lásd a melléklet 3.1.1. pontját):

| 3.1.6.1. | egy darabból álló csatlakozófejek, beleértve a nem csereszabatos levehető gömbbel rendelkező eszközöket (lásd a 20a. és 20b. ábrát). |
| --- | --- |

3.1.6.1.

egy darabból álló csatlakozófejek, beleértve a nem csereszabatos levehető gömbbel rendelkező eszközöket (lásd a 20a. és 20b. ábrát).

| 3.1.6.1.1. | a 20a. és 20b. ábrán látható eszközök erősségi vizsgálatát a 3.1.5. pont előírásai szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.1.6.1.1.

a 20a. és 20b. ábrán látható eszközök erősségi vizsgálatát a 3.1.5. pont előírásai szerint kell elvégezni.

Image

Image

| 3.1.6.2. | Levehető részeket tartalmazó csatlakozófejek. A meghatározott kategóriák a következők:






  a) | vonószerelvény-tartórúd és fej (lásd a 20c. ábrát); |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Levehető részeket tartalmazó csatlakozófejek. A meghatározott kategóriák a következők:

a)

vonószerelvény-tartórúd és fej (lásd a 20c. ábrát);

| b) | vonószerelvény-tartórúd és fej integrált alátámasztással (lásd a 20d. ábrát); |
| --- | --- |

b)

vonószerelvény-tartórúd és fej integrált alátámasztással (lásd a 20d. ábrát);

| c) | vonószerelvény-tartórúd levehető fejjel (lásd a 20e. ábrát); |
| --- | --- |

c)

vonószerelvény-tartórúd levehető fejjel (lásd a 20e. ábrát);

| d) | vonószerelvény-tartórúd fej nélkül (lásd a 20f. ábrát). |
| --- | --- |

d)

vonószerelvény-tartórúd fej nélkül (lásd a 20f. ábrát).

| 3.1.6.2.1. | A 20c–20f. ábrán szerelő eszközök erősségi vizsgálatát a 3.15. pont előírásainak megfelelően kell elvégezni. Az e és f méret gyártási tűrése legyen ±5 mm, és ennek a vizsgálati jelentésben szerepelnie kell.
  A vonószerelvény-tartórúd vizsgálatát (lásd a 20f. ábrát) (tartószerkezettel) rászerelt csatlakozófejjel kell elvégezni. A vizsgálatnak csak a vonószerelvény-tartórúd rögzítési pontjai és a fejtámasztó felület közötti részre vonatkozó eredményt veszik figyelembe.
  Az e és f méret gyártási tűrése legyen ±5 mm, és a csatlakozóeszköz gyártója határozza meg. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

A 20c–20f. ábrán szerelő eszközök erősségi vizsgálatát a 3.15. pont előírásainak megfelelően kell elvégezni. Az e és f méret gyártási tűrése legyen ±5 mm, és ennek a vizsgálati jelentésben szerepelnie kell.

A vonószerelvény-tartórúd vizsgálatát (lásd a 20f. ábrát) (tartószerkezettel) rászerelt csatlakozófejjel kell elvégezni. A vizsgálatnak csak a vonószerelvény-tartórúd rögzítési pontjai és a fejtámasztó felület közötti részre vonatkozó eredményt veszik figyelembe.

Az e és f méret gyártási tűrése legyen ±5 mm, és a csatlakozóeszköz gyártója határozza meg.

| 3.1.6.3. | Változó e és f méretű csatlakozó eszközök leszerelhető és csereszabatos csatlakozófejekhez – lásd a 22. ábrát. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Változó e és f méretű csatlakozó eszközök leszerelhető és csereszabatos csatlakozófejekhez – lásd a 22. ábrát.

| 3.1.6.3.1. | Az ilyen vonószerelvény-tartórudak erősségi vizsgálatait a 3.1.5. pont előírásainak megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1.

Az ilyen vonószerelvény-tartórudak erősségi vizsgálatait a 3.1.5. pont előírásainak megfelelően kell végezni.

| 3.1.6.3.2. | Ha a gyártó és a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat között egyeztetve meg lehet határozni egy legrosszabb esetre vonatkozó felállást, elegendő ezzel az egyetlen felállással elvégezni a vizsgálatot.
  Egyébként a 3.1.6.3.3. pontnak megfelelően egyszerűsített vizsgálati programban kell több fejpozíciót vizsgálni. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

Ha a gyártó és a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat között egyeztetve meg lehet határozni egy legrosszabb esetre vonatkozó felállást, elegendő ezzel az egyetlen felállással elvégezni a vizsgálatot.

Egyébként a 3.1.6.3.3. pontnak megfelelően egyszerűsített vizsgálati programban kell több fejpozíciót vizsgálni.

| 3.1.6.3.3. | Egyszerűsített vizsgálati programban az f értéke az fmin és fmax meghatározott értéke között legyen, amely nem haladja meg a 100 mm-t. A fej az alátámasztótól 130 mm-es emax távolságra legyen. A fejnek a felszerelési felülettől fennálló vízszintes távolság és az f függőleges tartománya (fmin és fmax között) meghatározott térben elfoglalt összes lehetséges helyzetének lefedésére két eszközt kell vizsgálni:






  i. | az egyiknél a fej a felső (fmax) helyzetben; |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

Egyszerűsített vizsgálati programban az f értéke az fmin és fmax meghatározott értéke között legyen, amely nem haladja meg a 100 mm-t. A fej az alátámasztótól 130 mm-es emax távolságra legyen. A fejnek a felszerelési felülettől fennálló vízszintes távolság és az f függőleges tartománya (fmin és fmax között) meghatározott térben elfoglalt összes lehetséges helyzetének lefedésére két eszközt kell vizsgálni:

i.

az egyiknél a fej a felső (fmax) helyzetben;

| ii. | a másiknál a fej a legalacsonyabb (fmin) helyzetben legyen. |
| --- | --- |

ii.

a másiknál a fej a legalacsonyabb (fmin) helyzetben legyen.

A teszterő kiejtésének szöge változik, pozitív vagy negatív attól függően, hogy a gömb közepén áthaladó vízszintes referenciavonal milyen viszonyban van a csatlakozóeszköz legmagasabb és legközelebbi rögzítő pontjain áthaladó párhuzamos vonallal. Az alkalmazandó szögeket a 22. ábra mutatja be.

| 3.1.7. | Abban az esetben, ha csavaros szerelvénytől eltérő kötőelemekkel, például rugós csipesszel rögzítik a levehető fejegységeket, és ha a kötés pozitív mechanikai működési vonatkozását a dinamikus vizsgálat során nem vizsgálják, a kötést a gömbre vagy a pozitív mechanikai kötőrendszerre megfelelő irányban alkalmazott statikus próba alá kell vetni. Abban az esetben, ha a pozitív mechanikai kötés függőlegesen rögzíti a gömböt, a statikus vizsgálatot a gömbre ható, a „D” értékkel egyenlő, felfelé ható függőleges erő kifejtésével kell elvégezni. Abban az esetben, ha a pozitív mechanikai kötés a csatlakozófejet keresztirányú vízszintes kialakítással rögzíti, a statikus vizsgálatban ebben az irányban 0,25 D-vel egyenértékű erő kifejtésével kell végezni. A pozitív mechanikai rögzítőeszköz nem hibásodhat meg, és nem szenvedhet olyan torzulást, amely valószínűleg hátrányosan befolyásolja funkcióját. |
| --- | --- |

3.1.7.

Abban az esetben, ha csavaros szerelvénytől eltérő kötőelemekkel, például rugós csipesszel rögzítik a levehető fejegységeket, és ha a kötés pozitív mechanikai működési vonatkozását a dinamikus vizsgálat során nem vizsgálják, a kötést a gömbre vagy a pozitív mechanikai kötőrendszerre megfelelő irányban alkalmazott statikus próba alá kell vetni. Abban az esetben, ha a pozitív mechanikai kötés függőlegesen rögzíti a gömböt, a statikus vizsgálatot a gömbre ható, a „D” értékkel egyenlő, felfelé ható függőleges erő kifejtésével kell elvégezni. Abban az esetben, ha a pozitív mechanikai kötés a csatlakozófejet keresztirányú vízszintes kialakítással rögzíti, a statikus vizsgálatban ebben az irányban 0,25 D-vel egyenértékű erő kifejtésével kell végezni. A pozitív mechanikai rögzítőeszköz nem hibásodhat meg, és nem szenvedhet olyan torzulást, amely valószínűleg hátrányosan befolyásolja funkcióját.

| 3.1.8. | Az 5. melléklet 1.5. pontjában említett másodlagos csatlakozás rögzítési pontjainak ki kell bírniuk 2D-vel egyenértékű, maximum15 kN vízszintes statikus erőt. Abban az esetben, ha a futókábel külön ponton van rögzítve, ennek D-vel egyenlő vízszintes statikus erőt kell kibírnia. |
| --- | --- |

3.1.8.

Az 5. melléklet 1.5. pontjában említett másodlagos csatlakozás rögzítési pontjainak ki kell bírniuk 2D-vel egyenértékű, maximum15 kN vízszintes statikus erőt. Abban az esetben, ha a futókábel külön ponton van rögzítve, ennek D-vel egyenlő vízszintes statikus erőt kell kibírnia.

3.2.   Kapcsolófejek

| 3.2.1. | Az alapvető vizsgálat változó teszterőt alkalmazó tartóssági vizsgálat, amelyet ugyanazon a vizsgálati darabon elvégzett statikus vizsgálatot (emelési vizsgálat) követ. |
| --- | --- |

3.2.1.

Az alapvető vizsgálat változó teszterőt alkalmazó tartóssági vizsgálat, amelyet ugyanazon a vizsgálati darabon elvégzett statikus vizsgálatot (emelési vizsgálat) követ.

| 3.2.2. | A dinamikus vizsgálatot megfelelő erősségű A. osztályú csatlakozófejjel kell elvégezni. A próbapadon a csatlakozófejet és a kapcsolófejet a gyártó által meghatározott módon kell elrendezni, úgy kell beállítani, ami megfelel a szokásos használat közben elfoglalt viszonylagos helyzetüknek. A próbadarabra ható teszterőn kívül nem lehet semmilyen többleterő. A teszterőt a csatlakozófej középpontján áthaladó, hátrafelé 15o-ban lefelé irányuló vonal mentén kell kifejteni (lásd a 23. ábrát). A próbadarabon a következő teszterővel kell elvégezni a tartóssági vizsgálatot:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Amennyiben az S maximális megengedett statikus függőleges tömeg meghaladja a 120 D értéket, a vizsgálat szögét 20o-ra kell növelni. |
| --- | --- |

3.2.2.

A dinamikus vizsgálatot megfelelő erősségű A. osztályú csatlakozófejjel kell elvégezni. A próbapadon a csatlakozófejet és a kapcsolófejet a gyártó által meghatározott módon kell elrendezni, úgy kell beállítani, ami megfelel a szokásos használat közben elfoglalt viszonylagos helyzetüknek. A próbadarabra ható teszterőn kívül nem lehet semmilyen többleterő. A teszterőt a csatlakozófej középpontján áthaladó, hátrafelé 15o-ban lefelé irányuló vonal mentén kell kifejteni (lásd a 23. ábrát). A próbadarabon a következő teszterővel kell elvégezni a tartóssági vizsgálatot:

Fhs res w = ±0,6 D

Amennyiben az S maximális megengedett statikus függőleges tömeg meghaladja a 120 D értéket, a vizsgálat szögét 20o-ra kell növelni.

Image

| 3.2.3. | Statikus szétválasztási vizsgálatot is kell végezni. A vizsgálatra használt csatlakozófej átmérője legyen 49,00 és 49,13 mm között, hogy kopott csatlakozófejet képviseljen. Az Fa szétválasztó erőt a kapcsolófej kereszt- és hosszirányú középvonali tengelyeire merőlegesen kell kifejteni, és simán és gyorsan a következő értékre kell növelni:
  Fa = g(C+ S/1 000) kN
  és ezt az erőt 10 másodpercig kell fenntartani.
  A kapcsolófej egyik alkatrésze sem mutathat a funkcionális kapacitására hátrányos hatást gyakorló tartós elváltozást. |
| --- | --- |

3.2.3.

Statikus szétválasztási vizsgálatot is kell végezni. A vizsgálatra használt csatlakozófej átmérője legyen 49,00 és 49,13 mm között, hogy kopott csatlakozófejet képviseljen. Az Fa szétválasztó erőt a kapcsolófej kereszt- és hosszirányú középvonali tengelyeire merőlegesen kell kifejteni, és simán és gyorsan a következő értékre kell növelni:

Fa = g(C+ S/1 000) kN

és ezt az erőt 10 másodpercig kell fenntartani.

A kapcsolófej egyik alkatrésze sem mutathat a funkcionális kapacitására hátrányos hatást gyakorló tartós elváltozást.

3.3.   Vonórudas csatlakozások és vonóhorgok

| 3.3.1. | A vizsgálati mintán tartóssági vizsgálatot kell végezni. A csatlakozóeszközt fel kell szerelni az összes, járműre rögzítéshez szükséges szerelvénnyel. A vonórúd-csatlakozás és a jármű alvázkerete közé felszerelt közvetítő eszközöket (azaz vonóhorgot) ugyanolyan erővel kell vizsgálni, mint a csatlakozást. A szabványos vonórudas csatlakozásra kialakított vonóhorgok vizsgálata során a függőleges terhelést a rögzítési pontok függőleges síkjától a megfelelő szabványos csatlakozás helyzetével egyenlő hosszirányú távolságra kell kifejteni. |
| --- | --- |

3.3.1.

A vizsgálati mintán tartóssági vizsgálatot kell végezni. A csatlakozóeszközt fel kell szerelni az összes, járműre rögzítéshez szükséges szerelvénnyel. A vonórúd-csatlakozás és a jármű alvázkerete közé felszerelt közvetítő eszközöket (azaz vonóhorgot) ugyanolyan erővel kell vizsgálni, mint a csatlakozást. A szabványos vonórudas csatlakozásra kialakított vonóhorgok vizsgálata során a függőleges terhelést a rögzítési pontok függőleges síkjától a megfelelő szabványos csatlakozás helyzetével egyenlő hosszirányú távolságra kell kifejteni.

| 3.3.2. | Vonórudas csatlakozás zsanéros vonórúd esetén (S=0)
  A dinamikus vizsgálatot a földfelszínnel párhuzamos egyenes mentén és a vontatójármű hosszanti középsíkjában a csatlakozócsap közepén áthaladó vonalban kifejtett Fhw= ±0,6 D vízszintes változó erővel kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.3.2.

Vonórudas csatlakozás zsanéros vonórúd esetén (S=0)

A dinamikus vizsgálatot a földfelszínnel párhuzamos egyenes mentén és a vontatójármű hosszanti középsíkjában a csatlakozócsap közepén áthaladó vonalban kifejtett Fhw= ±0,6 D vízszintes változó erővel kell elvégezni.

| 3.3.3. | Középtengelyes pótkocsikhoz használatos vonórudas csatlakozás (S>0). |
| --- | --- |

3.3.3.

Középtengelyes pótkocsikhoz használatos vonórudas csatlakozás (S>0).

| 3.3.3.1. | 3,5 tonnát meg nem haladó tömegű középtengelyes pótkocsik:
  A 3,5 tonnát meg nem haladó tömegű középtengelyes pótkocsikhoz használatos vonórudas csatlakozásokat ugyanúgy kell vizsgálni, mint az e melléklet 3.1. pontjában leírt csatlakozófejeket és vonószerelvény-tartórudakat. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

3,5 tonnát meg nem haladó tömegű középtengelyes pótkocsik:

A 3,5 tonnát meg nem haladó tömegű középtengelyes pótkocsikhoz használatos vonórudas csatlakozásokat ugyanúgy kell vizsgálni, mint az e melléklet 3.1. pontjában leírt csatlakozófejeket és vonószerelvény-tartórudakat.

| 3.3.3.2. | 3,5 tonnát meghaladó tömegű középtengelyes pótkocsik:
  A teszterő aszinkron tartóssági vizsgálatban hat a próbadarabra vízszintes és függőleges irányban egyaránt. A munka vízszintes vonala a földfelszínnel párhuzamosan egyenértékű, a vontatójármű hosszanti középsíkjában az összekötőcsap közepén áthaladó erő. A munka függőleges vonala merőleges a munka vízszintes vonalára, és az összekötőcsap hosszanti középvonala mentén hat.
  A vonórúd-csatlakozás és a vonórúdszem próbapadon való rögzítése legyen azonos a gyártó szerelési utasításaiban megadott, a járművön történő rögzítési móddal.
  A következő teszterőket kell kifejteni:
  14. TÁBLÁZAT – Teszterők







  Teszterő | Fő érték (kN) | Amplitúdó (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vízszintes erő | 0 | ±0,6Dc (lásd a megjegyzést) |
| Függőleges erő | S x g/1 000 | ±0,6V (lásd a megjegyzést) |

3.3.3.2.

3,5 tonnát meghaladó tömegű középtengelyes pótkocsik:

A teszterő aszinkron tartóssági vizsgálatban hat a próbadarabra vízszintes és függőleges irányban egyaránt. A munka vízszintes vonala a földfelszínnel párhuzamosan egyenértékű, a vontatójármű hosszanti középsíkjában az összekötőcsap közepén áthaladó erő. A munka függőleges vonala merőleges a munka vízszintes vonalára, és az összekötőcsap hosszanti középvonala mentén hat.

A vonórúd-csatlakozás és a vonórúdszem próbapadon való rögzítése legyen azonos a gyártó szerelési utasításaiban megadott, a járművön történő rögzítési móddal.

A következő teszterőket kell kifejteni:

14. TÁBLÁZAT – Teszterők

Teszterő

Fő érték (kN)

Amplitúdó (kN)

Vízszintes erő

0

±0,6Dc (lásd a megjegyzést)

Függőleges erő

S x g/1 000

±0,6V (lásd a megjegyzést)

Megjegyzés: T. osztályba sorolt vonórudas csatlakozó esetén ezen értékeket ±0,5Dc-re és ±0,5V-re kell csökkenteni.

A függőleges és a vízszintes összetevőknek alakra szinuszoidnak kell lenniük, és aszinkron módon kell azokat alkalmazni, úgy, hogy frekvenciáik különbsége 1 százalék és 3 százalék között legyen.

| 3.3.4. | Összekötőcsap-záró berendezés statikus tesztje
  A vonórudas csatlakozók esetében a zárat és bármely záró eszközt is tesztelni kell egy a kinyílás irányába ható 0,25 D-s statikus erővel. A vizsgálat nem eredményezheti a zár kinyílását, és nem okozhat károsodást. Hengeres összekötőcsapok esetében 0,1 D-s teszterő is elégséges. |
| --- | --- |

3.3.4.

Összekötőcsap-záró berendezés statikus tesztje

A vonórudas csatlakozók esetében a zárat és bármely záró eszközt is tesztelni kell egy a kinyílás irányába ható 0,25 D-s statikus erővel. A vizsgálat nem eredményezheti a zár kinyílását, és nem okozhat károsodást. Hengeres összekötőcsapok esetében 0,1 D-s teszterő is elégséges.

3.4.   Vonórúdszemek

| 3.4.1. | A vonórúdszemeket a vonórudas csatlakozókéval megegyező dinamikus tesztelés alá kell vetni. Ettől eltérő, a 3.3.2. pontban leírt erőnek kell alávetni a kizárólagosan szabad függőleges mozgást lehetővé tevő csuklós vonórúddal rendelkező pótkocsik esetében használt vonórúdszemeket. A 3,5 tonnát meg nem haladó C tömegű pótkocsiknál használt csatlakozófejekkel (3.2. pont) és a 3,5 tonnát meghaladó C tömegű középtengelyes pótkocsiknál használt vonórudas csatlakozókkal (3.3.3.2. pont) megegyező módon kell tesztelni a középtengelyes pótkocsiknál használandó vonórúdszemeket. |
| --- | --- |

3.4.1.

A vonórúdszemeket a vonórudas csatlakozókéval megegyező dinamikus tesztelés alá kell vetni. Ettől eltérő, a 3.3.2. pontban leírt erőnek kell alávetni a kizárólagosan szabad függőleges mozgást lehetővé tevő csuklós vonórúddal rendelkező pótkocsik esetében használt vonórúdszemeket. A 3,5 tonnát meg nem haladó C tömegű pótkocsiknál használt csatlakozófejekkel (3.2. pont) és a 3,5 tonnát meghaladó C tömegű középtengelyes pótkocsiknál használt vonórudas csatlakozókkal (3.3.3.2. pont) megegyező módon kell tesztelni a középtengelyes pótkocsiknál használandó vonórúdszemeket.

| 3.4.2. | Az L. osztályú gyűrűs szemeket a szabványos vonórúdszemekkel megegyező módon kell tesztelni. |
| --- | --- |

3.4.2.

Az L. osztályú gyűrűs szemeket a szabványos vonórúdszemekkel megegyező módon kell tesztelni.

| 3.4.3. | A vonórúdszemek tesztelését oly módon kell végrehajtani, hogy a módosító erő a vonórúdszemhez vonórúdhoz rögzítésére használt alkatrészekre is hasson. Minden flexibilis közbülső alkatrészt rögzíteni kell. |
| --- | --- |

3.4.3.

A vonórúdszemek tesztelését oly módon kell végrehajtani, hogy a módosító erő a vonórúdszemhez vonórúdhoz rögzítésére használt alkatrészekre is hasson. Minden flexibilis közbülső alkatrészt rögzíteni kell.

3.5.   Horgos csatlakozók

| 3.5.1. | A K. osztályú horgos csatlakozóknak meg kell felelniük az e melléklet 3.5.2. pontjában leírt dinamikus tesztnek. |
| --- | --- |

3.5.1.

A K. osztályú horgos csatlakozóknak meg kell felelniük az e melléklet 3.5.2. pontjában leírt dinamikus tesztnek.

| 3.5.2. | Dinamikus teszt: |
| --- | --- |

3.5.2.

Dinamikus teszt:

| 3.5.2.1. | A dinamikus tesztnek egy L. osztályú gyűrűs szemet használó pulzáló tesztnek kell lennie, ahol a csatlakozás úgy van felszerelve, mint ahogy a járművön lenne, és ahol a jármű felszerelésének minden szükséges eleme megtalálható. Azonban bármely flexibilis alkatrész semlegesíthető a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat beleegyezésével. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

A dinamikus tesztnek egy L. osztályú gyűrűs szemet használó pulzáló tesztnek kell lennie, ahol a csatlakozás úgy van felszerelve, mint ahogy a járművön lenne, és ahol a jármű felszerelésének minden szükséges eleme megtalálható. Azonban bármely flexibilis alkatrész semlegesíthető a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat beleegyezésével.

| 3.5.2.2. | A csuklós vonórúddal szerelt pótkocsiknál használandó horgos csatlakozók esetében, ahol a csatlakozóra ható függőleges S terhelés nulla, a 0,05 D és 1,00 D között változó teszterőt vízszintes irányban kell alkalmazni, szimulálva a horogra ható húzóerőt. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

A csuklós vonórúddal szerelt pótkocsiknál használandó horgos csatlakozók esetében, ahol a csatlakozóra ható függőleges S terhelés nulla, a 0,05 D és 1,00 D között változó teszterőt vízszintes irányban kell alkalmazni, szimulálva a horogra ható húzóerőt.

| 3.5.2.3. | A középtengelyes pótkocsiknál használandó horgos csatlakozók esetében a teszterőnek a csatlakozóra ható vízszintes és függőleges erőiből kell erednie, és egy fent elölről lent hátra irányban mért (lásd a 21. ábrát) és csatlakozóra ható vízszintes és függőleges erők számolt szögével egyenlő -α szög mentén kell alkalmazni. A Fhs res erőt az alábbi módon kell kiszámolni:



  ahol Fh = Dc
  és |
| --- | --- |

3.5.2.3.

A középtengelyes pótkocsiknál használandó horgos csatlakozók esetében a teszterőnek a csatlakozóra ható vízszintes és függőleges erőiből kell erednie, és egy fent elölről lent hátra irányban mért (lásd a 21. ábrát) és csatlakozóra ható vízszintes és függőleges erők számolt szögével egyenlő -α szög mentén kell alkalmazni. A Fhs res erőt az alábbi módon kell kiszámolni:

Formula
  ahol Fh = Dc
  és
  Formula

| 3.5.2.4. | Az alkalmazott erőnek között 0,05 Fhs res és 1,00 Fhs res kell változnia. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Az alkalmazott erőnek között 0,05 Fhs res és 1,00 Fhs res kell változnia.

| 3.5.3. | Csatlakozózáró eszköz statikus tesztje
  Horgos csatlakozók esetében a zárat és bármely záró eszközt is tesztelni kell egy a kinyílás irányába ható 0,25 D-s statikus erővel. A teszt nem eredményezheti a zár kinyílását, és nem okozhat károsodást. |
| --- | --- |

3.5.3.

Csatlakozózáró eszköz statikus tesztje

Horgos csatlakozók esetében a zárat és bármely záró eszközt is tesztelni kell egy a kinyílás irányába ható 0,25 D-s statikus erővel. A teszt nem eredményezheti a zár kinyílását, és nem okozhat károsodást.

3.6.   Vonórudak

| 3.6.1. | A vonórudakat a vonórúdszemekkel (lásd a 3.4. pontot) megegyező módon kell tesztelni. A típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat esetleg elállhat a tartóssági teszttől, amennyiben lehetséges elméleti ellenőrzést végrehajtani az alkatrész egyszerű tervén. A 3,5 tonnát meg nem haladó C tömegű középtengelyes pótkocsik vonórúdjának elméleti ellenőrzéshez szükséges, a terven szereplő erőknek az ISO 7641/1:1983-ban szereplőknek kell megfelelniük. A 3,5 tonnát meghaladó C tömegű középtengelyes pótkocsik vonórúdjának elméleti ellenőrzéshez szükséges, a terven szereplő erőket a következők szerint kell számolni:
  Fsp = (g x S/1 000) + V
  ahol a V erő amplitúdó a rendelet 2.11.4. pontjában van meghatározva.
  3,5 tonnát meghaladó C tömegű pótkocsik tervezett tömegén alapuló megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 5.3. pontjában foglaltaknak kell megfelelniük. Hajlított vonórudak (pl.: hattyúnyak) és teljes pótkocsik vonórúdjai esetében számításba kell venni Fhp = 1,0 x D vízszintes erőösszetevőt. |
| --- | --- |

3.6.1.

A vonórudakat a vonórúdszemekkel (lásd a 3.4. pontot) megegyező módon kell tesztelni. A típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat esetleg elállhat a tartóssági teszttől, amennyiben lehetséges elméleti ellenőrzést végrehajtani az alkatrész egyszerű tervén. A 3,5 tonnát meg nem haladó C tömegű középtengelyes pótkocsik vonórúdjának elméleti ellenőrzéshez szükséges, a terven szereplő erőknek az ISO 7641/1:1983-ban szereplőknek kell megfelelniük. A 3,5 tonnát meghaladó C tömegű középtengelyes pótkocsik vonórúdjának elméleti ellenőrzéshez szükséges, a terven szereplő erőket a következők szerint kell számolni:

Fsp = (g x S/1 000) + V

ahol a V erő amplitúdó a rendelet 2.11.4. pontjában van meghatározva.

3,5 tonnát meghaladó C tömegű pótkocsik tervezett tömegén alapuló megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 5.3. pontjában foglaltaknak kell megfelelniük. Hajlított vonórudak (pl.: hattyúnyak) és teljes pótkocsik vonórúdjai esetében számításba kell venni Fhp = 1,0 x D vízszintes erőösszetevőt.

| 3.6.2. | Teljes pótkocsik függőleges síkban szabad mozgású vonórúdjai esetében a tartóssági teszt vagy az elméleti feszültség-ellenőrzés mellett, a deformálódásnak történő ellenállást is ellenőrizni kell akár a terven szereplő 3,0 x D erő elméleti ellenőrzésével, akár egy 3,0 x D erőt használó deformációs teszttel. Számítások végzése esetén a megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 5.3. pontjában foglaltaknak kell megfelelniük. |
| --- | --- |

3.6.2.

Teljes pótkocsik függőleges síkban szabad mozgású vonórúdjai esetében a tartóssági teszt vagy az elméleti feszültség-ellenőrzés mellett, a deformálódásnak történő ellenállást is ellenőrizni kell akár a terven szereplő 3,0 x D erő elméleti ellenőrzésével, akár egy 3,0 x D erőt használó deformációs teszttel. Számítások végzése esetén a megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 5.3. pontjában foglaltaknak kell megfelelniük.

| 3.6.3. | Kormányzott tengely esetében a meghajlásnak történő ellenállást vagy elméleti számításokkal vagy hajlítási teszttel kell ellenőrizni. A vízszintes, oldalirányú statikus erőt a csatlakozási pont közepén kell alkalmazni. Ezen erő nagyságát oly módon kell megválasztani, hogy egy 0,6 x Av x g (kNm) forgónyomatékot használunk az első tengely középpontján. A megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 5.3. pontjában foglaltaknak kell megfelelnie.
  Azonban azokban az esetekben, ahol a kormányzott tengely egy kettős, tandem tengelyes első kocsit (kormányzott forgózsámoly) alkot, a forgatónyomatékot 0,95 x Av x g (kNm)-ra kell növelni. |
| --- | --- |

3.6.3.

Kormányzott tengely esetében a meghajlásnak történő ellenállást vagy elméleti számításokkal vagy hajlítási teszttel kell ellenőrizni. A vízszintes, oldalirányú statikus erőt a csatlakozási pont közepén kell alkalmazni. Ezen erő nagyságát oly módon kell megválasztani, hogy egy 0,6 x Av x g (kNm) forgónyomatékot használunk az első tengely középpontján. A megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 5.3. pontjában foglaltaknak kell megfelelnie.

Azonban azokban az esetekben, ahol a kormányzott tengely egy kettős, tandem tengelyes első kocsit (kormányzott forgózsámoly) alkot, a forgatónyomatékot 0,95 x Av x g (kNm)-ra kell növelni.

3.7.   Nyerges vontató

| 3.7.1. | Az alap szilárdsági tesztek egy dinamikus tesztből és egy statikus tesztből (emelő tesztből) állnak. A félpótkocsik pozitív kormányzásában használandó nyerges vontatókat egy további statikus tesztnek (hajlítási teszt) kell alávetni. A nyerges vontatókat minden olyan kötéssel fel kell szerelni a tesztek érdekében, ami azok járműhöz történő csatlakoztatásához szükséges. A szerelés módjának meg kell egyeznie a járművön magán alkalmazott módszerrel. A fizikai teszt helyettesítéseként nem megengedhető a számítási módszer használata. |
| --- | --- |

3.7.1.

Az alap szilárdsági tesztek egy dinamikus tesztből és egy statikus tesztből (emelő tesztből) állnak. A félpótkocsik pozitív kormányzásában használandó nyerges vontatókat egy további statikus tesztnek (hajlítási teszt) kell alávetni. A nyerges vontatókat minden olyan kötéssel fel kell szerelni a tesztek érdekében, ami azok járműhöz történő csatlakoztatásához szükséges. A szerelés módjának meg kell egyeznie a járművön magán alkalmazott módszerrel. A fizikai teszt helyettesítéseként nem megengedhető a számítási módszer használata.

3.7.2.   Statikus tesztek

| 3.7.2.1 | Forgózsámolyokhoz vagy ahhoz hasonló, a félpótkocsik pozitív kormányzásához használt eszközökhöz (lásd ezen rendelet 2.7. pontját) tervezett szabványos nyerges vontatókat egy statikus hajlítási teszttel a megfelelő erővel a kormánymű hatókörén belül kell tesztelni az ötödik kerék egyidejű terhelésével. Az ötödik keréknél a legnagyobb megengedett függőleges U terhelést a csatlakozón függőlegesen kell alkalmazni egy, a csatlakozó teljes befedéséhez megfelelő mérető merev lemezzel.
  Az alkalmazott terhelés eredőjének keresztül kell mennie a nyerges vontató vízszintes rögzítésén.
  Ezzel egyidejűleg, a félpótkocsi pozitív kormányzásához szükséges erőt megjelenítő vízszintes oldalirányú erőt kell alkalmazni az összekötőcsap vezetősínjének a felületén. Ezen erő nagyságát és hatóirányát úgy kell megválasztani, hogy 0,75m x D forgatónyomatékot használunk az összekötőcsap középpontján egy 0,5 m ± 0,1 m hosszú erőkar által. Állandó jelleggel a műanyagnak minden nevezett irányban legfeljebb 0,5 százalékos deformációja megengedett. Semmiféle törés nem történhet. |
| --- | --- |

3.7.2.1

Forgózsámolyokhoz vagy ahhoz hasonló, a félpótkocsik pozitív kormányzásához használt eszközökhöz (lásd ezen rendelet 2.7. pontját) tervezett szabványos nyerges vontatókat egy statikus hajlítási teszttel a megfelelő erővel a kormánymű hatókörén belül kell tesztelni az ötödik kerék egyidejű terhelésével. Az ötödik keréknél a legnagyobb megengedett függőleges U terhelést a csatlakozón függőlegesen kell alkalmazni egy, a csatlakozó teljes befedéséhez megfelelő mérető merev lemezzel.

Az alkalmazott terhelés eredőjének keresztül kell mennie a nyerges vontató vízszintes rögzítésén.

Ezzel egyidejűleg, a félpótkocsi pozitív kormányzásához szükséges erőt megjelenítő vízszintes oldalirányú erőt kell alkalmazni az összekötőcsap vezetősínjének a felületén. Ezen erő nagyságát és hatóirányát úgy kell megválasztani, hogy 0,75m x D forgatónyomatékot használunk az összekötőcsap középpontján egy 0,5 m ± 0,1 m hosszú erőkar által. Állandó jelleggel a műanyagnak minden nevezett irányban legfeljebb 0,5 százalékos deformációja megengedett. Semmiféle törés nem történhet.

| 3.7.2.2. | Minden nyerges vontatón el kell végezni egy statikus emelővizsgálatot. Fa = g.U emelő erőig nem lehet semmiféle, a vastagságának 0,2 százalékát meghaladó komolyabb állandó meghajlás a csatlakozó lemezen.
  G50-osztályú szabványos nyerges vontató és az azonos összekötőcsap-átmérőjű csatlakozók esetében Fa = g x 2,5 U emelő erőnél nem válhat le az összekötőcsap a csatlakozóról. 50 mm-nél nagyobb összekötőcsap-átmérőjű nem szabványos csatlakozók, például 90 mm-es tüskeátmérőjű csatlakozók esetében az emelőerőnek Fa = g x 1,6 U-nak kell lennie, minimum 500 kN-os értékkel.
  Az erőt egy karon kell alkalmazni, ami egyik végén a csatlakozó lemezen nyugszik, és a másik végén az összekötőcsap közepétől 1,0 és 1,5 m közötti távolságra van felemelve – lásd a 24. ábrát.
  A karnak 90o-os szöget kell bezárnia az összekötőcsap csatlakozóba történő behelyezésének irányával. Amennyiben a legrosszabb lehetőség nyilvánvaló, ezen legrosszabb lehetőséget tesztelni kell. Amennyiben a legrosszabb lehetőség nem határozható meg könnyen, a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat határozza meg a tesztelendő oldalt. Egy teszt elegendő. |
| --- | --- |

3.7.2.2.

Minden nyerges vontatón el kell végezni egy statikus emelővizsgálatot. Fa = g.U emelő erőig nem lehet semmiféle, a vastagságának 0,2 százalékát meghaladó komolyabb állandó meghajlás a csatlakozó lemezen.

G50-osztályú szabványos nyerges vontató és az azonos összekötőcsap-átmérőjű csatlakozók esetében Fa = g x 2,5 U emelő erőnél nem válhat le az összekötőcsap a csatlakozóról. 50 mm-nél nagyobb összekötőcsap-átmérőjű nem szabványos csatlakozók, például 90 mm-es tüskeátmérőjű csatlakozók esetében az emelőerőnek Fa = g x 1,6 U-nak kell lennie, minimum 500 kN-os értékkel.

Az erőt egy karon kell alkalmazni, ami egyik végén a csatlakozó lemezen nyugszik, és a másik végén az összekötőcsap közepétől 1,0 és 1,5 m közötti távolságra van felemelve – lásd a 24. ábrát.

A karnak 90o-os szöget kell bezárnia az összekötőcsap csatlakozóba történő behelyezésének irányával. Amennyiben a legrosszabb lehetőség nyilvánvaló, ezen legrosszabb lehetőséget tesztelni kell. Amennyiben a legrosszabb lehetőség nem határozható meg könnyen, a típusengedélyező hatóság vagy műszaki szolgálat határozza meg a tesztelendő oldalt. Egy teszt elegendő.

Image

3.7.3.   Dinamikus teszt

A nyerges vontatót egy vizsgáló berendezésen változó szilárdsági tesztnek (aszinkron dinamikus teszt) kell alávetni vízszintes változó és függőleges pulzáló erők egyidejű alkalmazásával.

| 3.7.3.1. | Nem a félpótkocsik pozitív kormányzásában használandó nyerges vontatók esetében az alábbi erőt kell használni:
  Vízszintes: Fhw = ±0,6 x D
  Függőleges: FsO = g x 1,2 U
  FsU = g x 0,4 U
  Ezen két erőt a jármű hosszanti tengelyének síkjában kell használni oly módon, hogy mindkét FsO és FsU erő hatóiránya áthalad a csatlakozás rögzítésének középpontján.
  A függőleges Fs erő +g x 1,2 U és +g x 0,4 U határok között, a vízszintes erő ±0,6 D között mozoghat. |
| --- | --- |

3.7.3.1.

Nem a félpótkocsik pozitív kormányzásában használandó nyerges vontatók esetében az alábbi erőt kell használni:

Vízszintes: Fhw = ±0,6 x D

Függőleges: FsO = g x 1,2 U

FsU = g x 0,4 U

Ezen két erőt a jármű hosszanti tengelyének síkjában kell használni oly módon, hogy mindkét FsO és FsU erő hatóiránya áthalad a csatlakozás rögzítésének középpontján.

A függőleges Fs erő +g x 1,2 U és +g x 0,4 U határok között, a vízszintes erő ±0,6 D között mozoghat.

| 3.7.3.2. | A félpótkocsik pozitív kormányzásában használandó nyerges vontatók esetében az alábbi erőt kell használni:
  Vízszintes: Fhw = ±0,675 D
  Függőleges: FsO és FsU mint a 3.7.3.1. bekezdésben
  Az erők hatóiránya a 3.7.3.1. pontban van megadva. |
| --- | --- |

3.7.3.2.

A félpótkocsik pozitív kormányzásában használandó nyerges vontatók esetében az alábbi erőt kell használni:

Vízszintes: Fhw = ±0,675 D

Függőleges: FsO és FsU mint a 3.7.3.1. bekezdésben

Az erők hatóiránya a 3.7.3.1. pontban van megadva.

| 3.7.3.3. | A nyerges vontatók dinamikus tesztjéhez egy erre alkalmas síkosító anyagot kell elhelyezni a csatlakozó lemez és a pótkocsi lemeze közé, úgy, hogy a maximális F súrlódási együttható 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

A nyerges vontatók dinamikus tesztjéhez egy erre alkalmas síkosító anyagot kell elhelyezni a csatlakozó lemez és a pótkocsi lemeze közé, úgy, hogy a maximális F súrlódási együttható 0,15.

3.8.   A nyerges vontatók szerelő lemezei

A szerelő lemezeket ugyanúgy alá kell vetni a nyerges vontatók 3.7.3. pontban leírt dinamikus tesztjének és a 3.7.2. pontban leírt statikus tesztnek. A szerelő lemezek esetében elegendő oldalanként egy emelőtesztet végrehajtani. A tesztnek szerelő lemez tervein szereplő legnagyobb kívánt szélességen és legkisebb kívánt hosszúságon kell alapulni. Nem szükséges a tesztet végrehajtani, amennyiben a kérdéses szerelő lemez megegyezik egy már tesztelt lemezzel, kivéve ha keskenyebb és/vagy hosszabb annál, és a teljes magassága kisebb. A fizikai teszt számításos módszerrel való helyettesítése nem megengedhető.

3.9.   Félpótkocsik nyerges vontató összekötőcsapja

| 3.9.1. | Egy tesztberendezésre szerelt mintadarabon kell elvégezni a változó feszültségű dinamikus tesztet. Az összekötőcsap tesztjét nem lehet a nyerges vontató tesztjével egyesíteni. A tesztet úgy kell elvégezni, hogy az erőt az összekötőcsap félpótkocsira történő szereléséhez szükséges rögzítésekre is alkalmazni kell. A fizikai teszt számításos módszerrel való helyettesítése nem megengedhető. |
| --- | --- |

3.9.1.

Egy tesztberendezésre szerelt mintadarabon kell elvégezni a változó feszültségű dinamikus tesztet. Az összekötőcsap tesztjét nem lehet a nyerges vontató tesztjével egyesíteni. A tesztet úgy kell elvégezni, hogy az erőt az összekötőcsap félpótkocsira történő szereléséhez szükséges rögzítésekre is alkalmazni kell. A fizikai teszt számításos módszerrel való helyettesítése nem megengedhető.

| 3.9.2. | A változó vízszintes Fhw = ±0,6 D erővel végzett dinamikus tesztet a működési helyzetben lévő összekötőcsapon kell végrehajtani.
  Az erő hatóirányának keresztül kell haladni az összekötőcsap hengeres alkatrészének legkisebb átmérőjű középpontján, amely átmérő H50-osztály esetében 50,8 mm (lásd az 5. melléklet 18. ábráját). |
| --- | --- |

3.9.2.

A változó vízszintes Fhw = ±0,6 D erővel végzett dinamikus tesztet a működési helyzetben lévő összekötőcsapon kell végrehajtani.

Az erő hatóirányának keresztül kell haladni az összekötőcsap hengeres alkatrészének legkisebb átmérőjű középpontján, amely átmérő H50-osztály esetében 50,8 mm (lásd az 5. melléklet 18. ábráját).

7. MELLÉKLET

FELSZERELÉS ÉS KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK

1.   FELSZERELÉS ÉS KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK

1.1.   A csatlakozófejek és a vonószerelvény-tartórudak felszerelése

| 1.1.1. | A csatlakozófejeket és a vonószerelvény-tartórudakat M1, M2 (legfeljebb 3,5 t legnagyobb megengedett tömegű) és N1 (6) kategóriájú járművekre kell felszerelni a 25. ábrán megadott hézagokra vonatkozó és magassági adatoknak megfelelő módon.
  A magasságra vonatkozó előírások nem alkalmazandóak a Gépjárművek építéséről szóló összevont határozat (R.E.3.) 7. mellékletében (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum) meghatározott, G kategóriás terepjáró járművekre. |
| --- | --- |

1.1.1.

A csatlakozófejeket és a vonószerelvény-tartórudakat M1, M2 (legfeljebb 3,5 t legnagyobb megengedett tömegű) és N1 (6) kategóriájú járművekre kell felszerelni a 25. ábrán megadott hézagokra vonatkozó és magassági adatoknak megfelelő módon.

A magasságra vonatkozó előírások nem alkalmazandóak a Gépjárművek építéséről szóló összevont határozat (R.E.3.) 7. mellékletében (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum) meghatározott, G kategóriás terepjáró járművekre.

| 1.1.1.1. | A 25. a), illetve 25. b) ábrán jelzett hézagokat olyan nem szétszerelhető felszereléssel kell kitölteni, mint például a pótkerék, ami biztosítja, hogy a gömb közepe és egy függőleges sík közötti távolság a felszerelés legszélsőségesebb leghátsó elhelyezése esetében se haladja meg a 300 mm-t. A felszerelést olyan módon kell felszerelni, hogy sérülésveszély nélküli megfelelő hozzáférhetőséget biztosítson az össze-, illetve a szétkapcsolásához az azt végző személynek, anélkül hogy befolyásolná a csatlakozás csuklós illesztését. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

A 25. a), illetve 25. b) ábrán jelzett hézagokat olyan nem szétszerelhető felszereléssel kell kitölteni, mint például a pótkerék, ami biztosítja, hogy a gömb közepe és egy függőleges sík közötti távolság a felszerelés legszélsőségesebb leghátsó elhelyezése esetében se haladja meg a 300 mm-t. A felszerelést olyan módon kell felszerelni, hogy sérülésveszély nélküli megfelelő hozzáférhetőséget biztosítson az össze-, illetve a szétkapcsolásához az azt végző személynek, anélkül hogy befolyásolná a csatlakozás csuklós illesztését.

| 1.1.2. | A jármű gyártójának szerelési utasítást kell biztosítania a csatlakozó fejekhez és vonószerelvény-tartórudakhoz, valamint közölnie kell, hogy szükséges-e a rögzítési terület megerősítése. |
| --- | --- |

1.1.2.

A jármű gyártójának szerelési utasítást kell biztosítania a csatlakozó fejekhez és vonószerelvény-tartórudakhoz, valamint közölnie kell, hogy szükséges-e a rögzítési terület megerősítése.

| 1.1.3. | A csatlakozó fejek szét-, illetve összekapcsolása abban az esetben lehetséges, amennyiben a gömbcsatlakozó hosszanti tengelye a csatlakozó fej és a szerelvény középvonalához képest: | el van forgatva 60o-kal jobbra vagy balra (β = 60o, lásd a 25. ábrát); |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

A csatlakozó fejek szét-, illetve összekapcsolása abban az esetben lehetséges, amennyiben a gömbcsatlakozó hosszanti tengelye a csatlakozó fej és a szerelvény középvonalához képest:

el van forgatva 60o-kal jobbra vagy balra (β = 60o, lásd a 25. ábrát);

| | el van forgatva 10o-kal felfelé vagy lefelé (α = 10o, lásd a 25. ábrát); |
| --- | --- |

el van forgatva 10o-kal felfelé vagy lefelé (α = 10o, lásd a 25. ábrát);

| | tengely mentén van elforgatva 10o-kal jobbra vagy balra. |
| --- | --- |

tengely mentén van elforgatva 10o-kal jobbra vagy balra.

Image

Image

| 1.1.4. | Amikor a pótkocsi nincs a vontatójárműhöz kapcsolva, a felszerelt vonószerelvény-tartórudak és csatlakozófej nem takarhatják ki a hátsó rendszámtábla felszerelésére fenntartott helyet, illetve nem befolyásolhatják a vontatójármű hátsó rendszámtáblájának láthatóságát. Amennyiben a csatlakozófej vagy más elem mégiscsak kitakarja a hátsó rendszámtáblát, akkor azon elemeknek eltávolíthatóknak vagy szerszám használata nélkül – kivéve például egy könnyen használható (pl.: 20 Nm-t nem meghaladó erőkifejtést igénylőek) leválasztó kar által – áthelyezhetőeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

1.1.4.

Amikor a pótkocsi nincs a vontatójárműhöz kapcsolva, a felszerelt vonószerelvény-tartórudak és csatlakozófej nem takarhatják ki a hátsó rendszámtábla felszerelésére fenntartott helyet, illetve nem befolyásolhatják a vontatójármű hátsó rendszámtáblájának láthatóságát. Amennyiben a csatlakozófej vagy más elem mégiscsak kitakarja a hátsó rendszámtáblát, akkor azon elemeknek eltávolíthatóknak vagy szerszám használata nélkül – kivéve például egy könnyen használható (pl.: 20 Nm-t nem meghaladó erőkifejtést igénylőek) leválasztó kar által – áthelyezhetőeknek kell lenniük.

1.2   A csatlakozófejek rögzítése

| 1.2.1 | A B. osztályú csatlakozófejek a 3,5 tonnát nem meghaladó tömegű pótkocsik esetében engedélyezettek. A vízszintes helyzetű és legnagyobb megengedett tengelyterhelésű pótkocsi esetében a csatlakozófejeket úgy kell rögzíteni, hogy a gömbterület középvonala, amelybe a gömb illeszkedik 430±35 mm-rel a vízszintes sík fölött legyen, amely vízszintes síkon a pótkocsi kerekei vannak.
  A ponyvás, illetve áruszállító teherautók helyzetét akkor tekintjük vízszintesnek, amikor a padló vagy a rakodófelület vízszintes. Ilyen viszonyítási felülettel nem rendelkező pótkocsik esetében (pl. hajószállító pótkocsik vagy ehhez hasonlók) a pótkocsi gyártójának meg kell adnia egy megfelelő viszonyítási vonalat, amihez képest meghatározható a vízszintes helyzet. A magassági előírásokat kizárólag azon pótkocsik esetében kell alkalmazni, amelyeket az ezen melléklet 1.1.1. pontjában említett járművekhez kívánnak kapcsolni.
  Minden esetben a vízszintes helyzetet ±1o-on belüli eltéréssel lehet meghatározni. |
| --- | --- |

1.2.1

A B. osztályú csatlakozófejek a 3,5 tonnát nem meghaladó tömegű pótkocsik esetében engedélyezettek. A vízszintes helyzetű és legnagyobb megengedett tengelyterhelésű pótkocsi esetében a csatlakozófejeket úgy kell rögzíteni, hogy a gömbterület középvonala, amelybe a gömb illeszkedik 430±35 mm-rel a vízszintes sík fölött legyen, amely vízszintes síkon a pótkocsi kerekei vannak.

A ponyvás, illetve áruszállító teherautók helyzetét akkor tekintjük vízszintesnek, amikor a padló vagy a rakodófelület vízszintes. Ilyen viszonyítási felülettel nem rendelkező pótkocsik esetében (pl. hajószállító pótkocsik vagy ehhez hasonlók) a pótkocsi gyártójának meg kell adnia egy megfelelő viszonyítási vonalat, amihez képest meghatározható a vízszintes helyzet. A magassági előírásokat kizárólag azon pótkocsik esetében kell alkalmazni, amelyeket az ezen melléklet 1.1.1. pontjában említett járművekhez kívánnak kapcsolni.

Minden esetben a vízszintes helyzetet ±1o-on belüli eltéréssel lehet meghatározni.

| 1.2.2. | A csatlakozófejet a gömbcsatlakozó 25. a) és 25. b) ábrán látható játékterén belül legfeljebb α = 25o és β = 60o szögben biztonságosan lehessen üzemeltetni. |
| --- | --- |

1.2.2.

A csatlakozófejet a gömbcsatlakozó 25. a) és 25. b) ábrán látható játékterén belül legfeljebb α = 25o és β = 60o szögben biztonságosan lehessen üzemeltetni.

1.3.   A vonószerelvény-tartórudak és szerelvények rögzítése

| 1.3.1. | A szabványos vonószerelvénytartórúd-szerelési távolságok:
  Az adott szabványos vonószerelvény-tartórudak esetében a járművön alkalmazandó szerelési távolságoknak meg kell felelniük a 15. ábrán és a 10. táblázatban megadottaknak. |
| --- | --- |

1.3.1.

A szabványos vonószerelvénytartórúd-szerelési távolságok:

Az adott szabványos vonószerelvény-tartórudak esetében a járművön alkalmazandó szerelési távolságoknak meg kell felelniük a 15. ábrán és a 10. táblázatban megadottaknak.

| 1.3.2. | A távvezérelhető csatlakozók szükségessége:
  Amennyiben egy vagy több alábbi előírás a könnyű és biztonságos üzemeltethetőségével (1.3.3. pont), a hozzáférhetőséggel (1.3.5. pont) vagy a kar körüli térrel (1.3.6. pont) kapcsolatban nem teljesíthető, akkor az 5. melléklet 12.3. pontjában leírt távvezérlő eszközzel felszerelt csatlakozót kell használni |
| --- | --- |

1.3.2.

A távvezérelhető csatlakozók szükségessége:

Amennyiben egy vagy több alábbi előírás a könnyű és biztonságos üzemeltethetőségével (1.3.3. pont), a hozzáférhetőséggel (1.3.5. pont) vagy a kar körüli térrel (1.3.6. pont) kapcsolatban nem teljesíthető, akkor az 5. melléklet 12.3. pontjában leírt távvezérlő eszközzel felszerelt csatlakozót kell használni

| 1.3.3. | A csatlakozás könnyű és biztonságos üzemeltetése
  A vonórúd-csatlakozást oly módon kell felszerelni a járműre, hogy az könnyen és biztonságosan használható legyen.
  A nyitó- (és adott esetben a záró-) funkció mellett ezen a csatlakozó tüske csukott és lezárt helyzetét jelző visszajelző helyzetének (látás és tapintás általi) ellenőrzése is értendő.
  Azon a területen, ahol a csatlakozást üzemeltető személynek állnia kell, nem lehet semmilyen tervezett veszélyforrás, mint pl. éles szélek, sarkok stb., kivéve ha oly módon vannak védve, hogy a sérülés esélye minimális.
  A menekülés útját ezen területről nem korlátozhatja vagy zárhatja el egyik oldalon sem semmilyen a csatlakozásra vagy a járművekre szerelt tárgy.
  Semmilyen érintésvédelmi eszköz nem akadályozhatja a működtető személyt a csatlakozás üzemeltetéséhez szükséges pozíció felvételében. |
| --- | --- |

1.3.3.

A csatlakozás könnyű és biztonságos üzemeltetése

A vonórúd-csatlakozást oly módon kell felszerelni a járműre, hogy az könnyen és biztonságosan használható legyen.

A nyitó- (és adott esetben a záró-) funkció mellett ezen a csatlakozó tüske csukott és lezárt helyzetét jelző visszajelző helyzetének (látás és tapintás általi) ellenőrzése is értendő.

Azon a területen, ahol a csatlakozást üzemeltető személynek állnia kell, nem lehet semmilyen tervezett veszélyforrás, mint pl. éles szélek, sarkok stb., kivéve ha oly módon vannak védve, hogy a sérülés esélye minimális.

A menekülés útját ezen területről nem korlátozhatja vagy zárhatja el egyik oldalon sem semmilyen a csatlakozásra vagy a járművekre szerelt tárgy.

Semmilyen érintésvédelmi eszköz nem akadályozhatja a működtető személyt a csatlakozás üzemeltetéséhez szükséges pozíció felvételében.

| 1.3.4. | A szét-, illetve összekapcsolás minimális szöge
  A vonórúdszemnél történő szét-, illetve összekapcsolás abban az esetben lehetséges, amikor a vonórúdszem hosszanti tengelye és a pofa középvonalához képest egyidejűleg el van forgatva:
  50o-kal jobbra vagy balra;
  6o-kal függőleges síkban felfelé vagy lefelé;
  6o-kal jobbra vagy balra a tengelyhez képest.
  Ezen előírás alkalmazandó a K. osztályú horgos csatlakozóra is. |
| --- | --- |

1.3.4.

A szét-, illetve összekapcsolás minimális szöge

A vonórúdszemnél történő szét-, illetve összekapcsolás abban az esetben lehetséges, amikor a vonórúdszem hosszanti tengelye és a pofa középvonalához képest egyidejűleg el van forgatva:

50o-kal jobbra vagy balra;

6o-kal függőleges síkban felfelé vagy lefelé;

6o-kal jobbra vagy balra a tengelyhez képest.

Ezen előírás alkalmazandó a K. osztályú horgos csatlakozóra is.

| 1.3.5 | Hozzáférhetőség
  Az összekötő csap középpontja és a jármű kocsiszekrényének széle közötti távolság nem haladhatja meg az 550 mm-t. Amennyiben a távolság meghaladja a 420 mm-t, a csatlakozást mozgató mechanikával kell felszerelni, ami lehetővé teszi a kocsiszekrény külső részétől számított legfeljebb 420 mm-es távolságban történő biztonságos üzemeltetést.
  Az 550 mm-es távolság az alábbi esetekben haladható meg, amennyiben ennek technikai szükségessége bemutatható, és a vonórúd-csatlakozás könnyű és biztonságos mozgatását érdemben nem befolyásolja.






  i. | 650 mm-es távolságig billenőfülkés vagy hátulról szerelhető járművek esetében; |
| --- | --- | --- |

1.3.5

Hozzáférhetőség

Az összekötő csap középpontja és a jármű kocsiszekrényének széle közötti távolság nem haladhatja meg az 550 mm-t. Amennyiben a távolság meghaladja a 420 mm-t, a csatlakozást mozgató mechanikával kell felszerelni, ami lehetővé teszi a kocsiszekrény külső részétől számított legfeljebb 420 mm-es távolságban történő biztonságos üzemeltetést.

Az 550 mm-es távolság az alábbi esetekben haladható meg, amennyiben ennek technikai szükségessége bemutatható, és a vonórúd-csatlakozás könnyű és biztonságos mozgatását érdemben nem befolyásolja.

i.

650 mm-es távolságig billenőfülkés vagy hátulról szerelhető járművek esetében;

| ii. | 1 320 mm-es távolságig akkor, ha az akadálymentes magasság legalább 1 150 mm; |
| --- | --- |

ii.

1 320 mm-es távolságig akkor, ha az akadálymentes magasság legalább 1 150 mm;

| iii. | legalább kétszintes gépkocsiszállító járművek esetében, ahol az üzemszerű szállítási működés közben pótkocsi nincs elválasztva a vontatójárműtől. |
| --- | --- |

iii.

legalább kétszintes gépkocsiszállító járművek esetében, ahol az üzemszerű szállítási működés közben pótkocsi nincs elválasztva a vontatójárműtől.

| 1.3.6. | A kar körüli tér
  A vontatórúd-csatlakozó biztonságos üzemeltetésének lehetővé tétele érdekében megfelelő mennyiségű szabad térnek kell lennie a kar körül.
  Elegendőnek tekinthető a 26. ábrán ábrázolt szabad tér. Amennyiben különböző típusú szabványos vonórúd-csatlakozást kívánnak rögzíteni a járműre, a szabad térnek akkorának kell lenni, hogy megfeleljen az adott osztály legnagyobb csatlakozójával kapcsolatosan az 5. melléklet 3. pontja által támasztott feltételeknek is.



  A szabad tér méretei ugyanúgy megfelelőként alkalmazandóak azon vonórúd-csatlakozók esetében, amelyek karja lefelé mutat, vagy egyéb eltérő konstrukciójúak.
  A teret szintén szabadon kell tartani az ezen melléklet 1.3.4. pontban meghatározott legkisebb össze-, illetve szétkapcsolási szögön belül. |
| --- | --- |

1.3.6.

A kar körüli tér

A vontatórúd-csatlakozó biztonságos üzemeltetésének lehetővé tétele érdekében megfelelő mennyiségű szabad térnek kell lennie a kar körül.

Elegendőnek tekinthető a 26. ábrán ábrázolt szabad tér. Amennyiben különböző típusú szabványos vonórúd-csatlakozást kívánnak rögzíteni a járműre, a szabad térnek akkorának kell lenni, hogy megfeleljen az adott osztály legnagyobb csatlakozójával kapcsolatosan az 5. melléklet 3. pontja által támasztott feltételeknek is.

Image

A szabad tér méretei ugyanúgy megfelelőként alkalmazandóak azon vonórúd-csatlakozók esetében, amelyek karja lefelé mutat, vagy egyéb eltérő konstrukciójúak.

A teret szintén szabadon kell tartani az ezen melléklet 1.3.4. pontban meghatározott legkisebb össze-, illetve szétkapcsolási szögön belül.

| 1.3.7. | A vonórúd-csatlakozó szabad mozgatására fenntartott tér
  Számításba véve az 5. melléklet 3. pontjában meghatározott minden lehetséges mértani helyzetet, legalább 10 mm-es tiszta hézagnak kell lennie a járműre szerelt vonórúd-csatlakozó, valamint a jármű minden egyéb része között.
  Amennyiben különböző típusú szabványos vonórúd-csatlakozást kívánnak rögzíteni a járműre, a szabad térnek akkorának kell lenni, hogy megfeleljen az adott osztály legnagyobb csatlakozójával kapcsolatosan az 5. melléklet 3. pontja által támasztott feltételeknek is. |
| --- | --- |

1.3.7.

A vonórúd-csatlakozó szabad mozgatására fenntartott tér

Számításba véve az 5. melléklet 3. pontjában meghatározott minden lehetséges mértani helyzetet, legalább 10 mm-es tiszta hézagnak kell lennie a járműre szerelt vonórúd-csatlakozó, valamint a jármű minden egyéb része között.

Amennyiben különböző típusú szabványos vonórúd-csatlakozást kívánnak rögzíteni a járműre, a szabad térnek akkorának kell lenni, hogy megfeleljen az adott osztály legnagyobb csatlakozójával kapcsolatosan az 5. melléklet 3. pontja által támasztott feltételeknek is.

| 1.3.8. | A vonórúd-csatlakozás összeilleszthetősége egy speciális csatlakozóval a vízszintes forgás érdekében – lásd az 5. melléklet 3.4. pontját.
  A hengertüskés csatlakozók, valamint azok a csatlakozók, amelyek a vonórúdszemnél egy speciális csatlakozó miatt vízszintes forgásra képesek, csak abban az esetben engedélyezhetők, amennyiben ennek technikai szükségessége kimutatható. Ez lehetséges például billenőplatós járművek esetében, amikor a csatlakozófejet zsanérokkal kell felszerelni vagy a nehéz szállítójárművek csatlakozói esetében, amikor megerősítési célból szükséges a hengeres összekötőcsap. |
| --- | --- |

1.3.8.

A vonórúd-csatlakozás összeilleszthetősége egy speciális csatlakozóval a vízszintes forgás érdekében – lásd az 5. melléklet 3.4. pontját.

A hengertüskés csatlakozók, valamint azok a csatlakozók, amelyek a vonórúdszemnél egy speciális csatlakozó miatt vízszintes forgásra képesek, csak abban az esetben engedélyezhetők, amennyiben ennek technikai szükségessége kimutatható. Ez lehetséges például billenőplatós járművek esetében, amikor a csatlakozófejet zsanérokkal kell felszerelni vagy a nehéz szállítójárművek csatlakozói esetében, amikor megerősítési célból szükséges a hengeres összekötőcsap.

1.4.   A vonórúdszemek és a vonórudak rögzítése a pótkocsikra.

| 1.4.1. | Középtengelyű pótkocsikhoz tartozó vonórudaknak van egy kiegészítő berendezésük is, amely állítható magasságú, amennyiben a pótkocsin a vonórúdszem függőleges terhelhetősége meghaladja az 50 kg-ot abban az esetben, ha a pótkocsi egységesen a műszakilag megengedett legnagyobb tömegig meg van rakodva. |
| --- | --- |

1.4.1.

Középtengelyű pótkocsikhoz tartozó vonórudaknak van egy kiegészítő berendezésük is, amely állítható magasságú, amennyiben a pótkocsin a vonórúdszem függőleges terhelhetősége meghaladja az 50 kg-ot abban az esetben, ha a pótkocsi egységesen a műszakilag megengedett legnagyobb tömegig meg van rakodva.

| 1.4.2. | Amikor vonórudat és vonórúdszemet illesztünk maximális, 3,5 tonnánál nagyobb, C tömegű és egynél több tengelyes középtengelyű pótkocsira, a pótkocsit tengelyterhelés-elosztó eszközzel kell felszerelni. |
| --- | --- |

1.4.2.

Amikor vonórudat és vonórúdszemet illesztünk maximális, 3,5 tonnánál nagyobb, C tömegű és egynél több tengelyes középtengelyű pótkocsira, a pótkocsit tengelyterhelés-elosztó eszközzel kell felszerelni.

| 1.4.3. | A csuklós vonórúd nem érintkezhet a földdel. Nem kerülhetnek földtől számított 200 mm-es magasság alá, amikor elszakadnak a vízszintes helyzettől. Lásd még az 5. melléklet 5.3., valamint 5.4. pontját. |
| --- | --- |

1.4.3.

A csuklós vonórúd nem érintkezhet a földdel. Nem kerülhetnek földtől számított 200 mm-es magasság alá, amikor elszakadnak a vízszintes helyzettől. Lásd még az 5. melléklet 5.3., valamint 5.4. pontját.

1.5.   A nyerges csatlakozás, a szerelőlemez és összekötő csapok rögzítése a járművön.

| 1.5.1 | G50-osztályú nyerges csatlakozást nem lehet közvetlenül a járműkeretre szerelni, hacsak azt a jármű gyártója nem engedélyezi. Ezeket a járműkeretre kell rögzíteni egy szerelőlemez segítségével, és követni kell a jármű gyártója, valamint a csatlakozó gyártója által biztosított szerelési előírásokat. |
| --- | --- |

1.5.1

G50-osztályú nyerges csatlakozást nem lehet közvetlenül a járműkeretre szerelni, hacsak azt a jármű gyártója nem engedélyezi. Ezeket a járműkeretre kell rögzíteni egy szerelőlemez segítségével, és követni kell a jármű gyártója, valamint a csatlakozó gyártója által biztosított szerelési előírásokat.

| 1.5.2. | A félpótkocsikat parkolókerékkel vagy más olyan berendezéssel kell felszerelni, ami lehetővé teszi a félpótkocsi leválasztását és várakozását. Amennyiben a félpótkocsi úgy van építve, hogy a csatlakozóeszközök, az elektromos rendszer, a fékrendszer automatikusan vezérelhető, a félpótkocsit olyan parkoló kerekekkel kell felszerelni, ami a felcsatlakoztatás után automatikusan felhajtódik a földről.
  Ezen előírások nem alkalmazandóak olyan különleges használatra tervezett félpótkocsik esetében, amennyiben azt kizárólag műhelyben vagy speciális használatú területen történő rakodás esetén választják le. |
| --- | --- |

1.5.2.

A félpótkocsikat parkolókerékkel vagy más olyan berendezéssel kell felszerelni, ami lehetővé teszi a félpótkocsi leválasztását és várakozását. Amennyiben a félpótkocsi úgy van építve, hogy a csatlakozóeszközök, az elektromos rendszer, a fékrendszer automatikusan vezérelhető, a félpótkocsit olyan parkoló kerekekkel kell felszerelni, ami a felcsatlakoztatás után automatikusan felhajtódik a földről.

Ezen előírások nem alkalmazandóak olyan különleges használatra tervezett félpótkocsik esetében, amennyiben azt kizárólag műhelyben vagy speciális használatú területen történő rakodás esetén választják le.

| 1.5.3. | A félpótkocsin a nyerges összekötőcsap rögzítése a szerelőlemezhez a jármű vagy a nyerges összekötőcsap gyártója előírásainak megfelelően történjék. |
| --- | --- |

1.5.3.

A félpótkocsin a nyerges összekötőcsap rögzítése a szerelőlemezhez a jármű vagy a nyerges összekötőcsap gyártója előírásainak megfelelően történjék.

| 1.5.4. | Amennyiben a félpótkocsi forgózsámollyal van szerelve, annak meg kell felelnie az 5. melléklet 7.8. pontjában foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

1.5.4.

Amennyiben a félpótkocsi forgózsámollyal van szerelve, annak meg kell felelnie az 5. melléklet 7.8. pontjában foglalt előírásoknak.

2.   TÁVKIJELZŐ ÉS TÁVVEZÉRLŐ

| 2.1. | Amennyiben távkijelző és távvezérlő rendszereket szerelnek fel, az 5. melléklet 12. pontjában szereplő összes vonatkozó előírást számításba kell venni. |
| --- | --- |

2.1.

Amennyiben távkijelző és távvezérlő rendszereket szerelnek fel, az 5. melléklet 12. pontjában szereplő összes vonatkozó előírást számításba kell venni.

7. MELLÉKLET

1. függelék

A CSATLAKOZÓFEJ MÉRÉSÉNEK TERHELÉSI FELTÉTELEI

| 1. | A magasságnak a 7. melléklet 1.1.1. pontjában meghatározottaknak kell megfelelnie. |
| --- | --- |

1.

A magasságnak a 7. melléklet 1.1.1. pontjában meghatározottaknak kell megfelelnie.

| 2. | M1 kategóriájú járművek (7) esetében a jármű tömegét, amit ennél a magasságnál kell megmérni, a jármű gyártójának kell bejelentenie, és a határozati (2. melléklet) űrlapon meg kell adni. Ez a tömeg lehet a jármű gyártója által bejelentett tengelyek között megosztott legnagyobb megengedett tömeg, vagy ezen függelék 2.1. pontjával összhangban a jármű rakodásakor kapott tömeg. |
| --- | --- |

2.

M1 kategóriájú járművek (7) esetében a jármű tömegét, amit ennél a magasságnál kell megmérni, a jármű gyártójának kell bejelentenie, és a határozati (2. melléklet) űrlapon meg kell adni. Ez a tömeg lehet a jármű gyártója által bejelentett tengelyek között megosztott legnagyobb megengedett tömeg, vagy ezen függelék 2.1. pontjával összhangban a jármű rakodásakor kapott tömeg.

| 2.1 | A tömeg működés közbeni legmagasabb számértéke a vontatójármű gyártója által megadott értéknek megfelelően (lásd a 2. mellékletben a határozati űrlap 6. pontját); valamint |
| --- | --- |

2.1

A tömeg működés közbeni legmagasabb számértéke a vontatójármű gyártója által megadott értéknek megfelelően (lásd a 2. mellékletben a határozati űrlap 6. pontját); valamint

| 2.1.1. | két, egyenként 68 kg-os tömeg, amelyet mindegyik üléssor legszélső ülésben helyeznek el, együtt a leghátsó, vezetéshez és utazáshoz állítható helyzetű üléssel, és azon tömegekkel együtt, amelyek az alábbi helyeken találhatóak: |
| --- | --- |

2.1.1.

két, egyenként 68 kg-os tömeg, amelyet mindegyik üléssor legszélső ülésben helyeznek el, együtt a leghátsó, vezetéshez és utazáshoz állítható helyzetű üléssel, és azon tömegekkel együtt, amelyek az alábbi helyeken találhatóak:

| 2.1.1.1. | azon eredetileg szerelt csatlakozó berendezések és alkatrészek esetében, amelyeket a járműgyártó nyújtott be engedélyezésre, az állítható ülések esetében egy olyan ponton, ami körülbelül 100 mm-re található az „R” pont előtt; más ülések esetén 50 mm-re az „R” pont előtt. Az „R” pontot a 14. sz. rendelet 5.1.1.2. pontjával összhangban határozzák meg; vagy |
| --- | --- |

2.1.1.1.

azon eredetileg szerelt csatlakozó berendezések és alkatrészek esetében, amelyeket a járműgyártó nyújtott be engedélyezésre, az állítható ülések esetében egy olyan ponton, ami körülbelül 100 mm-re található az „R” pont előtt; más ülések esetén 50 mm-re az „R” pont előtt. Az „R” pontot a 14. sz. rendelet 5.1.1.2. pontjával összhangban határozzák meg; vagy

| 2.1.1.2. | azon csatlakozó eszközök és alkatrészek esetében, amelyeket egy független gyártó nyújtott be engedélyezésre, és arra a célra szolgálnak, hogy lecseréljék a gyári szerelvényeket, körülbelül az ülő személy helyénél; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

azon csatlakozó eszközök és alkatrészek esetében, amelyeket egy független gyártó nyújtott be engedélyezésre, és arra a célra szolgálnak, hogy lecseréljék a gyári szerelvényeket, körülbelül az ülő személy helyénél;

| 2.1.2. | Ezen túlmenően, minden 68 kg tömegre további 7 kg-ot kell megengedni a személyes poggyásznak, amelyet egyenlően kell elosztani a jármű poggyászterében; |
| --- | --- |

2.1.2.

Ezen túlmenően, minden 68 kg tömegre további 7 kg-ot kell megengedni a személyes poggyásznak, amelyet egyenlően kell elosztani a jármű poggyászterében;

| 3. | N1 kategóriás járművek (7) esetében a jármű ennél a magasságnál mért tömege: |
| --- | --- |

3.

N1 kategóriás járművek (7) esetében a jármű ennél a magasságnál mért tömege:

| 3.1. | A vontatójármű gyártója által megadottnak megfelelő legnagyobb megengedett, tengelyek között eloszló tömeg (lásd a 2. mellékletben a határozati űrlap 6. pontját). |
| --- | --- |

3.1.

A vontatójármű gyártója által megadottnak megfelelő legnagyobb megengedett, tengelyek között eloszló tömeg (lásd a 2. mellékletben a határozati űrlap 6. pontját).

---

(1)  A Közúti Közlekedési Egyezmény (Bécs, 1968) 1. cikk t) és u) albekezdése szerint.

1

(2)  A T és R tömeg, valamint a műszakilag megengedett maximális tömeg lehet nagyobb, mint a nemzeti jogszabályban előírt megengedett maximum.

2

(3)  L. az 1958. évi, a kerekes járművekre, a járművekre felszerelhető vagy azokon használható felszerelésekre és alkatrészekre vonatkozó egységes műszaki előírások, valamint az ezen előírások alapján megadott engedélyek kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodáshoz csatolt 13. sz. rendeletben szereplő meghatározásokat. A meghatározás az építőgépekről szóló egységes határozat 7. mellékletében is megtalálható (R. E. 3) (TRANS/ WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2 dokumentum).

3

(4)  A tömeg, valamint a műszakilag megengedett maximális tömeg lehet nagyobb, mint a nemzeti jogszabályban előírt megengedett maximum.

4

(5)  1: Németország, 2: Franciaország, 3: Olaszország, 4: Hollandia, 5: Svédország, 6: Belgium, 7: Magyarország, 8: Cseh Köztársaság, 9: Spanyolország, 10: Jugoszlávia, 11: Egyesült Királyság, 12: Ausztria, 13: Luxemburg, 14: Svájc, 15: (szabad), 16: Norvégia, 17: Finnország, 18: Dánia, 19: Románia, 20: Lengyelország, 21: Portugália, 22: Orosz Köztársaság, 23: Görögország, 24: Írország, 25: Horvátország, 26: Szlovénia, 27: Szlovákia, 28: Belorusszia, 29: Észtország, 30 (szabad), 31: Bosznia-Hercegovina, 32: Lettország, 33 (szabad), 34: Bulgária, 35–36 (szabad), 37: Törökország, 38–39 (szabad), 40: Macedóniai Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42: Európai Közösség (az engedélyt az egyes tagállamok adják meg vonatkozó ECE jelölésük alkalmazásával), 43: Japán, 44 (szabad), 45: Ausztrália és 46: Ukrajna. Az ezt követő számokat annak az időrendi sorrendnek megfelelően adják ki a további országoknak, amelyben azok aláírják vagy ratifikálják a 1958. évi, a kerekes járművekre, a járművekre felszerelhető vagy azokon használható felszerelésekre és alkatrészekre vonatkozó egységes műszaki előírások, valamint az ezen előírások alapján megadott engedélyek kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást, és az így kiadott számokról az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkára értesíti a szerződést aláíró szerződő feleket.

5

(6)  Lásd a Kerekes járművek, berendezések és alkatrészek egységes technikai előírásainak alkalmazásáról szóló 1958-as megállapodásához mellékelt 13. sz. rendelet meghatározásait, amelyek beilleszthetőek és/vagy alkalmazhatóak azon járműveken és feltételeken, amelyek engedélyezési kölcsönös elismerése ezen előírásokon alapulnak. A meghatározások szintén megtalálhatóak az A járművek építéséről szóló egységes határozat (R.E.3) 7. mellékletében (TRANS/ WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2 dokumentum).

6

(7)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletének meghatározása szerint (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum).

7

---

| 11.5.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/100

---

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 107. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésük tekintetében történő jóváhagyásáról

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 373., 2006. december 27.
  )

A 107. számú előírás helyesen:

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (UN/ECE) 107. számú előírása – Egységes rendelkezések az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésük tekintetében történő jóváhagyására vonatkozóan

1. felülvizsgálat

Tartalmazza az alábbi dokumentumok érvényes szövegezését:

Az előírás 01. módosításcsomagja – A hatálybalépés időpontja: 2004. augusztus 12.

1. helyesbítés – 2004.10.19.

2. helyesbítés – 2006.1.25.

1.   HATÁLY

| 1.1. | Az előírás érvényes minden M2 vagy M3 kategóriájú egyszintes, emeletes, merev vagy csuklós járműre (1). |
| --- | --- |

1.1.

Az előírás érvényes minden M2 vagy M3 kategóriájú egyszintes, emeletes, merev vagy csuklós járműre (1).

| 1.2. | Azonban az előírás követelményei nem vonatkoznak az alábbi járművekre: |
| --- | --- |

1.2.

Azonban az előírás követelményei nem vonatkoznak az alábbi járművekre:

| 1.2.1. | meghatározott személyek, például rabok, biztonságos szállítására szolgáló járművek; |
| --- | --- |

1.2.1.

meghatározott személyek, például rabok, biztonságos szállítására szolgáló járművek;

| 1.2.2. | kifejezetten sebesült vagy beteg személyek szállítására szolgáló járművek (mentőautók); |
| --- | --- |

1.2.2.

kifejezetten sebesült vagy beteg személyek szállítására szolgáló járművek (mentőautók);

| 1.2.3. | terepjáró járművek; |
| --- | --- |

1.2.3.

terepjáró járművek;

| 1.2.4. | kifejezetten iskolás gyermekek szállítására szolgáló járművek. |
| --- | --- |

1.2.4.

kifejezetten iskolás gyermekek szállítására szolgáló járművek.

| 1.3. | Az előírás követelményei csak akkor vonatkoznak az alábbi járművekre, ha azok megfelelnek tervezett felhasználási céljuknak és funkciójuknak: |
| --- | --- |

1.3.

Az előírás követelményei csak akkor vonatkoznak az alábbi járművekre, ha azok megfelelnek tervezett felhasználási céljuknak és funkciójuknak:

| 1.3.1. | a rendőrség, a biztonsági szolgálatok és a fegyveres erők általi használatra tervezett járművek; |
| --- | --- |

1.3.1.

a rendőrség, a biztonsági szolgálatok és a fegyveres erők általi használatra tervezett járművek;

| 1.3.2. | olyan járművek, melyeknek ülései kizárólag a jármű nyugalmi helyzetében való használatra szolgálnak, és amelyek nem szállíthatnak 8 személynél többet (a vezető kivételével), amikor mozgásban vannak. Ilyenek például a mozgókönyvtárak, a mozgótemplomok és a mozgó kórházi egységek. Azokat az üléseket, amelyeket a jármű mozgása közben való használatra terveztek, világosan meg kell jelölni a felhasználók számára. |
| --- | --- |

1.3.2.

olyan járművek, melyeknek ülései kizárólag a jármű nyugalmi helyzetében való használatra szolgálnak, és amelyek nem szállíthatnak 8 személynél többet (a vezető kivételével), amikor mozgásban vannak. Ilyenek például a mozgókönyvtárak, a mozgótemplomok és a mozgó kórházi egységek. Azokat az üléseket, amelyeket a jármű mozgása közben való használatra terveztek, világosan meg kell jelölni a felhasználók számára.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | A „jármű” a fenti 1. bekezdés hatálya alá tartozó, M2 vagy M3 kategóriájú járművet jelenti. |
| --- | --- |

2.1.

A „jármű” a fenti 1. bekezdés hatálya alá tartozó, M2 vagy M3 kategóriájú járművet jelenti.

| 2.1.1. | A vezetőn kívül 22 utasnál több személy befogadására alkalmas járművek három osztályba sorolhatók: |
| --- | --- |

2.1.1.

A vezetőn kívül 22 utasnál több személy befogadására alkalmas járművek három osztályba sorolhatók:

| 2.1.1.1. | „I. osztály”: álló utasok számára kialakított területekkel rendelkező járművek, lehetővé téve az utasok mozgását; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

„I. osztály”: álló utasok számára kialakított területekkel rendelkező járművek, lehetővé téve az utasok mozgását;

| 2.1.1.2. | „II. osztály”: elsősorban ülő utasok szállítására szolgáló járművek, amelyekben az álló utasok a folyosón és/vagy olyan területen szállíthatók, amely nem haladja meg két kettős ülés területét; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

„II. osztály”: elsősorban ülő utasok szállítására szolgáló járművek, amelyekben az álló utasok a folyosón és/vagy olyan területen szállíthatók, amely nem haladja meg két kettős ülés területét;

| 2.1.1.3. | „III. osztály”: kizárólag ülő utasok szállítására szolgáló járművek; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

„III. osztály”: kizárólag ülő utasok szállítására szolgáló járművek;

| 2.1.1.4. | Egy jármű több osztályba is tartozhat. Ilyen esetben a jóváhagyás minden olyan osztályra vonatkozóan megadható, ahová a jármű tartozik. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Egy jármű több osztályba is tartozhat. Ilyen esetben a jóváhagyás minden olyan osztályra vonatkozóan megadható, ahová a jármű tartozik.

| 2.1.2. | A vezetőn kívül 22 utasnál nem több személy befogadására alkalmas járművek két osztályba sorolhatók: |
| --- | --- |

2.1.2.

A vezetőn kívül 22 utasnál nem több személy befogadására alkalmas járművek két osztályba sorolhatók:

| 2.1.2.1. | „A osztály”: álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba sorolt járművek rendelkeznek ülésekkel, valamint az álló utasok számára kialakított területtel; |
| --- | --- |

2.1.2.1.

„A osztály”: álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba sorolt járművek rendelkeznek ülésekkel, valamint az álló utasok számára kialakított területtel;

| 2.1.2.2. | „B. osztály”: nem álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba sorolt járműveknél nem kell biztosítani helyet az álló utasok számára. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

„B. osztály”: nem álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba sorolt járműveknél nem kell biztosítani helyet az álló utasok számára.

| 2.1.3. | A „csuklós jármű” két vagy több merev szakaszból álló jármű, amelyek csuklósan kapcsolódnak egymáshoz; az egyes szakaszok utasterei úgy vannak összekapcsolva, hogy az utasok szabadon mozoghatnak közöttük; a merev szakaszok folytonosan vannak egymáshoz kapcsolva, ami azt jelenti, hogy csak olyan eszközöket igénylő eljárással lehet őket szétválasztani, amelyekkel általában csak szerelőműhelyek rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.1.3.

A „csuklós jármű” két vagy több merev szakaszból álló jármű, amelyek csuklósan kapcsolódnak egymáshoz; az egyes szakaszok utasterei úgy vannak összekapcsolva, hogy az utasok szabadon mozoghatnak közöttük; a merev szakaszok folytonosan vannak egymáshoz kapcsolva, ami azt jelenti, hogy csak olyan eszközöket igénylő eljárással lehet őket szétválasztani, amelyekkel általában csak szerelőműhelyek rendelkeznek.

| 2.1.3.1. | Az „emeletes csuklós jármű” két vagy több merev szakaszból álló jármű, amelyek csuklósan kapcsolódnak egymáshoz; az egyes szakaszok utasterei legalább az egyik emeleten úgy vannak összekapcsolva, hogy az utasok szabadon mozoghatnak közöttük; a merev szakaszok folytonosan vannak egymáshoz kapcsolva, ami azt jelenti, hogy csak olyan eszközöket igénylő eljárással lehet őket szétválasztani, amelyekkel általában csak szerelőműhelyek rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Az „emeletes csuklós jármű” két vagy több merev szakaszból álló jármű, amelyek csuklósan kapcsolódnak egymáshoz; az egyes szakaszok utasterei legalább az egyik emeleten úgy vannak összekapcsolva, hogy az utasok szabadon mozoghatnak közöttük; a merev szakaszok folytonosan vannak egymáshoz kapcsolva, ami azt jelenti, hogy csak olyan eszközöket igénylő eljárással lehet őket szétválasztani, amelyekkel általában csak szerelőműhelyek rendelkeznek.

| 2.1.4. | Az „alacsony padlós busz” olyan I., II. vagy A. osztályba sorolt jármű, amelyben az álló utasok szállítására szolgáló terület (csuklós járművek esetében a jármű első részében, emeletes járművek esetében pedig az alsó szinten) legalább 35 %-a egyetlen, lépcső nélküli területet képez, amely legalább egy utasajtót magában foglal. |
| --- | --- |

2.1.4.

Az „alacsony padlós busz” olyan I., II. vagy A. osztályba sorolt jármű, amelyben az álló utasok szállítására szolgáló terület (csuklós járművek esetében a jármű első részében, emeletes járművek esetében pedig az alsó szinten) legalább 35 %-a egyetlen, lépcső nélküli területet képez, amely legalább egy utasajtót magában foglal.

| 2.1.5. | A „karosszéria” olyan önálló műszaki egység, amely magában foglalja a jármű speciális belső és külső berendezéseit. |
| --- | --- |

2.1.5.

A „karosszéria” olyan önálló műszaki egység, amely magában foglalja a jármű speciális belső és külső berendezéseit.

| 2.1.6. | Az „emeletes jármű” olyan jármű, amelyben az utasok rendelkezésére álló terület – legalább részben – két egymás feletti szinten van kialakítva, és a felső szinten álló utasok számára nem biztosítanak helyet. |
| --- | --- |

2.1.6.

Az „emeletes jármű” olyan jármű, amelyben az utasok rendelkezésére álló terület – legalább részben – két egymás feletti szinten van kialakítva, és a felső szinten álló utasok számára nem biztosítanak helyet.

| 2.1.7. | Az „önálló műszaki egység” a jármű részét képező berendezést jelenti, amelyre külön típusjóváhagyás adható, de csak egy vagy több meghatározott típusú jármű vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.1.7.

Az „önálló műszaki egység” a jármű részét képező berendezést jelenti, amelyre külön típusjóváhagyás adható, de csak egy vagy több meghatározott típusú jármű vonatkozásában;

2.2.   „Típusmeghatározás(ok)”

| 2.2.1. | A „járműtípus” olyan járműveket jelent, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól:






  a) | karosszéria gyártója; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

A „járműtípus” olyan járműveket jelent, melyek az alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól:

a)

karosszéria gyártója;

| b) | alváz gyártója; |
| --- | --- |

b)

alváz gyártója;

| c) | jármű építési módja (> 22 utas vagy < 22 utas); |
| --- | --- |

c)

jármű építési módja (> 22 utas vagy < 22 utas);

| d) | karosszéria építési módja (egyszintes, emeletes, csuklós, alacsony padlós); |
| --- | --- |

d)

karosszéria építési módja (egyszintes, emeletes, csuklós, alacsony padlós);

| e) | karosszéria típusa, ha azt önálló műszaki egységként hagyták jóvá. |
| --- | --- |

e)

karosszéria típusa, ha azt önálló műszaki egységként hagyták jóvá.

| 2.2.2. | A „karosszéria típusa” a külön műszaki egységként való típusjóváhagyás szempontjából olyan karosszériák kategóriáját jelenti, amelyek az alábbi vonatkozásaikban nem különböznek lényegesen egymástól:






  a) | karosszéria gyártója; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

A „karosszéria típusa” a külön műszaki egységként való típusjóváhagyás szempontjából olyan karosszériák kategóriáját jelenti, amelyek az alábbi vonatkozásaikban nem különböznek lényegesen egymástól:

a)

karosszéria gyártója;

| b) | jármű építési módja (> 22 utas vagy < 22 utas); |
| --- | --- |

b)

jármű építési módja (> 22 utas vagy < 22 utas);

| c) | karosszéria építési módja (egyszintes, emeletes, csuklós, alacsony padlós); |
| --- | --- |

c)

karosszéria építési módja (egyszintes, emeletes, csuklós, alacsony padlós);

| d) | a teljesen felszerelt járműkarosszéria tömege, 10 % eltéréssel; |
| --- | --- |

d)

a teljesen felszerelt járműkarosszéria tömege, 10 % eltéréssel;

| e) | járművek meghatározott típusai, amelyekre az adott karosszériatípus felszerelhető. |
| --- | --- |

e)

járművek meghatározott típusai, amelyekre az adott karosszériatípus felszerelhető.

| 2.3. | A „jármű vagy önálló műszaki egység jóváhagyása” a 2.2. bekezdés szerinti jármű- vagy karosszériatípusnak az előírásban meghatározott szerkezeti jellemzők tekintetében történő jóváhagyását jelenti. |
| --- | --- |

2.3.

A „jármű vagy önálló műszaki egység jóváhagyása” a 2.2. bekezdés szerinti jármű- vagy karosszériatípusnak az előírásban meghatározott szerkezeti jellemzők tekintetében történő jóváhagyását jelenti.

| 2.4. | A „felépítmény” a karosszéria azon része, amely felborulást okozó balesetnél hozzájárul a jármű szilárdságához. |
| --- | --- |

2.4.

A „felépítmény” a karosszéria azon része, amely felborulást okozó balesetnél hozzájárul a jármű szilárdságához.

| 2.5. | Az „utasajtó” normál körülmények között, amikor a vezető ül, az utasok által használt ajtót jelenti. |
| --- | --- |

2.5.

Az „utasajtó” normál körülmények között, amikor a vezető ül, az utasok által használt ajtót jelenti.

| 2.6. | A „kétszárnyú ajtó” két vagy kettővel egyenértékű közlekedősávot biztosító ajtót jelent. |
| --- | --- |

2.6.

A „kétszárnyú ajtó” két vagy kettővel egyenértékű közlekedősávot biztosító ajtót jelent.

| 2.7. | A „tolóajtó” olyan ajtó, amelyet csak egy vagy több egyenes vonalú, vagy megközelítőleg egyenes vonalú, sín mentén eltolva lehet kinyitni vagy becsukni. |
| --- | --- |

2.7.

A „tolóajtó” olyan ajtó, amelyet csak egy vagy több egyenes vonalú, vagy megközelítőleg egyenes vonalú, sín mentén eltolva lehet kinyitni vagy becsukni.

| 2.8. | A „vészkijárati ajtó” olyan ajtót jelent, amelyet az utasok csak kivételesen, főleg vészhelyzetben használnak. |
| --- | --- |

2.8.

A „vészkijárati ajtó” olyan ajtót jelent, amelyet az utasok csak kivételesen, főleg vészhelyzetben használnak.

| 2.9. | A „vészkijárati ablak” olyan – nem feltétlenül üvegezett – ablak, amelyet az utasok csak veszély esetén használnak kijáratként. |
| --- | --- |

2.9.

A „vészkijárati ablak” olyan – nem feltétlenül üvegezett – ablak, amelyet az utasok csak veszély esetén használnak kijáratként.

| 2.10. | A „kettős vagy több részből álló ablak” egy képzeletbeli függőleges vonallal (vagy síkkal) két vagy több részre osztható vészkijárati ablak, amelynek mindegyik része méretek és hozzáférhetőség szempontjából kielégíti a normál vészkijárati ablakra vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

2.10.

A „kettős vagy több részből álló ablak” egy képzeletbeli függőleges vonallal (vagy síkkal) két vagy több részre osztható vészkijárati ablak, amelynek mindegyik része méretek és hozzáférhetőség szempontjából kielégíti a normál vészkijárati ablakra vonatkozó követelményeket.

| 2.11. | A „menekülőnyílás” olyan, a tetőn vagy a padlóban kialakított nyílást jelent, amelyet az utasok csak vészhelyzetben használnak kijáratként. |
| --- | --- |

2.11.

A „menekülőnyílás” olyan, a tetőn vagy a padlóban kialakított nyílást jelent, amelyet az utasok csak vészhelyzetben használnak kijáratként.

| 2.12. | A „vészkijárat” a vészkijárati ajtót, a vészkijárati ablakot vagy a menekülőnyílást jelenti. |
| --- | --- |

2.12.

A „vészkijárat” a vészkijárati ajtót, a vészkijárati ablakot vagy a menekülőnyílást jelenti.

| 2.13. | A „kijárat” az utasajtót, az összekötő lépcsőfeljárót, a fél lépcsőfeljárót vagy a vészkijáratot jelenti. |
| --- | --- |

2.13.

A „kijárat” az utasajtót, az összekötő lépcsőfeljárót, a fél lépcsőfeljárót vagy a vészkijáratot jelenti.

| 2.14. | A „padló vagy szint” a karosszériának azon része, amelynek felső felületén az utasok állnak, és amelyen az ülő utasok, a vezető vagy a személyzet más tagja a lábát tartja, illetve amelyhez az üléseket rögzítik. |
| --- | --- |

2.14.

A „padló vagy szint” a karosszériának azon része, amelynek felső felületén az utasok állnak, és amelyen az ülő utasok, a vezető vagy a személyzet más tagja a lábát tartja, illetve amelyhez az üléseket rögzítik.

| 2.15. | A „közlekedőfolyosó” azt a teret jelenti, amelyen keresztül az utasok az egyik üléstől, illetve az egyik üléssortól a másikhoz, vagy az utasajtókhoz, az összekötő lépcsőfeljáróhoz, illetve az álló utasok szállítására szolgáló területhez közlekednek; a közlekedőfolyosó nem foglalja magában a következőket: |
| --- | --- |

2.15.

A „közlekedőfolyosó” azt a teret jelenti, amelyen keresztül az utasok az egyik üléstől, illetve az egyik üléssortól a másikhoz, vagy az utasajtókhoz, az összekötő lépcsőfeljáróhoz, illetve az álló utasok szállítására szolgáló területhez közlekednek; a közlekedőfolyosó nem foglalja magában a következőket:

| 2.15.1. | az ülések előtti 300 mm széles térközt, kivéve, ahol a kerékdob felett oldalra néző ülést helyeznek el, amely esetben ez a méret 225 mm-re csökkenthető; |
| --- | --- |

2.15.1.

az ülések előtti 300 mm széles térközt, kivéve, ahol a kerékdob felett oldalra néző ülést helyeznek el, amely esetben ez a méret 225 mm-re csökkenthető;

| 2.15.2. | a lépcső vagy lépcsőház feletti területet; illetve |
| --- | --- |

2.15.2.

a lépcső vagy lépcsőház feletti területet; illetve

| 2.15.3. | minden olyan térközt, amely kizárólag egy ülés vagy üléssor, illetve átlós irányú ülések vagy üléssorok egymás felé néző üléspárja megközelítésére szolgál. |
| --- | --- |

2.15.3.

minden olyan térközt, amely kizárólag egy ülés vagy üléssor, illetve átlós irányú ülések vagy üléssorok egymás felé néző üléspárja megközelítésére szolgál.

| 2.16. | Az „átjáró” a jármű belseje felé húzódó területet jelenti az utasajtótól a legfelső lépcső (a folyosó széle), az összekötő lépcsőfeljáró vagy a fél lépcsőfeljáró külső széléig. Ha nincs lépcső az ajtónál, a 3. melléklet 7.7.1. bekezdése szerint a kettős panel belső felületétől 300 mm távolságig mért területet kell átjárónak tekinteni. |
| --- | --- |

2.16.

Az „átjáró” a jármű belseje felé húzódó területet jelenti az utasajtótól a legfelső lépcső (a folyosó széle), az összekötő lépcsőfeljáró vagy a fél lépcsőfeljáró külső széléig. Ha nincs lépcső az ajtónál, a 3. melléklet 7.7.1. bekezdése szerint a kettős panel belső felületétől 300 mm távolságig mért területet kell átjárónak tekinteni.

| 2.17. | A „vezetőtér” a vezető kizárólagos használatára fenntartott területet jelenti (kivéve vészhelyzet esetén), ahol a vezetőülés, a kormánykerék, a kezelőelemek, a műszerek és a vezetéshez, illetve a jármű működtetéséhez szükséges egyéb készülékek vannak elhelyezve. |
| --- | --- |

2.17.

A „vezetőtér” a vezető kizárólagos használatára fenntartott területet jelenti (kivéve vészhelyzet esetén), ahol a vezetőülés, a kormánykerék, a kezelőelemek, a műszerek és a vezetéshez, illetve a jármű működtetéséhez szükséges egyéb készülékek vannak elhelyezve.

| 2.18. | A „jármű tömege üzemkész állapotban” a teher nélküli, üzemkész állapotban levő jármű tömegét jelenti a karosszériával és vontatójármű esetén a kapcsolóberendezéssel együtt, vagy az alváz és a vezetőfülke tömegét, ha a gyártó nem szerelte fel az alvázat és/vagy a kapcsolóberendezést (beleértve a hűtőfolyadékot, olajokat, az üzemanyag 90 százalékát, egyéb folyadékok 100 százalékát, a használt víz kivételével, a szerszámokat, a pótkereket és a vezető tömegét (75 kg), valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetén a személyzet más tagjának tömegét (75 kg), amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve. |
| --- | --- |

2.18.

A „jármű tömege üzemkész állapotban” a teher nélküli, üzemkész állapotban levő jármű tömegét jelenti a karosszériával és vontatójármű esetén a kapcsolóberendezéssel együtt, vagy az alváz és a vezetőfülke tömegét, ha a gyártó nem szerelte fel az alvázat és/vagy a kapcsolóberendezést (beleértve a hűtőfolyadékot, olajokat, az üzemanyag 90 százalékát, egyéb folyadékok 100 százalékát, a használt víz kivételével, a szerszámokat, a pótkereket és a vezető tömegét (75 kg), valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetén a személyzet más tagjának tömegét (75 kg), amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve.

| 2.19. | A „műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg (M)” a járműnek a gyártó által a jármű felépítése és teljesítménye alapján megállapított maximális tömegét jelenti. A műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg alapján határozható meg a jármű kategóriája. |
| --- | --- |

2.19.

A „műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg (M)” a járműnek a gyártó által a jármű felépítése és teljesítménye alapján megállapított maximális tömegét jelenti. A műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg alapján határozható meg a jármű kategóriája.

| 2.20. | Az „utas” a vezetőn vagy a személyzet más tagján kívül a járműben utazó személy. |
| --- | --- |

2.20.

Az „utas” a vezetőn vagy a személyzet más tagján kívül a járműben utazó személy.

| 2.21. | „Csökkent mozgásképességű utasnak” tekintendő minden olyan utas, akiknek nehézséget okoz a tömegközlekedési eszköz használata, ide tartoznak a mozgáskorlátozottak (beleértve az érzékszervi és szellemi fogyatékkal élőket, a kerekesszékben ülő mozgáskorlátozottakat és a mozgásszervi betegségben szenvedőket), a kis termetű emberek, a nehéz csomaggal utazó személyek, az idősek, a terhes nők, a bevásárlókocsival közlekedők, illetve a gyermekkel együtt utazó személyek (beleértve a gyermekkocsiban ülő gyermekeket is). |
| --- | --- |

2.21.

„Csökkent mozgásképességű utasnak” tekintendő minden olyan utas, akiknek nehézséget okoz a tömegközlekedési eszköz használata, ide tartoznak a mozgáskorlátozottak (beleértve az érzékszervi és szellemi fogyatékkal élőket, a kerekesszékben ülő mozgáskorlátozottakat és a mozgásszervi betegségben szenvedőket), a kis termetű emberek, a nehéz csomaggal utazó személyek, az idősek, a terhes nők, a bevásárlókocsival közlekedők, illetve a gyermekkel együtt utazó személyek (beleértve a gyermekkocsiban ülő gyermekeket is).

| 2.22. | A „kerekesszékes” kifejezés olyan személyre vonatkozik, aki gyengesége vagy fogyatékossága miatt csak kerekesszékkel tud mozogni. |
| --- | --- |

2.22.

A „kerekesszékes” kifejezés olyan személyre vonatkozik, aki gyengesége vagy fogyatékossága miatt csak kerekesszékkel tud mozogni.

| 2.23. | A „személyzet más tagja” az a személy, aki másodvezetőként vagy segédvezetőként utazik a járművön. |
| --- | --- |

2.23.

A „személyzet más tagja” az a személy, aki másodvezetőként vagy segédvezetőként utazik a járművön.

| 2.24. | Az „utastér” az utasok használatára szolgáló területet jelenti, kivéve a beépített szerelvények, például kapaszkodó rudak, konyha, mosdó vagy csomagterek/rakterek által elfoglalt területet. |
| --- | --- |

2.24.

Az „utastér” az utasok használatára szolgáló területet jelenti, kivéve a beépített szerelvények, például kapaszkodó rudak, konyha, mosdó vagy csomagterek/rakterek által elfoglalt területet.

| 2.25. | A „távműködtetésű utasajtó” olyan utasajtó, amelyet nem izomerő működtet, és amelynek nyitását és zárását – ha nem automatikus működtetésű – a vezető vagy a személyzet más tagja távirányítással vezérli. |
| --- | --- |

2.25.

A „távműködtetésű utasajtó” olyan utasajtó, amelyet nem izomerő működtet, és amelynek nyitását és zárását – ha nem automatikus működtetésű – a vezető vagy a személyzet más tagja távirányítással vezérli.

| 2.26. | Az „automatikus utasajtó” olyan távműködtetésű utasajtó, amely csak akkor nyitható (nem vésznyitó berendezésekkel), miután az utas bekapcsol egy működtető berendezést, a vezető pedig bekapcsolja a vezetőtérben levő működtető berendezéseket, és amely automatikusan újból bezáródik. |
| --- | --- |

2.26.

Az „automatikus utasajtó” olyan távműködtetésű utasajtó, amely csak akkor nyitható (nem vésznyitó berendezésekkel), miután az utas bekapcsol egy működtető berendezést, a vezető pedig bekapcsolja a vezetőtérben levő működtető berendezéseket, és amely automatikusan újból bezáródik.

| 2.27. | Az „indításgátló berendezés” olyan eszközt jelent, amely megakadályozza a jármű nyugalmi helyzetből történő elindítását. |
| --- | --- |

2.27.

Az „indításgátló berendezés” olyan eszközt jelent, amely megakadályozza a jármű nyugalmi helyzetből történő elindítását.

| 2.28. | A „vezető által működtetett ajtó” olyan utasajtót jelent, amelyet általában a vezető nyit ki és zár be. |
| --- | --- |

2.28.

A „vezető által működtetett ajtó” olyan utasajtót jelent, amelyet általában a vezető nyit ki és zár be.

| 2.29. | Az „elsőbbségi ülés” olyan ülést jelent, amelynél megnövelt területet biztosítanak a csökkent mozgásképességű utas számára, és amelyet ennek megfelelő jelöléssel látnak el. |
| --- | --- |

2.29.

Az „elsőbbségi ülés” olyan ülést jelent, amelynél megnövelt területet biztosítanak a csökkent mozgásképességű utas számára, és amelyet ennek megfelelő jelöléssel látnak el.

| 2.30. | A „felszállást segítő eszköz” olyan eszköz, amely megkönnyíti a kerekesszékesek számára a járműre történő felszállást, ilyenek például a felvonók, rámpák stb. |
| --- | --- |

2.30.

A „felszállást segítő eszköz” olyan eszköz, amely megkönnyíti a kerekesszékesek számára a járműre történő felszállást, ilyenek például a felvonók, rámpák stb.

| 2.31. | A „süllyesztő-emelő rendszer” olyan berendezést jelent, amely teljesen vagy részben leengedi vagy felemeli a járműtestet a normál utazási helyzetéhez viszonyítva. |
| --- | --- |

2.31.

A „süllyesztő-emelő rendszer” olyan berendezést jelent, amely teljesen vagy részben leengedi vagy felemeli a járműtestet a normál utazási helyzetéhez viszonyítva.

| 2.32. | A „felvonó” olyan, peronnal rendelkező berendezés vagy rendszer, amelynek felemelésével és leengedésével biztosítható az utasok közlekedése az utastér padlója és a talaj vagy járda között. |
| --- | --- |

2.32.

A „felvonó” olyan, peronnal rendelkező berendezés vagy rendszer, amelynek felemelésével és leengedésével biztosítható az utasok közlekedése az utastér padlója és a talaj vagy járda között.

| 2.33. | A „rámpa” olyan eszköz, amellyel áthidalható az utastér padlója és a talaj vagy a járda közötti távolság. |
| --- | --- |

2.33.

A „rámpa” olyan eszköz, amellyel áthidalható az utastér padlója és a talaj vagy a járda közötti távolság.

| 2.34. | A „hordozható rámpa” olyan rámpa, amelyet le lehet kapcsolni a járműszerkezetről, és a vezető vagy a személyzet más tagja áthelyezheti. |
| --- | --- |

2.34.

A „hordozható rámpa” olyan rámpa, amelyet le lehet kapcsolni a járműszerkezetről, és a vezető vagy a személyzet más tagja áthelyezheti.

| 2.35. | A „leszerelhető ülés” olyan ülést jelent, amelyet egyszerűen ki lehet szerelni a járműből. |
| --- | --- |

2.35.

A „leszerelhető ülés” olyan ülést jelent, amelyet egyszerűen ki lehet szerelni a járműből.

| 2.36. | Az „első” és a „hátsó” értelemszerűen a jármű első vagy hátsó részét jelenti a normál menetiránynak megfelelően; az „előrefelé”, a „legelső”, a „hátrafelé” és a „leghátsó” kifejezéseket ennek megfelelően kell értelmezni. |
| --- | --- |

2.36.

Az „első” és a „hátsó” értelemszerűen a jármű első vagy hátsó részét jelenti a normál menetiránynak megfelelően; az „előrefelé”, a „legelső”, a „hátrafelé” és a „leghátsó” kifejezéseket ennek megfelelően kell értelmezni.

| 2.37. | Az „összekötő lépcsőfeljáró” olyan lépcsőfeljárót jelent, amely lehetővé teszi a közlekedést az alsó és a felső szint között. |
| --- | --- |

2.37.

Az „összekötő lépcsőfeljáró” olyan lépcsőfeljárót jelent, amely lehetővé teszi a közlekedést az alsó és a felső szint között.

| 2.38. | Az „elkülönített tér” a járműben egy olyan területet jelent, amelyet elfoglalhatnak az utasok vagy a személyzet, amikor a járművet használják, és amely nincs összekötve a többi utastérrel vagy személyzeti területtel – kivéve ott, ahol a válaszfal lehetővé teszi, hogy az utasok betekinthessenek a szomszédos utastérbe –, és ajtók nélküli folyosóhoz csatlakozik. |
| --- | --- |

2.38.

Az „elkülönített tér” a járműben egy olyan területet jelent, amelyet elfoglalhatnak az utasok vagy a személyzet, amikor a járművet használják, és amely nincs összekötve a többi utastérrel vagy személyzeti területtel – kivéve ott, ahol a válaszfal lehetővé teszi, hogy az utasok betekinthessenek a szomszédos utastérbe –, és ajtók nélküli folyosóhoz csatlakozik.

| 2.39. | A „fél lépcsőfeljáró” a felső szintről induló feljáró, amely vészkijárati ajtóban végződik. |
| --- | --- |

2.39.

A „fél lépcsőfeljáró” a felső szintről induló feljáró, amely vészkijárati ajtóban végződik.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A jóváhagyási kérelmet






  a) | a járműtípusra; vagy |
| --- | --- | --- |

3.1.

A jóváhagyási kérelmet

a)

a járműtípusra; vagy

| b) | az önálló műszaki egység típusára; vagy |
| --- | --- |

b)

az önálló műszaki egység típusára; vagy

| c) | az önálló műszaki egységként már jóváhagyott karosszériával felszerelt járműtípusra vonatkozóan, |
| --- | --- |

c)

az önálló műszaki egységként már jóváhagyott karosszériával felszerelt járműtípusra vonatkozóan,

a szerkezeti jellemzői tekintetében, az illetékes gyártónak vagy az általa hivatalosan megbízott képviselőjének kell benyújtania.

| 3.2. | Abban az esetben, ha a jóváhagyási kérelmet alváz és típusjóváhagyott karosszéria összeszerelésével felépített járműre nyújtják be, a gyártó kifejezés az összeszerelőre vonatkozik. |
| --- | --- |

3.2.

Abban az esetben, ha a jóváhagyási kérelmet alváz és típusjóváhagyott karosszéria összeszerelésével felépített járműre nyújtják be, a gyártó kifejezés az összeszerelőre vonatkozik.

| 3.3. | A szerkezeti jellemzőkre vonatkozó tájékoztató dokumentum mintája az 1. melléklet 1. részében található: |
| --- | --- |

3.3.

A szerkezeti jellemzőkre vonatkozó tájékoztató dokumentum mintája az 1. melléklet 1. részében található:

| 3.3.1. | 1. melléklet: járműtípus; |
| --- | --- |

3.3.1.

1. melléklet: járműtípus;

| 3.3.2. | 2. melléklet: karosszériatípus; |
| --- | --- |

3.3.2.

2. melléklet: karosszériatípus;

| 3.3.3. | 3. melléklet: önálló műszaki egységként már jóváhagyott karosszériával felszerelt járműtípus. |
| --- | --- |

3.3.3.

3. melléklet: önálló műszaki egységként már jóváhagyott karosszériával felszerelt járműtípus.

| 3.4. | A jóváhagyandó típust reprezentáló járművet vagy karosszériát át kell adni a típus-jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.4.

A jóváhagyandó típust reprezentáló járművet vagy karosszériát át kell adni a típus-jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott jármű vagy karosszéria megfelel az 5. bekezdés követelményeinek, az adott jármű- vagy karosszériatípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.

Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott jármű vagy karosszéria megfelel az 5. bekezdés követelményeinek, az adott jármű- vagy karosszériatípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott járműtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely a 01. módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy másik jármű- vagy karosszériatípushoz a 2.2. bekezdés értelmében. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott járműtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 01, amely a 01. módosításcsomagot jelöli) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírásban utoljára elvégzett fontosabb műszaki változtatásokat magában foglaló módosításcsomagot jelzi. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy másik jármű- vagy karosszériatípushoz a 2.2. bekezdés értelmében.

| 4.3. | Az előírás értelmében a jármű- vagy karosszériatípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról vagy kiterjesztéséről értesítik az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő szerződő feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

4.3.

Az előírás értelmében a jármű- vagy karosszériatípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról vagy kiterjesztéséről értesítik az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő szerződő feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon.

| 4.4. | Az előírás értelmében jóváhagyott jármű- vagy karosszériatípusnak megfelelő valamennyi járműre vagy karosszériára, a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza: |
| --- | --- |

4.4.

Az előírás értelmében jóváhagyott jármű- vagy karosszériatípusnak megfelelő valamennyi járműre vagy karosszériára, a jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza:

| 4.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betű, amely után a jóváhagyást megadó ország azonosítószáma áll (2); valamint |
| --- | --- |

4.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betű, amely után a jóváhagyást megadó ország azonosítószáma áll (2); valamint

| 4.4.2. | a 4.4.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll; valamint |
| --- | --- |

4.4.2.

a 4.4.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll; valamint

| 4.4.3. | egy kiegészítő szimbólum római szám formájában, amely azt az osztályt jelöli, amelyben a járművet vagy karosszériát jóváhagyták. A külön jóváhagyott karosszérián fel kell tüntetni az „S” betűt. |
| --- | --- |

4.4.3.

egy kiegészítő szimbólum római szám formájában, amely azt az osztályt jelöli, amelyben a járművet vagy karosszériát jóváhagyták. A külön jóváhagyott karosszérián fel kell tüntetni az „S” betűt.

| 4.5. | Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, az előírás értelmében jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 4.4.1. bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes előírásokban szereplő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 4.4.1. bekezdésben előírt jel jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, az előírás értelmében jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 4.4.1. bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes előírásokban szereplő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 4.4.1. bekezdésben előírt jel jobb oldalán.

| 4.6. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.7. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre vagy karosszériára erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre vagy karosszériára erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.8. | Az előírás 2. melléklete a jóváhagyási jelek elrendezésére vonatkozó példákat tartalmaz. |
| --- | --- |

4.8.

Az előírás 2. melléklete a jóváhagyási jelek elrendezésére vonatkozó példákat tartalmaz.

5.   KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | Valamennyi járműnek meg kell felelnie az előírás 3. mellékletében rögzített rendelkezéseknek (illetve emeletes járművek esetén az azt módosító 9. melléklet rendelkezéseinek). A külön jóváhagyott karosszériáknak meg kell felelniük (értelemszerűen) az 5. melléklet és/vagy a 10. melléklet előírásainak. A 10. melléklet szerint jóváhagyott karosszériával felszerelt jármű jóváhagyási eljárását a 10. melléklet előírásai szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

5.1.

Valamennyi járműnek meg kell felelnie az előírás 3. mellékletében rögzített rendelkezéseknek (illetve emeletes járművek esetén az azt módosító 9. melléklet rendelkezéseinek). A külön jóváhagyott karosszériáknak meg kell felelniük (értelemszerűen) az 5. melléklet és/vagy a 10. melléklet előírásainak. A 10. melléklet szerint jóváhagyott karosszériával felszerelt jármű jóváhagyási eljárását a 10. melléklet előírásai szerint kell elvégezni.

| 5.2. | Az I. osztályba sorolt járműveket akadálymentessé kell tenni a csökkent mozgásképességűek számára, beleértve a kerekesszékeseket is, a 8. mellékletben rögzített műszaki rendelkezések szerint. |
| --- | --- |

5.2.

Az I. osztályba sorolt járműveket akadálymentessé kell tenni a csökkent mozgásképességűek számára, beleértve a kerekesszékeseket is, a 8. mellékletben rögzített műszaki rendelkezések szerint.

| 5.3. | A szerződő felek szabadon kiválaszthatják a legmegfelelőbb megoldást a nem az I. osztályba sorolt járművek akadálymentes használatának biztosításához. Ha azonban a nem az I. osztályba tartozó járművek a csökkent mozgásképességűek és/vagy a kerekesszékesek közlekedését segítő eszközökkel vannak felszerelve, akkor azoknak teljesítenie kell a 8. melléklet megfelelő követelményeit. |
| --- | --- |

5.3.

A szerződő felek szabadon kiválaszthatják a legmegfelelőbb megoldást a nem az I. osztályba sorolt járművek akadálymentes használatának biztosításához. Ha azonban a nem az I. osztályba tartozó járművek a csökkent mozgásképességűek és/vagy a kerekesszékesek közlekedését segítő eszközökkel vannak felszerelve, akkor azoknak teljesítenie kell a 8. melléklet megfelelő követelményeit.

| 5.4. | Az előírás egyik rendelkezése sem akadályozza meg a szerződő fél nemzeti hatóságait annak megállapításában, hogy az előírás, a 8. melléklet értelmében, tartalmaz-e olyan járművekre vonatkozó intézkedéseket, amelyek a csökkent mozgásképességű utasok akadálymentes közlekedését biztosító eszközökkel vannak felszerelve. |
| --- | --- |

5.4.

Az előírás egyik rendelkezése sem akadályozza meg a szerződő fél nemzeti hatóságait annak megállapításában, hogy az előírás, a 8. melléklet értelmében, tartalmaz-e olyan járművekre vonatkozó intézkedéseket, amelyek a csökkent mozgásképességű utasok akadálymentes közlekedését biztosító eszközökkel vannak felszerelve.

6.   A JÁRMŰ- VAGY KAROSSZÉRIATÍPUS JÓVÁHAGYÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS KITERJESZTÉSE

| 6.1. | A jármű- vagy karosszériatípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó adminisztratív szervezeti egységet. A szervezeti egység a következőket teheti: |
| --- | --- |

6.1.

A jármű- vagy karosszériatípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó adminisztratív szervezeti egységet. A szervezeti egység a következőket teheti:

| 6.1.1. | megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű vagy karosszéria így is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

6.1.1.

megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki jelentős mértékű káros hatást, és a jármű vagy karosszéria így is megfelel a követelményeknek; vagy

| 6.1.2. | további vizsgálati jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

6.1.2.

további vizsgálati jelentést kér a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól.

| 6.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítás részletes leírásával együtt, a 4.3. bekezdésben rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő szerződő feleket. |
| --- | --- |

6.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítás részletes leírásával együtt, a 4.3. bekezdésben rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő szerződő feleket.

| 6.3. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről tájékoztatja az előírást alkalmazó, az 1958. évi megállapodásban részt vevő többi szerződő felet az előírás 1. melléklete 2. függelékében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

6.3.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről tájékoztatja az előírást alkalmazó, az 1958. évi megállapodásban részt vevő többi szerződő felet az előírás 1. melléklete 2. függelékében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. változat) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

| 7.1. | Az előírás értelmében jóváhagyott járműveket és karosszériákat a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani a fenti 5. bekezdésben rögzített követelmények betartásával. |
| --- | --- |

7.1.

Az előírás értelmében jóváhagyott járműveket és karosszériákat a jóváhagyott típusnak megfelelően kell gyártani a fenti 5. bekezdésben rögzített követelmények betartásával.

| 7.2. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor. |
| --- | --- |

7.2.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor.

8.   SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

| 8.1. | Az előírás értelmében jóváhagyott jármű- vagy karosszériatípus jóváhagyása visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 5. bekezdésben meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

8.1.

Az előírás értelmében jóváhagyott jármű- vagy karosszériatípus jóváhagyása visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 5. bekezdésben meghatározott követelmények.

| 8.2. | Ha az előírást alkalmazó, a megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 1. melléklete 2. függelékében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

8.2.

Ha az előírást alkalmazó, a megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 1. melléklete 2. függelékében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

9.   VÉGLEGESEN MEGSZÜNTETETT GYÁRTÁS

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti az előírás értelmében jóváhagyott jármű- vagy karosszériatípus gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó közlemény kézhezvételét követően a hatóság tájékoztatja az előírást alkalmazó, az 1958. évi megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 1. melléklete 1. részében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon.

10.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 10.1. | A 01. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően az előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 01. módosításcsomagban módosított előírás értelmében. |
| --- | --- |

10.1.

A 01. módosításcsomag hatálybalépésének hivatalos napjától kezdődően az előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja el az ECE jóváhagyás megadását a 01. módosításcsomagban módosított előírás értelmében.

| 10.2. | Az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az előírás 01. módosításcsomagja szerint jóváhagyott típusú jármű nemzeti típusjóváhagyását. |
| --- | --- |

10.2.

Az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az előírás 01. módosításcsomagja szerint jóváhagyott típusú jármű nemzeti típusjóváhagyását.

| 10.3. | 36 hónappal a hatálybalépést követően az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel az előírás 01. módosításcsomagban módosított követelményeinek. |
| --- | --- |

10.3.

36 hónappal a hatálybalépést követően az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel az előírás 01. módosításcsomagban módosított követelményeinek.

| 10.4. | 72 hónappal az előírás 01. módosításcsomagjának hatálybalépését követően az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a járműveknek az első nyilvántartásba vételét (első üzembe helyezés), amelyek nem felelnek meg a 01. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

10.4.

72 hónappal az előírás 01. módosításcsomagjának hatálybalépését követően az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a járműveknek az első nyilvántartásba vételét (első üzembe helyezés), amelyek nem felelnek meg a 01. módosításcsomagban módosított előírás követelményeinek.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKAT VÉGZŐ MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZERVEZETI EGYSÉGEK NEVE ÉS CÍME

Az előírást alkalmazó, a megállapodásban részt vevő szerződő feleknek el kell küldeniük az Egyesült Nemzetek titkárságára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatoknak, valamint azoknak az adminisztratív szervezeti egységeknek a nevét és címét, amelyek megadják a jóváhagyást, és amelyekhez be kell nyújtani a más országokban kibocsátott, a jóváhagyás megadását vagy kiterjesztését, illetve elutasítását vagy visszavonását igazoló formanyomtatványokat.

12.   A MEGENGEDETT TENGELYTERHELÉSRE, ILLETVE A JÁRMŰ TELJES TÖMEGÉRE VONATKOZÓ MEGJEGYZÉSEK

A megállapodás 3. cikke nem akadályozza meg a megállapodásban részt vevő szerződő feleket abban, hogy megtiltsák azon járműtípusok nyilvántartásba vételét a saját országukban, amelyeket egy másik szerződő fél hagyott jóvá az előírás értelmében, ha a járműtípus utasokra és csomagokra vonatkozó befogadóképessége miatt a jármű tengelyterhelése, illetve a műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege meghaladja az adott országban törvényesen engedélyezett határértékeket.

MELLÉKLETEK LISTÁJA

| 1. MELLÉKLET | ECE-típus-jóváhagyási dokumentum |
| --- | --- |

1. MELLÉKLET

| I. rész | Tájékoztató dokumentumminta |
| --- | --- |

I. rész

| II. rész | Típus-jóváhagyási tanúsítvány |
| --- | --- |

II. rész

| 2. MELLÉKLET | A jóváhagyási jel elrendezése |
| --- | --- |

2. MELLÉKLET

| 3. MELLÉKLET | Az összes jármű által teljesítendő követelmények |
| --- | --- |

3. MELLÉKLET

| Függelék: | A statikus dőléshatár ellenőrzése számítással |
| --- | --- |

Függelék:

| 4. MELLÉKLET | Magyarázó ábrák |
| --- | --- |

4. MELLÉKLET

| 5. MELLÉKLET | A felépítmény szilárdsága |
| --- | --- |

5. MELLÉKLET

| 6. MELLÉKLET | Iránymutatások a távműködtetésű ajtók záróerejének méréséhez |
| --- | --- |

6. MELLÉKLET

| 7. MELLÉKLET | A 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművekre vonatkozó különleges követelmények |
| --- | --- |

7. MELLÉKLET

| 8. MELLÉKLET | A csökkent mozgásképességű utasok közlekedését megkönnyítő műszaki eszközökre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

8. MELLÉKLET

| 9. MELLÉKLET | Emeletes járművekre vonatkozó különleges követelmények |
| --- | --- |

9. MELLÉKLET

| 10. MELLÉKLET | Önálló műszaki egységek típusjóváhagyása és önálló műszaki egységként már jóváhagyott karosszériával felszerelt jármű típusjóváhagyása |
| --- | --- |

10. MELLÉKLET

| 11. MELLÉKLET | Tömeg és méretek |
| --- | --- |

11. MELLÉKLET

1. MELLÉKLET

ECE-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI DOKUMENTUM

1. RÉSZ

Tájékoztató dokumentumok mintája

1. melléklet

TÁJÉKOZTATÓ DOKUMENTUMMINTA

az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésük tekintetében történő típusjóváhagyásra vonatkozó 107. számú előírás értelmében

Értelemszerűen a következő adatokat kell megadni három példányban, és mellékelni kell a tartalomjegyzéket is. Az esetleges rajzokat megfelelő méretarányban és részletezettséggel, A4 formátumban vagy A4 méretű mappában kell benyújtani. Megfelelő felbontású fényképeket is lehet mellékelni.Amennyiben a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérlőegységgel vannak felszerelve, akkor az erre vonatkozó teljesítményadatokat is meg kell adni.

1.   ÁLTALÁNOS

| 1.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): |
| --- | --- |

1.1.

Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

| 1.2. | Típus: |
| --- | --- |

1.2.

Típus:

| 1.2.1. | Alváz: |
| --- | --- |

1.2.1.

Alváz:

| 1.2.2. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.2.2.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.3. | Típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön (3): |
| --- | --- |

1.3.

Típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön (3):

| 1.3.1. | Alváz: |
| --- | --- |

1.3.1.

Alváz:

| 1.3.2. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.3.2.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.3.3. | Jelölés helye |
| --- | --- |

1.3.3.

Jelölés helye

| 1.3.3.1. | Alváz: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Alváz:

| 1.3.3.2. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.4. | Jármű kategóriája (4): |
| --- | --- |

1.4.

Jármű kategóriája (4):

| 1.5. | Gyártó neve és címe: |
| --- | --- |

1.5.

Gyártó neve és címe:

| 1.6. | Összeszerelő üzem(ek) címe(i): |
| --- | --- |

1.6.

Összeszerelő üzem(ek) címe(i):

2.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

| 2.1. | A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai: |
| --- | --- |

2.1.

A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:

| 2.2. | A teljes jármű méretezési rajza: |
| --- | --- |

2.2.

A teljes jármű méretezési rajza:

| 2.3. | Tengelyek és kerekek száma: |
| --- | --- |

2.3.

Tengelyek és kerekek száma:

| 2.3.1. | Ikerkerékkel felszerelt tengelyek száma és elhelyezkedése: |
| --- | --- |

2.3.1.

Ikerkerékkel felszerelt tengelyek száma és elhelyezkedése:

| 2.3.2. | Kormányzott tengelyek száma és elhelyezkedése: |
| --- | --- |

2.3.2.

Kormányzott tengelyek száma és elhelyezkedése:

| 2.4. | Alváz (ha van) (részletes rajzzal): |
| --- | --- |

2.4.

Alváz (ha van) (részletes rajzzal):

| 2.5. | Oldalsó hossztartók anyaga (5) |
| --- | --- |

2.5.

Oldalsó hossztartók anyaga (5)

| 2.6. | Motor elhelyezkedése és elrendezése: |
| --- | --- |

2.6.

Motor elhelyezkedése és elrendezése:

| 2.7. | Vezetőfülke (motor feletti vagy normál) (6): |
| --- | --- |

2.7.

Vezetőfülke (motor feletti vagy normál) (6):

| 2.8. | Közlekedés iránya: |
| --- | --- |

2.8.

Közlekedés iránya:

| 2.8.1. | A járművet jobb oldali/bal oldali (7) közlekedésre tervezték. |
| --- | --- |

2.8.1.

A járművet jobb oldali/bal oldali (7) közlekedésre tervezték.

| 2.9. | Adja meg, hogy a gépjármű alkalmas-e pótkocsik vontatására, és ha igen, adja meg a pótkocsi típusát: félpótkocsi, vontatórúddal felszerelt pótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi. |
| --- | --- |

2.9.

Adja meg, hogy a gépjármű alkalmas-e pótkocsik vontatására, és ha igen, adja meg a pótkocsi típusát: félpótkocsi, vontatórúddal felszerelt pótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi.

3.   TÖMEG ÉS MÉRETEK (8) (kg-ban és mm-ben) (lásd a mellékelt rajzot, ha van)

| 3.1. | Tengelytáv(ok) (maximálisan megterhelt állapotban) (9): |
| --- | --- |

3.1.

Tengelytáv(ok) (maximálisan megterhelt állapotban) (9):

| 3.2. | Jármű (teljes) méreteinek tartománya |
| --- | --- |

3.2.

Jármű (teljes) méreteinek tartománya

| 3.2.1. | Karosszériával felszerelt alváz |
| --- | --- |

3.2.1.

Karosszériával felszerelt alváz

| 3.2.1.1. | Hosszúság (10): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Hosszúság (10):

| 3.2.1.2. | Szélesség (11): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Szélesség (11):

| 3.2.1.3. | Magasság (üzemkész állapotban (12) (magasságban állítható felfüggesztés esetén adja meg a normál üzemi helyzetet): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Magasság (üzemkész állapotban (12) (magasságban állítható felfüggesztés esetén adja meg a normál üzemi helyzetet):

| 3.2.1.4. | Első túlnyúlás (13): |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Első túlnyúlás (13):

| 3.2.1.5. | Hátsó túlnyúlás (14): |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Hátsó túlnyúlás (14):

| 3.3. | Súlypont helyzete a jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege esetén hosszanti, kereszt- és függőleges irányban |
| --- | --- |

3.3.

Súlypont helyzete a jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege esetén hosszanti, kereszt- és függőleges irányban

| 3.4. | Üzemkész állapotban levő jármű tömege a karosszériával (ha azt a gyártó felszerelte) és M1-től eltérő kategóriájú vontatójármű esetén a kapcsolóberendezéssel együtt, vagy az alváz tömege, vagy az alváz és a vezetőfülke tömege karosszéria és/vagy kapcsolóberendezés nélkül, ha a gyártó nem szerelte fel a karosszériát és/vagy a kapcsolóberendezést, (beleértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket és a vezető tömegét, valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetén a személyzet más tagjának tömegét, amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve) (15) (maximális/minimális érték minden változathoz): |
| --- | --- |

3.4.

Üzemkész állapotban levő jármű tömege a karosszériával (ha azt a gyártó felszerelte) és M1-től eltérő kategóriájú vontatójármű esetén a kapcsolóberendezéssel együtt, vagy az alváz tömege, vagy az alváz és a vezetőfülke tömege karosszéria és/vagy kapcsolóberendezés nélkül, ha a gyártó nem szerelte fel a karosszériát és/vagy a kapcsolóberendezést, (beleértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket és a vezető tömegét, valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetén a személyzet más tagjának tömegét, amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve) (15) (maximális/minimális érték minden változathoz):

| 3.4.1. | A tömeg eloszlása a tengelyek mentén és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a kapcsolódási pontra ható terhelés (maximális/minimális érték minden változathoz): |
| --- | --- |

3.4.1.

A tömeg eloszlása a tengelyek mentén és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a kapcsolódási pontra ható terhelés (maximális/minimális érték minden változathoz):

| 3.5. | A gyártó által meghatározott műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg (16) (maximális/minimális érték minden változathoz): |
| --- | --- |

3.5.

A gyártó által meghatározott műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg (16) (maximális/minimális érték minden változathoz):

| 3.5.1. | A tömeg eloszlása a tengelyek mentén (maximális/minimális érték minden változathoz): |
| --- | --- |

3.5.1.

A tömeg eloszlása a tengelyek mentén (maximális/minimális érték minden változathoz):

| 3.6. | Műszakilag megengedhető legnagyobb terhelés/tömeg minden egyes tengelyen: |
| --- | --- |

3.6.

Műszakilag megengedhető legnagyobb terhelés/tömeg minden egyes tengelyen:

| 3.7. | Műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a kapcsolódási pontban: |
| --- | --- |

3.7.

Műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a kapcsolódási pontban:

| 3.7.1. | A jármű műszakilag megengedhető legnagyobb tömege: |
| --- | --- |

3.7.1.

A jármű műszakilag megengedhető legnagyobb tömege:

4.   KAROSSZÉRIA

| 4.1. | Karosszéria típusa: egyszintes/emeletes/csuklós/alacsony padlós (7) |
| --- | --- |

4.1.

Karosszéria típusa: egyszintes/emeletes/csuklós/alacsony padlós (7)

| 4.2. | Felépítéshez használt anyagok és módszerek: |
| --- | --- |

4.2.

Felépítéshez használt anyagok és módszerek:

5.   UTASOK SZÁLLÍTÁSÁRA HASZNÁLT, A VEZETŐÜLÉSEN KÍVÜL TÖBB MINT NYOLC ÜLÉSSEL FELSZERELT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

| 5.1. | Járműosztály (I., II., III., A. és B. osztály): |
| --- | --- |

5.1.

Járműosztály (I., II., III., A. és B. osztály):

| 5.2. | Utasok számára fenntartott terület (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Utasok számára fenntartott terület (m2):

| 5.2.1. | Összesen (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Összesen (So):

| 5.2.2. | Felső szint (Soa): (7) |
| --- | --- |

5.2.2.

Felső szint (Soa): (7)

| 5.2.3. | Alsó szint (Sob): (7) |
| --- | --- |

5.2.3.

Alsó szint (Sob): (7)

| 5.2.4. | Álló utasok rendelkezésére álló terület (S1): |
| --- | --- |

5.2.4.

Álló utasok rendelkezésére álló terület (S1):

| 5.3. | Utasok száma (ülő és álló): |
| --- | --- |

5.3.

Utasok száma (ülő és álló):

| 5.3.1. | Összesen (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Összesen (N):

| 5.3.2. | Felső szint (Na): (7) |
| --- | --- |

5.3.2.

Felső szint (Na): (7)

| 5.3.3. | Alsó szint (Nb): (7) |
| --- | --- |

5.3.3.

Alsó szint (Nb): (7)

| 5.4. | Utasok száma (ülő): |
| --- | --- |

5.4.

Utasok száma (ülő):

| 5.4.1. | Összesen (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Összesen (A):

| 5.4.2. | Felső szint (Aa): (7) |
| --- | --- |

5.4.2.

Felső szint (Aa): (7)

| 5.4.3. | Alsó szint (Ab): (7) |
| --- | --- |

5.4.3.

Alsó szint (Ab): (7)

| 5.5. | Személyzeti ülés: van/nincs (7) |
| --- | --- |

5.5.

Személyzeti ülés: van/nincs (7)

| 5.6. | Utasajtók száma: |
| --- | --- |

5.6.

Utasajtók száma:

| 5.7. | Vészkijáratok száma (ajtók, ablakok, menekülőnyílások, összekötő lépcsőfeljáró és fél lépcsőfeljáró): |
| --- | --- |

5.7.

Vészkijáratok száma (ajtók, ablakok, menekülőnyílások, összekötő lépcsőfeljáró és fél lépcsőfeljáró):

| 5.7.1. | Összesen: |
| --- | --- |

5.7.1.

Összesen:

| 5.7.2. | Felső szint: (7) |
| --- | --- |

5.7.2.

Felső szint: (7)

| 5.7.3. | Alsó szint: (7) |
| --- | --- |

5.7.3.

Alsó szint: (7)

| 5.8. | Csomagterek térfogata (m3): |
| --- | --- |

5.8.

Csomagterek térfogata (m3):

| 5.9. | Csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2): |
| --- | --- |

5.9.

Csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2):

| 5.10. | Járművek használatát megkönnyítő műszaki eszközök (pl. rámpa, felemelhető platform, süllyesztő-emelő rendszer), ha fel vannak szerelve: |
| --- | --- |

5.10.

Járművek használatát megkönnyítő műszaki eszközök (pl. rámpa, felemelhető platform, süllyesztő-emelő rendszer), ha fel vannak szerelve:

| 5.11. | A felépítmény szilárdsága: |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | A 66. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási szám (ha van): |
| --- | --- |

5.11.1.

A 66. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási szám (ha van):

| 5.11.2. | Még nem jóváhagyott felépítmények esetén: |
| --- | --- |

5.11.2.

Még nem jóváhagyott felépítmények esetén:

| 5.11.2.1. | A járműtípushoz tartozó felépítmény részletes leírása a méretek, a konfiguráció és a szerkezeti anyagok megadásával, valamint az alvázkerethez való rögzítésének leírása: |
| --- | --- |

5.11.2.1.

A járműtípushoz tartozó felépítmény részletes leírása a méretek, a konfiguráció és a szerkezeti anyagok megadásával, valamint az alvázkerethez való rögzítésének leírása:

| 5.11.2.2. | A járművet és a belső felszereléséhez tartozó azon alkatrészeket bemutató rajzok, amelyek befolyásolják a felépítmény szilárdságát vagy a fennmaradó helyet: |
| --- | --- |

5.11.2.2.

A járművet és a belső felszereléséhez tartozó azon alkatrészeket bemutató rajzok, amelyek befolyásolják a felépítmény szilárdságát vagy a fennmaradó helyet:

| 5.11.2.3. | Jármű súlypontjának helyzete üzemkész állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban: |
| --- | --- |

5.11.2.3.

Jármű súlypontjának helyzete üzemkész állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban:

| 5.11.2.4. | Maximális távolság a külső utasülések középvonalai között: |
| --- | --- |

5.11.2.4.

Maximális távolság a külső utasülések középvonalai között:

Magyarázó megjegyzések:

1. MELLÉKLET

ECE-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI DOKUMENTUM

1. RÉSZ

Tájékoztató dokumentumok mintája

2. melléklet

TÁJÉKOZTATÓ DOKUMENTUMMINTA

az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésük tekintetében történő típusjóváhagyásra vonatkozó 107. számú előírás értelmében

Értelemszerűen a következő adatokat kell megadni három példányban, és mellékelni kell a tartalomjegyzéket is. Az esetleges rajzokat megfelelő méretarányban és részletezettséggel, A4 formátumban vagy A4 méretű mappában kell benyújtani. Megfelelő felbontású fényképeket is lehet mellékelni.Amennyiben a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérlőegységgel vannak felszerelve, akkor az erre vonatkozó teljesítményadatokat is meg kell adni.

1.   ÁLTALÁNOS

| 1.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): |
| --- | --- |

1.1.

Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

| 1.2. | Típus: |
| --- | --- |

1.2.

Típus:

| 1.3. | Típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön (b): |
| --- | --- |

1.3.

Típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön (b):

| 1.3.1. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.3.1.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.3.2. | A jelölés helye: |
| --- | --- |

1.3.2.

A jelölés helye:

| 1.3.3. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.3.3.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.4. | Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetén az ECE-típus-jóváhagyási jel helye és rögzítési módja. |
| --- | --- |

1.4.

Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetén az ECE-típus-jóváhagyási jel helye és rögzítési módja.

| 1.5. | Összeszerelő üzem(ek) címe(i): |
| --- | --- |

1.5.

Összeszerelő üzem(ek) címe(i):

2.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

| 2.1. | A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai: |
| --- | --- |

2.1.

A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:

| 2.2. | A teljes jármű méretezési rajza: |
| --- | --- |

2.2.

A teljes jármű méretezési rajza:

| 2.3. | Tengelyek és kerekek száma: |
| --- | --- |

2.3.

Tengelyek és kerekek száma:

| 2.4. | Alváz (ha van) (átfogó rajzzal): |
| --- | --- |

2.4.

Alváz (ha van) (átfogó rajzzal):

| 2.5. | Oldalsó hossztartók anyaga (d): |
| --- | --- |

2.5.

Oldalsó hossztartók anyaga (d):

| 2.6. | Motor elhelyezkedése és elrendezése: |
| --- | --- |

2.6.

Motor elhelyezkedése és elrendezése:

| 2.7. | Vezetőfülke (motor feletti vagy motorházas) (z): |
| --- | --- |

2.7.

Vezetőfülke (motor feletti vagy motorházas) (z):

| 2.8. | Közlekedés iránya: |
| --- | --- |

2.8.

Közlekedés iránya:

3.   TÖMEG ÉS MÉRETEK (e) (kg-ban és mm-ben) (lásd a mellékelt rajzot, ha van)

| 3.1. | Tengelytáv(ok) (maximálisan megterhelt állapotban) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Tengelytáv(ok) (maximálisan megterhelt állapotban) (f):

| 3.2. | Jármű (teljes) méreteinek tartománya |
| --- | --- |

3.2.

Jármű (teljes) méreteinek tartománya

| 3.2.1. | Alváz nélkül jóváhagyott karosszéria: |
| --- | --- |

3.2.1.

Alváz nélkül jóváhagyott karosszéria:

| 3.2.1.1. | Hosszúság (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Hosszúság (j):

| 3.2.1.2. | Szélesség (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Szélesség (k):

| 3.2.1.3. | Magasság (üzemkész állapotban) (l) (magasságban állítható felfüggesztés esetén adja meg a normál üzemi helyzetet): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Magasság (üzemkész állapotban) (l) (magasságban állítható felfüggesztés esetén adja meg a normál üzemi helyzetet):

4.   KAROSSZÉRIA

| 4.1. | Karosszéria típusa: egyszintes/emeletes/csuklós/alacsony padlós (1) |
| --- | --- |

4.1.

Karosszéria típusa: egyszintes/emeletes/csuklós/alacsony padlós (1)

| 4.2. | Felépítéshez használt anyagok és módszerek: |
| --- | --- |

4.2.

Felépítéshez használt anyagok és módszerek:

5.   UTASOK SZÁLLÍTÁSÁRA HASZNÁLT, A VEZETŐÜLÉSEN KÍVÜL TÖBB MINT NYOLC ÜLÉSSEL FELSZERELT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

| 5.1. | Járműosztály (I., II., III., A. és B. osztály): |
| --- | --- |

5.1.

Járműosztály (I., II., III., A. és B. osztály):

| 5.1.1. | Alváztípusok, amelyekre a típusjóváhagyott karosszéria felszerelhető (gyártó(k) és járműtípus(ok): |
| --- | --- |

5.1.1.

Alváztípusok, amelyekre a típusjóváhagyott karosszéria felszerelhető (gyártó(k) és járműtípus(ok):

| 5.2. | Utasok számára fenntartott terület (m2) |
| --- | --- |

5.2.

Utasok számára fenntartott terület (m2)

| 5.2.1. | Összesen (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Összesen (So):

| 5.2.1.1. | Felső szint (Soa): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Felső szint (Soa): (1)

| 5.2.1.2. | Alsó szint (Sob): (1) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Alsó szint (Sob): (1)

| 5.2.2. | Álló utasok rendelkezésére álló terület (S1): |
| --- | --- |

5.2.2.

Álló utasok rendelkezésére álló terület (S1):

| 5.3. | Utasok száma (ülő és álló): |
| --- | --- |

5.3.

Utasok száma (ülő és álló):

| 5.3.1. | Összesen (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Összesen (N):

| 5.3.2. | Felső szint (Na): (1) |
| --- | --- |

5.3.2.

Felső szint (Na): (1)

| 5.3.3. | Alsó szint (Nb): (1) |
| --- | --- |

5.3.3.

Alsó szint (Nb): (1)

| 5.4. | Utasülések száma: |
| --- | --- |

5.4.

Utasülések száma:

| 5.4.1. | Összesen (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Összesen (A):

| 5.4.2. | Felső szint (Aa): (1)à |
| --- | --- |

5.4.2.

Felső szint (Aa): (1)à

| 5.4.3. | Alsó szint (Ab): (1) |
| --- | --- |

5.4.3.

Alsó szint (Ab): (1)

| 5.5. | Utasajtók száma: |
| --- | --- |

5.5.

Utasajtók száma:

| 5.6. | Vészkijáratok száma (ajtók, ablakok, menekülőnyílások, összekötő lépcsőfeljáró és fél lépcsőfeljáró): |
| --- | --- |

5.6.

Vészkijáratok száma (ajtók, ablakok, menekülőnyílások, összekötő lépcsőfeljáró és fél lépcsőfeljáró):

| 5.6.1. | Összesen: |
| --- | --- |

5.6.1.

Összesen:

| 5.6.2. | Felső szint: (1) |
| --- | --- |

5.6.2.

Felső szint: (1)

| 5.6.3. | Alsó szint: (1) |
| --- | --- |

5.6.3.

Alsó szint: (1)

| 5.7. | Csomagterek térfogata (m3): |
| --- | --- |

5.7.

Csomagterek térfogata (m3):

| 5.8. | Csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2): |
| --- | --- |

5.8.

Csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2):

| 5.9. | Járművek használatát megkönnyítő műszaki eszközök (pl. rámpa, felemelhető platform, süllyesztő-emelő rendszer), ha fel vannak szerelve: |
| --- | --- |

5.9.

Járművek használatát megkönnyítő műszaki eszközök (pl. rámpa, felemelhető platform, süllyesztő-emelő rendszer), ha fel vannak szerelve:

| 5.10. | A FELÉPÍTMÉNY SZILÁRDSÁGA: |
| --- | --- |

5.10.

A FELÉPÍTMÉNY SZILÁRDSÁGA:

| 5.10.1. | A 66. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási szám (ha van): |
| --- | --- |

5.10.1.

A 66. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási szám (ha van):

| 5.10.2. | Még nem jóváhagyott felépítmények esetén: |
| --- | --- |

5.10.2.

Még nem jóváhagyott felépítmények esetén:

| 5.10.2.1. | A járműtípushoz tartozó felépítmény részletes leírása a méretek, a konfiguráció és a szerkezeti anyagok megadásával, valamint az alvázkerethez való rögzítésének leírása: |
| --- | --- |

5.10.2.1.

A járműtípushoz tartozó felépítmény részletes leírása a méretek, a konfiguráció és a szerkezeti anyagok megadásával, valamint az alvázkerethez való rögzítésének leírása:

| 5.10.2.2. | A járművet és a belső felszereléséhez tartozó azon alkatrészeket bemutató rajzok, amelyek befolyásolják a felépítmény szilárdságát vagy a fennmaradó helyet: |
| --- | --- |

5.10.2.2.

A járművet és a belső felszereléséhez tartozó azon alkatrészeket bemutató rajzok, amelyek befolyásolják a felépítmény szilárdságát vagy a fennmaradó helyet:

| 5.10.2.3. | Jármű súlypontjának helyzete üzemkész állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban: |
| --- | --- |

5.10.2.3.

Jármű súlypontjának helyzete üzemkész állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban:

| 5.10.2.4. | Maximális távolság a külső utasülések középvonalai között: |
| --- | --- |

5.10.2.4.

Maximális távolság a külső utasülések középvonalai között:

| 5.11. | Az előírásnak az önálló műszaki egységre vonatkozóan végrehajtandó és bemutatandó rendelkezései |
| --- | --- |

5.11.

Az előírásnak az önálló műszaki egységre vonatkozóan végrehajtandó és bemutatandó rendelkezései

Magyarázó megjegyzések: lásd az 1. függeléket.

1. MELLÉKLET

ECE TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI DOKUMENTUM

1. RÉSZ

Tájékoztató dokumentumok mintája

3. függelék

TÁJÉKOZTATÓ DOKUMENTUMMINTA

a 107. számú előírás értelmében olyan M2 vagy M3 kategóriájú járművek típusjóváhagyására vonatkozóan, általános felépítésük tekintetében, amelyekre előzőleg önálló műszaki egységként már megadták a típusjóváhagyást

Értelemszerűen a következő adatokat kell megadni három példányban, és mellékelni kell a tartalomjegyzéket is. Az esetleges rajzokat megfelelő méretarányban és részletezettséggel, A4 formátumban vagy A4 méretű mappában kell benyújtani. Megfelelő felbontású fényképeket is lehet mellékelni.Amennyiben a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérlőegységgel vannak felszerelve, akkor az erre vonatkozó teljesítményadatokat is meg kell adni.

1.   ÁLTALÁNOS

| 1.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): |
| --- | --- |

1.1.

Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

| 1.2. | Típus: |
| --- | --- |

1.2.

Típus:

| 1.2.1. | Alváz: |
| --- | --- |

1.2.1.

Alváz:

| 1.2.2. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.2.2.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.3. | Típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön (b): |
| --- | --- |

1.3.

Típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön (b):

| 1.3.1. | Alváz: |
| --- | --- |

1.3.1.

Alváz:

| 1.3.2. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.3.2.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.3.3. | Jelölés helye: |
| --- | --- |

1.3.3.

Jelölés helye:

| 1.3.3.1. | Alváz: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Alváz:

| 1.3.3.2. | Karosszéria/teljes jármű: |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Karosszéria/teljes jármű:

| 1.4. | Jármű kategóriája (c): |
| --- | --- |

1.4.

Jármű kategóriája (c):

| 1.5. | Gyártó neve és címe: |
| --- | --- |

1.5.

Gyártó neve és címe:

| 1.6. | Összeszerelő üzem(ek) címe(i): |
| --- | --- |

1.6.

Összeszerelő üzem(ek) címe(i):

2.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

| 2.1. | A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai: |
| --- | --- |

2.1.

A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:

| 2.2. | A teljes jármű méretezési rajza: |
| --- | --- |

2.2.

A teljes jármű méretezési rajza:

| 2.3. | Tengelyek és kerekek száma: |
| --- | --- |

2.3.

Tengelyek és kerekek száma:

| 2.3.1. | Ikerkerékkel felszerelt tengelyek száma és elhelyezkedése: |
| --- | --- |

2.3.1.

Ikerkerékkel felszerelt tengelyek száma és elhelyezkedése:

| 2.4. | Alváz (ha van) (átfogó rajzzal): |
| --- | --- |

2.4.

Alváz (ha van) (átfogó rajzzal):

| 2.5. | Oldalsó hossztartók anyaga (d): |
| --- | --- |

2.5.

Oldalsó hossztartók anyaga (d):

| 2.6. | Motor elhelyezkedése és elrendezése: |
| --- | --- |

2.6.

Motor elhelyezkedése és elrendezése:

| 2.7. | Közlekedés iránya: |
| --- | --- |

2.7.

Közlekedés iránya:

| 2.7.1. | A járművet jobb oldali/bal oldali (1) közlekedésre tervezték. |
| --- | --- |

2.7.1.

A járművet jobb oldali/bal oldali (1) közlekedésre tervezték.

3.   TÖMEG ÉS MÉRETEK (e) (kg-ban és mm-ben) (lásd a mellékelt rajzot, ha van.)

| 3.1. | Tengelytáv(ok) (maximálisan megterhelt állapotban) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Tengelytáv(ok) (maximálisan megterhelt állapotban) (f):

| 3.2. | Jármű (teljes) méreteinek tartománya |
| --- | --- |

3.2.

Jármű (teljes) méreteinek tartománya

| 3.2.1. | Karosszériával felszerelt alváz |
| --- | --- |

3.2.1.

Karosszériával felszerelt alváz

| 3.2.1.1. | Hosszúság (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Hosszúság (j):

| 3.2.1.2. | Szélesség (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Szélesség (k):

| 3.2.1.2.1. | Maximális szélesség: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1.

Maximális szélesség:

| 3.2.1.3. | Magasság (üzemkész állapotban) (1) (magasságban állítható felfüggesztés esetén adja meg a normál üzemi helyzetet): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Magasság (üzemkész állapotban) (1) (magasságban állítható felfüggesztés esetén adja meg a normál üzemi helyzetet):

| 3.3. | Üzemkész állapotban levő jármű tömege a karosszériával és M1-től eltérő kategóriájú vontatójármű esetén a kapcsolóberendezéssel együtt (ha azt a gyártó beszerelte), vagy az alváz tömege, vagy az alváz és a vezetőfülke tömege karosszéria és/vagy kapcsolóberendezés nélkül, ha a gyártó nem szerelte fel a karosszériát és/vagy a kapcsolóberendezést, (beleértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket és a vezető tömegét, valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetén a személyzet más tagjának tömegét, amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve): (°) (maximális/minimális érték minden változathoz) |
| --- | --- |

3.3.

Üzemkész állapotban levő jármű tömege a karosszériával és M1-től eltérő kategóriájú vontatójármű esetén a kapcsolóberendezéssel együtt (ha azt a gyártó beszerelte), vagy az alváz tömege, vagy az alváz és a vezetőfülke tömege karosszéria és/vagy kapcsolóberendezés nélkül, ha a gyártó nem szerelte fel a karosszériát és/vagy a kapcsolóberendezést, (beleértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket és a vezető tömegét, valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetén a személyzet más tagjának tömegét, amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve): (°) (maximális/minimális érték minden változathoz)

| 3.3.1. | A tömeg eloszlása a tengelyek mentén és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a kapcsolódási pontra ható terhelés (maximális/minimális érték minden változathoz): |
| --- | --- |

3.3.1.

A tömeg eloszlása a tengelyek mentén és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a kapcsolódási pontra ható terhelés (maximális/minimális érték minden változathoz):

| 3.4. | A gyártó által meghatározott műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg (y) (maximális/minimális érték minden változathoz): |
| --- | --- |

3.4.

A gyártó által meghatározott műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg (y) (maximális/minimális érték minden változathoz):

| 3.4.1. | A tömeg eloszlása a tengelyek mentén és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a kapcsolódási pontra ható terhelés (maximális és minimális érték): |
| --- | --- |

3.4.1.

A tömeg eloszlása a tengelyek mentén és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a kapcsolódási pontra ható terhelés (maximális és minimális érték):

| 3.5. | Műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg/terhelés minden egyes tengelyen: |
| --- | --- |

3.5.

Műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg/terhelés minden egyes tengelyen:

4.   A FELÉPÍTMÉNY SZILÁRDSÁGA:

| 4.1. | A 66. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási szám (ha van): |
| --- | --- |

4.1.

A 66. sz. előírás szerinti típus-jóváhagyási szám (ha van):

| 4.2. | Még nem jóváhagyott felépítmények esetén: |
| --- | --- |

4.2.

Még nem jóváhagyott felépítmények esetén:

| 4.2.1. | A járműtípushoz tartozó felépítmény részletes leírása a méretek, a konfiguráció és a szerkezeti anyagok megadásával, valamint az alvázkerethez való rögzítésének leírása: |
| --- | --- |

4.2.1.

A járműtípushoz tartozó felépítmény részletes leírása a méretek, a konfiguráció és a szerkezeti anyagok megadásával, valamint az alvázkerethez való rögzítésének leírása:

| 4.2.2. | A járművet és a belső felszereléséhez tartozó azon alkatrészeket bemutató rajzok, amelyek befolyásolják a felépítmény szilárdságát vagy a fennmaradó helyet: |
| --- | --- |

4.2.2.

A járművet és a belső felszereléséhez tartozó azon alkatrészeket bemutató rajzok, amelyek befolyásolják a felépítmény szilárdságát vagy a fennmaradó helyet:

| 4.3. | Jármű súlypontjának helyzete üzemkész állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban: |
| --- | --- |

4.3.

Jármű súlypontjának helyzete üzemkész állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban:

| 4.4. | Maximális távolság a külső utasülések középvonalai között: |
| --- | --- |

4.4.

Maximális távolság a külső utasülések középvonalai között:

Magyarázó megjegyzések: Lásd az 1. függeléket.

1. MELLÉKLET

2. RÉSZ

1. függelék

KÖZLEMÉNY

(maximális formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

1. MELLÉKLET

2. RÉSZ

2. függelék

KÖZLEMÉNY

(maximális formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

1. MELLÉKLET

2. RÉSZ

3. függelék

KÖZLEMÉNY

(maximális formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

A. minta

(Lásd az előírás 4.4. bekezdését)

Image

a = 8 mm min

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust, szerkezeti jellemzőire tekintettel, Hollandiában (E 4) a III. osztályban hagyták jóvá a 107. számú előírás értelmében, 012439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási szám jelzi, hogy a jóváhagyást a 01. módosításcsomag által módosított 107. számú előírás követelményei szerint adták meg.

B. minta

(Lásd az előírás 4.5. bekezdését)

Image

a = 8 mm min

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust Hollandiában (E 4) hagyták jóvá a 107. és 43. számú előírás értelmében (17). A jóváhagyási számok első két számjegye azt jelzi, hogy a megfelelő jóváhagyások megadásának napján a 107. számú előírás már tartalmazta 01. módosításcsomagot, de a 43. számú előírás még az eredeti formájában volt.

C. minta

(lásd az előírás 4.4.3. bekezdését)

Image

a = 8 mm min

A jármű karosszériájára erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott karosszériatípust, szerkezeti jellemzőire tekintettel, Hollandiában (E 4) a III. osztályban, önálló karosszériaként (S) hagyták jóvá a 107. számú előírás értelmében, 012439 jóváhagyási szám alatt. A jóváhagyási szám jelzi, hogy a jóváhagyást a 01. módosításcsomag által módosított 107. számú előírás követelményei szerint adták meg.

3. MELLÉKLET

AZ ÖSSZES JÁRMŰ ÁLTAL TELJESÍTENDŐ KÖVETELMÉNYEK

| 1–6. | (fenntartva) |
| --- | --- |

1–6.

(fenntartva)

7.   KÖVETELMÉNYEK

7.1.   Általános előírások

| 7.1.1. | Egyéb rendelkezés hiányában, valamennyi mérést akkor kell elvégezni, amikor a jármű tömege eléri az üzemkész állapothoz előírt értéket, sima, vízszintes talajon áll, és normál üzemeltetési állapotban van. A süllyesztő-emelő rendszer felszerelése esetén azt úgy kell beállítani, hogy a jármű normál utazási magasságban legyen. A karosszéria önálló műszaki egységként való jóváhagyása esetén a gyártónak kell meghatároznia a karosszéria helyzetét az egyenes, vízszintes felülethez képest. |
| --- | --- |

7.1.1.

Egyéb rendelkezés hiányában, valamennyi mérést akkor kell elvégezni, amikor a jármű tömege eléri az üzemkész állapothoz előírt értéket, sima, vízszintes talajon áll, és normál üzemeltetési állapotban van. A süllyesztő-emelő rendszer felszerelése esetén azt úgy kell beállítani, hogy a jármű normál utazási magasságban legyen. A karosszéria önálló műszaki egységként való jóváhagyása esetén a gyártónak kell meghatároznia a karosszéria helyzetét az egyenes, vízszintes felülethez képest.

| 7.1.2. | Amennyiben az előírás egyik követelménye arról rendelkezik, hogy a jármű valamely felületének vízszintesen vagy egy bizonyos szögben kell állnia, amikor a jármű tömege eléri az üzemkész állapotnak megfelelő értéket, mechanikus felfüggesztéssel rendelkező jármű esetén a felület dőlésszöge meghaladhatja ezt az értéket, vagy a felület egy bizonyos dőlésszögben állítható be, ha a jármű tömege eléri az üzemkész állapotnak megfelelő értéket, feltéve hogy ez a követelmény teljesül, amikor a jármű a gyártó által meghatározott terhelt állapotban van. Amennyiben a jármű süllyesztő-emelő rendszerrel van felszerelve, mérés közben nem helyezhető működésbe. |
| --- | --- |

7.1.2.

Amennyiben az előírás egyik követelménye arról rendelkezik, hogy a jármű valamely felületének vízszintesen vagy egy bizonyos szögben kell állnia, amikor a jármű tömege eléri az üzemkész állapotnak megfelelő értéket, mechanikus felfüggesztéssel rendelkező jármű esetén a felület dőlésszöge meghaladhatja ezt az értéket, vagy a felület egy bizonyos dőlésszögben állítható be, ha a jármű tömege eléri az üzemkész állapotnak megfelelő értéket, feltéve hogy ez a követelmény teljesül, amikor a jármű a gyártó által meghatározott terhelt állapotban van. Amennyiben a jármű süllyesztő-emelő rendszerrel van felszerelve, mérés közben nem helyezhető működésbe.

7.2.   Tömeg és méretek

| 7.2.1. | A járműveknek meg kell felelniük a 11. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

7.2.1.

A járműveknek meg kell felelniük a 11. melléklet követelményeinek.

7.2.2.   Utasok számára fenntartott terület

| 7.2.2.1. | Az utasok számára fenntartott S0 teljes területet úgy kell kiszámítani, hogy a jármű teljes padlóterületéből ki kell vonni az alábbiakat: |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Az utasok számára fenntartott S0 teljes területet úgy kell kiszámítani, hogy a jármű teljes padlóterületéből ki kell vonni az alábbiakat:

| 7.2.2.1.1. | a vezetőtér területe; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

a vezetőtér területe;

| 7.2.2.1.2. | az ajtóknál levő lépcsők, valamint a 300 mm-nél alacsonyabban levő egyéb lépcső területe, illetve az ajtó és annak mechanizmusa által súrolt terület, az ajtó működtetése esetén; |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

az ajtóknál levő lépcsők, valamint a 300 mm-nél alacsonyabban levő egyéb lépcső területe, illetve az ajtó és annak mechanizmusa által súrolt terület, az ajtó működtetése esetén;

| 7.2.2.1.3. | minden olyan rész területe, amely felett a tetőnek a padlófelülettől mért függőleges távolsága (figyelmen kívül hagyva a 7.7.8.6.3. és a 7.7.8.6.4. bekezdés szerint megengedett benyúlásokat) kisebb mint 1 350 mm. Az A. vagy a B. osztályba sorolt járműveknél ez a méret 1 200 mm-re csökkenthető; |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

minden olyan rész területe, amely felett a tetőnek a padlófelülettől mért függőleges távolsága (figyelmen kívül hagyva a 7.7.8.6.3. és a 7.7.8.6.4. bekezdés szerint megengedett benyúlásokat) kisebb mint 1 350 mm. Az A. vagy a B. osztályba sorolt járműveknél ez a méret 1 200 mm-re csökkenthető;

| 7.2.2.1.4. | a jármű minden olyan részének területe, ahová az utasok nem léphetnek be a 7.9.4. bekezdés meghatározása szerint; |
| --- | --- |

7.2.2.1.4.

a jármű minden olyan részének területe, ahová az utasok nem léphetnek be a 7.9.4. bekezdés meghatározása szerint;

| 7.2.2.1.5. | minden olyan terület, amely kizárólag áruk vagy csomagok szállítására van fenntartva, és ahonnan az utasok ki vannak zárva; |
| --- | --- |

7.2.2.1.5.

minden olyan terület, amely kizárólag áruk vagy csomagok szállítására van fenntartva, és ahonnan az utasok ki vannak zárva;

| 7.2.2.1.6. | szervizmunkák esetén akadálymentes munkaterület biztosítására szolgáló terület; |
| --- | --- |

7.2.2.1.6.

szervizmunkák esetén akadálymentes munkaterület biztosítására szolgáló terület;

| 7.2.2.1.7. | a lépcsőfeljáró, fél lépcsőfeljáró, összekötő lépcsőfeljáró vagy bármely lépcső felülete által elfoglalt padlófelület. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7.

a lépcsőfeljáró, fél lépcsőfeljáró, összekötő lépcsőfeljáró vagy bármely lépcső felülete által elfoglalt padlófelület.

| 7.2.2.2. | Az álló utasok számára fenntartott S1 területet úgy kell kiszámítani, hogy az S0 területből ki kell vonni a következőket: |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Az álló utasok számára fenntartott S1 területet úgy kell kiszámítani, hogy az S0 területből ki kell vonni a következőket:

| 7.2.2.2.1. | minden olyan padlófelület, amelynek dőlésszöge meghaladja a 7.7.6. bekezdés szerinti maximálisan megengedhető értékeket; |
| --- | --- |

7.2.2.2.1.

minden olyan padlófelület, amelynek dőlésszöge meghaladja a 7.7.6. bekezdés szerinti maximálisan megengedhető értékeket;

| 7.2.2.2.2. | minden olyan rész területe, amelyet álló utasok nem használhatnak, amikor minden ülés foglalt, a lehajtható ülések kivételével; |
| --- | --- |

7.2.2.2.2.

minden olyan rész területe, amelyet álló utasok nem használhatnak, amikor minden ülés foglalt, a lehajtható ülések kivételével;

| 7.2.2.2.3. | minden olyan rész területe, amelynek a padló feletti szabad magassága kisebb, mint a folyosó magassága a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározottak szerint (a kapaszkodókat ebben az összefüggésben nem kell figyelembe venni); |
| --- | --- |

7.2.2.2.3.

minden olyan rész területe, amelynek a padló feletti szabad magassága kisebb, mint a folyosó magassága a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározottak szerint (a kapaszkodókat ebben az összefüggésben nem kell figyelembe venni);

| 7.2.2.2.4. | a vezetőülés (leghátsó helyzetbe állítva) ülőfelületének középvonalán áthaladó keresztirányú függőleges sík elülső területe; |
| --- | --- |

7.2.2.2.4.

a vezetőülés (leghátsó helyzetbe állítva) ülőfelületének középvonalán áthaladó keresztirányú függőleges sík elülső területe;

| 7.2.2.2.5. | a lehajtható üléseken kívüli ülések előtti 300 mm széles terület, kivéve, ahol a kerékdob felett oldalra néző ülést helyeznek el, amely esetben ez a méret 225 mm-re csökkenthető. Változó üléselrendezés esetén a használandó üléssel kapcsolatban lásd a 7.2.2.4. bekezdést. |
| --- | --- |

7.2.2.2.5.

a lehajtható üléseken kívüli ülések előtti 300 mm széles terület, kivéve, ahol a kerékdob felett oldalra néző ülést helyeznek el, amely esetben ez a méret 225 mm-re csökkenthető. Változó üléselrendezés esetén a használandó üléssel kapcsolatban lásd a 7.2.2.4. bekezdést.

| 7.2.2.2.6. | a 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5. bekezdés rendelkezései által nem kizárt felület, amelyen nem lehet elhelyezni egy 400 x 300 mm-es téglalapot; |
| --- | --- |

7.2.2.2.6.

a 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5. bekezdés rendelkezései által nem kizárt felület, amelyen nem lehet elhelyezni egy 400 x 300 mm-es téglalapot;

| 7.2.2.2.7. | a II. osztályba sorolt járműveknél az a terület, amelyen álló utasok nem tartózkodhatnak; |
| --- | --- |

7.2.2.2.7.

a II. osztályba sorolt járműveknél az a terület, amelyen álló utasok nem tartózkodhatnak;

| 7.2.2.2.8. | emeletes járművek esetén a felső szint bármely területe; |
| --- | --- |

7.2.2.2.8.

emeletes járművek esetén a felső szint bármely területe;

| 7.2.2.2.9. | a kerekesszékesek számára fenntartott terület, amennyiben azt kerekesszékesek foglalják el, lásd a 7.2.2.4. bekezdést. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9.

a kerekesszékesek számára fenntartott terület, amennyiben azt kerekesszékesek foglalják el, lásd a 7.2.2.4. bekezdést.

| 7.2.2.3. | A járművön egy bizonyos számú (P) ülőhelynek, a lehajtható üléseken kívül, meg kell felelnie a 7.7.8. bekezdés követelményeinek. Az I., a II. vagy az A. osztályba sorolt járművek esetén az egyes szinteken elhelyezett ülőhelyek számának legalább egyenlőnek kell lennie az adott szinten az utasok és a személyzet (ha van) számára fenntartott terület négyzetméterben kifejezett és a legközelebbi egészszámra kerekített értékével; I. osztályú járművek esetén ez a szám 10 %-kal csökkenthető (a felső szint kivételével). |
| --- | --- |

7.2.2.3.

A járművön egy bizonyos számú (P) ülőhelynek, a lehajtható üléseken kívül, meg kell felelnie a 7.7.8. bekezdés követelményeinek. Az I., a II. vagy az A. osztályba sorolt járművek esetén az egyes szinteken elhelyezett ülőhelyek számának legalább egyenlőnek kell lennie az adott szinten az utasok és a személyzet (ha van) számára fenntartott terület négyzetméterben kifejezett és a legközelebbi egészszámra kerekített értékével; I. osztályú járművek esetén ez a szám 10 %-kal csökkenthető (a felső szint kivételével).

| 7.2.2.4. | Amennyiben a jármű változó ülőhely-kapacitással rendelkezik, az álló utasok számára fenntartott területet (S1) és a 7.2.3. bekezdésben szereplő követelményeket megfelelő módon meg kell határozni az alábbi feltételekre vonatkozóan: |
| --- | --- |

7.2.2.4.

Amennyiben a jármű változó ülőhely-kapacitással rendelkezik, az álló utasok számára fenntartott területet (S1) és a 7.2.3. bekezdésben szereplő követelményeket megfelelő módon meg kell határozni az alábbi feltételekre vonatkozóan:

| 7.2.2.4.1. | az összes elfoglalható ülés az álló utasok számára fennmaradó területtel, és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt; |
| --- | --- |

7.2.2.4.1.

az összes elfoglalható ülés az álló utasok számára fennmaradó területtel, és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt;

| 7.2.2.4.2. | az álló utasok által elfoglalható összes terület az ülő utasok számára fennmaradó ülőhelyekkel, és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt; |
| --- | --- |

7.2.2.4.2.

az álló utasok által elfoglalható összes terület az ülő utasok számára fennmaradó ülőhelyekkel, és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt;

| 7.2.2.4.3. | a kerekesszékesek által elfoglalható területek az álló utasok számára fennmaradó területtel, és a fennmaradó, még elfoglalható ülésekkel együtt. |
| --- | --- |

7.2.2.4.3.

a kerekesszékesek által elfoglalható területek az álló utasok számára fennmaradó területtel, és a fennmaradó, még elfoglalható ülésekkel együtt.

7.2.3.   A járművek jelölése

| 7.2.3.1. | A járművet egyértelmű jelöléssel kell ellátni az első ajtó közelében, egy jól látható helyen, amelyben a betűk vagy piktogramok legalább 15 mm, a számok pedig legalább 25 mm magasak, és amely az alábbiakat tartalmazza: |
| --- | --- |

7.2.3.1.

A járművet egyértelmű jelöléssel kell ellátni az első ajtó közelében, egy jól látható helyen, amelyben a betűk vagy piktogramok legalább 15 mm, a számok pedig legalább 25 mm magasak, és amely az alábbiakat tartalmazza:

| 7.2.3.1.1. | az ülőhelyek maximális száma, amelyre a járművet tervezték; |
| --- | --- |

7.2.3.1.1.

az ülőhelyek maximális száma, amelyre a járművet tervezték;

| 7.2.3.1.2. | az állóhelyek maximális száma (ha vannak), amelyre a járművet tervezték; |
| --- | --- |

7.2.3.1.2.

az állóhelyek maximális száma (ha vannak), amelyre a járművet tervezték;

| 7.2.3.1.3. | a kerekesszékesek által elfoglalható helyek maximális száma (ha vannak), amelyre a járművet tervezték. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3.

a kerekesszékesek által elfoglalható helyek maximális száma (ha vannak), amelyre a járművet tervezték.

| 7.2.3.2. | Amennyiben a járművet változó számú ülőhely, változó nagyságú álló utasok számára fenntartott terület befogadására vagy változó számú kerekesszékes utas szállítására tervezték, a 7.2.3.1. bekezdés követelményei érvényesek a maximális ülőhely-kapacitásra, a szállítható kerekesszékes és álló utasok megfelelő számára vonatkozóan, az adott körülményektől függően. |
| --- | --- |

7.2.3.2.

Amennyiben a járművet változó számú ülőhely, változó nagyságú álló utasok számára fenntartott terület befogadására vagy változó számú kerekesszékes utas szállítására tervezték, a 7.2.3.1. bekezdés követelményei érvényesek a maximális ülőhely-kapacitásra, a szállítható kerekesszékes és álló utasok megfelelő számára vonatkozóan, az adott körülményektől függően.

| 7.2.3.3. | A vezetőtérben, a vezető által jól látható helyen, fel kell tüntetni az alábbiakat tartalmazó jelölést, amelyben a betűk vagy piktogramok legalább 10 mm, a számok pedig legalább 12 mm magasak: |
| --- | --- |

7.2.3.3.

A vezetőtérben, a vezető által jól látható helyen, fel kell tüntetni az alábbiakat tartalmazó jelölést, amelyben a betűk vagy piktogramok legalább 10 mm, a számok pedig legalább 12 mm magasak:

| 7.2.3.3.1. | a szállítható csomag tömege, amikor a járműben maximális számú utas és személyzet utazik, és a jármű nem lépi túl a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg vagy bármely tengely megengedhető tömegének értékét. Az értéknek magában kell foglalnia az alábbi területeken szállítható csomag tömegét: |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.

a szállítható csomag tömege, amikor a járműben maximális számú utas és személyzet utazik, és a jármű nem lépi túl a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg vagy bármely tengely megengedhető tömegének értékét. Az értéknek magában kell foglalnia az alábbi területeken szállítható csomag tömegét:

| 7.2.3.3.1.1. | csomagterek (B tömeg, 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdés); |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1.

csomagterek (B tömeg, 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdés);

| 7.2.3.3.1.2. | tető, ha az csomag szállítására alkalmas (BX tömeg, 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdés). |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2.

tető, ha az csomag szállítására alkalmas (BX tömeg, 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdés).

7.3.   A felépítmény szilárdsága

| 7.3.1. | Minden egyszintes, II. és III. osztályba sorolt jármű felépítményének meg kell felelnie az 5. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

7.3.1.

Minden egyszintes, II. és III. osztályba sorolt jármű felépítményének meg kell felelnie az 5. melléklet követelményeinek.

7.4.   Stabilitásvizsgálat

| 7.4.1. | A jármű stabilitása olyan legyen, hogy a jármű ne boruljon fel, ha a felületet, amelyen a jármű áll, a vízszinteshez képest 28 fokos szögben felváltva mindkét oldalra megdöntik. |
| --- | --- |

7.4.1.

A jármű stabilitása olyan legyen, hogy a jármű ne boruljon fel, ha a felületet, amelyen a jármű áll, a vízszinteshez képest 28 fokos szögben felváltva mindkét oldalra megdöntik.

| 7.4.2. | A fenti vizsgálat céljából a jármű tömegének el kell érnie az üzemkész állapotnak megfelelő értéket az előírás 2.18. bekezdésében leírtak szerint, továbbá az alábbi feltételeket kell teljesíteni: |
| --- | --- |

7.4.2.

A fenti vizsgálat céljából a jármű tömegének el kell érnie az üzemkész állapotnak megfelelő értéket az előírás 2.18. bekezdésében leírtak szerint, továbbá az alábbi feltételeket kell teljesíteni:

| 7.4.2.1. | Q tömegű (a 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdésében meghatározottak szerint) terhet kell elhelyezni minden egyes utasülésre. Ha a járművet álló utasok szállítására vagy nem ülő személyzettel való üzemeltetésre tervezték, a Q teher vagy az utasokat, illetve a személyzet más tagját reprezentáló 75 kg tömeg súlypontját egyenletesen el kell osztani az álló utasok számára fenntartott vagy a személyzeti területre, 875 mm magasságban. Amennyiben a jármű teteje csomagok szállítására alkalmas eszközökkel van felszerelve, a tetőre a csomagot reprezentáló, egyenletesen elosztott terhet (BX) kell felerősíteni, amelynek tömege nem kisebb, mint a gyártó által a 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdésben megadott érték. A többi csomagtartó rekeszben nem szabad csomagokat elhelyezni. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Q tömegű (a 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdésében meghatározottak szerint) terhet kell elhelyezni minden egyes utasülésre. Ha a járművet álló utasok szállítására vagy nem ülő személyzettel való üzemeltetésre tervezték, a Q teher vagy az utasokat, illetve a személyzet más tagját reprezentáló 75 kg tömeg súlypontját egyenletesen el kell osztani az álló utasok számára fenntartott vagy a személyzeti területre, 875 mm magasságban. Amennyiben a jármű teteje csomagok szállítására alkalmas eszközökkel van felszerelve, a tetőre a csomagot reprezentáló, egyenletesen elosztott terhet (BX) kell felerősíteni, amelynek tömege nem kisebb, mint a gyártó által a 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdésben megadott érték. A többi csomagtartó rekeszben nem szabad csomagokat elhelyezni.

| 7.4.2.2. | Amennyiben a jármű változó ülőhely- vagy állóhely-kapacitással rendelkezik, vagy egy vagy több kerekesszékes utas szállítására tervezték, az utastérnek azon részében, ahol az ilyen jellegű változtatások végrehajthatók, a 7.4.2.1. bekezdésben meghatározott terhekhez az alábbi értékek közül a nagyobbat kell választani:






  a) | a területen szállítható ülő utasok számát reprezentáló tömeg, beleértve a leszerelhető ülések tömegét; vagy |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2.

Amennyiben a jármű változó ülőhely- vagy állóhely-kapacitással rendelkezik, vagy egy vagy több kerekesszékes utas szállítására tervezték, az utastérnek azon részében, ahol az ilyen jellegű változtatások végrehajthatók, a 7.4.2.1. bekezdésben meghatározott terhekhez az alábbi értékek közül a nagyobbat kell választani:

a)

a területen szállítható ülő utasok számát reprezentáló tömeg, beleértve a leszerelhető ülések tömegét; vagy

| b) | a területen szállítható álló utasok számát reprezentáló tömeg; vagy |
| --- | --- |

b)

a területen szállítható álló utasok számát reprezentáló tömeg; vagy

| c) | a területen szállítható kerekesszékek és használóik tömege, 250 kg teljes tömeget figyelembe véve, úgy, hogy a terhet a padló felett 500 mm magasságban a kerekesszék által elfoglalt terület közepére helyezik; vagy |
| --- | --- |

c)

a területen szállítható kerekesszékek és használóik tömege, 250 kg teljes tömeget figyelembe véve, úgy, hogy a terhet a padló felett 500 mm magasságban a kerekesszék által elfoglalt terület közepére helyezik; vagy

| d) | a területen szállítható ülő utasok, álló utasok és kerekesszékes utasok, illetve ezek bármilyen kombinációjának tömege. |
| --- | --- |

d)

a területen szállítható ülő utasok, álló utasok és kerekesszékes utasok, illetve ezek bármilyen kombinációjának tömege.

| 7.4.3. | A lépcső magassága, amely megakadályozza, hogy a jármű kereke a dönthető próbapadon oldalra csússzon, nem lehet nagyobb, mint annak a távolságnak a kétharmada, amely a felület, amelyen a jármű megdöntése előtt áll, és a keréktárcsának ehhez a felülethez legközelebb eső része között mérhető, amikor a jármű a 7.4.2. bekezdés értelmében megterhelt állapotban van. |
| --- | --- |

7.4.3.

A lépcső magassága, amely megakadályozza, hogy a jármű kereke a dönthető próbapadon oldalra csússzon, nem lehet nagyobb, mint annak a távolságnak a kétharmada, amely a felület, amelyen a jármű megdöntése előtt áll, és a keréktárcsának ehhez a felülethez legközelebb eső része között mérhető, amikor a jármű a 7.4.2. bekezdés értelmében megterhelt állapotban van.

| 7.4.4. | A vizsgálat alatt a járműnek csak azon részei kerülhetnek érintkezésbe egymással, amelyek a normál használat során is érintkeznek, és a jármű egyik alkatrésze sem károsodhat vagy romolhat el. |
| --- | --- |

7.4.4.

A vizsgálat alatt a járműnek csak azon részei kerülhetnek érintkezésbe egymással, amelyek a normál használat során is érintkeznek, és a jármű egyik alkatrésze sem károsodhat vagy romolhat el.

| 7.4.5. | Alternatív megoldásként számítási módszert is lehet használni annak kimutatására, hogy a jármű nem fog felborulni a 7.4.1. és a 7.4.2. bekezdésben leírt feltételek között. A számításhoz a következő paramétereket kell figyelembe venni: |
| --- | --- |

7.4.5.

Alternatív megoldásként számítási módszert is lehet használni annak kimutatására, hogy a jármű nem fog felborulni a 7.4.1. és a 7.4.2. bekezdésben leírt feltételek között. A számításhoz a következő paramétereket kell figyelembe venni:

| 7.4.5.1. | tömeg és méretek; |
| --- | --- |

7.4.5.1.

tömeg és méretek;

| 7.4.5.2. | súlypont magassága; |
| --- | --- |

7.4.5.2.

súlypont magassága;

| 7.4.5.3. | rugóállandó; |
| --- | --- |

7.4.5.3.

rugóállandó;

| 7.4.5.4. | a gumiabroncs függőleges és vízszintes rugóállandója; |
| --- | --- |

7.4.5.4.

a gumiabroncs függőleges és vízszintes rugóállandója;

| 7.4.5.5. | a légrugókban lévő légnyomás-szabályozó jellemzői; |
| --- | --- |

7.4.5.5.

a légrugókban lévő légnyomás-szabályozó jellemzői;

| 7.4.5.6. | nyomatéki középpont helye; |
| --- | --- |

7.4.5.6.

nyomatéki középpont helye;

| 7.4.5.7. | a karosszéria csavarodással szembeni ellenállása.
  A számítási mód leírását a melléklet 1. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

7.4.5.7.

a karosszéria csavarodással szembeni ellenállása.

A számítási mód leírását a melléklet 1. függeléke tartalmazza.

7.5.   Tűzveszély elleni védelem

7.5.1.   Motortér

| 7.5.1.1. | A motortérben tilos bármilyen gyúlékony hangszigetelő anyagot, illetve olyan anyagot alkalmazni, ami hajlamos magába szívni az üzemanyagot, a kenőanyagot vagy más gyúlékony anyagot, kivéve ha az anyag be van vonva át nem eresztő réteggel. |
| --- | --- |

7.5.1.1.

A motortérben tilos bármilyen gyúlékony hangszigetelő anyagot, illetve olyan anyagot alkalmazni, ami hajlamos magába szívni az üzemanyagot, a kenőanyagot vagy más gyúlékony anyagot, kivéve ha az anyag be van vonva át nem eresztő réteggel.

| 7.5.1.2. | A motortér megfelelő kialakításával vagy lefolyónyílások biztosításával, amennyire lehetséges, meg kell akadályozni, hogy a motortér bármely részében üzemanyag, kenőolaj vagy más gyúlékony anyag gyűlhessen össze. |
| --- | --- |

7.5.1.2.

A motortér megfelelő kialakításával vagy lefolyónyílások biztosításával, amennyire lehetséges, meg kell akadályozni, hogy a motortér bármely részében üzemanyag, kenőolaj vagy más gyúlékony anyag gyűlhessen össze.

| 7.5.1.3. | A motortér vagy bármely hőforrás (ilyenek például a jármű hosszú lejtőn való leereszkedésekor felszabaduló energia elnyelésére szolgáló eszközök pl. lassítófék vagy a karosszéria belsejének fűtésére szolgáló berendezések, kivéve a meleg víz keringtetésével működő rendszereket) és a jármű többi része közé hőálló anyagból készült válaszfalat kell beszerelni. A válaszfal rögzítéséhez használt szerelvényeknek, kapcsoknak, tömítéseknek stb. tűzállónak kell lennie. |
| --- | --- |

7.5.1.3.

A motortér vagy bármely hőforrás (ilyenek például a jármű hosszú lejtőn való leereszkedésekor felszabaduló energia elnyelésére szolgáló eszközök pl. lassítófék vagy a karosszéria belsejének fűtésére szolgáló berendezések, kivéve a meleg víz keringtetésével működő rendszereket) és a jármű többi része közé hőálló anyagból készült válaszfalat kell beszerelni. A válaszfal rögzítéséhez használt szerelvényeknek, kapcsoknak, tömítéseknek stb. tűzállónak kell lennie.

| 7.5.1.4. | A nem meleg vízzel működő fűtőberendezés akkor szerelhető be az utastérbe, ha olyan anyaggal van burkolva, amely ellenáll a berendezés által fejlesztett hőnek, nem bocsát ki mérgező füstöt, és úgy van elhelyezve, hogy egyik utas sem érintheti meg valamely forró felületét. |
| --- | --- |

7.5.1.4.

A nem meleg vízzel működő fűtőberendezés akkor szerelhető be az utastérbe, ha olyan anyaggal van burkolva, amely ellenáll a berendezés által fejlesztett hőnek, nem bocsát ki mérgező füstöt, és úgy van elhelyezve, hogy egyik utas sem érintheti meg valamely forró felületét.

7.5.2.   Elektromos berendezések és vezetékfektetés

| 7.5.2.1. | A vezetékeket megfelelő szigeteléssel kell ellátni, és valamennyi vezetéknek és elektromos berendezésnek ellen kell állnia az őket érintő hőnek és nedvességnek. A motortérbe szerelt elektromos berendezéseknél és vezetékeknél különösen ügyelni kell arra, hogy alkalmasak legyenek a környezeti hőmérséklet és minden valószínű szennyeződés hatásaival szembeni ellenállásra. |
| --- | --- |

7.5.2.1.

A vezetékeket megfelelő szigeteléssel kell ellátni, és valamennyi vezetéknek és elektromos berendezésnek ellen kell állnia az őket érintő hőnek és nedvességnek. A motortérbe szerelt elektromos berendezéseknél és vezetékeknél különösen ügyelni kell arra, hogy alkalmasak legyenek a környezeti hőmérséklet és minden valószínű szennyeződés hatásaival szembeni ellenállásra.

| 7.5.2.2. | Az elektromos áramkörben használt vezetékeken áthaladó áram erőssége nem haladhatja meg az adott vezetékhez a beszerelési módja és a maximális környezeti hőmérséklet alapján elfogadható értéket. |
| --- | --- |

7.5.2.2.

Az elektromos áramkörben használt vezetékeken áthaladó áram erőssége nem haladhatja meg az adott vezetékhez a beszerelési módja és a maximális környezeti hőmérséklet alapján elfogadható értéket.

| 7.5.2.3. | Az elektromos berendezések egységeinek tápáramkörét (kivéve az indítómotorét), a gyújtás (Otto-motorok esetében), az izzító gyertyák, a motort leállító készülék áramkörét, a töltőáramkört és az akkumulátor földelő csatlakozásának áramkörét olvadóbiztosítékkal vagy megszakítóval kell ellátni. Ezek a rendszerek közös olvadóbiztosítékkal vagy megszakítóval is védhetők, ha az áramerősségük nem haladja meg a 16 A-t. |
| --- | --- |

7.5.2.3.

Az elektromos berendezések egységeinek tápáramkörét (kivéve az indítómotorét), a gyújtás (Otto-motorok esetében), az izzító gyertyák, a motort leállító készülék áramkörét, a töltőáramkört és az akkumulátor földelő csatlakozásának áramkörét olvadóbiztosítékkal vagy megszakítóval kell ellátni. Ezek a rendszerek közös olvadóbiztosítékkal vagy megszakítóval is védhetők, ha az áramerősségük nem haladja meg a 16 A-t.

| 7.5.2.4. | Minden vezetéket megfelelő védelemmel kell ellátni, és biztonságosan rögzíteni kell annak érdekében, hogy vágás, dörzsölés vagy kopás következtében ne sérüljenek meg. |
| --- | --- |

7.5.2.4.

Minden vezetéket megfelelő védelemmel kell ellátni, és biztonságosan rögzíteni kell annak érdekében, hogy vágás, dörzsölés vagy kopás következtében ne sérüljenek meg.

| 7.5.2.5. | Ha egy jármű egy vagy több áramkörének feszültsége (négyzetes középérték) nagyobb mint 100 V, akkor egy olyan kézi működtetésű szakaszolót kell csatlakoztatni a tápellátás minden olyan pólusához, amely nincs elektromosan földelve, és a járművön belül a járművezető számára könnyen hozzáférhető helyre van felszerelve, amely le tudja kapcsolni ezeket az áramköröket a fő táphálózatról, feltéve hogy a szakaszoló nem tudja lekapcsolni a jármű kötelező külső lámpáit. Ez a bekezdés nem vonatkozik a jármű elektromos berendezésének valamely egységében található magasfeszültségű gyújtóáramkörökre vagy független áramkörökre. |
| --- | --- |

7.5.2.5.

Ha egy jármű egy vagy több áramkörének feszültsége (négyzetes középérték) nagyobb mint 100 V, akkor egy olyan kézi működtetésű szakaszolót kell csatlakoztatni a tápellátás minden olyan pólusához, amely nincs elektromosan földelve, és a járművön belül a járművezető számára könnyen hozzáférhető helyre van felszerelve, amely le tudja kapcsolni ezeket az áramköröket a fő táphálózatról, feltéve hogy a szakaszoló nem tudja lekapcsolni a jármű kötelező külső lámpáit. Ez a bekezdés nem vonatkozik a jármű elektromos berendezésének valamely egységében található magasfeszültségű gyújtóáramkörökre vagy független áramkörökre.

| 7.5.2.6. | Az elektromos vezetékeket úgy kell elhelyezni, hogy egyik része se érintkezhessen üzemanyag-vezetékkel vagy a kipufogórendszer bármely részével, illetve ne legyen kitéve túlzott hőnek, kivéve ha megfelelő speciális szigeteléssel és védelemmel vannak ellátva, mint például a mágneses kipufogószelep. |
| --- | --- |

7.5.2.6.

Az elektromos vezetékeket úgy kell elhelyezni, hogy egyik része se érintkezhessen üzemanyag-vezetékkel vagy a kipufogórendszer bármely részével, illetve ne legyen kitéve túlzott hőnek, kivéve ha megfelelő speciális szigeteléssel és védelemmel vannak ellátva, mint például a mágneses kipufogószelep.

7.5.3.   Akkumulátorok

| 7.5.3.1. | Minden akkumulátort megfelelően rögzíteni kell, és hozzáférhető módon kell elhelyezni. |
| --- | --- |

7.5.3.1.

Minden akkumulátort megfelelően rögzíteni kell, és hozzáférhető módon kell elhelyezni.

| 7.5.3.2. | Az akkumulátorteret el kell különíteni az utastértől és a vezetőtértől, és úgy kell kialakítani, hogy a külső levegő jól átszellőztesse. |
| --- | --- |

7.5.3.2.

Az akkumulátorteret el kell különíteni az utastértől és a vezetőtértől, és úgy kell kialakítani, hogy a külső levegő jól átszellőztesse.

| 7.5.3.3. | Az akkumulátor érintkezőit rövidzárlat ellen védeni kell. |
| --- | --- |

7.5.3.3.

Az akkumulátor érintkezőit rövidzárlat ellen védeni kell.

7.5.4.   Tűzoltókészülékek és mentődoboz

| 7.5.4.1. | Megfelelő helyet kell biztosítani egy vagy több tűzoltókészülék elhelyezéséhez úgy, hogy az egyik készülék a vezetőülés közelében legyen. A. vagy B. osztályba sorolt járműveknél legalább 8 dm3, I., II. vagy III. osztályba sorolt járműveknél pedig legalább 15 dm3 területet kell biztosítani. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Megfelelő helyet kell biztosítani egy vagy több tűzoltókészülék elhelyezéséhez úgy, hogy az egyik készülék a vezetőülés közelében legyen. A. vagy B. osztályba sorolt járműveknél legalább 8 dm3, I., II. vagy III. osztályba sorolt járműveknél pedig legalább 15 dm3 területet kell biztosítani.

| 7.5.4.2. | Megfelelő helyet kell biztosítani egy vagy több mentődoboz beszereléséhez. Egy mentődoboz számára legalább 7 dm3 helyet kell hagyni, amelynek legkisebb mérete ne legyen kisebb mint 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2.

Megfelelő helyet kell biztosítani egy vagy több mentődoboz beszereléséhez. Egy mentődoboz számára legalább 7 dm3 helyet kell hagyni, amelynek legkisebb mérete ne legyen kisebb mint 80 mm.

| 7.5.4.3. | A tűzoltókészüléket és a mentődobozt lopás vagy vandalizmus ellen biztosítani lehet (pl. belső zárható szekrényben vagy törhető üveg mögött lehet elhelyezni), feltéve hogy az elhelyezésük világosan meg van jelölve, és vészhelyzet esetén a kivételükhöz megfelelő eszközöket biztosítanak. |
| --- | --- |

7.5.4.3.

A tűzoltókészüléket és a mentődobozt lopás vagy vandalizmus ellen biztosítani lehet (pl. belső zárható szekrényben vagy törhető üveg mögött lehet elhelyezni), feltéve hogy az elhelyezésük világosan meg van jelölve, és vészhelyzet esetén a kivételükhöz megfelelő eszközöket biztosítanak.

7.5.5.   Anyagok

A kipufogórendszer vagy más jelentős hőforrás 100 mm-en belüli körzetében csak akkor szabad gyúlékony anyagot használni, ha az anyag hatásos védelemmel van ellátva. Ha szükséges, védőburkolatot lehet alkalmazni, ami megakadályozza, hogy a kenőanyag vagy más gyúlékony anyagok érintkezésbe kerüljenek a kipufogórendszerrel vagy egyéb jelentős hőforrásokkal. A bekezdés értelmében gyúlékony anyag az, amelyet nem arra terveztek, hogy ellenálljon az adott helyen valószínűsíthető hőmérsékleteknek.

7.6.   Kijáratok

7.6.1.   Kijáratok száma

| 7.6.1.1. | A járműben kialakított ajtók minimális száma kettő lehet, vagy két utasajtó vagy egy utasajtó és egy vészkijárati ajtó formájában. Az utasajtók minimális számát a következők szerint kell meghatározni:







  Utasok száma | Utasajtók száma |
| --- | --- | --- |
| I. és A. osztály | II. osztály | III. és B. osztály |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 3 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Utasok száma

Utasajtók száma

I. és A. osztály

II. osztály

III. és B. osztály

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

3

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.2. | Az utasajtók minimális száma a csuklós jármű mindegyik merev részében egy legyen, kivéve az I. osztályú csuklós jármű első részét, ahol legalább két utasajtót kell kialakítani. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

Az utasajtók minimális száma a csuklós jármű mindegyik merev részében egy legyen, kivéve az I. osztályú csuklós jármű első részét, ahol legalább két utasajtót kell kialakítani.

| 7.6.1.3. | Ezen követelmény értelmében a távműködtetésű rendszerrel felszerelt utasajtók csak akkor tekinthetők vészkijárati ajtóknak, ha szükség esetén kézzel könnyedén kinyithatók, miután a 7.6.5.1. bekezdésben előírt működtető berendezést bekapcsolták. |
| --- | --- |

7.6.1.3.

Ezen követelmény értelmében a távműködtetésű rendszerrel felszerelt utasajtók csak akkor tekinthetők vészkijárati ajtóknak, ha szükség esetén kézzel könnyedén kinyithatók, miután a 7.6.5.1. bekezdésben előírt működtető berendezést bekapcsolták.

| 7.6.1.4. | A kijáratok minimális számát úgy kell meghatározni, hogy a kijáratok összes száma az egyes különálló területeken a következő legyen:





  Az adott területen elhelyezhető utasok és személyzeti tagok száma | Összes kijárat minimális száma |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Az adott területen elhelyezhető utasok és személyzeti tagok száma

Összes kijárat minimális száma

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

A menekülőnyílások a fent említett vészkijárati ajtók számán belül csak egynek számítanak.

| 7.6.1.5. | A csuklós jármű minden egyes merev szakaszát külön járműként kell kezelni a kijáratok minimális számának és helyzetének meghatározása szempontjából, kivéve a 7.6.2.4. bekezdés rendelkezéseit. A mosdótér, illetve a konyha nem tekintendő külön területnek a vészkijáratok számának meghatározása szempontjából. Minden egyes merev szakaszhoz meg kell határozni a szállítható utasok számát. |
| --- | --- |

7.6.1.5.

A csuklós jármű minden egyes merev szakaszát külön járműként kell kezelni a kijáratok minimális számának és helyzetének meghatározása szempontjából, kivéve a 7.6.2.4. bekezdés rendelkezéseit. A mosdótér, illetve a konyha nem tekintendő külön területnek a vészkijáratok számának meghatározása szempontjából. Minden egyes merev szakaszhoz meg kell határozni a szállítható utasok számát.

| 7.6.1.6. | A kettős utasajtó két ajtónak, a kettős vagy több részből álló ablak pedig két vészkijárati ablaknak számít. |
| --- | --- |

7.6.1.6.

A kettős utasajtó két ajtónak, a kettős vagy több részből álló ablak pedig két vészkijárati ablaknak számít.

| 7.6.1.7. | Ha a vezetőteret nem köti össze olyan átjárófolyosó az utastérrel, amely megfelel a 7.7.5.1.1. bekezdésben leírt feltételek egyikének, a következő feltételeket kell teljesíteni: |
| --- | --- |

7.6.1.7.

Ha a vezetőteret nem köti össze olyan átjárófolyosó az utastérrel, amely megfelel a 7.7.5.1.1. bekezdésben leírt feltételek egyikének, a következő feltételeket kell teljesíteni:

| 7.6.1.7.1. | A vezetőtérnek két kijárattal kell rendelkeznie, de azok ne ugyanabban az oldalfalban legyenek kialakítva; ha a kijáratok egyike vészkijárati ablak, annak meg kell felelnie a 7.6.3.1. és a 7.6.8. bekezdésben rögzített, vészkijárati ablakokra vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

7.6.1.7.1.

A vezetőtérnek két kijárattal kell rendelkeznie, de azok ne ugyanabban az oldalfalban legyenek kialakítva; ha a kijáratok egyike vészkijárati ablak, annak meg kell felelnie a 7.6.3.1. és a 7.6.8. bekezdésben rögzített, vészkijárati ablakokra vonatkozó követelményeknek.

| 7.6.1.7.2. | A vezetőülés mellé egy vagy két ülés beszerelhető, mely esetben a 7.6.1.7.1. bekezdésben előírt két kijáratnak ajtónak kell lennie. A vezető ajtaja vészkijárati ajtóként szolgálhat az ezeken az üléseken utazók számára, ha a vezető ülése, a kormánykerék, a motorház, a sebességváltókar, a kézifékkar stb. nem jelent túlzott akadályt. Az ilyen személyek számára biztosított ajtó elfogadható vészkijárati ajtóként a vezető számára is. Legfeljebb öt kiegészítő ülés szerelhető fel a vezetőteret is magában foglaló területen, feltéve hogy a kiegészítő ülések és az ülések által elfoglalt terület megfelel az előírás követelményeinek, és az utastérbe vezető ajtók közül legalább az egyik megfelel a 7.6.3. bekezdés vészkijárati ajtókra vonatkozó követelményeinek. |
| --- | --- |

7.6.1.7.2.

A vezetőülés mellé egy vagy két ülés beszerelhető, mely esetben a 7.6.1.7.1. bekezdésben előírt két kijáratnak ajtónak kell lennie. A vezető ajtaja vészkijárati ajtóként szolgálhat az ezeken az üléseken utazók számára, ha a vezető ülése, a kormánykerék, a motorház, a sebességváltókar, a kézifékkar stb. nem jelent túlzott akadályt. Az ilyen személyek számára biztosított ajtó elfogadható vészkijárati ajtóként a vezető számára is. Legfeljebb öt kiegészítő ülés szerelhető fel a vezetőteret is magában foglaló területen, feltéve hogy a kiegészítő ülések és az ülések által elfoglalt terület megfelel az előírás követelményeinek, és az utastérbe vezető ajtók közül legalább az egyik megfelel a 7.6.3. bekezdés vészkijárati ajtókra vonatkozó követelményeinek.

| 7.6.1.7.3. | A 7.6.1.7.1. és a 7.6.1.7.2. bekezdésben leírt körülmények esetén a vezetőtérhez tartozó kijáratok nem számíthatók bele sem a 7.6.1.1–7.6.1.2. bekezdésben előírt ajtók közé, sem pedig a 7.6.1.4. bekezdésben előírt kijáratok közé, kivéve a 7.6.1.7.1. és a 7.6.1.7.2. bekezdésben említett esetet. A 7.6.3–7.6.7., a 7.7.1., 7.7.2. és a 7.7.7. bekezdések nem érvényesek az ilyen jellegű kijáratokra. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3.

A 7.6.1.7.1. és a 7.6.1.7.2. bekezdésben leírt körülmények esetén a vezetőtérhez tartozó kijáratok nem számíthatók bele sem a 7.6.1.1–7.6.1.2. bekezdésben előírt ajtók közé, sem pedig a 7.6.1.4. bekezdésben előírt kijáratok közé, kivéve a 7.6.1.7.1. és a 7.6.1.7.2. bekezdésben említett esetet. A 7.6.3–7.6.7., a 7.7.1., 7.7.2. és a 7.7.7. bekezdések nem érvényesek az ilyen jellegű kijáratokra.

| 7.6.1.8. | Ha a vezetőtér és a mellette levő ülések megközelíthetők a fő utastérből kivezető átjárófolyosón keresztül, amely megfelel a 7.7.5.1.1. bekezdésben leírt feltételek egyikének, a vezetőtérben nem szükséges külső kijáratot kialakítani. |
| --- | --- |

7.6.1.8.

Ha a vezetőtér és a mellette levő ülések megközelíthetők a fő utastérből kivezető átjárófolyosón keresztül, amely megfelel a 7.7.5.1.1. bekezdésben leírt feltételek egyikének, a vezetőtérben nem szükséges külső kijáratot kialakítani.

| 7.6.1.9. | A 7.6.1.8. bekezdésben leírt körülmények között a vezetőajtó vagy a vezetőtér egyéb kijárata csak az alábbi feltételek esetén számít utasok által használandó kijáratnak: |
| --- | --- |

7.6.1.9.

A 7.6.1.8. bekezdésben leírt körülmények között a vezetőajtó vagy a vezetőtér egyéb kijárata csak az alábbi feltételek esetén számít utasok által használandó kijáratnak:

| 7.6.1.9.1. | a kijárat használata érdekében az utasnak nem kell átpréselnie magát a kormánykerék és a vezetőülés között; |
| --- | --- |

7.6.1.9.1.

a kijárat használata érdekében az utasnak nem kell átpréselnie magát a kormánykerék és a vezetőülés között;

| 7.6.1.9.2. | teljesíti a 7.6.3.1. bekezdésben a vészkijárati ajtó méreteire vonatkozóan rögzített követelményeket. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2.

teljesíti a 7.6.3.1. bekezdésben a vészkijárati ajtó méreteire vonatkozóan rögzített követelményeket.

| 7.6.1.10. | A 7.6.1.8. és a 7.6.1.9 bekezdés nem zárja ki, hogy ajtó vagy egyéb akadály legyen a vezetőülés és az utastér között, feltéve hogy vészhelyzet esetén a vezető gyorsan el tudja távolítani ezt az akadályt. A vezetőtérben lévő, ilyen akadállyal védett ajtó nem számít utaskijáratnak. |
| --- | --- |

7.6.1.10.

A 7.6.1.8. és a 7.6.1.9 bekezdés nem zárja ki, hogy ajtó vagy egyéb akadály legyen a vezetőülés és az utastér között, feltéve hogy vészhelyzet esetén a vezető gyorsan el tudja távolítani ezt az akadályt. A vezetőtérben lévő, ilyen akadállyal védett ajtó nem számít utaskijáratnak.

| 7.6.1.11. | A vészkijárati ajtók és ablakok mellett menekülőnyílásokat is ki kell alakítani a II., a III. és a B. osztályba sorolt járművekben. Az I. és az A. osztályba sorolt járműveket is el lehet látni menekülőnyílással. A menekülőnyílások minimális száma:





  Utasok száma | Menekülőnyílások száma |
| --- | --- | --- |
| nem több mint 50 | l |
| több mint 50 | 2 |

7.6.1.11.

Utasok száma

Menekülőnyílások száma

nem több mint 50

l

több mint 50

2

7.6.2.   Kijáratok elhelyezése

A 22 utasülésnél nagyobb befogadóképességű járműveknek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek. A 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járműveknek vagy az alábbi követelményeket, vagy pedig a 7. melléklet 1.2. bekezdésének rendelkezéseit kell teljesíteniük.

| 7.6.2.1. | Az utasajtó(ka)t a jármű járda felőli oldalán kell elhelyezni aszerint, hogy milyen irányú a közlekedés abban az országban, ahol a járművet üzembe helyezés céljából nyilvántartásba vették, és legalább egy utasajtónak a jármű első felében kell lennie. Ez nem zárja ki azt, hogy kialakítsanak egy ajtót a jármű hátsó részében a kerekesszékes utasok számára. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Az utasajtó(ka)t a jármű járda felőli oldalán kell elhelyezni aszerint, hogy milyen irányú a közlekedés abban az országban, ahol a járművet üzembe helyezés céljából nyilvántartásba vették, és legalább egy utasajtónak a jármű első felében kell lennie. Ez nem zárja ki azt, hogy kialakítsanak egy ajtót a jármű hátsó részében a kerekesszékes utasok számára.

| 7.6.2.2. | A 7.6.1.1. bekezdésben említett ajtók közül kettőt úgy kell elhelyezni, hogy a területük középpontján áthaladó keresztirányú függőleges síkok közötti távolság az utastér teljes hosszának legalább 40 %-a legyen. Ha a két ajtó közül az egyik egy kétszárnyú ajtó részét képezi, akkor ezt a távolságot az egymástól távolabb levő két ajtó között kell megmérni. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

A 7.6.1.1. bekezdésben említett ajtók közül kettőt úgy kell elhelyezni, hogy a területük középpontján áthaladó keresztirányú függőleges síkok közötti távolság az utastér teljes hosszának legalább 40 %-a legyen. Ha a két ajtó közül az egyik egy kétszárnyú ajtó részét képezi, akkor ezt a távolságot az egymástól távolabb levő két ajtó között kell megmérni.

| 7.6.2.3. | A kijáratokat úgy kell elhelyezni, hogy a jármű két oldalán alapjában véve megegyező számú ajtó legyen. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

A kijáratokat úgy kell elhelyezni, hogy a jármű két oldalán alapjában véve megegyező számú ajtó legyen.

| 7.6.2.4. | Legalább egy vészkijáratot ki kell alakítani a jármű hátsó vagy az elülső felületén. I. osztályú járművek és olyan járművek esetén, melyeknek hátsó része tartósan el van zárva az utastértől, ezt a rendelkezést menekülőnyílás kialakításával kell teljesíteni. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Legalább egy vészkijáratot ki kell alakítani a jármű hátsó vagy az elülső felületén. I. osztályú járművek és olyan járművek esetén, melyeknek hátsó része tartósan el van zárva az utastértől, ezt a rendelkezést menekülőnyílás kialakításával kell teljesíteni.

| 7.6.2.5. | A jármű ugyanazon oldalára tervezett kijáratokat egymástól megfelelő távolságban kell elhelyezni a jármű hosszúsága mentén. |
| --- | --- |

7.6.2.5.

A jármű ugyanazon oldalára tervezett kijáratokat egymástól megfelelő távolságban kell elhelyezni a jármű hosszúsága mentén.

| 7.6.2.6. | Egy ajtó, feltéve hogy az nem utasajtó, kialakítható a jármű hátoldalán. |
| --- | --- |

7.6.2.6.

Egy ajtó, feltéve hogy az nem utasajtó, kialakítható a jármű hátoldalán.

| 7.6.2.7. | Ha menekülőnyílásokat alakítanak ki a járművön, azokat a következőképpen kell elhelyezni: ha csak egy menekülőnyílás van, akkor azt a jármű középső harmadában kell elhelyezni; két menekülőnyílás esetén a kettő közötti távolság legalább 2 méter legyen, a jármű hossztengelyével párhuzamosan, a nyílások legközelebbi szélei között mérve. |
| --- | --- |

7.6.2.7.

Ha menekülőnyílásokat alakítanak ki a járművön, azokat a következőképpen kell elhelyezni: ha csak egy menekülőnyílás van, akkor azt a jármű középső harmadában kell elhelyezni; két menekülőnyílás esetén a kettő közötti távolság legalább 2 méter legyen, a jármű hossztengelyével párhuzamosan, a nyílások legközelebbi szélei között mérve.

7.6.3.   A kijáratok minimális méretei

| 7.6.3.1. | A különböző kijáratok minimális méretei a következők lehetnek: | I. osztály | II. és III. osztály | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utasajtó | Szabad nyílás | Magasság (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| Szélesség (mm) | Egyszárnyú ajtó: 650
  Kétszárnyú ajtó: 1 200 | Ez a méret 100 mm-rel csökkenthető, ha a kapaszkodók magasságában mérik |
| Vészkijárati ajtó | | Magasság (mm) | 1 250 | — |
| | Szélesség (mm) | 550 | |
| Vészkijárati ablak | Terület (mm2) | 400 000 | Ezen a területen el lehessen helyezni egy 500 x 700 mm-es téglalapot |
| A jármű hátoldalán elhelyezett vészkijárati ablak, ha a gyártó nem biztosítja a fentiekben előírt minimális méretű vészkijárati ablakot | A vészkijárati ablak nyílásában el lehessen helyezni egy 350 mm magas és 1 550 mm széles téglalapot. A téglalap sarkait legfeljebb 250 mm görbületi sugárban le lehet kerekíteni. |
| Menekülőnyílás | Szabad nyílás | Terület (mm2) | 400 000 | Ezen a területen el lehessen helyezni egy 500 x 700 mm-es téglalapot. |

7.6.3.1.

I. osztály

II. és III. osztály

Megjegyzések

Utasajtó

Szabad nyílás

Magasság (mm)

1 800

1 650

—

Szélesség (mm)

Egyszárnyú ajtó: 650

Kétszárnyú ajtó: 1 200

Ez a méret 100 mm-rel csökkenthető, ha a kapaszkodók magasságában mérik

Vészkijárati ajtó

Magasság (mm)

1 250

—

Szélesség (mm)

550

Vészkijárati ablak

Terület (mm2)

400 000

Ezen a területen el lehessen helyezni egy 500 x 700 mm-es téglalapot

A jármű hátoldalán elhelyezett vészkijárati ablak, ha a gyártó nem biztosítja a fentiekben előírt minimális méretű vészkijárati ablakot

A vészkijárati ablak nyílásában el lehessen helyezni egy 350 mm magas és 1 550 mm széles téglalapot. A téglalap sarkait legfeljebb 250 mm görbületi sugárban le lehet kerekíteni.

Menekülőnyílás

Szabad nyílás

Terület (mm2)

400 000

Ezen a területen el lehessen helyezni egy 500 x 700 mm-es téglalapot.

| 7.6.3.2. | A 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járműveknek vagy a 7.6.3.1. bekezdésben vagy pedig a 7. melléklet 1.1. bekezdésében rögzített követelményeket kell teljesíteniük. |
| --- | --- |

7.6.3.2.

A 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járműveknek vagy a 7.6.3.1. bekezdésben vagy pedig a 7. melléklet 1.1. bekezdésében rögzített követelményeket kell teljesíteniük.

7.6.4.   Az összes utasajtóra vonatkozó műszaki követelmények

| 7.6.4.1. | Az összes utasajtó belülről és kívülről is könnyedén nyitható legyen, amikor a jármű nyugalmi helyzetben van (de ez nem szükséges akkor, ha a jármű mozog). Azonban ezt a követelményt nem szabad úgy értelmezni, mintha kizárná az ajtó kívülről történő bezárásának lehetőségét, feltéve hogy az ajtót belülről mindig ki lehet nyitni. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Az összes utasajtó belülről és kívülről is könnyedén nyitható legyen, amikor a jármű nyugalmi helyzetben van (de ez nem szükséges akkor, ha a jármű mozog). Azonban ezt a követelményt nem szabad úgy értelmezni, mintha kizárná az ajtó kívülről történő bezárásának lehetőségét, feltéve hogy az ajtót belülről mindig ki lehet nyitni.

| 7.6.4.2. | Az ajtó kívülről való nyitására szolgáló működtető berendezést vagy szerkezetet a talajtól 1 000 és 1 500 mm távolságra, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm távolságra lehet elhelyezni. Az I., a II. és a III. osztályba sorolt járműveknél az ajtó belülről való kinyitására szolgáló valamennyi működtető berendezést vagy szerkezetet a padló felső felületétől vagy a hozzá legközelebbi lépcsőtől 1 000–1 500 mm-re, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm-re kell elhelyezni. Ez nem érvényes a vezetőtérben elhelyezett működtető berendezésekre. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Az ajtó kívülről való nyitására szolgáló működtető berendezést vagy szerkezetet a talajtól 1 000 és 1 500 mm távolságra, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm távolságra lehet elhelyezni. Az I., a II. és a III. osztályba sorolt járműveknél az ajtó belülről való kinyitására szolgáló valamennyi működtető berendezést vagy szerkezetet a padló felső felületétől vagy a hozzá legközelebbi lépcsőtől 1 000–1 500 mm-re, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm-re kell elhelyezni. Ez nem érvényes a vezetőtérben elhelyezett működtető berendezésekre.

| 7.6.4.3. | Az egy darabból álló kézi működtetésű utasajtókat úgy kell felfüggeszteni vagy forgócsappal ellátni, hogy ha a jármű mozgása közben a nyitott ajtó valamilyen álló helyzetben lévő tárggyal érintkezik, becsukódjon. |
| --- | --- |

7.6.4.3.

Az egy darabból álló kézi működtetésű utasajtókat úgy kell felfüggeszteni vagy forgócsappal ellátni, hogy ha a jármű mozgása közben a nyitott ajtó valamilyen álló helyzetben lévő tárggyal érintkezik, becsukódjon.

| 7.6.4.4. | Ha a kézi működtetésű utasajtó csapózáras kivitelű, akkor a zárnak kétfokozatúnak kell lennie. |
| --- | --- |

7.6.4.4.

Ha a kézi működtetésű utasajtó csapózáras kivitelű, akkor a zárnak kétfokozatúnak kell lennie.

| 7.6.4.5. | Az utasajtó belső részén nem lehet semmiféle olyan eszköz, amely az ajtó becsukódása után a belső lépcsők lefedésére szolgál. Ez a rendelkezés nem zárja ki olyan ajtóműködtető szerkezet beépítését a lépcső falába vagy más berendezés felszerelését az ajtó belső oldalára, amely nem annak a padlónak a meghosszabbítását jelenti, amelyen az utasok állnak. Ez a mechanizmus vagy berendezés nem jelenthet veszélyt az utasokra nézve. |
| --- | --- |

7.6.4.5.

Az utasajtó belső részén nem lehet semmiféle olyan eszköz, amely az ajtó becsukódása után a belső lépcsők lefedésére szolgál. Ez a rendelkezés nem zárja ki olyan ajtóműködtető szerkezet beépítését a lépcső falába vagy más berendezés felszerelését az ajtó belső oldalára, amely nem annak a padlónak a meghosszabbítását jelenti, amelyen az utasok állnak. Ez a mechanizmus vagy berendezés nem jelenthet veszélyt az utasokra nézve.

| 7.6.4.6. | Ha a közvetlen rálátás nem kielégítő, olyan optikai vagy egyéb eszközöket kell beszerelni, amelyek lehetővé teszik, hogy a vezető a helyén ülve jól láthassa az utasok jelenlétét valamennyi olyan utasajtó közvetlen külső és belső környezetében, amely nem automatikus működtetésű.
  Ha az utasajtó a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű jármű hátoldalán van kialakítva, ez a követelmény akkor teljesül, ha a vezető képes észlelni az 1 méterrel a jármű mögött álló 130 cm magas utas jelenlétét. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Ha a közvetlen rálátás nem kielégítő, olyan optikai vagy egyéb eszközöket kell beszerelni, amelyek lehetővé teszik, hogy a vezető a helyén ülve jól láthassa az utasok jelenlétét valamennyi olyan utasajtó közvetlen külső és belső környezetében, amely nem automatikus működtetésű.

Ha az utasajtó a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű jármű hátoldalán van kialakítva, ez a követelmény akkor teljesül, ha a vezető képes észlelni az 1 méterrel a jármű mögött álló 130 cm magas utas jelenlétét.

| 7.6.4.7. | Minden olyan utasajtót, ami a jármű belseje felé nyílik, és ezek mechanizmusát, úgy kell kialakítani, hogy az ajtó mozgása normál üzemi feltételek között ne okozhasson sérülést az utasoknak. Szükség esetén megfelelő védőberendezést kell felszerelni. |
| --- | --- |

7.6.4.7.

Minden olyan utasajtót, ami a jármű belseje felé nyílik, és ezek mechanizmusát, úgy kell kialakítani, hogy az ajtó mozgása normál üzemi feltételek között ne okozhasson sérülést az utasoknak. Szükség esetén megfelelő védőberendezést kell felszerelni.

| 7.6.4.8. | Ha az utasajtó toalettbe vagy más belső térbe nyíló ajtó szomszédságában van elhelyezve, akkor az utasajtót biztosítani kell véletlen kinyitás ellen. Ez a követelmény azonban nem érvényes olyan esetben, amikor az utasajtó automatikusan reteszelődik, ha a jármű 5 km/h feletti sebességgel halad. |
| --- | --- |

7.6.4.8.

Ha az utasajtó toalettbe vagy más belső térbe nyíló ajtó szomszédságában van elhelyezve, akkor az utasajtót biztosítani kell véletlen kinyitás ellen. Ez a követelmény azonban nem érvényes olyan esetben, amikor az utasajtó automatikusan reteszelődik, ha a jármű 5 km/h feletti sebességgel halad.

| 7.6.4.9. | A 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek esetén a jármű hátoldalán elhelyezett utasajtók szárnyai 115o-nál nem nagyobb és 85o-nál nem kisebb szögben nyílhatnak ki, és kinyitás után automatikusan meg kell maradniuk abban a helyzetben. Ez a rendelkezés nem zárja ki azt, hogy az ajtót az ütközési ponton túl és a megadott értéknél nagyobb szögben is ki lehet nyitni, amennyiben az biztonságos, ha például a járművel egy magasan lévő platformhoz tolatnak berakodás céljából, vagy az ajtókat 270o-os szögben kitárják, hogy a jármű mögött akadálymentes rakodási felületet biztosítsanak. |
| --- | --- |

7.6.4.9.

A 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek esetén a jármű hátoldalán elhelyezett utasajtók szárnyai 115o-nál nem nagyobb és 85o-nál nem kisebb szögben nyílhatnak ki, és kinyitás után automatikusan meg kell maradniuk abban a helyzetben. Ez a rendelkezés nem zárja ki azt, hogy az ajtót az ütközési ponton túl és a megadott értéknél nagyobb szögben is ki lehet nyitni, amennyiben az biztonságos, ha például a járművel egy magasan lévő platformhoz tolatnak berakodás céljából, vagy az ajtókat 270o-os szögben kitárják, hogy a jármű mögött akadálymentes rakodási felületet biztosítsanak.

7.6.5.   Távműködtetésű utasajtókra vonatkozó kiegészítő műszaki követelmények

| 7.6.5.1. | Vészhelyzet esetén minden távműködtetésű utasajtónak a jármű nyugalmi helyzetében (de nem szükségképpen a jármű mozgása közben) belülről, és ha nincs zárva, akkor kívülről is, nyithatónak kell lennie olyan működtető berendezések segítségével, amelyekre az áramellátás biztosítása vagy annak hiánya esetén is jellemzők az alábbiak: |
| --- | --- |

7.6.5.1.

Vészhelyzet esetén minden távműködtetésű utasajtónak a jármű nyugalmi helyzetében (de nem szükségképpen a jármű mozgása közben) belülről, és ha nincs zárva, akkor kívülről is, nyithatónak kell lennie olyan működtető berendezések segítségével, amelyekre az áramellátás biztosítása vagy annak hiánya esetén is jellemzők az alábbiak:

| 7.6.5.1.1. | hatástalanítják a többi ajtóvezérlő berendezés vezérlését; |
| --- | --- |

7.6.5.1.1.

hatástalanítják a többi ajtóvezérlő berendezés vezérlését;

| 7.6.5.1.2. | belső működtető berendezések esetén az ajtóra vagy attól 300 mm-en belülre vannak felszerelve az első lépcső felett legalább 1 600 mm magasságban; |
| --- | --- |

7.6.5.1.2.

belső működtető berendezések esetén az ajtóra vagy attól 300 mm-en belülre vannak felszerelve az első lépcső felett legalább 1 600 mm magasságban;

| 7.6.5.1.3. | könnyen észrevehetők és egyértelműen azonosíthatók az ajtóhoz közeledő vagy az ajtó előtt álló személyek számára, és amennyiben kiegészítik a normál ajtónyitó berendezéseket, akkor a vészhelyzetben való használatra utaló egyértelmű jelöléssel vannak ellátva; |
| --- | --- |

7.6.5.1.3.

könnyen észrevehetők és egyértelműen azonosíthatók az ajtóhoz közeledő vagy az ajtó előtt álló személyek számára, és amennyiben kiegészítik a normál ajtónyitó berendezéseket, akkor a vészhelyzetben való használatra utaló egyértelmű jelöléssel vannak ellátva;

| 7.6.5.1.4. | közvetlenül az ajtó előtt álló személy által működtethetők; |
| --- | --- |

7.6.5.1.4.

közvetlenül az ajtó előtt álló személy által működtethetők;

| 7.6.5.1.5. | kinyitják az ajtót, vagy lehetővé teszik az ajtó egyszerű mozdulattal történő kinyitását; |
| --- | --- |

7.6.5.1.5.

kinyitják az ajtót, vagy lehetővé teszik az ajtó egyszerű mozdulattal történő kinyitását;

| 7.6.5.1.6. | megvédhetők egy olyan eszköz segítségével, amelyet könnyen el lehet távolítani vagy be lehet törni, hogy hozzáférjenek a vésznyitó berendezéshez; a vésznyitó berendezés működésbe helyezéséről, illetve a védőburkolat eltávolításáról hangjelzéssel és szimbólumok kijelzésével is figyelmeztetik a vezetőt; valamint |
| --- | --- |

7.6.5.1.6.

megvédhetők egy olyan eszköz segítségével, amelyet könnyen el lehet távolítani vagy be lehet törni, hogy hozzáférjenek a vésznyitó berendezéshez; a vésznyitó berendezés működésbe helyezéséről, illetve a védőburkolat eltávolításáról hangjelzéssel és szimbólumok kijelzésével is figyelmeztetik a vezetőt; valamint

| 7.6.5.1.7. | olyan, a vezető által működtetett ajtó esetén, amely nem felel meg a 7.6.5.6.2. bekezdés követelményeinek, a működtető berendezésnek lehetővé kell tennie, hogy miután az ajtó kinyitása végett bekapcsolták, és visszatért normál helyzetébe, az ajtó ne csukódjon be mindaddig, amíg a vezető nem működteti az ajtózáró berendezést. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7.

olyan, a vezető által működtetett ajtó esetén, amely nem felel meg a 7.6.5.6.2. bekezdés követelményeinek, a működtető berendezésnek lehetővé kell tennie, hogy miután az ajtó kinyitása végett bekapcsolták, és visszatért normál helyzetébe, az ajtó ne csukódjon be mindaddig, amíg a vezető nem működteti az ajtózáró berendezést.

| 7.6.5.2. | Olyan készülék is alkalmazható, amelyet a vezető hoz működésbe a vezetőülésből azért, hogy kikapcsolja a külső vésznyitó berendezéseket az utasajtók kívülről történő bezárása érdekében. Ebben az esetben a külső vésznyitó berendezéseknek automatikusan újból be kell kapcsolódniuk a motor indításakor, vagy mielőtt a jármű eléri a 20 km/h sebességet. Ezt követően a külső vésznyitó berendezések ne kapcsoljanak ki automatikusan, hanem ehhez szükség legyen a vezető beavatkozására. |
| --- | --- |

7.6.5.2.

Olyan készülék is alkalmazható, amelyet a vezető hoz működésbe a vezetőülésből azért, hogy kikapcsolja a külső vésznyitó berendezéseket az utasajtók kívülről történő bezárása érdekében. Ebben az esetben a külső vésznyitó berendezéseknek automatikusan újból be kell kapcsolódniuk a motor indításakor, vagy mielőtt a jármű eléri a 20 km/h sebességet. Ezt követően a külső vésznyitó berendezések ne kapcsoljanak ki automatikusan, hanem ehhez szükség legyen a vezető beavatkozására.

| 7.6.5.3. | A vezető által működtetett minden utasajtó a vezető üléséből legyen működtethető működtető berendezések segítségével, amelyeket – a lábbal vezérelt berendezés kivételével – egyértelmű megkülönböztető jelzéssel látnak el. |
| --- | --- |

7.6.5.3.

A vezető által működtetett minden utasajtó a vezető üléséből legyen működtethető működtető berendezések segítségével, amelyeket – a lábbal vezérelt berendezés kivételével – egyértelmű megkülönböztető jelzéssel látnak el.

| 7.6.5.4. | Minden távműködtetésű utasajtónak működésbe kell hoznia egy visszajelző lámpát, amely jól látható a vezető számára a normál vezetési helyzetében ülve, bármilyen megvilágítás mellett, és amely figyelmezteti a vezetőt arra, hogy az ajtó még nincs teljesen bezárva. Ennek a visszajelző lámpának mindig jeleznie kell, ha az ajtó merev szerkezete a teljesen nyitott helyzet és a teljesen zárt helyzettől 30 mm távolságban levő pont között van. Egy visszajelző lámpa egy vagy több ajtó működését is jelezheti. Azonban ilyen visszajelző lámpát nem szükséges beszerelni olyan első utasajtóba, amely nem felel meg a 7.6.5.6.1.1. és a 7.6.5.6.1.2. bekezdés követelményeinek. |
| --- | --- |

7.6.5.4.

Minden távműködtetésű utasajtónak működésbe kell hoznia egy visszajelző lámpát, amely jól látható a vezető számára a normál vezetési helyzetében ülve, bármilyen megvilágítás mellett, és amely figyelmezteti a vezetőt arra, hogy az ajtó még nincs teljesen bezárva. Ennek a visszajelző lámpának mindig jeleznie kell, ha az ajtó merev szerkezete a teljesen nyitott helyzet és a teljesen zárt helyzettől 30 mm távolságban levő pont között van. Egy visszajelző lámpa egy vagy több ajtó működését is jelezheti. Azonban ilyen visszajelző lámpát nem szükséges beszerelni olyan első utasajtóba, amely nem felel meg a 7.6.5.6.1.1. és a 7.6.5.6.1.2. bekezdés követelményeinek.

| 7.6.5.5. | Amennyiben a vezető működtető berendezések segítségével nyithatja és zárhatja a távműködtetésű utasajtókat, a működtető berendezéseknek lehetővé kell tenniük, hogy a vezető bármikor képes legyen az ajtót az ellenkező irányba mozgatni a zárási vagy nyitási folyamat közben. |
| --- | --- |

7.6.5.5.

Amennyiben a vezető működtető berendezések segítségével nyithatja és zárhatja a távműködtetésű utasajtókat, a működtető berendezéseknek lehetővé kell tenniük, hogy a vezető bármikor képes legyen az ajtót az ellenkező irányba mozgatni a zárási vagy nyitási folyamat közben.

| 7.6.5.6. | A távműködtetésű utasajtók felépítésének és vezérlőrendszerének olyannak kell lennie, hogy az ajtó ne okozhasson sérülést az utasok számára, illetve az utasok ne szorulhassanak be az ajtó zárása közben. |
| --- | --- |

7.6.5.6.

A távműködtetésű utasajtók felépítésének és vezérlőrendszerének olyannak kell lennie, hogy az ajtó ne okozhasson sérülést az utasok számára, illetve az utasok ne szorulhassanak be az ajtó zárása közben.

| 7.6.5.6.1. | Ezt az előírást teljesítettnek kell tekinteni, ha teljesítik az alábbi két követelményt: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.

Ezt az előírást teljesítettnek kell tekinteni, ha teljesítik az alábbi két követelményt:

| 7.6.5.6.1.1. | Az első követelmény az, hogy ha az ajtó záródás közben legfeljebb 150 N szorítóerővel kifejtett ellenállásba ütközik a 6. mellékletben leírt bármely mérési pontban, akkor az ajtónak újból teljesen ki kell nyílnia, és az automatikus utasajtó kivételével nyitva kell maradnia, amíg az ajtózáró berendezést működésbe nem hozzák. A szorítóerő bármilyen, az illetékes hatóság által megfelelőnek minősített módszerrel mérhető. Az erre vonatkozó iránymutatásokat az előírás 6. melléklete tartalmazza. A csúcserő rövid ideig nagyobb is lehet, mint 150 N, de nem haladhatja meg a 300 N értéket. Az újranyitó rendszer olyan próbarúd segítségével ellenőrizhető, amely rendelkezik egy 60 mm magas, 30 mm széles szakasszal, és a sarkai 5 mm-es sugárban le vannak kerekítve. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1.

Az első követelmény az, hogy ha az ajtó záródás közben legfeljebb 150 N szorítóerővel kifejtett ellenállásba ütközik a 6. mellékletben leírt bármely mérési pontban, akkor az ajtónak újból teljesen ki kell nyílnia, és az automatikus utasajtó kivételével nyitva kell maradnia, amíg az ajtózáró berendezést működésbe nem hozzák. A szorítóerő bármilyen, az illetékes hatóság által megfelelőnek minősített módszerrel mérhető. Az erre vonatkozó iránymutatásokat az előírás 6. melléklete tartalmazza. A csúcserő rövid ideig nagyobb is lehet, mint 150 N, de nem haladhatja meg a 300 N értéket. Az újranyitó rendszer olyan próbarúd segítségével ellenőrizhető, amely rendelkezik egy 60 mm magas, 30 mm széles szakasszal, és a sarkai 5 mm-es sugárban le vannak kerekítve.

| 7.6.5.6.1.2. | A második követelmény arra az esetre vonatkozik, amikor az ajtó az utas csuklójára vagy ujjaira csukódik: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.

A második követelmény arra az esetre vonatkozik, amikor az ajtó az utas csuklójára vagy ujjaira csukódik:

| 7.6.5.6.1.2.1. | az ajtónak automatikusan ismét teljesen ki kell nyílnia, és az automatikus utasajtó kivételével mindaddig nyitva kell maradnia, amíg működésbe nem hozzák az ajtózáró berendezést; vagy |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1.

az ajtónak automatikusan ismét teljesen ki kell nyílnia, és az automatikus utasajtó kivételével mindaddig nyitva kell maradnia, amíg működésbe nem hozzák az ajtózáró berendezést; vagy

| 7.6.5.6.1.2.2. | lehetővé kell tenni, hogy az utas sérülés nélkül, könnyedén kihúzhassa a csuklóját vagy az ujjait az ajtó szorításából. Ez a követelmény ellenőrizhető kézzel vagy a 7.6.5.6.1.1. bekezdésben leírt próbarúd segítségével, amelynek az egyik végén egy 300 mm hosszú, 30 mm-ről 5 mm-es vastagságig keskenyedő kúpot alakítanak ki. A próbadarabot nem szabad politúrral vagy kenőanyaggal kezelni. Ha az ajtó beszorítja a rudat, az könnyen kihúzható legyen; vagy |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2.

lehetővé kell tenni, hogy az utas sérülés nélkül, könnyedén kihúzhassa a csuklóját vagy az ujjait az ajtó szorításából. Ez a követelmény ellenőrizhető kézzel vagy a 7.6.5.6.1.1. bekezdésben leírt próbarúd segítségével, amelynek az egyik végén egy 300 mm hosszú, 30 mm-ről 5 mm-es vastagságig keskenyedő kúpot alakítanak ki. A próbadarabot nem szabad politúrral vagy kenőanyaggal kezelni. Ha az ajtó beszorítja a rudat, az könnyen kihúzható legyen; vagy

| 7.6.5.6.1.2.3. | az ajtó maradjon olyan helyzetben, ami lehetővé teszi egy 60 mm magas, 20 mm széles szakasszal rendelkező és 5 mm sugárban lekerekített sarkú próbarúd szabad áthaladását. Ez a helyzet ne legyen 30 mm-nél nagyobb távolságban az ajtó teljesen zárt helyzetétől. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3.

az ajtó maradjon olyan helyzetben, ami lehetővé teszi egy 60 mm magas, 20 mm széles szakasszal rendelkező és 5 mm sugárban lekerekített sarkú próbarúd szabad áthaladását. Ez a helyzet ne legyen 30 mm-nél nagyobb távolságban az ajtó teljesen zárt helyzetétől.

| 7.6.5.6.2. | Az első utasajtónál a 7.6.5.6. bekezdésben rögzített követelményt teljesítettnek kell tekinteni, ha az ajtó: |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.

Az első utasajtónál a 7.6.5.6. bekezdésben rögzített követelményt teljesítettnek kell tekinteni, ha az ajtó:

| 7.6.5.6.2.1. | megfelel a 7.6.5.6.1.1. és a 7.6.5.6.1.2. bekezdés követelményeinek; vagy |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1.

megfelel a 7.6.5.6.1.1. és a 7.6.5.6.1.2. bekezdés követelményeinek; vagy

| 7.6.5.6.2.2. | az ajtó puha peremborítással van ellátva, amely azonban annyira nem puha, hogy ha az ajtó rácsukódik az 7.6.5.6.1.1. bekezdésben leírt próbarúdra, a merev szerkezeti rész elérje a teljesen zárt helyzetet. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2.

az ajtó puha peremborítással van ellátva, amely azonban annyira nem puha, hogy ha az ajtó rácsukódik az 7.6.5.6.1.1. bekezdésben leírt próbarúdra, a merev szerkezeti rész elérje a teljesen zárt helyzetet.

| 7.6.5.7. | Amennyiben a távműködtetésű utasajtó csak folyamatos áramellátás esetén marad zárt helyzetben, gondoskodni kell olyan vizuális jelzőberendezésről, amely tájékoztatja a vezetőt az ajtók áramellátásában bekövetkező esetleges hibákról. |
| --- | --- |

7.6.5.7.

Amennyiben a távműködtetésű utasajtó csak folyamatos áramellátás esetén marad zárt helyzetben, gondoskodni kell olyan vizuális jelzőberendezésről, amely tájékoztatja a vezetőt az ajtók áramellátásában bekövetkező esetleges hibákról.

| 7.6.5.8. | Az indításgátló berendezésnek (ha be van szerelve) csak 5 km/h-nál kisebb sebességnél szabad működésbe lépnie, és ezt meghaladó sebesség esetén nem működhet. |
| --- | --- |

7.6.5.8.

Az indításgátló berendezésnek (ha be van szerelve) csak 5 km/h-nál kisebb sebességnél szabad működésbe lépnie, és ezt meghaladó sebesség esetén nem működhet.

| 7.6.5.9. | Ha a jármű nincs indításgátló berendezéssel felszerelve, hangjelzésnek kell működésbe lépnie, ha a vezető úgy indítja el a járművet, hogy valamelyik távműködtetésű utasajtó nincs teljesen bezárva. A hangjelzésnek 5 km/h-t meghaladó sebességnél kell bekapcsolnia a 7.6.5.6.1.2.3. bekezdés követelményeit kielégítő ajtók esetében. |
| --- | --- |

7.6.5.9.

Ha a jármű nincs indításgátló berendezéssel felszerelve, hangjelzésnek kell működésbe lépnie, ha a vezető úgy indítja el a járművet, hogy valamelyik távműködtetésű utasajtó nincs teljesen bezárva. A hangjelzésnek 5 km/h-t meghaladó sebességnél kell bekapcsolnia a 7.6.5.6.1.2.3. bekezdés követelményeit kielégítő ajtók esetében.

7.6.6.   Automatikus utasajtókra vonatkozó kiegészítő műszaki követelmények

7.6.6.1.   Ajtónyitó berendezések bekapcsolása

| 7.6.6.1.1. | A 7.6.5.1. bekezdés rendelkezése kivételével minden automatikus utasajtónak olyan nyitóberendezéssel kell rendelkeznie, amelynek be- és kikapcsolása csak a vezetőülésből vezérelhető. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1.

A 7.6.5.1. bekezdés rendelkezése kivételével minden automatikus utasajtónak olyan nyitóberendezéssel kell rendelkeznie, amelynek be- és kikapcsolása csak a vezetőülésből vezérelhető.

| 7.6.6.1.2. | A bekapcsolás és a kikapcsolás történhet közvetlen módon kapcsoló segítségével vagy közvetett módon, például az első utasajtó nyitásával és zárásával. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2.

A bekapcsolás és a kikapcsolás történhet közvetlen módon kapcsoló segítségével vagy közvetett módon, például az első utasajtó nyitásával és zárásával.

| 7.6.6.1.3. | Az ajtónyitó berendezések vezető általi bekapcsolását jelezni kell a járművön belül, és ahol az ajtó kívülről is nyitható, a járművön kívül is; a jelzőkészüléket (pl. világító nyomógomb, világító jelzés) azon az ajtón vagy annak közvetlen közelében kell elhelyezni, amelyre vonatkozik. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3.

Az ajtónyitó berendezések vezető általi bekapcsolását jelezni kell a járművön belül, és ahol az ajtó kívülről is nyitható, a járművön kívül is; a jelzőkészüléket (pl. világító nyomógomb, világító jelzés) azon az ajtón vagy annak közvetlen közelében kell elhelyezni, amelyre vonatkozik.

| 7.6.6.1.4. | Kapcsolóval történő közvetlen működtetés esetén a rendszer működési állapotát egyértelműen jelezni kell a vezető számára, például a kapcsoló helyzetével, visszajelző lámpával vagy világító kapcsolóval. A kapcsolót megkülönböztető jelzéssel kell ellátni, és úgy kell elhelyezni, hogy ne lehessen összetéveszteni más működtető berendezésekkel. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4.

Kapcsolóval történő közvetlen működtetés esetén a rendszer működési állapotát egyértelműen jelezni kell a vezető számára, például a kapcsoló helyzetével, visszajelző lámpával vagy világító kapcsolóval. A kapcsolót megkülönböztető jelzéssel kell ellátni, és úgy kell elhelyezni, hogy ne lehessen összetéveszteni más működtető berendezésekkel.

7.6.6.2.   Automatikus utasajtók nyitása

| 7.6.6.2.1. | Miután a vezető működésbe hozza az ajtónyitó berendezéseket, lehetővé kell tenni az utasok számára az ajtó kinyitását az alábbiak szerint: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.

Miután a vezető működésbe hozza az ajtónyitó berendezéseket, lehetővé kell tenni az utasok számára az ajtó kinyitását az alábbiak szerint:

| 7.6.6.2.1.1. | belülről, például nyomógomb megnyomásával vagy fénysorompón való áthaladással; valamint |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1.

belülről, például nyomógomb megnyomásával vagy fénysorompón való áthaladással; valamint

| 7.6.6.2.1.2. | kívülről – kivéve az olyan ajtót, amely csupán kijáratként szolgál, és ez fel is van tüntetve rajta – pl. világító nyomógomb megnyomásával, világító jelzés alatt elhelyezett nyomógombbal vagy megfelelő utasítással ellátott hasonló készülékkel. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2.

kívülről – kivéve az olyan ajtót, amely csupán kijáratként szolgál, és ez fel is van tüntetve rajta – pl. világító nyomógomb megnyomásával, világító jelzés alatt elhelyezett nyomógombbal vagy megfelelő utasítással ellátott hasonló készülékkel.

| 7.6.6.2.2. | A nyomógombok megnyomása (lásd a 7.6.6.2.1.1. bekezdést) és a kommunikációs eszközök vezető általi használata (lásd a 7.7.9.1. bekezdést) jeleket küldhet, melyeket a rendszer tárol, és miután a vezető bekapcsolta az ajtónyitó berendezéseket, a tárolt jelek alapján a rendszer kinyitja az ajtót. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2.

A nyomógombok megnyomása (lásd a 7.6.6.2.1.1. bekezdést) és a kommunikációs eszközök vezető általi használata (lásd a 7.7.9.1. bekezdést) jeleket küldhet, melyeket a rendszer tárol, és miután a vezető bekapcsolta az ajtónyitó berendezéseket, a tárolt jelek alapján a rendszer kinyitja az ajtót.

7.6.6.3.   Automatikus utasajtók bezárása

| 7.6.6.3.1. | Miután az automatikus utasajtó kinyílt, bizonyos idő elteltével újból automatikusan be kell záródnia. Ha ezalatt az idő alatt egy utas belép a járműbe vagy elhagyja azt, egy biztonsági készüléknek (pl. padló alatti érintkező, fénysorompó, egy irányban áteresztő sorompó) kell biztosítania, hogy az ajtó elegendő ideig nyitva maradjon. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1.

Miután az automatikus utasajtó kinyílt, bizonyos idő elteltével újból automatikusan be kell záródnia. Ha ezalatt az idő alatt egy utas belép a járműbe vagy elhagyja azt, egy biztonsági készüléknek (pl. padló alatti érintkező, fénysorompó, egy irányban áteresztő sorompó) kell biztosítania, hogy az ajtó elegendő ideig nyitva maradjon.

| 7.6.6.3.2. | Amennyiben az utas az ajtó bezárási folyamata közben lép be a járműbe vagy hagyja el azt, a bezárási folyamatot automatikusan meg kell szakítani, és az ajtónak vissza kell térnie nyitott helyzetbe. A folyamat visszafordítását elindíthatja a 7.6.6.3.1. bekezdésben hivatkozott biztonsági készülék vagy más megfelelő berendezés. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2.

Amennyiben az utas az ajtó bezárási folyamata közben lép be a járműbe vagy hagyja el azt, a bezárási folyamatot automatikusan meg kell szakítani, és az ajtónak vissza kell térnie nyitott helyzetbe. A folyamat visszafordítását elindíthatja a 7.6.6.3.1. bekezdésben hivatkozott biztonsági készülék vagy más megfelelő berendezés.

| 7.6.6.3.3. | Lehetővé kell tenni, hogy a 7.6.6.3.1. bekezdés szerint automatikusan bezárt ajtót egy utas ismét kinyithassa a 7.6.6.2. bekezdés értelmében; ez az előírás nem érvényes, ha a vezető kikapcsolta az ajtónyitó berendezéseket. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3.

Lehetővé kell tenni, hogy a 7.6.6.3.1. bekezdés szerint automatikusan bezárt ajtót egy utas ismét kinyithassa a 7.6.6.2. bekezdés értelmében; ez az előírás nem érvényes, ha a vezető kikapcsolta az ajtónyitó berendezéseket.

| 7.6.6.3.4. | Miután a vezető kikapcsolta az automatikus utasajtók ajtónyitó berendezéseit, a még nyitott ajtóknak be kell csukódniuk a 7.6.6.3.1. és a 7.6.6.3.2 bekezdésnek megfelelően. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4.

Miután a vezető kikapcsolta az automatikus utasajtók ajtónyitó berendezéseit, a még nyitott ajtóknak be kell csukódniuk a 7.6.6.3.1. és a 7.6.6.3.2 bekezdésnek megfelelően.

7.6.6.4.   Automatikus ajtózárási folyamat leállítása különleges rendeltetésű, pl. gyermekkocsival utazó utasok, csökkent mozgásképességű utasok stb. számára kijelölt ajtók esetében

| 7.6.6.4.1. | A vezetőnek egy speciális működtető berendezés bekapcsolásával le kell tudnia állítani az automatikus ajtózárási folyamatot. Az utas számára lehetővé kell tenni, hogy egy speciális nyomógomb megnyomásával szintén leállíthassa az automatikus ajtózárási folyamatot. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1.

A vezetőnek egy speciális működtető berendezés bekapcsolásával le kell tudnia állítani az automatikus ajtózárási folyamatot. Az utas számára lehetővé kell tenni, hogy egy speciális nyomógomb megnyomásával szintén leállíthassa az automatikus ajtózárási folyamatot.

| 7.6.6.4.2. | Az automatikus ajtózárási folyamat leállítását jelezni kell a vezető számára, pl. visszajelző lámpa segítségével. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2.

Az automatikus ajtózárási folyamat leállítását jelezni kell a vezető számára, pl. visszajelző lámpa segítségével.

| 7.6.6.4.3. | Mindig csak a vezető legyen képes visszaállítani az automatikus ajtózárási folyamatot. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3.

Mindig csak a vezető legyen képes visszaállítani az automatikus ajtózárási folyamatot.

| 7.6.6.4.4. | A 7.6.6.3. bekezdés az ajtó ezt követő bezárására vonatkozik. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4.

A 7.6.6.3. bekezdés az ajtó ezt követő bezárására vonatkozik.

7.6.7.   Vészkijárati ajtókra vonatkozó műszaki követelmények

| 7.6.7.1. | A vészkijárati ajtóknak a jármű nyugalmi helyzetében belülről és kívülről is könnyen nyithatónak kell lenniük. Azonban ez a követelmény nem zárja ki az ajtó kívülről történő bezárásának lehetőségét, feltéve hogy az ajtót belülről mindig ki lehet nyitni a normál ajtónyitó szerkezet használatával. |
| --- | --- |

7.6.7.1.

A vészkijárati ajtóknak a jármű nyugalmi helyzetében belülről és kívülről is könnyen nyithatónak kell lenniük. Azonban ez a követelmény nem zárja ki az ajtó kívülről történő bezárásának lehetőségét, feltéve hogy az ajtót belülről mindig ki lehet nyitni a normál ajtónyitó szerkezet használatával.

| 7.6.7.2. | A vészkijárati ajtókat, ilyen célra történő használatukkor, csak akkor lehessen távműködtetésű ajtóként működtetni, ha a 7.6.5.1. bekezdésben előírt működtető berendezést bekapcsolták, és az visszatért normál helyzetébe, és az ajtók csak akkor záródhatnak be újból, ha a vezető működésbe helyezi az ajtózáró berendezést. A vészkijárati ajtók nem lehetnek tolóajtó típusúak sem, kivéve a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek esetén. Ilyen járműveknél az olyan tolóajtó, amelyet a 33. számú előírás szerinti frontális ütközés vizsgálata után szerszámok használata nélkül ki lehet nyitni, elfogadható vészkijárati ajtóként. |
| --- | --- |

7.6.7.2.

A vészkijárati ajtókat, ilyen célra történő használatukkor, csak akkor lehessen távműködtetésű ajtóként működtetni, ha a 7.6.5.1. bekezdésben előírt működtető berendezést bekapcsolták, és az visszatért normál helyzetébe, és az ajtók csak akkor záródhatnak be újból, ha a vezető működésbe helyezi az ajtózáró berendezést. A vészkijárati ajtók nem lehetnek tolóajtó típusúak sem, kivéve a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek esetén. Ilyen járműveknél az olyan tolóajtó, amelyet a 33. számú előírás szerinti frontális ütközés vizsgálata után szerszámok használata nélkül ki lehet nyitni, elfogadható vészkijárati ajtóként.

| 7.6.7.3. | A vészkijárati ajtó kívülről való nyitására szolgáló működtető berendezést vagy szerkezetet a talajtól 1 000–1 500 mm távolságra, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm távolságra kell elhelyezni. Az I., a II. és a III. osztályba sorolt járműveknél a vészkijárati ajtó belülről való kinyitására szolgáló működtető berendezést vagy szerkezetet a padló felső felületétől vagy a működtető berendezéshez legközelebbi lépcsőtől 1 000–1 500 mm-re, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm-re kell elhelyezni. Ez nem érvényes a vezetőtérben elhelyezett működtető berendezésekre. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

A vészkijárati ajtó kívülről való nyitására szolgáló működtető berendezést vagy szerkezetet a talajtól 1 000–1 500 mm távolságra, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm távolságra kell elhelyezni. Az I., a II. és a III. osztályba sorolt járműveknél a vészkijárati ajtó belülről való kinyitására szolgáló működtető berendezést vagy szerkezetet a padló felső felületétől vagy a működtető berendezéshez legközelebbi lépcsőtől 1 000–1 500 mm-re, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm-re kell elhelyezni. Ez nem érvényes a vezetőtérben elhelyezett működtető berendezésekre.

| 7.6.7.4. | A felfüggesztett típusú és a jármű oldalára szerelt vészkijárati ajtókat az elülső élüknél fogva kell felfüggeszteni, és kifelé kell nyílniuk. A nyitást korlátozó hevederek, láncok vagy egyéb biztonsági eszközök használata akkor megengedett, ha azok nem akadályozzák az ajtó legalább 100o-os szögben való kinyitását és ilyen szögben való nyitva tartását. Ha olyan eszközök állnak rendelkezésre, amelyek szabad átjárást biztosítanak a vészkijárati ajtó megközelítéséhez, a 100o-os minimális szögre vonatkozó követelményt nem kötelező betartani. |
| --- | --- |

7.6.7.4.

A felfüggesztett típusú és a jármű oldalára szerelt vészkijárati ajtókat az elülső élüknél fogva kell felfüggeszteni, és kifelé kell nyílniuk. A nyitást korlátozó hevederek, láncok vagy egyéb biztonsági eszközök használata akkor megengedett, ha azok nem akadályozzák az ajtó legalább 100o-os szögben való kinyitását és ilyen szögben való nyitva tartását. Ha olyan eszközök állnak rendelkezésre, amelyek szabad átjárást biztosítanak a vészkijárati ajtó megközelítéséhez, a 100o-os minimális szögre vonatkozó követelményt nem kötelező betartani.

| 7.6.7.5. | A vészkijárati ajtókat biztosítani kell véletlen kinyitás ellen. Ez a követelmény azonban nem érvényes olyan esetben, amikor a vészkijárati ajtó automatikusan reteszelődik, ha a jármű 5 km/h feletti sebességgel halad. |
| --- | --- |

7.6.7.5.

A vészkijárati ajtókat biztosítani kell véletlen kinyitás ellen. Ez a követelmény azonban nem érvényes olyan esetben, amikor a vészkijárati ajtó automatikusan reteszelődik, ha a jármű 5 km/h feletti sebességgel halad.

| 7.6.7.6. | Minden vészkijárati ajtót hangjelző készülékkel kell felszerelni, ami figyelmezteti a vezetőt, ha az ajtó nincs biztonságosan bezárva. A hangjelző berendezést nem az ajtó mozgásának, hanem az ajtó zárnyelve vagy fogantyúja mozgásának kell működésbe hoznia. |
| --- | --- |

7.6.7.6.

Minden vészkijárati ajtót hangjelző készülékkel kell felszerelni, ami figyelmezteti a vezetőt, ha az ajtó nincs biztonságosan bezárva. A hangjelző berendezést nem az ajtó mozgásának, hanem az ajtó zárnyelve vagy fogantyúja mozgásának kell működésbe hoznia.

7.6.8.   Vészkijárati ablakokra vonatkozó műszaki követelmények

| 7.6.8.1. | Minden csuklópánttal ellátott vagy kilökhető vészkijárati ablaknak kifelé kell nyílnia. A kilökhető típusoknak üzem közben nem szabad teljesen leválniuk a járműről. A kilökhető ablakoknak úgy kell működniük, hogy az hatékonyan megakadályozza a véletlen kilökődést. |
| --- | --- |

7.6.8.1.

Minden csuklópánttal ellátott vagy kilökhető vészkijárati ablaknak kifelé kell nyílnia. A kilökhető típusoknak üzem közben nem szabad teljesen leválniuk a járműről. A kilökhető ablakoknak úgy kell működniük, hogy az hatékonyan megakadályozza a véletlen kilökődést.

| 7.6.8.2. | Minden vészkijárati ablaknak: |
| --- | --- |

7.6.8.2.

Minden vészkijárati ablaknak:

| 7.6.8.2.1. | vagy egy megfelelőnek minősített berendezéssel könnyen és gyorsan nyithatónak kell lennie kívülről és belülről egyaránt; |
| --- | --- |

7.6.8.2.1.

vagy egy megfelelőnek minősített berendezéssel könnyen és gyorsan nyithatónak kell lennie kívülről és belülről egyaránt;

| 7.6.8.2.2. | vagy könnyen törhető biztonsági üvegből kell készülnie. Ez utóbbi rendelkezés kizárja a rétegelt üvegből vagy műanyagból készült ablaktáblák használatát. Minden vészkijárati ablakhoz megfelelő és a járműben utazó személyek számára könnyen elérhető helyen lévő eszközt kell biztosítani, amellyel be lehet törni az ablakot. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2.

vagy könnyen törhető biztonsági üvegből kell készülnie. Ez utóbbi rendelkezés kizárja a rétegelt üvegből vagy műanyagból készült ablaktáblák használatát. Minden vészkijárati ablakhoz megfelelő és a járműben utazó személyek számára könnyen elérhető helyen lévő eszközt kell biztosítani, amellyel be lehet törni az ablakot.

| 7.6.8.3. | Minden vészkijárati ablakot, amely kívülről zárható, szerkezetileg úgy kell kialakítani, hogy azt a jármű belsejéből bármikor ki lehessen nyitni. |
| --- | --- |

7.6.8.3.

Minden vészkijárati ablakot, amely kívülről zárható, szerkezetileg úgy kell kialakítani, hogy azt a jármű belsejéből bármikor ki lehessen nyitni.

| 7.6.8.4. | Ha a vészkijárati ablak a felső szélénél van felfüggesztve, megfelelő eszközzel biztosítani kell, hogy teljesen nyitott állapotban maradjon. Minden csuklópántos vészkijárati ablaknak úgy kell működnie, hogy ne akadályozza az átjárást kívülről a jármű belsejébe, illetve a járműből kifelé. |
| --- | --- |

7.6.8.4.

Ha a vészkijárati ablak a felső szélénél van felfüggesztve, megfelelő eszközzel biztosítani kell, hogy teljesen nyitott állapotban maradjon. Minden csuklópántos vészkijárati ablaknak úgy kell működnie, hogy ne akadályozza az átjárást kívülről a jármű belsejébe, illetve a járműből kifelé.

| 7.6.8.5. | A jármű oldalfalában kialakított vészkijárati ablak alsó széle és közvetlenül az ablak alatti padlószint közötti távolságnak (eltekintve bármilyen helyi változtatástól, pl. kerék vagy sebességváltóház jelenléte) 650 és 1 200 mm között kell lennie csuklópánttal ellátott vészkijárati ablak esetében, illetve 500 és 1 200 mm között betörhető üvegből készült ablak esetében.
  Azonban a csuklópántos vészkijárati ablak alsó szélének magassága minimum 500 mm-re csökkenthető, ha az ablaknyílás 650 mm magasságig olyan védőráccsal van felszerelve, ami megakadályozza az utasok járműből történő kiesésének lehetőségét. Ha az ablaknyílás ilyen védőráccsal van ellátva, a felette szabadon maradó nyílás méretei ne legyenek kisebbek, mint a vészkijárati ablakra előírt minimális méret. |
| --- | --- |

7.6.8.5.

A jármű oldalfalában kialakított vészkijárati ablak alsó széle és közvetlenül az ablak alatti padlószint közötti távolságnak (eltekintve bármilyen helyi változtatástól, pl. kerék vagy sebességváltóház jelenléte) 650 és 1 200 mm között kell lennie csuklópánttal ellátott vészkijárati ablak esetében, illetve 500 és 1 200 mm között betörhető üvegből készült ablak esetében.

Azonban a csuklópántos vészkijárati ablak alsó szélének magassága minimum 500 mm-re csökkenthető, ha az ablaknyílás 650 mm magasságig olyan védőráccsal van felszerelve, ami megakadályozza az utasok járműből történő kiesésének lehetőségét. Ha az ablaknyílás ilyen védőráccsal van ellátva, a felette szabadon maradó nyílás méretei ne legyenek kisebbek, mint a vészkijárati ablakra előírt minimális méret.

| 7.6.8.6. | Minden csuklópántos vészkijárati ablakot, amely nem látható jól a vezetőülésből, hangjelző berendezéssel kell ellátni, ami figyelmezteti a vezetőt, ha a vészkijárati ablak nincs teljesen bezárva. Ezt a berendezést az ablakzár és nem az ablak mozgása hozza működésbe. |
| --- | --- |

7.6.8.6.

Minden csuklópántos vészkijárati ablakot, amely nem látható jól a vezetőülésből, hangjelző berendezéssel kell ellátni, ami figyelmezteti a vezetőt, ha a vészkijárati ablak nincs teljesen bezárva. Ezt a berendezést az ablakzár és nem az ablak mozgása hozza működésbe.

7.6.9.   Menekülőnyílásokra vonatkozó műszaki követelmények

| 7.6.9.1. | Minden menekülőnyílásnak úgy kell működnie, hogy ne akadályozza az átjárást kívülről a jármű belsejébe, illetve a járműből kifelé. |
| --- | --- |

7.6.9.1.

Minden menekülőnyílásnak úgy kell működnie, hogy ne akadályozza az átjárást kívülről a jármű belsejébe, illetve a járműből kifelé.

| 7.6.9.2. | A tetőn kialakított menekülőnyílásoknak kilökhetőnek vagy billenthetőnek kell lennie, vagy könnyen törhető biztonsági üvegből kell készülnie. A padlóban kialakított menekülőnyílásoknak csuklópántosnak vagy kilökhetőnek kell lenniük, és hangjelző berendezéssel kell őket felszerelni, ami figyelmezteti a vezetőt, ha a menekülőnyílás nincs biztonságosan bezárva. Ezt a berendezést a padlóban levő menekülőnyílás zárja, és nem az ablak mozgása hozza működésbe. A padlóban kialakított menekülőnyílásokat biztosítani kell véletlen kinyitás ellen. Ez a követelmény azonban nem érvényes olyan esetben, amikor a padlóban kialakított menekülőnyílás automatikusan reteszelődik, ha a jármű 5 km/h feletti sebességgel halad. |
| --- | --- |

7.6.9.2.

A tetőn kialakított menekülőnyílásoknak kilökhetőnek vagy billenthetőnek kell lennie, vagy könnyen törhető biztonsági üvegből kell készülnie. A padlóban kialakított menekülőnyílásoknak csuklópántosnak vagy kilökhetőnek kell lenniük, és hangjelző berendezéssel kell őket felszerelni, ami figyelmezteti a vezetőt, ha a menekülőnyílás nincs biztonságosan bezárva. Ezt a berendezést a padlóban levő menekülőnyílás zárja, és nem az ablak mozgása hozza működésbe. A padlóban kialakított menekülőnyílásokat biztosítani kell véletlen kinyitás ellen. Ez a követelmény azonban nem érvényes olyan esetben, amikor a padlóban kialakított menekülőnyílás automatikusan reteszelődik, ha a jármű 5 km/h feletti sebességgel halad.

| 7.6.9.3. | A kilökhető típusok kinyitáskor ne váljanak le teljesen a járműről, hogy ne veszélyeztessék a többi közlekedőt. A kilökhető menekülőnyílásoknak úgy kell működniük, hogy az hatékonyan megakadályozza a véletlen kinyitást. A padlóban kialakított kilökhető menekülőnyílások csak az utastérbe nyílhatnak. |
| --- | --- |

7.6.9.3.

A kilökhető típusok kinyitáskor ne váljanak le teljesen a járműről, hogy ne veszélyeztessék a többi közlekedőt. A kilökhető menekülőnyílásoknak úgy kell működniük, hogy az hatékonyan megakadályozza a véletlen kinyitást. A padlóban kialakított kilökhető menekülőnyílások csak az utastérbe nyílhatnak.

| 7.6.9.4. | A csuklópántos menekülőnyílásokat a jármű eleje vagy hátulja felé néző szélük mentén kell felfüggeszteni úgy, hogy legalább 100 fokos szögben nyíljanak. A padlóban kialakított csuklópántos menekülőnyílások csak az utastérbe nyílhatnak. |
| --- | --- |

7.6.9.4.

A csuklópántos menekülőnyílásokat a jármű eleje vagy hátulja felé néző szélük mentén kell felfüggeszteni úgy, hogy legalább 100 fokos szögben nyíljanak. A padlóban kialakított csuklópántos menekülőnyílások csak az utastérbe nyílhatnak.

| 7.6.9.5. | A menekülőnyílásokat úgy kell kialakítani, hogy belülről és kívülről egyaránt könnyen nyithatók legyenek. Azonban ez a követelmény nem zárja ki a menekülőnyílás lezárásának lehetőségét abból a célból, hogy a jármű biztonságban legyen, amikor felügyelet nélkül hagyják, feltéve hogy a menekülőnyílást belülről mindig ki lehet nyitni vagy el lehet mozdítani a normál nyitó vagy elmozdító szerkezet használatával. A könnyen törhető üvegből készült menekülőnyíláshoz megfelelő és a járműben utazó személyek számára könnyen elérhető helyen lévő eszközt kell biztosítani, amellyel be lehet törni az üveget. |
| --- | --- |

7.6.9.5.

A menekülőnyílásokat úgy kell kialakítani, hogy belülről és kívülről egyaránt könnyen nyithatók legyenek. Azonban ez a követelmény nem zárja ki a menekülőnyílás lezárásának lehetőségét abból a célból, hogy a jármű biztonságban legyen, amikor felügyelet nélkül hagyják, feltéve hogy a menekülőnyílást belülről mindig ki lehet nyitni vagy el lehet mozdítani a normál nyitó vagy elmozdító szerkezet használatával. A könnyen törhető üvegből készült menekülőnyíláshoz megfelelő és a járműben utazó személyek számára könnyen elérhető helyen lévő eszközt kell biztosítani, amellyel be lehet törni az üveget.

7.6.10.   Behúzható lépcsőkre vonatkozó műszaki követelmények

A behúzható lépcsőknek, ha fel vannak szerelve, az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| 7.6.10.1. | a behúzható lépcsők működése szinkronizálható a megfelelő utasajtóval vagy vészkijárati ajtóval; |
| --- | --- |

7.6.10.1.

a behúzható lépcsők működése szinkronizálható a megfelelő utasajtóval vagy vészkijárati ajtóval;

| 7.6.10.2. | amikor az ajtó csukva van, a behúzható lépcső egyik része sem nyúlik túl 10 mm-nél nagyobb mértékben a mellette lévő karosszériaelem vonalán; |
| --- | --- |

7.6.10.2.

amikor az ajtó csukva van, a behúzható lépcső egyik része sem nyúlik túl 10 mm-nél nagyobb mértékben a mellette lévő karosszériaelem vonalán;

| 7.6.10.3. | amikor az ajtó nyitva van és a behúzható lépcső lenyitott helyzetben van, a felület teljesíti a melléklet 7.7.7. bekezdésének követelményeit; |
| --- | --- |

7.6.10.3.

amikor az ajtó nyitva van és a behúzható lépcső lenyitott helyzetben van, a felület teljesíti a melléklet 7.7.7. bekezdésének követelményeit;

| 7.6.10.4. | önműködő lépcső esetén a jármű nem indulhat el álló helyzetből, a saját erejéből, amikor a lépcső lenyitott helyzetben van. Kézi működtetésű lépcső esetén hangjelzés figyelmezteti a vezetőt arra, hogy a lépcső nincs teljesen behúzva; |
| --- | --- |

7.6.10.4.

önműködő lépcső esetén a jármű nem indulhat el álló helyzetből, a saját erejéből, amikor a lépcső lenyitott helyzetben van. Kézi működtetésű lépcső esetén hangjelzés figyelmezteti a vezetőt arra, hogy a lépcső nincs teljesen behúzva;

| 7.6.10.5. | az önműködő lépcső a jármű mozgása közben nem nyitható le. Ha a lépcsőt működtető berendezés meghibásodik, a lépcső behúzódik, és behúzott helyzetben marad. A hozzátartozó ajtó működését azonban nem akadályozza a berendezés meghibásodása, a sérült vagy elakadt lépcső; |
| --- | --- |

7.6.10.5.

az önműködő lépcső a jármű mozgása közben nem nyitható le. Ha a lépcsőt működtető berendezés meghibásodik, a lépcső behúzódik, és behúzott helyzetben marad. A hozzátartozó ajtó működését azonban nem akadályozza a berendezés meghibásodása, a sérült vagy elakadt lépcső;

| 7.6.10.6. | ha utas áll az önműködően behúzható lépcsőn, a hozzátartozó ajtó nem csukódhat be. A követelmény teljesülését a lépcső közepére helyezett, egy kisgyermek súlyának megfelelő 15 kg-os tömeggel kell ellenőrizni. Ez a követelmény nem érvényes a járművezető közvetlen látóterén belül található ajtókra; |
| --- | --- |

7.6.10.6.

ha utas áll az önműködően behúzható lépcsőn, a hozzátartozó ajtó nem csukódhat be. A követelmény teljesülését a lépcső közepére helyezett, egy kisgyermek súlyának megfelelő 15 kg-os tömeggel kell ellenőrizni. Ez a követelmény nem érvényes a járművezető közvetlen látóterén belül található ajtókra;

| 7.6.10.7. | a behúzható lépcső mozgása nem okozhat fizikai sérülést az utasoknak vagy a buszmegállóban várakozó személyeknek; |
| --- | --- |

7.6.10.7.

a behúzható lépcső mozgása nem okozhat fizikai sérülést az utasoknak vagy a buszmegállóban várakozó személyeknek;

| 7.6.10.8. | a behúzható lépcsők előre vagy hátrafelé néző sarkait legalább 5 mm-es sugárban, széleiket pedig legalább 2,5 mm-es sugárban le kell kerekíteni; |
| --- | --- |

7.6.10.8.

a behúzható lépcsők előre vagy hátrafelé néző sarkait legalább 5 mm-es sugárban, széleiket pedig legalább 2,5 mm-es sugárban le kell kerekíteni;

| 7.6.10.9. | amikor az utasajtó nyitva van, a behúzható lépcsőnek biztonságosan lenyitott helyzetben kell maradnia. Ha 136 kg tömeget helyeznek egy szimpla lépcső vagy 272 kg tömeget egy dupla lépcső közepébe, a lépcső egyik pontjának elhajlása sem haladhatja meg a 10 mm-t. |
| --- | --- |

7.6.10.9.

amikor az utasajtó nyitva van, a behúzható lépcsőnek biztonságosan lenyitott helyzetben kell maradnia. Ha 136 kg tömeget helyeznek egy szimpla lépcső vagy 272 kg tömeget egy dupla lépcső közepébe, a lépcső egyik pontjának elhajlása sem haladhatja meg a 10 mm-t.

7.6.11.   Jelölések

| 7.6.11.1. | A vészkijáratokat a járművön belül és kívül „Vészkijárat” felirattal kell megjelölni, amelyet lehetőség szerint ki kell egészíteni egy nemzetközileg elfogadott szimbólummal. |
| --- | --- |

7.6.11.1.

A vészkijáratokat a járművön belül és kívül „Vészkijárat” felirattal kell megjelölni, amelyet lehetőség szerint ki kell egészíteni egy nemzetközileg elfogadott szimbólummal.

| 7.6.11.2. | Az utasajtók és a vészkijáratok vésznyitó berendezéseit a járművön belül és kívül jellemző szimbólummal vagy egyértelműen megfogalmazott felirattal kell megjelölni. |
| --- | --- |

7.6.11.2.

Az utasajtók és a vészkijáratok vésznyitó berendezéseit a járművön belül és kívül jellemző szimbólummal vagy egyértelműen megfogalmazott felirattal kell megjelölni.

| 7.6.11.3. | Minden vészkijárat vésznyitó berendezésén vagy annak közelében a működés módjára vonatkozó egyértelmű útmutatást kell elhelyezni. |
| --- | --- |

7.6.11.3.

Minden vészkijárat vésznyitó berendezésén vagy annak közelében a működés módjára vonatkozó egyértelmű útmutatást kell elhelyezni.

| 7.6.11.4. | Azt a nyelvet, amelyen a 7.6.11.1–7.6.11.3. bekezdésnek megfelelő szöveges feliratokat fel kell tüntetni, a jóváhagyó hatóságnak kell meghatároznia, figyelembe véve, hogy a kérelmező mely országban vagy országokban kívánja forgalomba hozni a járművet, ha szükséges, az adott ország/országok hatóságaival egyeztetve. Ha annak az országnak a hatósága, ahol a járművet bejegyzik, megváltoztatta a nyelvet, ez a változtatás nem von maga után új típus-jóváhagyási folyamatot. |
| --- | --- |

7.6.11.4.

Azt a nyelvet, amelyen a 7.6.11.1–7.6.11.3. bekezdésnek megfelelő szöveges feliratokat fel kell tüntetni, a jóváhagyó hatóságnak kell meghatároznia, figyelembe véve, hogy a kérelmező mely országban vagy országokban kívánja forgalomba hozni a járművet, ha szükséges, az adott ország/országok hatóságaival egyeztetve. Ha annak az országnak a hatósága, ahol a járművet bejegyzik, megváltoztatta a nyelvet, ez a változtatás nem von maga után új típus-jóváhagyási folyamatot.

7.7.   Belső elrendezések

7.7.1.   Az utasajtók elérése (lásd a 4. melléklet 1. ábráját)

| 7.7.1.1. | A jármű utasajtó felőli oldalfalától befelé terjedő szabad területen akadály nélkül át kell haladnia egy 20 mm vastag, 400 mm széles és 700 mm magas függőleges helyzetbe állított téglalap alakú panelnek, amelyre szimmetrikusan ráhelyeznek egy 550 mm széles és a megfelelő járműosztályra előírt magasságú második panelt. A két panelt a kiindulási helyzetből történő mozgatás közben az ajtónyílással párhuzamosan kell tartani, úgy, hogy a jármű belsejéhez legközelebb eső felület síkja érintőleges legyen az ajtónyílás legkülső szélével, ahol az első lépcsőt érinti. Ezt követően pedig a bejáratot használó személy mozgásának valószínű irányára merőlegesen kell tartani. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

A jármű utasajtó felőli oldalfalától befelé terjedő szabad területen akadály nélkül át kell haladnia egy 20 mm vastag, 400 mm széles és 700 mm magas függőleges helyzetbe állított téglalap alakú panelnek, amelyre szimmetrikusan ráhelyeznek egy 550 mm széles és a megfelelő járműosztályra előírt magasságú második panelt. A két panelt a kiindulási helyzetből történő mozgatás közben az ajtónyílással párhuzamosan kell tartani, úgy, hogy a jármű belsejéhez legközelebb eső felület síkja érintőleges legyen az ajtónyílás legkülső szélével, ahol az első lépcsőt érinti. Ezt követően pedig a bejáratot használó személy mozgásának valószínű irányára merőlegesen kell tartani.

| 7.7.1.2. | A felső téglalap alakú panel magasságát a megfelelő járműosztály és kategória szerint kell meghatározni az alábbi táblázatban előírtak szerint. Alternatív megoldásként egy trapéz alakú szelvény használható, amelynek magassága 500 mm, átmenetet képezve a felső és az alsó panel szélessége között. Ebben az esetben a téglalap alakú szelvény és a trapéz alakú szelvény teljes magassága a 22 utast meghaladó befogadóképességű járműosztályokra 1 100 mm, illetve 950 mm a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járműosztályokra.








  Járműosztály | A felső panel magassága (mm)
  (1. ábra, A méret) | Teljes magasság | Szélesség |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Alternatív trapéz alakú szelvény | | |
| A. osztály (18) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (19) |
| B. osztály (18) | 700 | 950 | 1 400 | |
| I. osztály | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| II. osztály | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| III. osztály | 850 | 100 | 1 550 | |

7.7.1.2.

Járműosztály

A felső panel magassága (mm)

(1. ábra, A méret)

Teljes magasság

Szélesség

Alternatív trapéz alakú szelvény

A. osztály (18)

950

950

1 650

550 (19)

B. osztály (18)

700

950

1 400

I. osztály

1 100

1 100

1 800

II. osztály

950

1 100

1 650

III. osztály

850

100

1 550

| 7.7.1.3. | Amikor a kettős panel középvonala 300 mm távolságban van a kiindulási helyzethez képest, és hozzáér a lépcső felületéhez, meg kell tartani ebben a helyzetben. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Amikor a kettős panel középvonala 300 mm távolságban van a kiindulási helyzethez képest, és hozzáér a lépcső felületéhez, meg kell tartani ebben a helyzetben.

| 7.7.1.4. | Ekkor a közlekedőfolyosó nyílásának vizsgálatára használt hengeres formát (lásd a 4. melléklet 6. ábráját) a közlekedőfolyosótól kiindulva a járművet elhagyó személy mozgásának valószínű irányában kell mozgatni, amíg a középvonala el nem éri a legfelső lépcső felső szélének függőleges síkját, vagy amíg a felső hengerre merőleges sík nem érinti a kettős panelt, attól függően, hogy melyik történik meg hamarabb, és meg kell tartani ebben a helyzetben (lásd a 4. melléklet 2. ábráját). |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Ekkor a közlekedőfolyosó nyílásának vizsgálatára használt hengeres formát (lásd a 4. melléklet 6. ábráját) a közlekedőfolyosótól kiindulva a járművet elhagyó személy mozgásának valószínű irányában kell mozgatni, amíg a középvonala el nem éri a legfelső lépcső felső szélének függőleges síkját, vagy amíg a felső hengerre merőleges sík nem érinti a kettős panelt, attól függően, hogy melyik történik meg hamarabb, és meg kell tartani ebben a helyzetben (lásd a 4. melléklet 2. ábráját).

| 7.7.1.5. | A 7.7.1.4. bekezdés szerint elhelyezett hengeres forma és a 7.7.1.3. bekezdés szerinti helyzetbe állított kettős panel között szabad helynek kell lennie, amelynek a felső és alsó határértékei a 4. melléklet 2. ábráján láthatók. Ezen a szabad területen akadály nélkül át kell haladnia egy olyan függőleges panelnek, amelynek a formája és méretei megegyeznek a 7.7.5.1. bekezdés szerinti hengeres forma középső szelvényének formájával és méretével, vastagsága pedig nem haladja meg a 20 mm-t. Ezt a panelt a hengeres forma érintőjétől a bejáratot használó személy mozgásának valószínű irányában addig kell mozgatni, míg külső oldala a lépcső felső széle által meghatározott síkot vagy síkokat érintve hozzá nem ér a kettős panel belső oldalához (lásd a 4. melléklet 2. ábráját). |
| --- | --- |

7.7.1.5.

A 7.7.1.4. bekezdés szerint elhelyezett hengeres forma és a 7.7.1.3. bekezdés szerinti helyzetbe állított kettős panel között szabad helynek kell lennie, amelynek a felső és alsó határértékei a 4. melléklet 2. ábráján láthatók. Ezen a szabad területen akadály nélkül át kell haladnia egy olyan függőleges panelnek, amelynek a formája és méretei megegyeznek a 7.7.5.1. bekezdés szerinti hengeres forma középső szelvényének formájával és méretével, vastagsága pedig nem haladja meg a 20 mm-t. Ezt a panelt a hengeres forma érintőjétől a bejáratot használó személy mozgásának valószínű irányában addig kell mozgatni, míg külső oldala a lépcső felső széle által meghatározott síkot vagy síkokat érintve hozzá nem ér a kettős panel belső oldalához (lásd a 4. melléklet 2. ábráját).

| 7.7.1.6. | A forma szabad áthaladásához igénybe vett terület nem nyúlhat bele 300 mm-re az előre-, illetve hátrafelé néző, össze nem nyomott üléspárna előtti területbe, illetve 225 mm-re a kerékdobokra szerelt ülések előtti területbe, és nem érhet fel az üléspárna tetejének magasságáig. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

A forma szabad áthaladásához igénybe vett terület nem nyúlhat bele 300 mm-re az előre-, illetve hátrafelé néző, össze nem nyomott üléspárna előtti területbe, illetve 225 mm-re a kerékdobokra szerelt ülések előtti területbe, és nem érhet fel az üléspárna tetejének magasságáig.

| 7.7.1.7. | Lehajtható ülés esetén ezt a helyet az ülés használati helyzetében kell meghatározni. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

Lehajtható ülés esetén ezt a helyet az ülés használati helyzetében kell meghatározni.

| 7.7.1.8. | Ugyanakkor a személyzet általi használatra szánt lehajtható ülés akadályozhatja az utasajtó megközelítését, amikor használati helyzetben van, abban az esetben, ha: |
| --- | --- |

7.7.1.8.

Ugyanakkor a személyzet általi használatra szánt lehajtható ülés akadályozhatja az utasajtó megközelítését, amikor használati helyzetben van, abban az esetben, ha:

| 7.7.1.8.1. | világosan fel van tüntetve a járművön és a közlemény-formanyomtatványon (lásd az 1. mellékletet), hogy az ülés csak a személyzet általi használatra szolgál; |
| --- | --- |

7.7.1.8.1.

világosan fel van tüntetve a járművön és a közlemény-formanyomtatványon (lásd az 1. mellékletet), hogy az ülés csak a személyzet általi használatra szolgál;

| 7.7.1.8.2. | ha az ülés nincs használatban, automatikusan felcsapódik, ami szükséges a 7.7.1.1., a 7.7.1.2., a 7.7.1.3., a 7.7.1.4., valamint a 7.7.1.5. bekezdés követelményeinek teljesítéséhez; |
| --- | --- |

7.7.1.8.2.

ha az ülés nincs használatban, automatikusan felcsapódik, ami szükséges a 7.7.1.1., a 7.7.1.2., a 7.7.1.3., a 7.7.1.4., valamint a 7.7.1.5. bekezdés követelményeinek teljesítéséhez;

| 7.7.1.8.3. | az ajtó a 7.6.1.4. bekezdés alkalmazásában nem tekinthető kötelező kijáratnak; |
| --- | --- |

7.7.1.8.3.

az ajtó a 7.6.1.4. bekezdés alkalmazásában nem tekinthető kötelező kijáratnak;

| 7.7.1.8.4. | sem használati helyzetben, sem felhajtott állapotban, az ülésnek egyetlen része sem lehet előrébb, mint a leghátsó helyzetbe állított vezetőülés ülőfelületének középpontján, illetve a jármű túloldali külső visszapillantó tükrének középpontján keresztülhaladó függőleges sík. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4.

sem használati helyzetben, sem felhajtott állapotban, az ülésnek egyetlen része sem lehet előrébb, mint a leghátsó helyzetbe állított vezetőülés ülőfelületének középpontján, illetve a jármű túloldali külső visszapillantó tükrének középpontján keresztülhaladó függőleges sík.

| 7.7.1.9. | 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek esetén az ajtónyílást és a hozzávezető útvonalat akadálytalannak kell tekinteni a következő feltételek teljesítése esetén: |
| --- | --- |

7.7.1.9.

22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek esetén az ajtónyílást és a hozzávezető útvonalat akadálytalannak kell tekinteni a következő feltételek teljesítése esetén:

| 7.7.1.9.1. | a jármű hossztengelyével párhuzamosan mérve a szabad terület bármely pontban legalább 220 mm és a padló vagy a lépcsők felett több mint 500 mm magasságban bármely pontban legalább 550 mm széles (lásd a 4. melléklet 3. ábráját); |
| --- | --- |

7.7.1.9.1.

a jármű hossztengelyével párhuzamosan mérve a szabad terület bármely pontban legalább 220 mm és a padló vagy a lépcsők felett több mint 500 mm magasságban bármely pontban legalább 550 mm széles (lásd a 4. melléklet 3. ábráját);

| 7.7.1.9.2. | a jármű hossztengelyére merőlegesen mérve a szabad terület bármely pontban legalább 300 mm és a padló vagy a lépcsők felett több mint 1 200 mm magasságban, illetve a mennyezettől számított 300 mm alatt bármely pontban legalább 550 mm széles (lásd a 4. melléklet 4. ábráját). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2.

a jármű hossztengelyére merőlegesen mérve a szabad terület bármely pontban legalább 300 mm és a padló vagy a lépcsők felett több mint 1 200 mm magasságban, illetve a mennyezettől számított 300 mm alatt bármely pontban legalább 550 mm széles (lásd a 4. melléklet 4. ábráját).

| 7.7.1.10. | A 7.6.3.1. bekezdésben az utasajtóra és a vészkijárati ajtóra vonatkozó méretek, valamint a 7.7.1.1–7.7.1.7., a 7.7.2.1–7.7.2.3., valamint a 7.7.5.1. és a 7.7.8.5. bekezdésben szereplő követelmények nem vonatkoznak olyan B. osztályú járműre, amelynek a műszakilag megengedhető legnagyobb tömege nem haladja meg a 3,5 tonnát, legfeljebb 12 utasülés befogadóképességű, és mindegyik ülésből legalább két ajtó akadálytalanul elérhető. |
| --- | --- |

7.7.1.10.

A 7.6.3.1. bekezdésben az utasajtóra és a vészkijárati ajtóra vonatkozó méretek, valamint a 7.7.1.1–7.7.1.7., a 7.7.2.1–7.7.2.3., valamint a 7.7.5.1. és a 7.7.8.5. bekezdésben szereplő követelmények nem vonatkoznak olyan B. osztályú járműre, amelynek a műszakilag megengedhető legnagyobb tömege nem haladja meg a 3,5 tonnát, legfeljebb 12 utasülés befogadóképességű, és mindegyik ülésből legalább két ajtó akadálytalanul elérhető.

| 7.7.1.11. | A padló legnagyobb lejtése a közlekedősávban vízszintes felületen, a jármű üzemkész állapotában mérve nem haladhatja meg az 5 %-ot. Süllyesztő-emelő rendszer nem használható. |
| --- | --- |

7.7.1.11.

A padló legnagyobb lejtése a közlekedősávban vízszintes felületen, a jármű üzemkész állapotában mérve nem haladhatja meg az 5 %-ot. Süllyesztő-emelő rendszer nem használható.

7.7.2.   A vészkijárati ajtók elérése (lásd a 4. melléklet 5. ábráját)

Az alábbi követelmények nem vonatkoznak a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművekben vészkijáratként használt vezetőajtókra.

| 7.7.2.1. | A közlekedőfolyosó és a vészkijárati ajtó nyílása között szabadon el kell hogy férjen egy 300 mm átmérőjű és a padlótól számítva 700 mm magas függőleges henger, és egy arra ráhelyezett 550 mm átmérőjű függőleges henger úgy, hogy a kettő együttes magassága 1 400 mm legyen.
  A felső henger átmérője a tetején a vízszinteshez képest 30 fokos szöget meg nem haladó ferde vágással 400 milliméterre csökkenthető. |
| --- | --- |

7.7.2.1.

A közlekedőfolyosó és a vészkijárati ajtó nyílása között szabadon el kell hogy férjen egy 300 mm átmérőjű és a padlótól számítva 700 mm magas függőleges henger, és egy arra ráhelyezett 550 mm átmérőjű függőleges henger úgy, hogy a kettő együttes magassága 1 400 mm legyen.

A felső henger átmérője a tetején a vízszinteshez képest 30 fokos szöget meg nem haladó ferde vágással 400 milliméterre csökkenthető.

| 7.7.2.2. | Az első henger alapja a második henger vetületén belül helyezkedjen el. |
| --- | --- |

7.7.2.2.

Az első henger alapja a második henger vetületén belül helyezkedjen el.

| 7.7.2.3. | Ahol a lehajtható ülések a közlekedőfolyosó mentén vannak felszerelve, a henger áthaladásához szükséges szabad helyet akkor kell meghatározni, amikor az ülés használati helyzetben van. |
| --- | --- |

7.7.2.3.

Ahol a lehajtható ülések a közlekedőfolyosó mentén vannak felszerelve, a henger áthaladásához szükséges szabad helyet akkor kell meghatározni, amikor az ülés használati helyzetben van.

| 7.7.2.4. | Alternatív megoldásként a kettős henger helyett a 7.7.5.1. bekezdésben leírt mérőberendezés használható (lásd a 4. melléklet 6. ábráját). |
| --- | --- |

7.7.2.4.

Alternatív megoldásként a kettős henger helyett a 7.7.5.1. bekezdésben leírt mérőberendezés használható (lásd a 4. melléklet 6. ábráját).

7.7.3.   Vészkijárati ablakok elérése

| 7.7.3.1. | Lehetővé kell tenni, hogy az ellenőrző idomszert a közlekedőfolyosóról mindegyik vészkijárati ablakon keresztül ki lehessen vinni a járműből. |
| --- | --- |

7.7.3.1.

Lehetővé kell tenni, hogy az ellenőrző idomszert a közlekedőfolyosóról mindegyik vészkijárati ablakon keresztül ki lehessen vinni a járműből.

| 7.7.3.2. | Az ellenőrző idomszert abba az irányba kell mozgatni, amelyben egy utas várhatóan elhagyná a járművet. Az ellenőrző idomszert a mozgásirányra merőlegesen kell tartani. |
| --- | --- |

7.7.3.2.

Az ellenőrző idomszert abba az irányba kell mozgatni, amelyben egy utas várhatóan elhagyná a járművet. Az ellenőrző idomszert a mozgásirányra merőlegesen kell tartani.

| 7.7.3.3. | Az ellenőrző idomszer vékony lemezből kell készíteni, 600 x 400 mm méretben, 200 milliméteres sugárban lekerekített sarkokkal. Ha a vészkijárati ablak a jármű hátoldalán van, 1 400 x 350 mm méretű lemez is használható 175 milliméteres sugárban lekerekített sarkokkal. |
| --- | --- |

7.7.3.3.

Az ellenőrző idomszer vékony lemezből kell készíteni, 600 x 400 mm méretben, 200 milliméteres sugárban lekerekített sarkokkal. Ha a vészkijárati ablak a jármű hátoldalán van, 1 400 x 350 mm méretű lemez is használható 175 milliméteres sugárban lekerekített sarkokkal.

7.7.4.   Menekülőnyílások elérése

7.7.4.1.   Menekülőnyílások a tetőn

| 7.7.4.1.1. | Az I. osztályú járművek kivételével legalább egy menekülőnyílásnak úgy kell elhelyezkednie, hogy egy képzeletbeli 20 fokos oldalszögű és 1 600 mm magasságú négyoldalú csonka gúla érintse valamelyik ülést vagy egy azzal egyenértékű támaszt. A gúla tengelye függőleges legyen, és keskenyebbik vége érintse a menekülőnyílást. A támaszok lehetnek lehajthatók vagy mozgathatók, feltéve hogy használati helyzetükben rögzíthetők. Ezt a helyzetet kell az ellenőrzés alapjául venni. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1.

Az I. osztályú járművek kivételével legalább egy menekülőnyílásnak úgy kell elhelyezkednie, hogy egy képzeletbeli 20 fokos oldalszögű és 1 600 mm magasságú négyoldalú csonka gúla érintse valamelyik ülést vagy egy azzal egyenértékű támaszt. A gúla tengelye függőleges legyen, és keskenyebbik vége érintse a menekülőnyílást. A támaszok lehetnek lehajthatók vagy mozgathatók, feltéve hogy használati helyzetükben rögzíthetők. Ezt a helyzetet kell az ellenőrzés alapjául venni.

| 7.7.4.1.2. | Ha a tető szerkezeti vastagsága több mint 150 mm, a gúla keskenyebb szelvénye a menekülőnyílás területét a tető külső felületének szintjén érintse. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2.

Ha a tető szerkezeti vastagsága több mint 150 mm, a gúla keskenyebb szelvénye a menekülőnyílás területét a tető külső felületének szintjén érintse.

7.7.4.2.   Menekülőnyílások a padlón

A padlóba illesztett menekülőnyílás esetén a nyílásnak közvetlen és szabad hozzáférést kell biztosítania a jármű külsejéhez, és ott kell elhelyezni, ahol a közlekedőfolyosó magasságával megegyező szabad hely van a nyílás fölött. Bármely hőforrásnak vagy mozgó alkatrésznek legalább 500 milliméterre kell lennie a menekülőnyílástól.

Egy 600 x 400 milliméteres, 200 mm sugárral lekerekített vékony lemezből készült ellenőrző idomszert a jármű padlója felett 1 méterről a földig kell tudni mozgatni.

7.7.5.   Közlekedőfolyosók (lásd a 4. melléklet 6. ábráját)

| 7.7.5.1. | A jármű közlekedőfolyosóját úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy az alábbi méretekkel (mm-ben) rendelkező ellenőrző idomszer szabadon áthaladhasson rajta. Az ellenőrző idomszer két közös tengelyű hengerből álljon, melyek közzé fordított csonka kúpot illesztenek. | I. osztály | II. osztály | III. osztály | A. osztály | B. osztály |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „A” alsó henger átmérője | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| Alsó henger magassága | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| „C” felső henger átmérője | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| „B” felső henger magassága | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 500 (20) | 300 |
| „H” teljes magasság | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 900 (20) | 1 500 |

7.7.5.1.

I. osztály

II. osztály

III. osztály

A. osztály

B. osztály

„A” alsó henger átmérője

450

350

300

350

300

Alsó henger magassága

900

900

900

900

900

„C” felső henger átmérője

550

550

450

550

450

„B” felső henger magassága

500 (20)

500 (20)

500 (20)

500 (20)

300

„H” teljes magasság

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 900 (20)

1 500

| 7.7.5.1.1. | Ha nincs kijárat egy ülés vagy üléssor előtt: |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.

Ha nincs kijárat egy ülés vagy üléssor előtt:

| 7.7.5.1.1.1. | előre néző ülések esetén a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározott hengeres próbabábu első szélének el kell érnie legalább a legelső sor üléstámlájának legelső pontját érintő keresztirányú függőleges síkig, és abban a helyzetben kell maradnia. Ettől a síktól úgy kell tudni mozgatni a 4. melléklet 7. ábráján látható panelt, hogy a hengeres próbabábu érintkezési pontjától kezdve a jármű külseje felé néző paneloldal 660 mm távolságot haladjon előre; |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1.

előre néző ülések esetén a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározott hengeres próbabábu első szélének el kell érnie legalább a legelső sor üléstámlájának legelső pontját érintő keresztirányú függőleges síkig, és abban a helyzetben kell maradnia. Ettől a síktól úgy kell tudni mozgatni a 4. melléklet 7. ábráján látható panelt, hogy a hengeres próbabábu érintkezési pontjától kezdve a jármű külseje felé néző paneloldal 660 mm távolságot haladjon előre;

| 7.7.5.1.1.2. | oldalra néző ülések esetén a hengeres próbabábu elülső részének el kell érnie legalább a keresztirányú síkot, amely egybeesik az első ülés közepén áthaladó függőleges síkkal (4. melléklet 7. ábra); |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2.

oldalra néző ülések esetén a hengeres próbabábu elülső részének el kell érnie legalább a keresztirányú síkot, amely egybeesik az első ülés közepén áthaladó függőleges síkkal (4. melléklet 7. ábra);

| 7.7.5.1.1.3. | hátrafelé néző ülések esetén a hengeres próbabábu elülső részének el kell érnie legalább az első sor vagy ülés üléspárnái elejét érintő keresztirányú függőleges síkot (lásd a 4. melléklet 7. ábráját). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3.

hátrafelé néző ülések esetén a hengeres próbabábu elülső részének el kell érnie legalább az első sor vagy ülés üléspárnái elejét érintő keresztirányú függőleges síkot (lásd a 4. melléklet 7. ábráját).

| 7.7.5.2. | Az I. osztályú járműveken az alsó henger átmérője 450 milliméterről 400 milliméterre csökkenthető a közlekedőfolyosó bármelyik részén, amely |
| --- | --- |

7.7.5.2.

Az I. osztályú járműveken az alsó henger átmérője 450 milliméterről 400 milliméterre csökkenthető a közlekedőfolyosó bármelyik részén, amely

| 7.7.5.2.1. | a hátsó tengely (egynél több hátsó tengelyű jármű esetén a legelső hátsó tengely) középvonala előtt 1,5 m-re húzódó keresztirányú függőleges sík; és |
| --- | --- |

7.7.5.2.1.

a hátsó tengely (egynél több hátsó tengelyű jármű esetén a legelső hátsó tengely) középvonala előtt 1,5 m-re húzódó keresztirányú függőleges sík; és

| 7.7.5.2.2. | a leghátsó utasajtó hátsó szélénél található keresztirányú függőleges sík mögött helyezkedik el. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2.

a leghátsó utasajtó hátsó szélénél található keresztirányú függőleges sík mögött helyezkedik el.

| 7.7.5.3. | III. osztályú járműveken a közlekedőfolyosó egyik vagy mindkét oldalán lévő ülések oldal irányban elmozdíthatók, ekkor a közlekedőfolyosó szélességét az alsó 220 mm átmérőjű hengernek megfelelő értékre lehet csökkenteni azzal a feltétellel, hogy az üléseken elhelyezett működtető berendezést a közlekedőfolyosón álló személy könnyen eléri, és azzal az ülés egyszerűen, és ha lehet, automatikusan visszaállítható a 300 milliméteres minimális szélességre még akkor is, ha teher van rajta. |
| --- | --- |

7.7.5.3.

III. osztályú járműveken a közlekedőfolyosó egyik vagy mindkét oldalán lévő ülések oldal irányban elmozdíthatók, ekkor a közlekedőfolyosó szélességét az alsó 220 mm átmérőjű hengernek megfelelő értékre lehet csökkenteni azzal a feltétellel, hogy az üléseken elhelyezett működtető berendezést a közlekedőfolyosón álló személy könnyen eléri, és azzal az ülés egyszerűen, és ha lehet, automatikusan visszaállítható a 300 milliméteres minimális szélességre még akkor is, ha teher van rajta.

| 7.7.5.4. | Csuklós járműveken a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározott ellenőrző idomszernek akadálytalanul át kell jutnia a csuklós szakaszon. Ennek a szakasznak egyik lágy borítása sem – beleértve a hullámmembrán alkatrészeit – nyúlhat be a közlekedőfolyosóba. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Csuklós járműveken a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározott ellenőrző idomszernek akadálytalanul át kell jutnia a csuklós szakaszon. Ennek a szakasznak egyik lágy borítása sem – beleértve a hullámmembrán alkatrészeit – nyúlhat be a közlekedőfolyosóba.

| 7.7.5.5. | A közlekedőfolyosókon lépcsőket lehet elhelyezni. A lépcsők szélessége nem lehet kisebb, mint a közlekedőfolyosó szélessége a lépcsők tetején mérve. |
| --- | --- |

7.7.5.5.

A közlekedőfolyosókon lépcsőket lehet elhelyezni. A lépcsők szélessége nem lehet kisebb, mint a közlekedőfolyosó szélessége a lépcsők tetején mérve.

| 7.7.5.6. | Utasok használatára szolgáló lehajtható ülések nem helyezhetők el a közlekedőfolyosón. |
| --- | --- |

7.7.5.6.

Utasok használatára szolgáló lehajtható ülések nem helyezhetők el a közlekedőfolyosón.

| 7.7.5.7. | A bármely helyzetükben a közlekedőfolyosóra belógó, oldalirányban elcsúsztatható ülések alkalmazása tilos, kivéve III. osztályba sorolt járműveken, a 7.7.5.3. bekezdésben előírt feltételekkel. |
| --- | --- |

7.7.5.7.

A bármely helyzetükben a közlekedőfolyosóra belógó, oldalirányban elcsúsztatható ülések alkalmazása tilos, kivéve III. osztályba sorolt járműveken, a 7.7.5.3. bekezdésben előírt feltételekkel.

| 7.7.5.8. | Olyan járművek esetén, amelyekre a 7.7.1.9. bekezdés vonatkozik, közlekedőfolyosó kialakítása nem szükséges, feltéve hogy betartják az ebben a bekezdésben meghatározott megközelítési méreteket. |
| --- | --- |

7.7.5.8.

Olyan járművek esetén, amelyekre a 7.7.1.9. bekezdés vonatkozik, közlekedőfolyosó kialakítása nem szükséges, feltéve hogy betartják az ebben a bekezdésben meghatározott megközelítési méreteket.

| 7.7.5.9. | A közlekedőfolyosók és az átjárók felületének csúszásmentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

7.7.5.9.

A közlekedőfolyosók és az átjárók felületének csúszásmentesnek kell lennie.

7.7.6.   A közlekedőfolyosó lejtése

A közlekedőfolyosó lejtése vízszintes felületen levő üres járműnél és kikapcsolt süllyesztő-emelő rendszer mellett nem haladhatja meg a következő értékeket:

| 7.7.6.1. | 8 százalék I., II. vagy A. osztályú jármű esetén; vagy |
| --- | --- |

7.7.6.1.

8 százalék I., II. vagy A. osztályú jármű esetén; vagy

| 7.7.6.2. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.7.6.2.

(fenntartva)

| 7.7.6.3 | 12,5 százalék III. és B. osztályú jármű esetén; és |
| --- | --- |

7.7.6.3

12,5 százalék III. és B. osztályú jármű esetén; és

| 7.7.6.4. | 5 százalék a jármű hosszanti szimmetriatengelyére merőleges sík esetén. |
| --- | --- |

7.7.6.4.

5 százalék a jármű hosszanti szimmetriatengelyére merőleges sík esetén.

7.7.7.   Lépcsők (lásd a 4. melléklet 8. ábráját)

| 7.7.7.1. | A maximális és a minimális magasságnak kikapcsolt süllyesztő-emelő rendszer esetén, és az utasok által használandó lépcsők minimális mélységének az utas- és a vészkijárati ajtóknál, valamint a járművön belül a következő értékekkel kell megegyeznie:







  Osztályok | I. és A. | II. III. és B. |
| --- | --- | --- | --- |
| Első lépcső a „D” területtől | Max. magasság (mm) | 340 (22) | 380 (22)
   (23)
   (24) |
| | Min. mélység (mm) | 300 (21) |
| „E” többi lépcső | Max. magasság (mm) | 250 (25) | 350 (26) |
| | Min. magasság (mm) | 120 |
| | Min. mélység (mm) | 200 |

7.7.7.1.

Osztályok

I. és A.

II. III. és B.

Első lépcső a „D” területtől

Max. magasság (mm)

340 (22)

380 (22)
   (23)
   (24)

Min. mélység (mm)

300 (21)

„E” többi lépcső

Max. magasság (mm)

250 (25)

350 (26)

Min. magasság (mm)

120

Min. mélység (mm)

200

| Megjegyzés: | 1. | Kettős ajtónyílásnál a lépcsőket az átjáró két felében külön kell kezelni. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés:

1.

Kettős ajtónyílásnál a lépcsőket az átjáró két felében külön kell kezelni.

| 2. | A 4. melléklet 8. ábráján látható E. méret nem kell, hogy minden lépcsőnél azonos legyen. |
| --- | --- |

2.

A 4. melléklet 8. ábráján látható E. méret nem kell, hogy minden lépcsőnél azonos legyen.

| 7.7.7.1.1. | A süllyesztett közlekedőfolyosóról az üléstérre vezető fellépő nem számít lépcsőnek. Azonban a közlekedőfolyosó felülete és az üléstér padlója közötti függőleges távolság nem haladhatja meg a 350 mm-t. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1.

A süllyesztett közlekedőfolyosóról az üléstérre vezető fellépő nem számít lépcsőnek. Azonban a közlekedőfolyosó felülete és az üléstér padlója közötti függőleges távolság nem haladhatja meg a 350 mm-t.

| 7.7.7.2. | A 7.7.7. bekezdés alkalmazásában a lépcső magasságát a szélessége közepén kell mérni. Továbbá a gyártónak külön figyelembe kell vennie a csökkent mozgásképességű utasok akadálymentes felszállását, különösen a minimális értéken tartandó lépcsőmagasság tekintetében. |
| --- | --- |

7.7.7.2.

A 7.7.7. bekezdés alkalmazásában a lépcső magasságát a szélessége közepén kell mérni. Továbbá a gyártónak külön figyelembe kell vennie a csökkent mozgásképességű utasok akadálymentes felszállását, különösen a minimális értéken tartandó lépcsőmagasság tekintetében.

| 7.7.7.3. | Az első lépcsőnek a talajhoz viszonyított magasságát egyenes talajon álló jármű üzemkész állapotnak megfelelő tömegénél kell megmérni, az előírás 2.18. bekezdésében meghatározottak szerint, a gyártó által a műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeghez (M) meghatározott abroncsfelszerelés és nyomásérték mellett, az előírás 2.19. bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

7.7.7.3.

Az első lépcsőnek a talajhoz viszonyított magasságát egyenes talajon álló jármű üzemkész állapotnak megfelelő tömegénél kell megmérni, az előírás 2.18. bekezdésében meghatározottak szerint, a gyártó által a műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeghez (M) meghatározott abroncsfelszerelés és nyomásérték mellett, az előírás 2.19. bekezdése értelmében.

| 7.7.7.4. | Amennyiben egynél több lépcső van, mindegyik lépcső legfeljebb 100 mm-re benyúlhat a következő lépcső függőleges vetületébe, és a lejjebb lévő lépcsőfok vetületének legalább 200 mm szabad felületet kell hagynia (lásd a 4. melléklet 8. ábráját) az összes lépcsőélvédővel. A lépcsőket úgy kell kialakítani, hogy minimális legyen a kibillenés kockázata, és kontrasztos színűek legyenek. |
| --- | --- |

7.7.7.4.

Amennyiben egynél több lépcső van, mindegyik lépcső legfeljebb 100 mm-re benyúlhat a következő lépcső függőleges vetületébe, és a lejjebb lévő lépcsőfok vetületének legalább 200 mm szabad felületet kell hagynia (lásd a 4. melléklet 8. ábráját) az összes lépcsőélvédővel. A lépcsőket úgy kell kialakítani, hogy minimális legyen a kibillenés kockázata, és kontrasztos színűek legyenek.

| 7.7.7.5. | Minden lépcső szélessége és alakja olyan legyen, hogy az alábbi táblázatban megadott méretű téglalapot el lehessen helyezni az adott lépcsőn úgy, hogy 5 %-nál jobban ne nyúljon túl rajta. Kettős ajtónyílásnál a nyílás mindkét felének teljesítenie kell ezt a követelményt.







  Utasok száma | > 22 | ≤ 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Terület | Első lépcső (mm) | 400 x 300 | 400 x 200 |
| | Többi lépcső (mm) | 400 x 200 | 400 x 200 |

7.7.7.5.

Utasok száma

> 22

≤ 22

Terület

Első lépcső (mm)

400 x 300

400 x 200

Többi lépcső (mm)

400 x 200

400 x 200

| 7.7.7.6. | Mindegyik lépcsőnek csúszásgátló felülettel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

7.7.7.6.

Mindegyik lépcsőnek csúszásgátló felülettel kell rendelkeznie.

| 7.7.7.7. | A lépcsők lejtése semmilyen irányban nem haladhatja meg az 5 százalékot, amikor a terheletlen jármű sima és vízszintes felületen áll normál utazási feltételek esetén (különösen ügyelni kell arra, hogy süllyesztő-emelő berendezés nem használható). |
| --- | --- |

7.7.7.7.

A lépcsők lejtése semmilyen irányban nem haladhatja meg az 5 százalékot, amikor a terheletlen jármű sima és vízszintes felületen áll normál utazási feltételek esetén (különösen ügyelni kell arra, hogy süllyesztő-emelő berendezés nem használható).

7.7.8.   Utasülések és az ülő utasok rendelkezésére álló hely

7.7.8.1.   Minimális ülésszélesség

| 7.7.8.1.1. | Az üléspárna minimális szélessége, vagyis az F méret (4. melléklet, 9. ábra), az ülőhely középpontján áthaladó függőleges síktól mérve a következő:





  I., II., A., B. osztály | 200 mm |
| --- | --- | --- |
| III. osztály | 225 mm |

7.7.8.1.1.

I., II., A., B. osztály

200 mm

III. osztály

225 mm

| 7.7.8.1.2. | Az ülőhelyekhez rendelkezésre álló terület minimális szélessége, vagyis a G méret (4. melléklet, 9. ábra), az ülőhely középpontján áthaladó függőleges síktól a terheletlen üléspárna fölött 270 és 650 mm közötti magasságban mérve nem lehet kisebb, mint:





  önálló ülések esetén: | 250 mm |
| --- | --- | --- |
| két vagy több utas által használható üléssor esetén: | 225 mm. |

7.7.8.1.2.

önálló ülések esetén:

250 mm

két vagy több utas által használható üléssor esetén:

225 mm.

| 7.7.8.1.3. | Legfeljebb 2,35 m széles járműveknél az ülőhelyekhez rendelkezésre álló terület szélessége az ülőhely középpontján áthaladó függőleges síktól a terheletlen üléspárna fölött 270 és 650 mm közötti magasságban mérve 200 mm lehet (lásd a 4. melléklet 9A. ábráját). A jelen bekezdés előírásainak teljesítése esetén a 7.7.8.1.2. bekezdés követelményei nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3.

Legfeljebb 2,35 m széles járműveknél az ülőhelyekhez rendelkezésre álló terület szélessége az ülőhely középpontján áthaladó függőleges síktól a terheletlen üléspárna fölött 270 és 650 mm közötti magasságban mérve 200 mm lehet (lásd a 4. melléklet 9A. ábráját). A jelen bekezdés előírásainak teljesítése esetén a 7.7.8.1.2. bekezdés követelményei nem alkalmazandók.

| 7.7.8.1.4. | A 22 utasnál nem nagyobb befogadóképességű járműveknél a jármű fala melletti ülések esetén a rendelkezésre álló terület felső részébe nem számít bele egy 20 mm széles és 100 mm magas háromszög alakú terület (lásd a 4. melléklet 10. ábráját). Továbbá a biztonsági övekhez és azok rögzítéseihez, valamint a napellenzőhöz szükséges terület sem számít bele ebbe az értékbe. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4.

A 22 utasnál nem nagyobb befogadóképességű járműveknél a jármű fala melletti ülések esetén a rendelkezésre álló terület felső részébe nem számít bele egy 20 mm széles és 100 mm magas háromszög alakú terület (lásd a 4. melléklet 10. ábráját). Továbbá a biztonsági övekhez és azok rögzítéseihez, valamint a napellenzőhöz szükséges terület sem számít bele ebbe az értékbe.

7.7.8.2.   Üléspárna minimális mélysége (K méret, lásd a 4. melléklet 11. ábráját)

Az üléspárna minimális mélysége:

| 7.7.8.2.1. | I., A. és B. osztályú járművek esetén 350 mm; |
| --- | --- |

7.7.8.2.1.

I., A. és B. osztályú járművek esetén 350 mm;

| 7.7.8.2.2. | II. és III. osztályú járművek esetén 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.2.2.

II. és III. osztályú járművek esetén 400 mm.

7.7.8.3.   Üléspárna magassága (H méret, lásd a 4. melléklet 11. ábráját)

A terheletlen üléspárna padlóhoz viszonyított magasságának olyannak kell lennie, hogy a padlótól az üléspárna elejének felső felületét érintő vízszintes síkig mért távolság 400 és 500 mm közé essen. A kerékdobok és a motortér fölött azonban ez a távolság legfeljebb 350 mm-re csökkenthető.

7.7.8.4.   Ülésköz (lásd a 4. melléklet 12. ábráját)

| 7.7.8.4.1. | Abban az esetben, ha az ülések ugyanabba az irányba néznek, az üléstámla eleje és az előtte lévő üléstámla hátulja közötti távolság (H méret) vízszintesen mérve úgy, hogy a padló feletti magasság az üléspárna felső felületének szintje és a padlószint felett 620 mm távolságban lévő pont között legyen, nem lehet kisebb, mint az alábbi értékek:





  H |
| --- | --- |
| I., A. és B. osztály | 650 mm |
| II. és III. osztály | 680 mm |

7.7.8.4.1.

H

I., A. és B. osztály

650 mm

II. és III. osztály

680 mm

| 7.7.8.4.2. | Minden mérést terheletlen üléspárna és üléstámla mellett, az egyes ülőhelyek középvonalán áthaladó függőleges síkban kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2.

Minden mérést terheletlen üléspárna és üléstámla mellett, az egyes ülőhelyek középvonalán áthaladó függőleges síkban kell elvégezni.

| 7.7.8.4.3. | Átlós irányban egymással szembe néző ülések esetén az üléstámlák elülső felületei közötti távolság, az üléspárnák legmagasabb pontjában mérve, nem lehet 1 300 mm-nél kisebb. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3.

Átlós irányban egymással szembe néző ülések esetén az üléstámlák elülső felületei közötti távolság, az üléspárnák legmagasabb pontjában mérve, nem lehet 1 300 mm-nél kisebb.

| 7.7.8.4.4. | A méréseket hátradönthető utasülések és állítható vezetőülések esetén úgy kell elvégezni, hogy az ülések háttámláját és egyéb szabályozható részeit a gyártó által meghatározott normál használati helyzetnek megfelelően kell beállítani. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4.

A méréseket hátradönthető utasülések és állítható vezetőülések esetén úgy kell elvégezni, hogy az ülések háttámláját és egyéb szabályozható részeit a gyártó által meghatározott normál használati helyzetnek megfelelően kell beállítani.

| 7.7.8.4.5. | Amennyiben az ülés háttámlájára felhajtható asztal van szerelve, a mérést felhajtott asztallal kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5.

Amennyiben az ülés háttámlájára felhajtható asztal van szerelve, a mérést felhajtott asztallal kell elvégezni.

| 7.7.8.4.6. | A sínre szerelt üléseket és egyéb olyan rendszereket, amelyek lehetővé teszik a jármű belső elrendezésének könnyű megváltoztatását, a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott normál használati helyzetben kell megmérni |
| --- | --- |

7.7.8.4.6.

A sínre szerelt üléseket és egyéb olyan rendszereket, amelyek lehetővé teszik a jármű belső elrendezésének könnyű megváltoztatását, a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott normál használati helyzetben kell megmérni

7.7.8.5.   Ülő utasok közötti hely (lásd a 4. melléklet 13. ábráját)

| 7.7.8.5.1. | Az utasülések előtt biztosítandó minimális szabad térközt a 4. melléklet 13. ábrája szerint kell meghatározni. Az utasülés előtt lévő ülés háttámlája vagy egy olyan válaszfal, amelynek körvonala hozzávetőlegesen megfelel egy hátradöntött üléstámlának, belenyúlhat ebbe a területbe, a 7.7.8.4. bekezdés értelmében. Az ülés lábai belelóghatnak ebbe a területbe, ha az utas lábának elegendő hely marad. A legfeljebb 22 utast szállítható járműveknél a vezetőüléssel egy vonalban lévő utasüléseknél a műszerfal, a szélvédő, a napellenző, valamint a biztonsági övek és azok rögzítései benyúlhatnak ebbe a területbe. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1.

Az utasülések előtt biztosítandó minimális szabad térközt a 4. melléklet 13. ábrája szerint kell meghatározni. Az utasülés előtt lévő ülés háttámlája vagy egy olyan válaszfal, amelynek körvonala hozzávetőlegesen megfelel egy hátradöntött üléstámlának, belenyúlhat ebbe a területbe, a 7.7.8.4. bekezdés értelmében. Az ülés lábai belelóghatnak ebbe a területbe, ha az utas lábának elegendő hely marad. A legfeljebb 22 utast szállítható járműveknél a vezetőüléssel egy vonalban lévő utasüléseknél a műszerfal, a szélvédő, a napellenző, valamint a biztonsági övek és azok rögzítései benyúlhatnak ebbe a területbe.

| 7.7.8.5.2. | Az I. és II. osztályú járművek esetén azonban legalább kettő, míg az A. osztályú járművek esetén legalább egy olyan előrefelé vagy hátrafelé néző, megfelelő jelöléssel ellátott ülőhelyet kell biztosítani a csökkent mozgásképességűek (de nem a kerekesszékesek) számára, amely a buszon a fel- és leszálláshoz a legmegfelelőbb helyen van. Ezeket az ülőhelyeket a csökkent mozgásképességű utasok számára kell kialakítani úgy, hogy elegendő helyet biztosítsanak, megfelelően megtervezett és elhelyezett kapaszkodók legyenek az ülés elfoglalásához és elhagyásához, valamint az ülőhelyekről kényelmesen el lehessen érni a 7.7.9. bekezdésben előírt kommunikációs eszközöket. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.

Az I. és II. osztályú járművek esetén azonban legalább kettő, míg az A. osztályú járművek esetén legalább egy olyan előrefelé vagy hátrafelé néző, megfelelő jelöléssel ellátott ülőhelyet kell biztosítani a csökkent mozgásképességűek (de nem a kerekesszékesek) számára, amely a buszon a fel- és leszálláshoz a legmegfelelőbb helyen van. Ezeket az ülőhelyeket a csökkent mozgásképességű utasok számára kell kialakítani úgy, hogy elegendő helyet biztosítsanak, megfelelően megtervezett és elhelyezett kapaszkodók legyenek az ülés elfoglalásához és elhagyásához, valamint az ülőhelyekről kényelmesen el lehessen érni a 7.7.9. bekezdésben előírt kommunikációs eszközöket.

| 7.7.8.5.2.1. | Ezekhez az ülésekhez a 7.7.8.5.1. bekezdésben előírt terület legalább 110 százalékát biztosítani kell. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1.

Ezekhez az ülésekhez a 7.7.8.5.1. bekezdésben előírt terület legalább 110 százalékát biztosítani kell.

7.7.8.6.   Az ülések feletti szabad terület

| 7.7.8.6.1. | Minden egyes ülőhely és hozzátartozó lábtartó fölött – kivéve a legfeljebb 22 utast szállító járművek esetén – magasságban legalább 900 mm magas területet kell biztosítani a terheletlen üléspárna legmagasabb pontjától számítva, és legalább 1 350 mm magas területet a lábtartónál levő átlagos padlószinttől mérve. Olyan járművek esetében, amelyekre a 7.7.1.10. bekezdés érvényes, ez a méret a padlótól mért 1 200 mm-re csökkenthető. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Minden egyes ülőhely és hozzátartozó lábtartó fölött – kivéve a legfeljebb 22 utast szállító járművek esetén – magasságban legalább 900 mm magas területet kell biztosítani a terheletlen üléspárna legmagasabb pontjától számítva, és legalább 1 350 mm magas területet a lábtartónál levő átlagos padlószinttől mérve. Olyan járművek esetében, amelyekre a 7.7.1.10. bekezdés érvényes, ez a méret a padlótól mért 1 200 mm-re csökkenthető.

| 7.7.8.6.2. | A szabad területet ki kell bővíteni az alábbiak által meghatározott zónára: |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.

A szabad területet ki kell bővíteni az alábbiak által meghatározott zónára:

| 7.7.8.6.2.1. | az ülőhely függőleges középsíkjának bármelyik oldalától mért 200 mm távolságban áthaladó hosszirányú függőleges síkok; valamint |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1.

az ülőhely függőleges középsíkjának bármelyik oldalától mért 200 mm távolságban áthaladó hosszirányú függőleges síkok; valamint

| 7.7.8.6.2.2. | a háttámla leghátsó felső pontján áthaladó keresztirányú függőleges sík és a terheletlen üléspárna legelső pontja előtt 280 mm-re áthaladó keresztirányú függőleges sík, amelyet mindkét esetben az ülőhely függőleges középsíkjától kell mérni. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2.

a háttámla leghátsó felső pontján áthaladó keresztirányú függőleges sík és a terheletlen üléspárna legelső pontja előtt 280 mm-re áthaladó keresztirányú függőleges sík, amelyet mindkét esetben az ülőhely függőleges középsíkjától kell mérni.

| 7.7.8.6.3. | A 7.7.8.6.1. és a 7.7.8.6.2. bekezdésben meghatározott szabad terület széleitől mérve a következő területek zárhatók ki: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.

A 7.7.8.6.1. és a 7.7.8.6.2. bekezdésben meghatározott szabad terület széleitől mérve a következő területek zárhatók ki:

| 7.7.8.6.3.1. | a külső ülések felső része esetén egy téglalap alakú keresztmetszeti terület, amelynek magassága 150 mm, szélessége pedig 100 mm (lásd a 4. melléklet 14. ábráját); |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1.

a külső ülések felső része esetén egy téglalap alakú keresztmetszeti terület, amelynek magassága 150 mm, szélessége pedig 100 mm (lásd a 4. melléklet 14. ábráját);

| 7.7.8.6.3.2. | a külső ülések felső része esetén egy háromszög alakú keresztmetszeti terület, melynek csúcsa a padlótól számított 650 mm-re helyezkedik el, alapja pedig 100 mm (lásd a 4. melléklet 15. ábráját); |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2.

a külső ülések felső része esetén egy háromszög alakú keresztmetszeti terület, melynek csúcsa a padlótól számított 650 mm-re helyezkedik el, alapja pedig 100 mm (lásd a 4. melléklet 15. ábráját);

| 7.7.8.6.3.3. | külső ülés lábterénél egy olyan keresztmetszeti terület, melynek mérete nem haladja meg a 0,02 m2-t (alacsony padlós I. osztályú járműveknél 0,03 m2), és maximális szélessége legfeljebb 100 mm (alacsony padlós I. osztályú járműveknél 150 mm) (lásd a 4. melléklet 16. ábráját). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3.

külső ülés lábterénél egy olyan keresztmetszeti terület, melynek mérete nem haladja meg a 0,02 m2-t (alacsony padlós I. osztályú járműveknél 0,03 m2), és maximális szélessége legfeljebb 100 mm (alacsony padlós I. osztályú járműveknél 150 mm) (lásd a 4. melléklet 16. ábráját).

| 7.7.8.6.3.4. | A legfeljebb 22 utast szállító járműveknél, a karosszéria hátsó sarkainál lévő ülések esetén a szabad terület külső hátsó éle, síkban nézve, legfeljebb 150 mm sugárban lekerekíthető (lásd a 4. melléklet 17. ábráját). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4.

A legfeljebb 22 utast szállító járműveknél, a karosszéria hátsó sarkainál lévő ülések esetén a szabad terület külső hátsó éle, síkban nézve, legfeljebb 150 mm sugárban lekerekíthető (lásd a 4. melléklet 17. ábráját).

| 7.7.8.6.4. | A 7.7.8.6.1., a 7.7.8.6.2. és a 7.7.8.6.3. bekezdésben meghatározott szabad területen az alábbi benyúló részek engedélyezhetők: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.

A 7.7.8.6.1., a 7.7.8.6.2. és a 7.7.8.6.3. bekezdésben meghatározott szabad területen az alábbi benyúló részek engedélyezhetők:

| 7.7.8.6.4.1. | egy másik ülés háttámlájának, tartószerkezeteinek és tartozékainak (pl. lehajtható asztal) benyúlása; |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1.

egy másik ülés háttámlájának, tartószerkezeteinek és tartozékainak (pl. lehajtható asztal) benyúlása;

| 7.7.8.6.4.2. | a legfeljebb 22 utast szállító járművek esetén a kerékdob benyúlása, a következő két feltétel teljesülése esetén: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.

a legfeljebb 22 utast szállító járművek esetén a kerékdob benyúlása, a következő két feltétel teljesülése esetén:

| 7.7.8.6.4.2.1. | a benyúlás nem lóg túl az ülőhely függőleges középsíkján (lásd a 4. melléklet 18. ábráját); vagy |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1.

a benyúlás nem lóg túl az ülőhely függőleges középsíkján (lásd a 4. melléklet 18. ábráját); vagy

| 7.7.8.6.4.2.2. | az ülő utas lábai számára fenntartott 300 mm mélységű terület legközelebbi széle a terheletlen üléspárna szélétől legfeljebb 200 mm-re és az üléstámla előtt legfeljebb 600 mm-re lehet; ezeket a méréseket az ülőhely függőleges középsíkjában kell elvégezni (lásd a 4. melléklet 19. ábráját). Két, egymással szemben lévő ülés esetén ez a rendelkezés csak az egyik ülésre vonatkozik, és az ülő utasok lábának fennmaradó hely nem lehet kisebb 400 mm-nél. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2.

az ülő utas lábai számára fenntartott 300 mm mélységű terület legközelebbi széle a terheletlen üléspárna szélétől legfeljebb 200 mm-re és az üléstámla előtt legfeljebb 600 mm-re lehet; ezeket a méréseket az ülőhely függőleges középsíkjában kell elvégezni (lásd a 4. melléklet 19. ábráját). Két, egymással szemben lévő ülés esetén ez a rendelkezés csak az egyik ülésre vonatkozik, és az ülő utasok lábának fennmaradó hely nem lehet kisebb 400 mm-nél.

| 7.7.8.6.4.3. | A legfeljebb 22 utast szállító járművekben a vezetőüléssel egy vonalban lévő üléseknél a nyitott bukóablakok és azok szerelvényei, a műszerfal, a szélvédő, a napellenző, a biztonsági övek és azok rögzítései, valamint az első hengerfejüreg benyúlhatnak ebbe a területbe. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3.

A legfeljebb 22 utast szállító járművekben a vezetőüléssel egy vonalban lévő üléseknél a nyitott bukóablakok és azok szerelvényei, a műszerfal, a szélvédő, a napellenző, a biztonsági övek és azok rögzítései, valamint az első hengerfejüreg benyúlhatnak ebbe a területbe.

7.7.9.   Kommunikáció a vezetővel

| 7.7.9.1. | Az I., II. és A. osztályú járműveken lehetővé kell tenni az utasok számára, hogy jelezhessék leszállási szándékukat a vezető számára. Az ilyen kommunikációs berendezések működtetéséhez kiemelkedő nyomógombot kell felszerelni az I. és az A. osztályú járművek esetén a padlószinttől legfeljebb 1 200 mm magasságban, és a nyomógomboknak feltűnő színűeknek kell lenniük. A nyomógombokat a jármű teljes hosszúságában egyenletesen elosztva kell elhelyezni. A nyomógomb megnyomásáról egy vagy több világító jelzéssel is tájékoztatni kell az utasokat. A kijelzőn jelenjen meg a „buszmegálló” vagy ehhez hasonló felirat és/vagy egy megfelelő piktogram, és mindaddig világítson, amíg az utasajtó ki nem nyílik. Csuklós járművek esetén a jármű minden egyes merev részén, emeletes járművek esetén pedig minden szinten fel kell szerelni ilyen kijelzőket. |
| --- | --- |

7.7.9.1.

Az I., II. és A. osztályú járműveken lehetővé kell tenni az utasok számára, hogy jelezhessék leszállási szándékukat a vezető számára. Az ilyen kommunikációs berendezések működtetéséhez kiemelkedő nyomógombot kell felszerelni az I. és az A. osztályú járművek esetén a padlószinttől legfeljebb 1 200 mm magasságban, és a nyomógomboknak feltűnő színűeknek kell lenniük. A nyomógombokat a jármű teljes hosszúságában egyenletesen elosztva kell elhelyezni. A nyomógomb megnyomásáról egy vagy több világító jelzéssel is tájékoztatni kell az utasokat. A kijelzőn jelenjen meg a „buszmegálló” vagy ehhez hasonló felirat és/vagy egy megfelelő piktogram, és mindaddig világítson, amíg az utasajtó ki nem nyílik. Csuklós járművek esetén a jármű minden egyes merev részén, emeletes járművek esetén pedig minden szinten fel kell szerelni ilyen kijelzőket.

7.7.9.2.   Kommunikáció a személyzeti fülkével

Ha a személyzeti fülke nincs összekötve a vezetőtérrel és az utasterekkel, megfelelő kommunikációs eszközt kell biztosítani a vezető és a személyzeti fülke közötti kapcsolat fenntartásához.

7.7.10.   Melegital-automaták és főzőberendezések

| 7.7.10.1. | A melegital-automatákat és a főzőberendezéseket úgy kell felszerelni vagy védelemmel ellátni, hogy vészfékezés vagy kanyarodás esetén a meleg étel vagy ital ne ömölhessen rá az utasokra. |
| --- | --- |

7.7.10.1.

A melegital-automatákat és a főzőberendezéseket úgy kell felszerelni vagy védelemmel ellátni, hogy vészfékezés vagy kanyarodás esetén a meleg étel vagy ital ne ömölhessen rá az utasokra.

| 7.7.10.2. | Melegital-automatákkal vagy főzőberendezésekkel ellátott járműveken minden utasülésre fel kell szerelni olyan eszközöket, amelyeken a meleg étel vagy ital biztonságosan elhelyezhető, miközben a jármű mozog. |
| --- | --- |

7.7.10.2.

Melegital-automatákkal vagy főzőberendezésekkel ellátott járműveken minden utasülésre fel kell szerelni olyan eszközöket, amelyeken a meleg étel vagy ital biztonságosan elhelyezhető, miközben a jármű mozog.

7.7.11.   Belső tereket elválasztó ajtók

A mosdóba, illetve egyéb belső helyiségekbe vezető ajtóknak az alábbi követelményeket kell teljesítenük:

| 7.7.11.1. | önműködően záródónak kell lenniük, és nem lehet őket kitámasztó eszközzel felszerelni, ha vészhelyzet esetén nyitott állapotban akadályt jelenthetnek az utasok számára; |
| --- | --- |

7.7.11.1.

önműködően záródónak kell lenniük, és nem lehet őket kitámasztó eszközzel felszerelni, ha vészhelyzet esetén nyitott állapotban akadályt jelenthetnek az utasok számára;

| 7.7.11.2. | nyitott állapotban nem takarhatnak el semmilyen fogantyút, ajtónyitó berendezést vagy utasajtó, vészkijárat, tűzoltókészülék vagy elsősegélykészlet kötelező jelölését; |
| --- | --- |

7.7.11.2.

nyitott állapotban nem takarhatnak el semmilyen fogantyút, ajtónyitó berendezést vagy utasajtó, vészkijárat, tűzoltókészülék vagy elsősegélykészlet kötelező jelölését;

| 7.7.11.3. | olyan eszközzel kell felszerelni őket, amellyel vészhelyzet esetén az ajtó az utastéren kívülről kinyitható; |
| --- | --- |

7.7.11.3.

olyan eszközzel kell felszerelni őket, amellyel vészhelyzet esetén az ajtó az utastéren kívülről kinyitható;

| 7.7.11.4. | kívülről ne legyenek zárhatók, kivéve ha belülről bármilyen körülmények között ki lehet őket nyitni. |
| --- | --- |

7.7.11.4.

kívülről ne legyenek zárhatók, kivéve ha belülről bármilyen körülmények között ki lehet őket nyitni.

7.8.   Mesterséges világítás

| 7.8.1. | A belső villanyvilágításnak meg kell világítania: |
| --- | --- |

7.8.1.

A belső villanyvilágításnak meg kell világítania:

| 7.8.1.1. | az összes utasteret, személyzeti fülkét, mosdót és csuklós jármű esetén a csuklós részt; |
| --- | --- |

7.8.1.1.

az összes utasteret, személyzeti fülkét, mosdót és csuklós jármű esetén a csuklós részt;

| 7.8.1.2. | minden lépcsőt; |
| --- | --- |

7.8.1.2.

minden lépcsőt;

| 7.8.1.3. | a kijáratokhoz vezető utakat, valamint az utasajtók közvetlen környékét; |
| --- | --- |

7.8.1.3.

a kijáratokhoz vezető utakat, valamint az utasajtók közvetlen környékét;

| 7.8.1.4. | az összes kijárat belső jelöléseit és belső működtető berendezéseit; |
| --- | --- |

7.8.1.4.

az összes kijárat belső jelöléseit és belső működtető berendezéseit;

| 7.8.1.5. | minden olyan helyet, ahol akadály van. |
| --- | --- |

7.8.1.5.

minden olyan helyet, ahol akadály van.

| 7.8.2. | A világítást legalább két belső áramkörnek kell biztosítania, amelyek hiba esetén egymástól függetlenül működnek. A csak a folyamatos bejárati és kijárati világítást kiszolgáló áramkör ezek egyikének tekinthető. |
| --- | --- |

7.8.2.

A világítást legalább két belső áramkörnek kell biztosítania, amelyek hiba esetén egymástól függetlenül működnek. A csak a folyamatos bejárati és kijárati világítást kiszolgáló áramkör ezek egyikének tekinthető.

| 7.8.3. | Intézkedéseket kell hozni a vezetőnek a belső mesterséges megvilágítás által okozott vakító fénytől és visszaverődésektől való megóvása érdekében. |
| --- | --- |

7.8.3.

Intézkedéseket kell hozni a vezetőnek a belső mesterséges megvilágítás által okozott vakító fénytől és visszaverődésektől való megóvása érdekében.

7.9.   A csuklós járművek csuklós része

| 7.9.1. | A jármű merev részeit összekötő csuklós részt úgy kell megtervezni és felépíteni, hogy az legalább egy fordulatot tudjon tenni legalább egy vízszintes és legalább függőleges tengely körül. |
| --- | --- |

7.9.1.

A jármű merev részeit összekötő csuklós részt úgy kell megtervezni és felépíteni, hogy az legalább egy fordulatot tudjon tenni legalább egy vízszintes és legalább függőleges tengely körül.

| 7.9.2. | Ha a csuklós jármű az üzemkész állapotnak megfelelő tömeggel nyugalmi helyzetben van egy vízszintes, egyenes felületen, a két merev szakasz padlója és a forgó felület padlója, vagy a felületet helyettesítő elem, közötti fedetlen rés szélessége nem haladhatja meg a következő értékeket: |
| --- | --- |

7.9.2.

Ha a csuklós jármű az üzemkész állapotnak megfelelő tömeggel nyugalmi helyzetben van egy vízszintes, egyenes felületen, a két merev szakasz padlója és a forgó felület padlója, vagy a felületet helyettesítő elem, közötti fedetlen rés szélessége nem haladhatja meg a következő értékeket:

| 7.9.2.1. | 10 mm, amikor a jármű összes kereke azonos síkban van; vagy |
| --- | --- |

7.9.2.1.

10 mm, amikor a jármű összes kereke azonos síkban van; vagy

| 7.9.2.2. | 20 mm, amikor a csuklós részhez közelebbi tengelyen lévő kerekek olyan felületen állnak, amely 150 mm-rel magasabban van annál a felületnél, amelyen a többi tengelyen lévő kerekek nyugszanak. |
| --- | --- |

7.9.2.2.

20 mm, amikor a csuklós részhez közelebbi tengelyen lévő kerekek olyan felületen állnak, amely 150 mm-rel magasabban van annál a felületnél, amelyen a többi tengelyen lévő kerekek nyugszanak.

| 7.9.3. | A merev részek padlószintje és a forgó rész padlószintje közötti különbség, az összeeresztésnél mérve, nem haladhatja meg a következő értékeket: |
| --- | --- |

7.9.3.

A merev részek padlószintje és a forgó rész padlószintje közötti különbség, az összeeresztésnél mérve, nem haladhatja meg a következő értékeket:

| 7.9.3.1. | 20 mm a 7.9.2.1. bekezdésben leírt feltételek esetén; vagy |
| --- | --- |

7.9.3.1.

20 mm a 7.9.2.1. bekezdésben leírt feltételek esetén; vagy

| 7.9.3.2. | 30 mm a 7.9.2.2. bekezdésben leírt feltételek esetén. |
| --- | --- |

7.9.3.2.

30 mm a 7.9.2.2. bekezdésben leírt feltételek esetén.

| 7.9.4. | A csuklós járműveket olyan eszközzel kell ellátni, amely fizikailag megakadályozza, hogy az utasok hozzáférjenek a csuklós szakasz valamely olyan részéhez, ahol: |
| --- | --- |

7.9.4.

A csuklós járműveket olyan eszközzel kell ellátni, amely fizikailag megakadályozza, hogy az utasok hozzáférjenek a csuklós szakasz valamely olyan részéhez, ahol:

| 7.9.4.1. | a padlóban lévő fedetlen rés nem felel meg a 7.9.2. bekezdésben leírt követelményeknek; |
| --- | --- |

7.9.4.1.

a padlóban lévő fedetlen rés nem felel meg a 7.9.2. bekezdésben leírt követelményeknek;

| 7.9.4.2. | a padló nem bírja el az utasok tömegét; |
| --- | --- |

7.9.4.2.

a padló nem bírja el az utasok tömegét;

| 7.9.4.3. | a falak mozgása miatt az utasok veszélynek vannak kitéve. |
| --- | --- |

7.9.4.3.

a falak mozgása miatt az utasok veszélynek vannak kitéve.

7.10.   Csuklós járművek iránytartása

Amikor egy csuklós jármű egyenes vonalban mozog, a merev részek hosszirányú középsíkjainak egybe kell esni, és folyamatos síkot kell alkotniuk, elhajlás nélkül.

7.11.   Korlátok és kapaszkodók

7.11.1.   Általános követelmények

| 7.11.1.1. | A korlátoknak és kapaszkodóknak megfelelő szilárdságúnak kell lenniük. |
| --- | --- |

7.11.1.1.

A korlátoknak és kapaszkodóknak megfelelő szilárdságúnak kell lenniük.

| 7.11.1.2. | A korlátokat és kapaszkodókat úgy kell megtervezni és felszerelni, hogy ne jelentsenek sérülésveszélyt az utasok számára. |
| --- | --- |

7.11.1.2.

A korlátokat és kapaszkodókat úgy kell megtervezni és felszerelni, hogy ne jelentsenek sérülésveszélyt az utasok számára.

| 7.11.1.3. | A korlátokat és kapaszkodókat úgy kell elhelyezni, hogy az utasok könnyen és biztosan meg tudják fogni azokat. Minden kapaszkodón legalább 100 mm hosszúságú olyan szakaszt kell kialakítani, amely beleidomul az utas kezébe. A szakasz keresztmetszetének mérete 20 és 45 mm között kell legyen, kivéve, ha a kapaszkodók az ajtókra és az ülésekre vannak felszerelve, vagy a II., a III. vagy a B. osztályú járművek átjáróira. Ezekben az esetekben a kapaszkodók megengedett legkisebb mérete 15 mm, feltéve hogy valamely másik mérete legalább 25 mm. A kapaszkodóknak nem lehetnek szűk ívben behajló részei. |
| --- | --- |

7.11.1.3.

A korlátokat és kapaszkodókat úgy kell elhelyezni, hogy az utasok könnyen és biztosan meg tudják fogni azokat. Minden kapaszkodón legalább 100 mm hosszúságú olyan szakaszt kell kialakítani, amely beleidomul az utas kezébe. A szakasz keresztmetszetének mérete 20 és 45 mm között kell legyen, kivéve, ha a kapaszkodók az ajtókra és az ülésekre vannak felszerelve, vagy a II., a III. vagy a B. osztályú járművek átjáróira. Ezekben az esetekben a kapaszkodók megengedett legkisebb mérete 15 mm, feltéve hogy valamely másik mérete legalább 25 mm. A kapaszkodóknak nem lehetnek szűk ívben behajló részei.

| 7.11.1.4. | A kapaszkodó vagy korlát és a karosszéria mellette fekvő eleme vagy a jármű fala között legalább 40 mm távolságnak kell lennie. Ugyanakkor az ajtóra vagy az ülésre, illetve a II., III. és B. osztályú járművek átjárójában felszerelt kapaszkodók esetén megengedhető a 35 mm távolság. |
| --- | --- |

7.11.1.4.

A kapaszkodó vagy korlát és a karosszéria mellette fekvő eleme vagy a jármű fala között legalább 40 mm távolságnak kell lennie. Ugyanakkor az ajtóra vagy az ülésre, illetve a II., III. és B. osztályú járművek átjárójában felszerelt kapaszkodók esetén megengedhető a 35 mm távolság.

| 7.11.1.5. | A kapaszkodó, korlát vagy oszlop felületének feltűnő színűnek és csúszásmentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

7.11.1.5.

A kapaszkodó, korlát vagy oszlop felületének feltűnő színűnek és csúszásmentesnek kell lennie.

7.11.2.   Korlátok és kapaszkodók az álló utasok számára

| 7.11.2.1. | Az álló utasok számára – a 7.2.2. bekezdésnek megfelelően – elegendő számú kapaszkodót és/vagy korlátot kell biztosítani. Ebből a célból a felszerelt kapaszkodószíjak kapaszkodónak minősülnek, ha megfelelő módon rögzítve vannak. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a 4. melléklet 20. ábrája szerinti vizsgálóberendezés mozgatható karja minden lehetséges helyzetből legalább két kapaszkodót vagy korlátot el tud érni. A vizsgálóberendezés szabadon foroghat a függőleges tengelye mentén. |
| --- | --- |

7.11.2.1.

Az álló utasok számára – a 7.2.2. bekezdésnek megfelelően – elegendő számú kapaszkodót és/vagy korlátot kell biztosítani. Ebből a célból a felszerelt kapaszkodószíjak kapaszkodónak minősülnek, ha megfelelő módon rögzítve vannak. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a 4. melléklet 20. ábrája szerinti vizsgálóberendezés mozgatható karja minden lehetséges helyzetből legalább két kapaszkodót vagy korlátot el tud érni. A vizsgálóberendezés szabadon foroghat a függőleges tengelye mentén.

| 7.11.2.2. | A 7.11.2.1. bekezdésben leírt eljárás alkalmazása esetén csak a padlótól számított 800 és 1 900 mm közötti magasságban felszerelt eszköz minősül korlátnak vagy kapaszkodónak. |
| --- | --- |

7.11.2.2.

A 7.11.2.1. bekezdésben leírt eljárás alkalmazása esetén csak a padlótól számított 800 és 1 900 mm közötti magasságban felszerelt eszköz minősül korlátnak vagy kapaszkodónak.

| 7.11.2.3. | Az álló utas által elfoglalható valamennyi helyzetben legalább két olyan kapaszkodóra vagy korlátra van szükség, amely az adott helyen a padlószinttől mérve legfeljebb 1 500 mm magasan van. Ez nem vonatkozik az ajtó melletti területre, ahol az ajtó vagy annak szerkezete nyitott helyzetben meggátolja a kapaszkodó használatát. |
| --- | --- |

7.11.2.3.

Az álló utas által elfoglalható valamennyi helyzetben legalább két olyan kapaszkodóra vagy korlátra van szükség, amely az adott helyen a padlószinttől mérve legfeljebb 1 500 mm magasan van. Ez nem vonatkozik az ajtó melletti területre, ahol az ajtó vagy annak szerkezete nyitott helyzetben meggátolja a kapaszkodó használatát.

| 7.11.2.4. | Az álló utasok által elfoglalható és az oldalfalaktól vagy a jármű hátsó falától ülésekkel el nem választott területeket a fallal párhuzamosan felszerelt vízszintes kapaszkodóval kell ellátni, amelyet a padlószinttől mérve 800 és 1 500 mm közötti magasságban kell elhelyezni. |
| --- | --- |

7.11.2.4.

Az álló utasok által elfoglalható és az oldalfalaktól vagy a jármű hátsó falától ülésekkel el nem választott területeket a fallal párhuzamosan felszerelt vízszintes kapaszkodóval kell ellátni, amelyet a padlószinttől mérve 800 és 1 500 mm közötti magasságban kell elhelyezni.

7.11.3.   Utasajtók korlátjai és kapaszkodói

| 7.11.3.1. | Az ajtónyílásokat mindkét oldalon kapaszkodóval és/vagy korláttal kell felszerelni. Dupla ajtók esetén ez a követelmény egyetlen központi oszlop vagy kapaszkodó felszerelésével teljesíthető. |
| --- | --- |

7.11.3.1.

Az ajtónyílásokat mindkét oldalon kapaszkodóval és/vagy korláttal kell felszerelni. Dupla ajtók esetén ez a követelmény egyetlen központi oszlop vagy kapaszkodó felszerelésével teljesíthető.

| 7.11.3.2. | Az utasajtókhoz biztosítandó korlátoknak és/vagy kapaszkodóknak olyannak kell lenniük, hogy elérhető kapaszkodási pontot biztosítsanak az utasajtó mellett a talajon vagy a lépcsőnél álló személy számára. A kapaszkodási pontokat függőlegesen, a talaj vagy a lépcsők fölött 800 és 1 100 mm közötti magasságban, valamint vízszintesen kell elhelyezni: |
| --- | --- |

7.11.3.2.

Az utasajtókhoz biztosítandó korlátoknak és/vagy kapaszkodóknak olyannak kell lenniük, hogy elérhető kapaszkodási pontot biztosítsanak az utasajtó mellett a talajon vagy a lépcsőnél álló személy számára. A kapaszkodási pontokat függőlegesen, a talaj vagy a lépcsők fölött 800 és 1 100 mm közötti magasságban, valamint vízszintesen kell elhelyezni:

| 7.11.3.2.1. | a talajon álló személy számára elérhető helyzetben az első lépcső külső szélétől mérve legfeljebb 400 mm-rel befelé; és |
| --- | --- |

7.11.3.2.1.

a talajon álló személy számára elérhető helyzetben az első lépcső külső szélétől mérve legfeljebb 400 mm-rel befelé; és

| 7.11.3.2.2. | egy adott lépcsőn álló személy számára elérhető helyzetben a lépcső külső szélétől nem távolabb, és ugyanettől a széltől mérve legfeljebb 600 mm-rel befelé. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2.

egy adott lépcsőn álló személy számára elérhető helyzetben a lépcső külső szélétől nem távolabb, és ugyanettől a széltől mérve legfeljebb 600 mm-rel befelé.

7.11.4.   Az elsőbbségi ülések korlátjai

| 7.11.4.1. | A 7.7.8.5.2. bekezdésben leírt elsőbbségi ülésekhez a padlószint feletti 800 és 900 mm közötti magasságban korlátot kell felszerelni, valamint a fel- és a leszálláshoz megfelelő utasajtót kell biztosítani. A korlátot meg lehet szakítani, ha az szükséges a tolókocsi számára fenntartott hely, a kerékdob fölötti ülőhely, a lépcső, az átjáró vagy a közlekedőfolyosó eléréséhez. A korláton a folytonossági hiány nem haladhatja meg az 1 050 mm-t, és ennek legalább az egyik oldalán függőleges korlátot kell felszerelni. |
| --- | --- |

7.11.4.1.

A 7.7.8.5.2. bekezdésben leírt elsőbbségi ülésekhez a padlószint feletti 800 és 900 mm közötti magasságban korlátot kell felszerelni, valamint a fel- és a leszálláshoz megfelelő utasajtót kell biztosítani. A korlátot meg lehet szakítani, ha az szükséges a tolókocsi számára fenntartott hely, a kerékdob fölötti ülőhely, a lépcső, az átjáró vagy a közlekedőfolyosó eléréséhez. A korláton a folytonossági hiány nem haladhatja meg az 1 050 mm-t, és ennek legalább az egyik oldalán függőleges korlátot kell felszerelni.

7.12.   A lépcsőházaknák védelme

| 7.12.1. | Ahol az ülő utasok egy hirtelen fékezés miatt valószínűleg a lépcsőházakna felé sodródhatnak, védőkorlátot kell felszerelni. A védőkorlát a padlótól számítva legalább 800 mm magas legyen azon a helyen, ahol az utas lába van, és a jármű falától legalább 100 mm-rel túl kell nyúlnia annak az ülőhelynek a függőleges középvonalán, ahol az utas veszélynek van kitéve, vagy a legbelső lépcsőfok magasságáig (a két méret közül a kisebbet kell választani). |
| --- | --- |

7.12.1.

Ahol az ülő utasok egy hirtelen fékezés miatt valószínűleg a lépcsőházakna felé sodródhatnak, védőkorlátot kell felszerelni. A védőkorlát a padlótól számítva legalább 800 mm magas legyen azon a helyen, ahol az utas lába van, és a jármű falától legalább 100 mm-rel túl kell nyúlnia annak az ülőhelynek a függőleges középvonalán, ahol az utas veszélynek van kitéve, vagy a legbelső lépcsőfok magasságáig (a két méret közül a kisebbet kell választani).

7.13.   Csomagtartók és utasvédelem

A jármű utasait meg kell védeni fékezés és kanyarodás esetén a csomagtartóról rájuk eső tárgyaktól. Ha zárható csomagtartó van felszerelve, azt úgy kell megtervezni, hogy a csomagok hirtelen fékezés esetén se eshessenek ki.

7.14.   Csapóajtók (ha vannak)

| 7.14.1. | Minden olyan csapóajtót, amely nem menekülőnyílásként szolgál, a jármű padlójába kell beszerelni és rögzíteni úgy, hogy azt szerszám vagy kulcs használata nélkül ne lehessen elmozdítani vagy kinyitni, és semmilyen emelő vagy rögzítő szerkezet nem emelkedhet ki 8 mm-nél magasabban a padlószint fölé. A kiugró részek széleit le kell kerekíteni. |
| --- | --- |

7.14.1.

Minden olyan csapóajtót, amely nem menekülőnyílásként szolgál, a jármű padlójába kell beszerelni és rögzíteni úgy, hogy azt szerszám vagy kulcs használata nélkül ne lehessen elmozdítani vagy kinyitni, és semmilyen emelő vagy rögzítő szerkezet nem emelkedhet ki 8 mm-nél magasabban a padlószint fölé. A kiugró részek széleit le kell kerekíteni.

7.15.   Vizuális szórakoztatás

| 7.15.1. | Az utasok szórakoztatására szolgáló berendezéseket, például tévékészüléket vagy videót, úgy kell elhelyezni, hogy az a vezető látóterén kívül essen, amikor a vezető normál vezetési helyzetben ül. Ez az előírás nem zárja ki bármilyen televíziós megfigyelő vagy más berendezés használatát, például az utasajtók vezető általi ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

7.15.1.

Az utasok szórakoztatására szolgáló berendezéseket, például tévékészüléket vagy videót, úgy kell elhelyezni, hogy az a vezető látóterén kívül essen, amikor a vezető normál vezetési helyzetben ül. Ez az előírás nem zárja ki bármilyen televíziós megfigyelő vagy más berendezés használatát, például az utasajtók vezető általi ellenőrzése céljából.

3. MELLÉKLET

Függelék

A STATIKUS DŐLÉSHATÁR ELLENŐRZÉSE SZÁMÍTÁSSAL

| 1. | Azt, hogy a jármű megfelel-e a 3. melléklet 7.4. bekezdésében meghatározott követelményeknek, a vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat által jóváhagyott számítási módszer segítségével lehet megállapítani. |
| --- | --- |

1.

Azt, hogy a jármű megfelel-e a 3. melléklet 7.4. bekezdésében meghatározott követelményeknek, a vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat által jóváhagyott számítási módszer segítségével lehet megállapítani.

| 2. | A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat igényelheti, hogy vizsgálatokat végezzenek a jármű alkatrészein a számításban használt feltételezések igazolásához. |
| --- | --- |

2.

A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat igényelheti, hogy vizsgálatokat végezzenek a jármű alkatrészein a számításban használt feltételezések igazolásához.

| 3. | A számítás előkészítése |
| --- | --- |

3.

A számítás előkészítése

| 3.1. | A járművet egy térrendszer képviseli. |
| --- | --- |

3.1.

A járművet egy térrendszer képviseli.

| 3.2. | A jármű karosszériájának súlyponti helye, valamint a felfüggesztés és az abroncsok eltérő rugóállandója miatt a tengelyek általában nem egyszerre emelkednek meg a jármű egyik oldalán az oldalgyorsulás eredményeképpen. Ezért a karosszéria oldalirányú dőlését minden tengely fölött biztosítani kell, feltételezve, hogy a többi tengelyen lévő kerekek a földön maradnak. |
| --- | --- |

3.2.

A jármű karosszériájának súlyponti helye, valamint a felfüggesztés és az abroncsok eltérő rugóállandója miatt a tengelyek általában nem egyszerre emelkednek meg a jármű egyik oldalán az oldalgyorsulás eredményeképpen. Ezért a karosszéria oldalirányú dőlését minden tengely fölött biztosítani kell, feltételezve, hogy a többi tengelyen lévő kerekek a földön maradnak.

| 3.3. | Az egyszerűsítés kedvéért azt kell feltételezni, hogy a rugózatlan tömeg súlypontja a jármű hosszanti síkjában azon a vonalon van, amely átmegy a kerék forgástengelyének középpontján. A tengely lehajlása miatt a forgásközéppont kis mértékű eltérése figyelmen kívül hagyható. A levegőrugózás működtetését nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

3.3.

Az egyszerűsítés kedvéért azt kell feltételezni, hogy a rugózatlan tömeg súlypontja a jármű hosszanti síkjában azon a vonalon van, amely átmegy a kerék forgástengelyének középpontján. A tengely lehajlása miatt a forgásközéppont kis mértékű eltérése figyelmen kívül hagyható. A levegőrugózás működtetését nem kell figyelembe venni.

| 3.4. | Legalább a következő paramétereket figyelembe kell venni:
  Az olyan járműadatokat, mint a tengelytáv, a futófelület szélessége és a rugózott/rugózatlan tömeg, a jármű súlypontjának helye, a járműfelfüggesztés deformációja, visszarugózása és rugóállandója, feltételezve, hogy az abroncsok vízszintes és függőleges rugóállandói nem lineárisak, a felépítmény elcsavarodása, a tengelyek forgásközéppontjának a helye. |
| --- | --- |

3.4.

Legalább a következő paramétereket figyelembe kell venni:

Az olyan járműadatokat, mint a tengelytáv, a futófelület szélessége és a rugózott/rugózatlan tömeg, a jármű súlypontjának helye, a járműfelfüggesztés deformációja, visszarugózása és rugóállandója, feltételezve, hogy az abroncsok vízszintes és függőleges rugóállandói nem lineárisak, a felépítmény elcsavarodása, a tengelyek forgásközéppontjának a helye.

| 4. | A számítási módszer érvényessége |
| --- | --- |

4.

A számítási módszer érvényessége

| 4.1. | A számítási módszer érvényességét olyan eljárással kell megállapítani, amelyet a műszaki szolgálat megfelelőnek talál, például el lehet végezni egy hasonló járművel való összehasonlító vizsgálatot. |
| --- | --- |

4.1.

A számítási módszer érvényességét olyan eljárással kell megállapítani, amelyet a műszaki szolgálat megfelelőnek talál, például el lehet végezni egy hasonló járművel való összehasonlító vizsgálatot.

4. MELLÉKLET

MAGYARÁZÓ ÁBRÁK

1. ábra

UTASAJTÓK ELÉRÉSE

(Lásd a 3. melléklet 7.7.1. bekezdését.)

Image

Alternatív megoldások:

I., II. és III. osztály: A = 1 100 mm

A. és B. osztály: A = 950 mm

| Utasok száma | ≤ 22 (27) | > 22 |
| --- | --- | --- |
| Osztályok | A. | B. | I. | II. | III. |
| A méret (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Kettős panel teljes magassága | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Utasok száma

≤ 22 (27)

> 22

Osztályok

A.

B.

I.

II.

III.

A méret (mm)

950

700

1 100

950

850

Kettős panel teljes magassága

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

2. ábra

UTASAJTÓK ELÉRÉSE

(Lásd a 3. melléklet 7.7.1.4. bekezdését.)

Image

3. ábra

AJTÓ AKADÁLYTALAN ELÉRÉSÉNEK MEGHATÁROZÁSA

(Lásd a 3. melléklet 7.7.1.9.1. bekezdését.)

Image

4. ábra

AJTÓ AKADÁLYTALAN ELÉRÉSÉNEK MEGHATÁROZÁSA

(Lásd a 3. melléklet 7.7.1.9.2. bekezdését.)

Image

5. ábra

VÉSZKIJÁRATI AJTÓK ELÉRÉSE

(Lásd a 3. melléklet 7.7.2. bekezdését.)

Image

6. ábra

KÖZLEKEDŐFOLYOSÓK

(Lásd a 3. melléklet 7.7.5. bekezdését.)

Image

| Osztályok | A. | B. | I. | II. | III. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Méretek (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (28) | 300 | 500 (28) | 500 (28) | 500 (28) |
| H | 1 900 (28) | 1 500 | 1 900 (28) | 1 900 (28) | 1 900 (28) |

Osztályok

A.

B.

I.

II.

III.

Méretek (mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (28)

300

500 (28)

500 (28)

500 (28)

H

1 900 (28)

1 500

1 900 (28)

1 900 (28)

1 900 (28)

7. ábra

A KÖZLEKEDŐFOLYOSÓ ELEJÉNEK BEHATÁROLÁSA

(Lásd a 3. melléklet 7.7.5.1.1.1. bekezdését.)

Image

8. ábra

UTASLÉPCSŐK

(Lásd a 3. melléklet 7.7.7. bekezdését.)

Image

Talajszint feletti magasság, terheletlen jármű

| Osztályok | I. és A. | II., III. és B. |
| --- | --- | --- |
| Első lépcső a „D” területtől | Max. magasság (mm) | 340 (30) | 380 (30)
   (31)
   (34) |
| Min. mélység (mm) | 300 (29) |
| „E” többi lépcső | Max. magasság (mm) | 250 (32) | 350 (33) |
| Min. magasság (mm) | 120 |
| Min. mélység (mm) | 200 |

Osztályok

I. és A.

II., III. és B.

Első lépcső a „D” területtől

Max. magasság (mm)

340 (30)

380 (30)
   (31)
   (34)

Min. mélység (mm)

300 (29)

„E” többi lépcső

Max. magasság (mm)

250 (32)

350 (33)

Min. magasság (mm)

120

Min. mélység (mm)

200

| Megjegyzés: | 1. | Kettős ajtónyílásnál a lépcsőket az átjáró két felében külön kell kezelni. |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés:

1.

Kettős ajtónyílásnál a lépcsőket az átjáró két felében külön kell kezelni.

| 2. | Az E. méret nem kell, hogy minden lépcsőnél azonos legyen. |
| --- | --- |

2.

Az E. méret nem kell, hogy minden lépcsőnél azonos legyen.

9. ábra

UTASÜLÉSEK MÉRETEI

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.1. bekezdését.)

Image

| | G min. érték (mm-ben) |
| --- | --- |
| F min. érték (mm-ben) | Osztatlan ülések | Önálló ülések |
| 200 (35) | 225 | 250 |

G min. érték (mm-ben)

F min. érték (mm-ben)

Osztatlan ülések

Önálló ülések

200 (35)

225

250

9A. ábra

UTASÜLÉSEK MÉRETEI

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.1.3. bekezdését.)

Image

| | G min. érték (mm-ben) |
| --- | --- |
| F min. érték (mm-ben) | Osztatlan ülések | Önálló ülések |
| 200 | 200 | 200 |

G min. érték (mm-ben)

F min. érték (mm-ben)

Osztatlan ülések

Önálló ülések

200

200

200

10. ábra

MEGENGEDETT BENYÚLÁS VÁLLMAGASSÁGBAN

A jármű fala melletti ülés vállmagasságában biztosítandó minimális terület keresztirányú szelvénye

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.1.4. bekezdését.)

Image

| G = | 225 mm, osztatlan ülés esetén |
| --- | --- |
| G = | 250 mm, önálló ülés esetén |
| G = | 200 mm, 2,35 m-nél keskenyebb járművek esetén |

G =

225 mm, osztatlan ülés esetén

G =

250 mm, önálló ülés esetén

G =

200 mm, 2,35 m-nél keskenyebb járművek esetén

11. ábra

ÜLÉSPÁRNA MÉLYSÉGE ÉS MAGASSÁGA

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.2. és 7.7.8.3. bekezdését.)

Image

| H = | 400/500 mm (36) |
| --- | --- |
| K = | min. 350 mm (37) |

H =

400/500 mm (36)

K =

min. 350 mm (37)

12. ábra

ÜLÉSEK KÖZÖTTI TÁVOLSÁG

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.4. bekezdését.)

Image

| | H |
| --- | --- |
| I., A. és B. osztály | 650 mm |
| II. és III. osztály | 680 mm |

H

I., A. és B. osztály

650 mm

II. és III. osztály

680 mm

13. ábra

ÜLŐ UTASOK SZÁMÁRA BIZTOSÍTANDÓ HELY

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.5. bekezdését.)

Image

14. ábra

MEGENGEDETT BENYÚLÁS AZ ÜLÉS FELETTI TERÜLETBE

A jármű fala melletti ülőhely feletti minimális szabad terület keresztirányú szelvénye

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.6.3.1. bekezdését.)

Image

15. ábra

MEGENGEDETT BENYÚLÁS AZ ÜLŐHELY FELETT

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.6.3.2. bekezdését.)

Image

16. ábra

MEGENGEDETT BENYÚLÁS AZ UTASTÉR ALSÓ RÉSZÉBE

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.6.3.3. bekezdését.)

Image

| (*) | 150 mm I. osztályú alacsony padlós járművek esetén. |
| --- | --- |

(*)

150 mm I. osztályú alacsony padlós járművek esetén.

| (**) | 0,03 m2 I. osztályú alacsony padlós járművek esetén. |
| --- | --- |

(**)

0,03 m2 I. osztályú alacsony padlós járművek esetén.

17. ábra

MEGENGEDETT BENYÚLÁS A HÁTSÓ SAROKÜLÉSEKNÉL

Az üléshez (két oldalülés hátul) előírt terület nézete

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.6.3.4. bekezdését.)

Image

18. ábra

AZ OLDALÜLÉS FÜGGŐLEGES KÖZÉPVONALÁN NEM ÁTNYÚLÓ KERÉKDOB MEGENGEDETT BENYÚLÁSA

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.6.4.2.1. bekezdését.)

Image

19. ábra

AZ OLDALÜLÉS FÜGGŐLEGES KÖZÉPVONALÁN ÁTNYÚLÓ KERÉKDOB MEGENGEDETT BENYÚLÁSA

(Lásd a 3. melléklet 7.7.8.6.4.2.2. bekezdését.)

Image

20. ábra

VIZSGÁLÓBERENDEZÉS KAPASZKODÓK ELHELYEZÉSÉHEZ

(Lásd a 3. melléklet 7.11.2.1. bekezdését.)

Image

21. ábra

REFERENCIA KEREKESSZÉK

(Lásd a 8. melléklet 3.6.4. bekezdését.)

Image

Teljes hosszúság, l: 1 200 mm

Teljes szélesség, b: 700 mm

Teljes magasság, h: 1 090 mm

Megjegyzés:

Kerekesszékben ülő utas esetén a teljes hosszúsághoz 50 mm-t hozzá kell adni, és a talajtól mérve 1 350 mm magasságot kell számolni.

22. ábra

MINIMÁLIS SZABAD TERÜLET A KEREKESSZÉKES UTAS SZÁMÁRA A KEREKESSZÉK SZÁMÁRA FENNTARTOTT HELYEN

(Lásd a 8. melléklet 3.6.1. bekezdését.)

Image

23. ábra

(Lásd a 8. melléklet 3.4. bekezdését.)

23A. ábra

KEREKESSZÉKESEKET JELÖLŐ PIKTOGRAM

Image

23B. ábra

CSÖKKENT MOZGÁSKÉPESSÉGŰ UTASOKAT, DE NEM KEREKESSZÉKESEKET JELÖLŐ PIKTOGRAM

Image

5. MELLÉKLET

A FELÉPÍTMÉNY SZILÁRDSÁGA

(Lásd a 3. melléklet 7.3. bekezdését.)

1.   HATÁLY

Ez a melléklet minden egyszintes II. és III. osztályú járműre vonatkozik.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK:

Ezen melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | A „fennmaradó tér” az a terület, amely az utastérben megmarad, miközben és miután a szerkezeten elvégezték a mellékletben előírt vizsgálatok valamelyikét. |
| --- | --- |

2.1.

A „fennmaradó tér” az a terület, amely az utastérben megmarad, miközben és miután a szerkezeten elvégezték a mellékletben előírt vizsgálatok valamelyikét.

| 2.2. | A „felépítmény” a járműszerkezet azon része, amely felborulást okozó balesetnél hozzájárul a jármű szilárdságához. |
| --- | --- |

2.2.

A „felépítmény” a járműszerkezet azon része, amely felborulást okozó balesetnél hozzájárul a jármű szilárdságához.

| 2.3. | A „karosszériaszakasz” a karosszériának egy olyan része, amely legalább két egyforma függőleges oszlopot tartalmaz mindkét oldalon, és amely a járműszerkezet egy részét vagy részeit reprezentálja. |
| --- | --- |

2.3.

A „karosszériaszakasz” a karosszériának egy olyan része, amely legalább két egyforma függőleges oszlopot tartalmaz mindkét oldalon, és amely a járműszerkezet egy részét vagy részeit reprezentálja.

| 2.4. | Az „összes energia” az az energiamennyiség, amelyet a feltételezések szerint a teljes járműszerkezet felfog. Ezt az energiát a mellékletben bemutatott módon lehet kiszámítani. |
| --- | --- |

2.4.

Az „összes energia” az az energiamennyiség, amelyet a feltételezések szerint a teljes járműszerkezet felfog. Ezt az energiát a mellékletben bemutatott módon lehet kiszámítani.

3.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK ÉS KÖVETELMÉNYEK

Ha a felépítmény megkapta a 66. előírás szerinti jóváhagyást, úgy kell tekinteni, hogy megfelel ezen előírásoknak és követelményeknek.

| 3.1. | A jármű felépítményének elég szilárdnak kell lennie ahhoz, hogy a 4. bekezdésben leírt vizsgálati vagy számítási módszerek közben és után teljesítse az alábbi követelményeket: |
| --- | --- |

3.1.

A jármű felépítményének elég szilárdnak kell lennie ahhoz, hogy a 4. bekezdésben leírt vizsgálati vagy számítási módszerek közben és után teljesítse az alábbi követelményeket:

| 3.1.1. | a jármű egyik elmozduló alkatrésze sem hatol be az 5. bekezdésben meghatározott fennmaradó térbe; és |
| --- | --- |

3.1.1.

a jármű egyik elmozduló alkatrésze sem hatol be az 5. bekezdésben meghatározott fennmaradó térbe; és

| 3.1.2. | a fennmaradó tér egyik része sem nyúlik a deformált szerkezeten kívülre. |
| --- | --- |

3.1.2.

a fennmaradó tér egyik része sem nyúlik a deformált szerkezeten kívülre.

| 3.2. | A 3.1. bekezdésben meghatározott követelményeket alkalmazni kell a járműre, beleértve annak összes szerkezeti alkatrészét, tagját és burkolati elemét, valamint az összes kinyúló merev alkatrészt, pl. a csomagtartó rácsokat, a szellőzőberendezést stb. Azonban a 3.1. bekezdésben leírtak szempontjából figyelmen kívül kell hagyni a válaszfalakat, a térelválasztókat, a gyűrűket vagy más olyan szerkezeti elemeket, amelyek erősítik a jármű felépítményét, továbbá az olyan beépített szerelvényeket, mint például a bárok, teakonyhák vagy toalettek. |
| --- | --- |

3.2.

A 3.1. bekezdésben meghatározott követelményeket alkalmazni kell a járműre, beleértve annak összes szerkezeti alkatrészét, tagját és burkolati elemét, valamint az összes kinyúló merev alkatrészt, pl. a csomagtartó rácsokat, a szellőzőberendezést stb. Azonban a 3.1. bekezdésben leírtak szempontjából figyelmen kívül kell hagyni a válaszfalakat, a térelválasztókat, a gyűrűket vagy más olyan szerkezeti elemeket, amelyek erősítik a jármű felépítményét, továbbá az olyan beépített szerelvényeket, mint például a bárok, teakonyhák vagy toalettek.

| 3.3. | Csuklós járművek esetében a jármű minden részének meg kell felelnie a 3.1. bekezdésben meghatározott követelményeknek |
| --- | --- |

3.3.

Csuklós járművek esetében a jármű minden részének meg kell felelnie a 3.1. bekezdésben meghatározott követelményeknek

4.   VIZSGÁLATI MÓDSZEREK

| 4.1. | Minden járműtípust a következő módszerek közül a gyártó által kiválasztott eljárással vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott alternatív vizsgálati módszerrel kell ellenőrizni: |
| --- | --- |

4.1.

Minden járműtípust a következő módszerek közül a gyártó által kiválasztott eljárással vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott alternatív vizsgálati módszerrel kell ellenőrizni:

| 4.1.1. | a teljes jármű borulási vizsgálata az 1. függelékben meghatározott eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

4.1.1.

a teljes jármű borulási vizsgálata az 1. függelékben meghatározott eljárásnak megfelelően;

| 4.1.2. | a teljes járművet képviselő karosszériaszakasz vagy karosszériaszakaszok borulási vizsgálata a 2. függelékben meghatározott eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

4.1.2.

a teljes járművet képviselő karosszériaszakasz vagy karosszériaszakaszok borulási vizsgálata a 2. függelékben meghatározott eljárásnak megfelelően;

| 4.1.3. | a karosszériaszakasz vagy karosszériaszakaszok ingavizsgálata a 3. függeléknek megfelelően; vagy |
| --- | --- |

4.1.3.

a karosszériaszakasz vagy karosszériaszakaszok ingavizsgálata a 3. függeléknek megfelelően; vagy

| 4.1.4. | a felépítmény szilárdságát igazoló számítás a 4. függeléknek megfelelően. |
| --- | --- |

4.1.4.

a felépítmény szilárdságát igazoló számítás a 4. függeléknek megfelelően.

| 4.2. | Ha a 4.1.2., 4.1.3. vagy 4.1.4. bekezdésben leírt módszerek nem tudják figyelembe venni a jármű egyes karosszériaszakaszainak jelentős eltéréseit, pl. a tetőre szerelt légkondicionáló berendezés miatt, további vizsgálati módszereket vagy számításokat kell benyújtani a műszaki szolgálathoz. Kiegészítő információk hiányában megkövetelhető, hogy a járművet a 4.1.1. bekezdésben leírt vizsgálati módszernek vessék alá. |
| --- | --- |

4.2.

Ha a 4.1.2., 4.1.3. vagy 4.1.4. bekezdésben leírt módszerek nem tudják figyelembe venni a jármű egyes karosszériaszakaszainak jelentős eltéréseit, pl. a tetőre szerelt légkondicionáló berendezés miatt, további vizsgálati módszereket vagy számításokat kell benyújtani a műszaki szolgálathoz. Kiegészítő információk hiányában megkövetelhető, hogy a járművet a 4.1.1. bekezdésben leírt vizsgálati módszernek vessék alá.

5.   FENNMARADÓ TÉR

| 5.1. | A 2.1. bekezdés alkalmazásában a fennmaradó tér az a térfogat az utastéren belül, amelyet az 1. a) ábrán meghatározott keresztirányú függőleges sík érint, amikor azt egyenes vonalban vagy egyenes vonalakból álló pályán mozgatják oly módon, hogy az 1. a) ábrán megjelölt „R” pont a leghátsó külső ülés „R” pontjától minden közbenső külső ülés „R” pontján keresztül a legelső külső utasülés „R” pontjáig halad. |
| --- | --- |

5.1.

A 2.1. bekezdés alkalmazásában a fennmaradó tér az a térfogat az utastéren belül, amelyet az 1. a) ábrán meghatározott keresztirányú függőleges sík érint, amikor azt egyenes vonalban vagy egyenes vonalakból álló pályán mozgatják oly módon, hogy az 1. a) ábrán megjelölt „R” pont a leghátsó külső ülés „R” pontjától minden közbenső külső ülés „R” pontján keresztül a legelső külső utasülés „R” pontjáig halad.

| 5.2. | Az „R” pont 1. b) ábrán látható feltételezett pozíciója: 500 mm-rel a padló felett azon a helyen, ahol az utas lába elhelyezkedik, 300 mm-re a jármű oldalának belső felületétől és 100 mm-re a külső ülések középvonalában található ülés háttámlája előtt. |
| --- | --- |

5.2.

Az „R” pont 1. b) ábrán látható feltételezett pozíciója: 500 mm-rel a padló felett azon a helyen, ahol az utas lába elhelyezkedik, 300 mm-re a jármű oldalának belső felületétől és 100 mm-re a külső ülések középvonalában található ülés háttámlája előtt.

6.   A VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK ÉRTELMEZÉSE

| 6.1. | Karosszériaszakaszok vizsgálatakor a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak biztosítania kell, hogy a jármű megfelel a 3. függelék 2. alfüggelékében meghatározott feltételeknek. Ez az alfüggelék a járműfelépítmény legfontosabb energiaelnyelő részei elosztására vonatkozó követelményeket tartalmazza. |
| --- | --- |

6.1.

Karosszériaszakaszok vizsgálatakor a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak biztosítania kell, hogy a jármű megfelel a 3. függelék 2. alfüggelékében meghatározott feltételeknek. Ez az alfüggelék a járműfelépítmény legfontosabb energiaelnyelő részei elosztására vonatkozó követelményeket tartalmazza.

1. ábra

FENNMARADÓ TÉR

(minden méret milliméterben)

| 1.a) | Keresztirányú metszet |
| --- | --- |

1.a)

Keresztirányú metszet

Image

Megjegyzés: Lásd az 5.1. bekezdésben előírt követelményeket.

| 1 b) | Hosszanti metszet |
| --- | --- |

1 b)

Hosszanti metszet

A jármű A-A metszete a belső ülések középvonalán áthaladó függőleges síkban

Image

Megjegyzés: Lásd az 5.2. bekezdésben előírt követelményeket.

5. MELLÉKLET

1. függelék

TELJES JÁRMŰ BORULÁSI VIZSGÁLATA

| 1. | Vizsgálati feltételek |
| --- | --- |

1.

Vizsgálati feltételek

| 1.1. | Bár a járműnek nem kell teljesen befejezett állapotban lennie, a gyártott járművek gyártó által meghatározott üzemkész tömege, súlypontja és tömegeloszlása tekintetében reprezentatívnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.1.

Bár a járműnek nem kell teljesen befejezett állapotban lennie, a gyártott járművek gyártó által meghatározott üzemkész tömege, súlypontja és tömegeloszlása tekintetében reprezentatívnak kell lennie.

| 1.2. | A vezetőülést és az utasüléseket úgy kell behelyezni, hogy háttámlájuk (ha állítható) a függőlegest leginkább megközelítő helyzetben legyen. Ha az ülések magassága szabályozható, akkor a legmagasabb helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

1.2.

A vezetőülést és az utasüléseket úgy kell behelyezni, hogy háttámlájuk (ha állítható) a függőlegest leginkább megközelítő helyzetben legyen. Ha az ülések magassága szabályozható, akkor a legmagasabb helyzetbe kell állítani.

| 1.3. | A jármű minden ajtaját és nyitható ablakát be kell csukni és rögzíteni kell, de nem kell bezárni. Az ablakokat és az üvegezett válaszfalakat vagy térelválasztókat be lehet üvegezni, de az üvegek helye üresen is hagyható a kérelmező választása szerint. Ha az üvegeket nem helyezik be, a megfelelő helyekre azok tömegével azonos tömegeket kell elhelyezni. |
| --- | --- |

1.3.

A jármű minden ajtaját és nyitható ablakát be kell csukni és rögzíteni kell, de nem kell bezárni. Az ablakokat és az üvegezett válaszfalakat vagy térelválasztókat be lehet üvegezni, de az üvegek helye üresen is hagyható a kérelmező választása szerint. Ha az üvegeket nem helyezik be, a megfelelő helyekre azok tömegével azonos tömegeket kell elhelyezni.

| 1.4. | A gumiabroncsokat a gyártó által megadott nyomásra kell felfújni, és ha a jármű légrugós felfüggesztési rendszerrel van ellátva, biztosítani kell a légrugók levegőellátását. Ha a járművön automatikus padlószint-szabályozó rendszer található, azt sík, vízszintes felületen a gyártó által meghatározott értékre kell beállítani. A lengéscsillapítóknak a szokásos módon kell működniük. |
| --- | --- |

1.4.

A gumiabroncsokat a gyártó által megadott nyomásra kell felfújni, és ha a jármű légrugós felfüggesztési rendszerrel van ellátva, biztosítani kell a légrugók levegőellátását. Ha a járművön automatikus padlószint-szabályozó rendszer található, azt sík, vízszintes felületen a gyártó által meghatározott értékre kell beállítani. A lengéscsillapítóknak a szokásos módon kell működniük.

| 1.5. | Az üzemanyag, az akkumulátorsav és egyéb gyúlékony, robbanó- vagy korrozív anyagok más anyagokkal helyettesíthetők, feltéve hogy az 1.1. bekezdésben előírt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

1.5.

Az üzemanyag, az akkumulátorsav és egyéb gyúlékony, robbanó- vagy korrozív anyagok más anyagokkal helyettesíthetők, feltéve hogy az 1.1. bekezdésben előírt feltételek teljesülnek.

| 1.6. | Az ütközési területnek betonból vagy más merev anyagból kell készülnie. |
| --- | --- |

1.6.

Az ütközési területnek betonból vagy más merev anyagból kell készülnie.

| 2. | Vizsgálati eljárás (lásd az 1. ábrát) |
| --- | --- |

2.

Vizsgálati eljárás (lásd az 1. ábrát)

| 2.1. | A járművet egy emelvényre kell helyezni, hogy egyik oldalára lehessen dönteni. A gyártó határozza meg, hogy ez melyik oldal legyen. |
| --- | --- |

2.1.

A járművet egy emelvényre kell helyezni, hogy egyik oldalára lehessen dönteni. A gyártó határozza meg, hogy ez melyik oldal legyen.

| 2.2. | A járművet az emelvényen úgy kell elhelyezni, hogy amikor az emelvény vízszintes: |
| --- | --- |

2.2.

A járművet az emelvényen úgy kell elhelyezni, hogy amikor az emelvény vízszintes:

| 2.2.1. | a forgástengely párhuzamos legyen a jármű hossztengelyével; |
| --- | --- |

2.2.1.

a forgástengely párhuzamos legyen a jármű hossztengelyével;

| 2.2.2. | a forgástengely 0–200 mm távolságban legyen a szintek közötti függőleges lépcsőtől; |
| --- | --- |

2.2.2.

a forgástengely 0–200 mm távolságban legyen a szintek közötti függőleges lépcsőtől;

| 2.2.3. | a forgástengely 0–100 mm távolságban legyen a legszélesebb tengelyen levő gumiabroncs oldalától; |
| --- | --- |

2.2.3.

a forgástengely 0–100 mm távolságban legyen a legszélesebb tengelyen levő gumiabroncs oldalától;

| 2.2.4. | a forgástengely 0–100 mm távolságban legyen attól a sima vízszintes kiinduló felülettől, amelyen a gumiabroncsok állnak; valamint |
| --- | --- |

2.2.4.

a forgástengely 0–100 mm távolságban legyen attól a sima vízszintes kiinduló felülettől, amelyen a gumiabroncsok állnak; valamint

| 2.2.5. | a vízszintes kiinduló felület és a vízszintes alsó felület (ahol az ütközés bekövetkezik) magassága közötti különbségnek legalább 800 mm-nek kell lenni. |
| --- | --- |

2.2.5.

a vízszintes kiinduló felület és a vízszintes alsó felület (ahol az ütközés bekövetkezik) magassága közötti különbségnek legalább 800 mm-nek kell lenni.

| 2.3. | Gondoskodni kell arról, hogy a jármű a hossztengelye mentén ne mozdulhasson el. |
| --- | --- |

2.3.

Gondoskodni kell arról, hogy a jármű a hossztengelye mentén ne mozdulhasson el.

| 2.4. | A vizsgálóberendezésnek oldalfalak segítségével meg kell akadályoznia, hogy a gumiabroncsok elmozdulhassanak oldalra, a borulás irányába. |
| --- | --- |

2.4.

A vizsgálóberendezésnek oldalfalak segítségével meg kell akadályoznia, hogy a gumiabroncsok elmozdulhassanak oldalra, a borulás irányába.

| 2.5. | A vizsgálóberendezésnek biztosítania kell, hogy a jármű tengelyei egyszerre emelkedjenek fel. |
| --- | --- |

2.5.

A vizsgálóberendezésnek biztosítania kell, hogy a jármű tengelyei egyszerre emelkedjenek fel.

| 2.6. | A járművet rázkódás és dinamikus hatások nélkül kell oldalra billenteni, amíg fel nem borul. A szögsebesség nem haladhatja meg az 5 fok/másodperc (0,087 rad/mp) értéket. |
| --- | --- |

2.6.

A járművet rázkódás és dinamikus hatások nélkül kell oldalra billenteni, amíg fel nem borul. A szögsebesség nem haladhatja meg az 5 fok/másodperc (0,087 rad/mp) értéket.

| 2.7. | Nagysebességű fényképezést, deformálható sablonokat vagy egyéb megfelelő eszközöket kell alkalmazni annak meghatározására, hogy a melléklet 3.1. bekezdésében meghatározott követelmények teljesülnek-e. Ezt legalább két helyen, nevezetesen az utastér elején és végén is ellenőrizni kell. A mérési helyek pontos elhelyezkedését a műszaki szolgálat saját belátása szerint határozhatja meg. A sablonokat a szerkezet lényegesen nem deformálódó részeihez kell rögzíteni. |
| --- | --- |

2.7.

Nagysebességű fényképezést, deformálható sablonokat vagy egyéb megfelelő eszközöket kell alkalmazni annak meghatározására, hogy a melléklet 3.1. bekezdésében meghatározott követelmények teljesülnek-e. Ezt legalább két helyen, nevezetesen az utastér elején és végén is ellenőrizni kell. A mérési helyek pontos elhelyezkedését a műszaki szolgálat saját belátása szerint határozhatja meg. A sablonokat a szerkezet lényegesen nem deformálódó részeihez kell rögzíteni.

1.ábra

Image

5. MELLÉKLET

2. függelék

A KAROSSZÉRIASZAKASZ BORULÁSI VIZSGÁLATA

1.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

| 1.1. | A karosszériaszakasz a terheletlen jármű egy szakaszát képviseli. |
| --- | --- |

1.1.

A karosszériaszakasz a terheletlen jármű egy szakaszát képviseli.

| 1.2 | A karosszériaszakasz geometriájának, a forgástengelynek és a súlypont függőleges és hosszanti irányú elhelyezkedésének a teljes járművet kell reprezentálnia. |
| --- | --- |

1.2

A karosszériaszakasz geometriájának, a forgástengelynek és a súlypont függőleges és hosszanti irányú elhelyezkedésének a teljes járművet kell reprezentálnia.

| 1.3. | A karosszériaszakasz tömegét, az üzemkész jármű terheletlen tömegének százalékában kifejezve, a gyártónak kell meghatároznia. |
| --- | --- |

1.3.

A karosszériaszakasz tömegét, az üzemkész jármű terheletlen tömegének százalékában kifejezve, a gyártónak kell meghatároznia.

| 1.4. | A karosszériaszakasz által elnyelt energiát, az összes energia százalékában kifejezve, amelyet a teljes jármű elnyelne, a gyártónak kell meghatároznia. |
| --- | --- |

1.4.

A karosszériaszakasz által elnyelt energiát, az összes energia százalékában kifejezve, amelyet a teljes jármű elnyelne, a gyártónak kell meghatároznia.

| 1.5. | Az összes energiának az 1.4. bekezdésben meghatározott, százalékban kifejezett értéke nem lehet kisebb, mint a jármű üzemkész tömege százalékban kifejezve, az 1.3. bekezdés értelmében. |
| --- | --- |

1.5.

Az összes energiának az 1.4. bekezdésben meghatározott, százalékban kifejezett értéke nem lehet kisebb, mint a jármű üzemkész tömege százalékban kifejezve, az 1.3. bekezdés értelmében.

| 1.6. | Az 1. függelék 1.6. bekezdésében, valamint a 3. függelék 2.1–2.6. bekezdésében meghatározott vizsgálati feltételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.6.

Az 1. függelék 1.6. bekezdésében, valamint a 3. függelék 2.1–2.6. bekezdésében meghatározott vizsgálati feltételek alkalmazandók.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| 2.1. | A vizsgálati eljárás megegyezik az 1. függelékben leírt eljárással, azzal a kivétellel, hogy a teljes jármű helyett a fent leírt karosszériaszakaszt kell használni. |
| --- | --- |

2.1.

A vizsgálati eljárás megegyezik az 1. függelékben leírt eljárással, azzal a kivétellel, hogy a teljes jármű helyett a fent leírt karosszériaszakaszt kell használni.

5. MELLÉKLET

3 függelék

A KAROSSZÉRIASZAKASZ INGAVIZSGÁLATA

1.   ENERGIASZINT ÉS AZ ÜTKÖZÉS IRÁNYA

| 1.1. | Egy adott karosszériaszakaszhoz továbbított energiának meg kell egyeznie azon energiamennyiségek összegével, amelyeket a gyártó bejelentése szerint a karosszériaszakaszhoz tartozó keresztmetszeti gyűrűkhöz hozzá kell rendelni. |
| --- | --- |

1.1.

Egy adott karosszériaszakaszhoz továbbított energiának meg kell egyeznie azon energiamennyiségek összegével, amelyeket a gyártó bejelentése szerint a karosszériaszakaszhoz tartozó keresztmetszeti gyűrűkhöz hozzá kell rendelni.

| 1.2. | Az ingának a jelen függelék 1. alfüggelékében előírt megfelelő energiaarányt kell átadnia a karosszériaszakasznak úgy, hogy az ütés pillanatában az inga mozgásának iránya 25 fokos szöget (+ 0o, – 5o) zárjon be a karosszériaszakasz hosszanti függőleges felezősíkjával. A megengedett tartományon belül a pontos szöget a gyártónak kell meghatároznia. |
| --- | --- |

1.2.

Az ingának a jelen függelék 1. alfüggelékében előírt megfelelő energiaarányt kell átadnia a karosszériaszakasznak úgy, hogy az ütés pillanatában az inga mozgásának iránya 25 fokos szöget (+ 0o, – 5o) zárjon be a karosszériaszakasz hosszanti függőleges felezősíkjával. A megengedett tartományon belül a pontos szöget a gyártónak kell meghatároznia.

2.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

| 2.1. | Megfelelő számú vizsgálatot kell elvégezni ahhoz, hogy a vizsgálatot végző műszaki szolgálat meg tudjon bizonyosodni arról, hogy a karosszériaszakasz megfelel a melléklet 3.1. bekezdésében rögzített követelményeknek. |
| --- | --- |

2.1.

Megfelelő számú vizsgálatot kell elvégezni ahhoz, hogy a vizsgálatot végző műszaki szolgálat meg tudjon bizonyosodni arról, hogy a karosszériaszakasz megfelel a melléklet 3.1. bekezdésében rögzített követelményeknek.

| 2.2. | Ennek a vizsgálatnak az alkalmazásában a karosszériaszakasznak az oszlopok közé illesztett normál szerkezeti elemekből kell állnia, a padlólemez, az alváz, az oldalfalak és a tető tekintetében. A normál üzemi feltételeknek megfelelően egyéb alkatrészek, például csomagtartó rácsok, szellőzőcsövek stb., megfelelő szakaszait is fel kell szerelni. |
| --- | --- |

2.2.

Ennek a vizsgálatnak az alkalmazásában a karosszériaszakasznak az oszlopok közé illesztett normál szerkezeti elemekből kell állnia, a padlólemez, az alváz, az oldalfalak és a tető tekintetében. A normál üzemi feltételeknek megfelelően egyéb alkatrészek, például csomagtartó rácsok, szellőzőcsövek stb., megfelelő szakaszait is fel kell szerelni.

| 2.3. | A karosszériaszakaszon levő minden ajtót és nyitható ablakot be kell csukni és rögzíteni kell, de nem kell bezárni. Az ablakokat és az üvegezett válaszfalakat vagy térelválasztókat be lehet üvegezni, de az üvegek helye üresen is hagyható a kérelmező választása szerint. |
| --- | --- |

2.3.

A karosszériaszakaszon levő minden ajtót és nyitható ablakot be kell csukni és rögzíteni kell, de nem kell bezárni. Az ablakokat és az üvegezett válaszfalakat vagy térelválasztókat be lehet üvegezni, de az üvegek helye üresen is hagyható a kérelmező választása szerint.

| 2.4. | Indokolt esetben az üléseket is be lehet szerelni, a gyártó döntése szerint, a karosszériaszakasz szerkezetéhez viszonyított normál helyzetükbe állítva. A szerkezeti elemeket és tartozékokat összekötő normál szerelvényeket és kötéseket is fel kell szerelni. Ha a háttámlák beállíthatók, azokat a függőlegest leginkább megközelítő helyzetbe kell állítani, és ha az ülések magassága is állítható, akkor a legmagasabb helyzetben kell lenniük. |
| --- | --- |

2.4.

Indokolt esetben az üléseket is be lehet szerelni, a gyártó döntése szerint, a karosszériaszakasz szerkezetéhez viszonyított normál helyzetükbe állítva. A szerkezeti elemeket és tartozékokat összekötő normál szerelvényeket és kötéseket is fel kell szerelni. Ha a háttámlák beállíthatók, azokat a függőlegest leginkább megközelítő helyzetbe kell állítani, és ha az ülések magassága is állítható, akkor a legmagasabb helyzetben kell lenniük.

| 2.5. | A gyártó határozza meg, hogy az ingaütés a karosszériaszakasz melyik oldalát érje. Több karosszériaszakasz vizsgálatakor mindegyiknek ugyanazt az oldalát kell megütni. |
| --- | --- |

2.5.

A gyártó határozza meg, hogy az ingaütés a karosszériaszakasz melyik oldalát érje. Több karosszériaszakasz vizsgálatakor mindegyiknek ugyanazt az oldalát kell megütni.

| 2.6. | Nagysebességű fényképezést, deformálható sablonokat vagy egyéb megfelelő eszközöket kell alkalmazni annak meghatározására, hogy a melléklet 3.1. bekezdésében meghatározott követelmények teljesülnek-e. A sablonokat a szerkezet lényegesen nem deformálódó részeihez kell rögzíteni. |
| --- | --- |

2.6.

Nagysebességű fényképezést, deformálható sablonokat vagy egyéb megfelelő eszközöket kell alkalmazni annak meghatározására, hogy a melléklet 3.1. bekezdésében meghatározott követelmények teljesülnek-e. A sablonokat a szerkezet lényegesen nem deformálódó részeihez kell rögzíteni.

| 2.7. | A vizsgálandó karosszériaszakaszt szilárdan és biztonságosan rögzíteni kell a tartókerethez kereszttartókkal vagy a kereszttartókat helyettesítő olyan elemekkel, amelyek biztosítják, hogy a tartókeret és annak tartozékai ne nyeljenek el jelentős mennyiségű energiát az ütés közben. |
| --- | --- |

2.7.

A vizsgálandó karosszériaszakaszt szilárdan és biztonságosan rögzíteni kell a tartókerethez kereszttartókkal vagy a kereszttartókat helyettesítő olyan elemekkel, amelyek biztosítják, hogy a tartókeret és annak tartozékai ne nyeljenek el jelentős mennyiségű energiát az ütés közben.

| 2.8. | Az ingát olyan magasságból kell elengedni, hogy sebessége 3 és 8 m/s sebességtartományon belül legyen, amikor megüti a karosszériaszakaszt. |
| --- | --- |

2.8.

Az ingát olyan magasságból kell elengedni, hogy sebessége 3 és 8 m/s sebességtartományon belül legyen, amikor megüti a karosszériaszakaszt.

3.   AZ INGA LEÍRÁSA

| 3.1. | Az inga becsapódó oldalának 20 mm ± 5 mm vastag acélból vagy furnérlemezből kell készülnie, és az inga tömegének egyenletes eloszlásúnak kell lennie. A becsapódási felület négyszögletes és lapos; szélessége nem lehet kisebb, mint a vizsgált karosszériaszakasz szélessége, magassága pedig legalább 800 mm. A széleit legalább 15 mm-es sugárban le kell kerekíteni. |
| --- | --- |

3.1.

Az inga becsapódó oldalának 20 mm ± 5 mm vastag acélból vagy furnérlemezből kell készülnie, és az inga tömegének egyenletes eloszlásúnak kell lennie. A becsapódási felület négyszögletes és lapos; szélessége nem lehet kisebb, mint a vizsgált karosszériaszakasz szélessége, magassága pedig legalább 800 mm. A széleit legalább 15 mm-es sugárban le kell kerekíteni.

| 3.2. | Az inga tömegét szilárdan rögzíteni kell két merev rúdhoz. A rudak tengelyének legalább 3 500 mm-re kell lennie az ingatest geometriai középpontjától. |
| --- | --- |

3.2.

Az inga tömegét szilárdan rögzíteni kell két merev rúdhoz. A rudak tengelyének legalább 3 500 mm-re kell lennie az ingatest geometriai középpontjától.

1. alfüggelék:

A TELJES ENERGIA (E*) KISZÁMÍTÁSA

Image

Feltételezések:

| 1. | A karosszéria keresztmetszetének alakja négyszögletes. |
| --- | --- |

1.

A karosszéria keresztmetszetének alakja négyszögletes.

| 2. | A felfüggesztő rendszer mereven rögzített. |
| --- | --- |

2.

A felfüggesztő rendszer mereven rögzített.

| 3. | A karosszériaszakasz mozgása kizárólag az „A” pont körüli elfordulásra korlátozódik. |
| --- | --- |

3.

A karosszériaszakasz mozgása kizárólag az „A” pont körüli elfordulásra korlátozódik.

A teljes energia (E*) kiszámítása

Ha a súlypont magasságának (h) csökkenése grafikus módszerekkel van meghatározva, az E* értékét a következő képlettel lehet kiszámítani:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Egy másik módszer szerint az E* az alábbi képletből is kiszámítható:

Formula

ahol:

| M = | a jármű üzemkész tömege (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | a jármű teljes szélessége (m) |
| Hs = | a terheletlen jármű súlypontjának magassága (m) |
| H = | a jármű magassága (m) |

M =

a jármű üzemkész tömege (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

a jármű teljes szélessége (m)

Hs =

a terheletlen jármű súlypontjának magassága (m)

H =

a jármű magassága (m)

2. alfüggelék

A FELÉPÍTMÉNY LEGFONTOSABB ENERGIAELNYELŐ RÉSZEINEK ELOSZLÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 1. | Megfelelő számú vizsgálatot kell elvégezni ahhoz, hogy a vizsgálatot végző műszaki szolgálat meg tudjon bizonyosodni arról, hogy a teljes jármű megfelel a melléklet 3.1. bekezdésében rögzített követelményeknek. Ez nem igényel feltétlenül több vizsgálatot. |
| --- | --- |

1.

Megfelelő számú vizsgálatot kell elvégezni ahhoz, hogy a vizsgálatot végző műszaki szolgálat meg tudjon bizonyosodni arról, hogy a teljes jármű megfelel a melléklet 3.1. bekezdésében rögzített követelményeknek. Ez nem igényel feltétlenül több vizsgálatot.

| 2. | A karosszériaszakasz vizsgálatából származó adatokon alapuló számítások felhasználhatók egy másik, a vizsgálttal nem teljesen azonos karosszériaszakasz elfogadhatóságának igazolására, ha a két karosszériaszakasz számos szerkezeti jellemzője megegyezik. |
| --- | --- |

2.

A karosszériaszakasz vizsgálatából származó adatokon alapuló számítások felhasználhatók egy másik, a vizsgálttal nem teljesen azonos karosszériaszakasz elfogadhatóságának igazolására, ha a két karosszériaszakasz számos szerkezeti jellemzője megegyezik.

| 3. | A gyártó határozza meg, hogy a felépítmény mely oszlopait kell olyannak tekinteni, amelyek hozzájárulnak a szilárdsághoz, továbbá hogy az egyes oszlopok mekkora energiamennyiséget (Ei) képesek elnyelni. Ezeknek a meghatározásoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:







  (1) | | ahol m az oszlopok gyártó által meghatározott száma |
| --- | --- | --- | --- |
| (2) (a) | | ahol n azon oszlopok gyártó által meghatározott száma amelyek a jármű súlypontja előtt helyezkednek el |
| (b) | | ahol p azon oszlopok gyártó által meghatározott száma amelyek a jármű súlypontja mögött helyezkednek el |
| (3) | LF ≥ 0,4lf | |
| (4) | LR ≥ 0,4lr | |
| (5) | | a képlet csak akkor alkalmazandó, ha dmax nagyobb, mint a fennmaradó térbe való behatolás nélkül megengedett legnagyobb elhajlás 0,8-szerese |
| | ahol: | |
| | Ei | az a bejelentett energiamennyiség, amelyet a felépítmény i-edik oszlopa elnyelhet |
| EiF | az a bejelentett energiamennyiség, amelyet a jármű súlypontja előtt elhelyezett i-edik oszlop elnyelhet |
| EiR | az a bejelentett energiamennyiség, amelyet a jármű súlypontja mögött elhelyezett i-edik oszlop elnyelhet |
| E* | a jármű teljes szerkezete által elnyelt összes energiamennyiség |
| dmax | a legnagyobb mértékű elhajlás az ütközés irányában mérve a karosszéria bármely részén, miután az elnyelte a számára meghatározott ütközési energiát |
| dmin | a legkisebb mértékű elhajlás az ütközés irányában, a karosszéria bármely szakaszának ugyanabban a pontjában mérve, mint ahol a dmax értéket mérték, miután az elnyelte a számára meghatározott ütközési energiát |

3.

A gyártó határozza meg, hogy a felépítmény mely oszlopait kell olyannak tekinteni, amelyek hozzájárulnak a szilárdsághoz, továbbá hogy az egyes oszlopok mekkora energiamennyiséget (Ei) képesek elnyelni. Ezeknek a meghatározásoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

(1)

Formula

ahol m az oszlopok gyártó által meghatározott száma

(2) (a)

Formula

ahol n azon oszlopok gyártó által meghatározott száma amelyek a jármű súlypontja előtt helyezkednek el

(b)

Formula

ahol p azon oszlopok gyártó által meghatározott száma amelyek a jármű súlypontja mögött helyezkednek el

(3)

LF ≥ 0,4lf

(4)

LR ≥ 0,4lr

(5)

Formula

a képlet csak akkor alkalmazandó, ha dmax nagyobb, mint a fennmaradó térbe való behatolás nélkül megengedett legnagyobb elhajlás 0,8-szerese

ahol:

Ei

az a bejelentett energiamennyiség, amelyet a felépítmény i-edik oszlopa elnyelhet

EiF

az a bejelentett energiamennyiség, amelyet a jármű súlypontja előtt elhelyezett i-edik oszlop elnyelhet

EiR

az a bejelentett energiamennyiség, amelyet a jármű súlypontja mögött elhelyezett i-edik oszlop elnyelhet

E*

a jármű teljes szerkezete által elnyelt összes energiamennyiség

dmax

a legnagyobb mértékű elhajlás az ütközés irányában mérve a karosszéria bármely részén, miután az elnyelte a számára meghatározott ütközési energiát

dmin

a legkisebb mértékű elhajlás az ütközés irányában, a karosszéria bármely szakaszának ugyanabban a pontjában mérve, mint ahol a dmax értéket mérték, miután az elnyelte a számára meghatározott ütközési energiát

| = | a jármű súlypontja előtt elhelyezett, bejelentett oszlopok súlyozott átlagtávolsága |
| --- | --- |
| = | a jármű súlypontja előtt elhelyezett, bejelentett oszlopok súlyozott átlagtávolsága |

Formula

a jármű súlypontja előtt elhelyezett, bejelentett oszlopok súlyozott átlagtávolsága

Formula

a jármű súlypontja előtt elhelyezett, bejelentett oszlopok súlyozott átlagtávolsága

| | ahol: | |
| --- | --- | --- |
| | lif | a jármű súlypontja és a jármű súlypontja előtti i-edik oszlop távolsága |
| lir | a jármű súlypontja és a jármű súlypontja mögötti i-edik oszlop távolsága |
| lf | a jármű eleje és a jármű súlypontja közötti távolság |
| lr | a jármű hátulja és a jármű súlypontja közötti távolság |

ahol:

lif

a jármű súlypontja és a jármű súlypontja előtti i-edik oszlop távolsága

lir

a jármű súlypontja és a jármű súlypontja mögötti i-edik oszlop távolsága

lf

a jármű eleje és a jármű súlypontja közötti távolság

lr

a jármű hátulja és a jármű súlypontja közötti távolság

Image

5. MELLÉKLET

4. függelék

A FELÉPÍTMÉNY SZILÁRDSÁGÁNAK IGAZOLÁSA SZÁMÍTÁSSAL

| 1. | Annak igazolására, hogy a felépítmény vagy a felépítmény szakaszai megfelelnek a melléklet 3.1. bekezdésében meghatározott követelményeknek, a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által jóváhagyott számítási módszer is alkalmas lehet. |
| --- | --- |

1.

Annak igazolására, hogy a felépítmény vagy a felépítmény szakaszai megfelelnek a melléklet 3.1. bekezdésében meghatározott követelményeknek, a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által jóváhagyott számítási módszer is alkalmas lehet.

| 2. | Ha valószínű, hogy a szerkezeten olyan deformáció lép fel, amely kívül esik az anyagok rugalmas alakváltozásának határain, akkor a számításoknak szimulálniuk kell a szerkezet viselkedését, amikor nagymértékű képlékeny alakváltozásnak vetik alá. |
| --- | --- |

2.

Ha valószínű, hogy a szerkezeten olyan deformáció lép fel, amely kívül esik az anyagok rugalmas alakváltozásának határain, akkor a számításoknak szimulálniuk kell a szerkezet viselkedését, amikor nagymértékű képlékeny alakváltozásnak vetik alá.

| 3. | A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat előírhatja, hogy a számítások során alkalmazott feltételezések igazolására vizsgálatokat végezzenek a szerkezet kötésein vagy bizonyos részein. |
| --- | --- |

3.

A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat előírhatja, hogy a számítások során alkalmazott feltételezések igazolására vizsgálatokat végezzenek a szerkezet kötésein vagy bizonyos részein.

4.   A SZÁMÍTÁS ELŐKÉSZÍTÉSE

| 4.1. | A számítások nem végezhetők el addig, amíg a szerkezet elemzése nem történik meg, és matematikai modellje el nem készül. Ez határozza meg a figyelembe veendő önálló alkotóelemeket és azokat a pontokat, ahol a képlékeny alakváltozás bekövetkezhet. Meg kell határozni az alkotóelemek méreteit és a felhasznált anyagok tulajdonságait. A csuklópontokon fizikai vizsgálatokat kell végezni, hogy meghatározzák az erő (forgatónyomaték)-elhajlás jellemzőit a képlékeny alakváltozás tartományában, mivel az a számításhoz felhasznált alapvető fontosságú adat. Meg kell határozni az alakváltozási sebességet és az ehhez az értékhez tartozó dinamikus folyáshatárt. Ha a számítási módszerrel nem mutatható ki, hogy mikor következik be jelentős mértékű törés, kísérletek, külön elemzések vagy megfelelő dinamikus eloszlás segítségével feltétlenül meg kell határozni ezeknek a pontoknak a helyét. Továbbá meg kell állapítani a terhelés eloszlását is a jármű hossztengelye mentén. |
| --- | --- |

4.1.

A számítások nem végezhetők el addig, amíg a szerkezet elemzése nem történik meg, és matematikai modellje el nem készül. Ez határozza meg a figyelembe veendő önálló alkotóelemeket és azokat a pontokat, ahol a képlékeny alakváltozás bekövetkezhet. Meg kell határozni az alkotóelemek méreteit és a felhasznált anyagok tulajdonságait. A csuklópontokon fizikai vizsgálatokat kell végezni, hogy meghatározzák az erő (forgatónyomaték)-elhajlás jellemzőit a képlékeny alakváltozás tartományában, mivel az a számításhoz felhasznált alapvető fontosságú adat. Meg kell határozni az alakváltozási sebességet és az ehhez az értékhez tartozó dinamikus folyáshatárt. Ha a számítási módszerrel nem mutatható ki, hogy mikor következik be jelentős mértékű törés, kísérletek, külön elemzések vagy megfelelő dinamikus eloszlás segítségével feltétlenül meg kell határozni ezeknek a pontoknak a helyét. Továbbá meg kell állapítani a terhelés eloszlását is a jármű hossztengelye mentén.

| 4.2. | A számítási módszernek tartalmaznia kell a deformációt az érintett anyagok rugalmassági határáig, majd azonosítani kell azokat a fontos pontokat, ahol a képlékeny csuklók kialakulnak, valamint a többi, később kialakuló ilyen pontokat, hacsak a képlékeny csuklók pontjainak helye és kialakulásuk sorrendje nem ismert korábbi kísérletekből. A módszernek figyelembe kell vennie a szerkezet geometriájában bekövetkező változásokat, legalábbis addig a pontig, ahol a deformációk meghaladják az elfogadható határértékeket. A számításoknak szimulálniuk kell az ütközési energiát és az ütközés irányát, amely akkor jelentkezik, amikor a felépítményt az 1. függelékben leírt borulási vizsgálatnak vetik alá. A számítási módszer érvényességét bizonyítani kell olyan módon, hogy az általa szolgáltatott eredményeket össze kell hasonlítani a fizikai vizsgálatok eredményeivel. Ezeket a fizikai vizsgálatokat nem feltétlenül kell ugyanazon a járművön elvégezni, amelyre a számítások engedélyezése történik. |
| --- | --- |

4.2.

A számítási módszernek tartalmaznia kell a deformációt az érintett anyagok rugalmassági határáig, majd azonosítani kell azokat a fontos pontokat, ahol a képlékeny csuklók kialakulnak, valamint a többi, később kialakuló ilyen pontokat, hacsak a képlékeny csuklók pontjainak helye és kialakulásuk sorrendje nem ismert korábbi kísérletekből. A módszernek figyelembe kell vennie a szerkezet geometriájában bekövetkező változásokat, legalábbis addig a pontig, ahol a deformációk meghaladják az elfogadható határértékeket. A számításoknak szimulálniuk kell az ütközési energiát és az ütközés irányát, amely akkor jelentkezik, amikor a felépítményt az 1. függelékben leírt borulási vizsgálatnak vetik alá. A számítási módszer érvényességét bizonyítani kell olyan módon, hogy az általa szolgáltatott eredményeket össze kell hasonlítani a fizikai vizsgálatok eredményeivel. Ezeket a fizikai vizsgálatokat nem feltétlenül kell ugyanazon a járművön elvégezni, amelyre a számítások engedélyezése történik.

5.   A FELÉPÍTMÉNY EGY SZAKASZÁNAK VIZSGÁLATA

Amikor a teljes felépítmény egy szakaszára számítási módszert alkalmaznak, ugyanazok a fenti feltételek alkalmazandók, mint a teljes jármű esetében

6. MELLÉKLET

IRÁNYMUTATÁSOK A TÁVMŰKÖDTETÉSŰ AJTÓK ZÁRÓEREJÉNEK MÉRÉSÉHEZ

(Lásd a 3. melléklet 7.6.5.6.1.1. bekezdését.)

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

A távműködtetésű ajtók zárása dinamikus folyamat. Amikor a mozgó ajtó akadályba ütközik, ennek hatására dinamikus reakcióerő lép fel, amelynek időbeli alakulása több tényezőtől függ (pl. az ajtó tömegétől, a gyorsulástól, a méretektől).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 2.1. | Az időben változó F(t) záróerőt az ajtó záródó élein mérik (lásd a 3.2. bekezdést). |
| --- | --- |

2.1.

Az időben változó F(t) záróerőt az ajtó záródó élein mérik (lásd a 3.2. bekezdést).

| 2.2. | Az FS csúcserő a záróerő maximális értéke. |
| --- | --- |

2.2.

Az FS csúcserő a záróerő maximális értéke.

| 2.3. | Az FE hatóerő a záróerő impulzushosszra vonatkozó átlagos értéke: |
| --- | --- |

2.3.

Az FE hatóerő a záróerő impulzushosszra vonatkozó átlagos értéke:

Formula

| 2.4. | A T impulzushossz a t1 és t2 időpontok között eltelt idő:
  T = t2 – t1

  ahol:






  t1 = | érzékenységi küszöb, amikor a záróerő meghaladja az 50 N értéket |
| --- | --- | --- |
| t2 = | csillapodási küszöbérték, amikor a záróerő 50 N-nél kisebb lesz |

2.4.

A T impulzushossz a t1 és t2 időpontok között eltelt idő:

T = t2 – t1

ahol:

t1 =

érzékenységi küszöb, amikor a záróerő meghaladja az 50 N értéket

t2 =

csillapodási küszöbérték, amikor a záróerő 50 N-nél kisebb lesz

| 2.5. | A fenti paraméterek közötti összefüggést az 1. ábra mutatja (példaként):
  1. ábra |
| --- | --- |

2.5.

A fenti paraméterek közötti összefüggést az 1. ábra mutatja (példaként):

1. ábra

Image

| 2.6. | Az Fc szorítóerő a hatóerők számtani átlagértéke, amelyet ugyanazon a mérési ponton mérnek többször egymás után: |
| --- | --- |

2.6.

Az Fc szorítóerő a hatóerők számtani átlagértéke, amelyet ugyanazon a mérési ponton mérnek többször egymás után:

Formula

3.   MÉRÉSEK

| 3.1. | Mérési körülmények: |
| --- | --- |

3.1.

Mérési körülmények:

| 3.1.1. | Hőmérsékleti tartomány: 10–30 oC |
| --- | --- |

3.1.1.

Hőmérsékleti tartomány: 10–30 oC

| 3.1.2. | A járműnek vízszintes felületen kell állnia. |
| --- | --- |

3.1.2.

A járműnek vízszintes felületen kell állnia.

| 3.2. | A méréseket a következő helyeken kell elvégezni: |
| --- | --- |

3.2.

A méréseket a következő helyeken kell elvégezni:

| 3.2.1. | az ajtó fő záróélein: | egy mérési pont legyen az ajtó közepén; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

az ajtó fő záróélein:

egy mérési pont legyen az ajtó közepén;

| | egy mérési pont legyen az ajtó alsó éle fölött 150 mm-re. |
| --- | --- |

egy mérési pont legyen az ajtó alsó éle fölött 150 mm-re.

| 3.2.2. | Abban az esetben, ha az ajtót beszorulást megakadályozó eszközökkel szerelték fel a nyitási folyamathoz:
  az ajtó másodlagos záróélén azon a ponton, amelyet a beszorulás szempontjából a legveszélyesebbnek tekintenek. |
| --- | --- |

3.2.2.

Abban az esetben, ha az ajtót beszorulást megakadályozó eszközökkel szerelték fel a nyitási folyamathoz:

az ajtó másodlagos záróélén azon a ponton, amelyet a beszorulás szempontjából a legveszélyesebbnek tekintenek.

| 3.3. | Legalább három mérést kell végezni minden mérési ponton a szorítóerőnek a 2.6. bekezdés szerinti meghatározásához. |
| --- | --- |

3.3.

Legalább három mérést kell végezni minden mérési ponton a szorítóerőnek a 2.6. bekezdés szerinti meghatározásához.

| 3.4. | A záróerőhöz tartozó jelet egy alul átengedő szűrővel kell rögzíteni 100 Hz határfrekvencia mellett. Az érzékenységi küszöbértéket és az impulzus időtartamának korlátozása céljából meghatározott csillapodási küszöbértéket is 50 N-ra kell állítani. |
| --- | --- |

3.4.

A záróerőhöz tartozó jelet egy alul átengedő szűrővel kell rögzíteni 100 Hz határfrekvencia mellett. Az érzékenységi küszöbértéket és az impulzus időtartamának korlátozása céljából meghatározott csillapodási küszöbértéket is 50 N-ra kell állítani.

| 3.5. | A leolvasott érték névlegestől való eltérése nem lehet nagyobb ± 3 százaléknál. |
| --- | --- |

3.5.

A leolvasott érték névlegestől való eltérése nem lehet nagyobb ± 3 százaléknál.

4.   MÉRŐBERENDEZÉS

| 4.1. | A mérőberendezés két részből áll: egy nyélből és egy mérő részből, ami egy erőmérő cella (lásd a 2. ábrát). |
| --- | --- |

4.1.

A mérőberendezés két részből áll: egy nyélből és egy mérő részből, ami egy erőmérő cella (lásd a 2. ábrát).

| 4.2. | Az erőmérő cellának az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie: |
| --- | --- |

4.2.

Az erőmérő cellának az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| 4.2.1. | Két csúszó házból kell állnia, amelynek külső méretei: átmérő = 100 mm, szélesség = 115 mm. Az erőmérő cella belsejébe egy nyomórugót kell beszerelni a két ház közé oly módon, hogy az erőmérő cellát megfelelő erő alkalmazásával össze lehessen nyomni. |
| --- | --- |

4.2.1.

Két csúszó házból kell állnia, amelynek külső méretei: átmérő = 100 mm, szélesség = 115 mm. Az erőmérő cella belsejébe egy nyomórugót kell beszerelni a két ház közé oly módon, hogy az erőmérő cellát megfelelő erő alkalmazásával össze lehessen nyomni.

| 4.2.2. | Az erőmérő cella merevsége 10 + 0,2 N/mm legyen. A maximális rugóelhajlást 30 mm-re kell korlátozni, hogy a maximális erő elérje a 300 N értéket. |
| --- | --- |

4.2.2.

Az erőmérő cella merevsége 10 + 0,2 N/mm legyen. A maximális rugóelhajlást 30 mm-re kell korlátozni, hogy a maximális erő elérje a 300 N értéket.

2. ábra

Image

7. MELLÉKLET

A 22 UTAST NEM MEGHALADÓ BEFOGADÓKÉPESSÉGŰ JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

1.1.   A kijáratok minimális méretei

A különböző típusú kijáratok méretei a következők lehetnek:

| Nyílás | Méretek | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Utasajtó | Belépési magasság
  osztályok szerint:
  A. = 1 650 mm
  B.= 1 500 mm | Az utasajtó belépési magasságát az ajtónyílás középpontjának a vízszintes kinyúlásaitól a legalsó lépcsőfok felső felületéig tartó függőleges síkon mért függőleges távolságként kell mérni. |
| Nyílás magassága | Az utasajtó nyílásának függőleges magasságát úgy kell meghatározni, hogy lehetővé tegye a 3. melléklet 7.7.1.1. bekezdésében leírt kettős panel akadálytalan áthaladását. A felső sarkoknál a szélesség lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban legfeljebb 150 mm lehet. |
| Szélesség:
  Egyszárnyú ajtó: 650 mm
  Kétszárnyú ajtó: 1 200 mm | B. osztályú járműveknél, ahol az utasajtó nyílásának magassága 1 400 és 1 500 mm között van, egyszárnyú ajtók esetében a legalább 750 mm szélességű nyílás megengedett. Az összes járműnél bármelyik utasajtó szélessége 100 mm-rel csökkenthető, ha a szélesség mérése a kapaszkodók magasságában történik, és 250 mm-rel, ha a benyúló kerékdobok, az automatikus vagy távműködtetésű ajtók működtető berendezései, vagy az ablaktörlő dőlésszöge ezt szükségessé teszi. |
| Vészkijárati ajtó | Magasság: 1 250 mm
  Szélesség: 550 mm | A szélesség 300 mm-re csökkenthető azokban az esetekben, ahol a benyúló kerékdobok ezt indokolják, feltéve hogy az ajtónyílás aljától mért legalább 400 milliméteres magasságban az ajtó szélessége 550 mm. A felső sarkoknál a szélesség lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb. |
| Vészkijárati ablak | Nyílás területe: 4 000 cm2 | 5 százalékos tűrés azonban megengedett ezen a területen az előírás érvénybe lépését követő egy éven belül megadott típusjóváhagyások esetében. Ezen a területen el kell tudni helyezni egy 500 × 700 mm-es téglalapot. |

Nyílás

Méretek

Megjegyzések

Utasajtó

Belépési magasság

osztályok szerint:

A. = 1 650 mm

B.= 1 500 mm

Az utasajtó belépési magasságát az ajtónyílás középpontjának a vízszintes kinyúlásaitól a legalsó lépcsőfok felső felületéig tartó függőleges síkon mért függőleges távolságként kell mérni.

Nyílás magassága

Az utasajtó nyílásának függőleges magasságát úgy kell meghatározni, hogy lehetővé tegye a 3. melléklet 7.7.1.1. bekezdésében leírt kettős panel akadálytalan áthaladását. A felső sarkoknál a szélesség lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban legfeljebb 150 mm lehet.

Szélesség:

Egyszárnyú ajtó: 650 mm

Kétszárnyú ajtó: 1 200 mm

B. osztályú járműveknél, ahol az utasajtó nyílásának magassága 1 400 és 1 500 mm között van, egyszárnyú ajtók esetében a legalább 750 mm szélességű nyílás megengedett. Az összes járműnél bármelyik utasajtó szélessége 100 mm-rel csökkenthető, ha a szélesség mérése a kapaszkodók magasságában történik, és 250 mm-rel, ha a benyúló kerékdobok, az automatikus vagy távműködtetésű ajtók működtető berendezései, vagy az ablaktörlő dőlésszöge ezt szükségessé teszi.

Vészkijárati ajtó

Magasság: 1 250 mm

Szélesség: 550 mm

A szélesség 300 mm-re csökkenthető azokban az esetekben, ahol a benyúló kerékdobok ezt indokolják, feltéve hogy az ajtónyílás aljától mért legalább 400 milliméteres magasságban az ajtó szélessége 550 mm. A felső sarkoknál a szélesség lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb.

Vészkijárati ablak

Nyílás területe: 4 000 cm2

5 százalékos tűrés azonban megengedett ezen a területen az előírás érvénybe lépését követő egy éven belül megadott típusjóváhagyások esetében. Ezen a területen el kell tudni helyezni egy 500 × 700 mm-es téglalapot.

| 1.1.1. | Annak a járműnek, amelyre a 3. melléklet 7.7.1.9. bekezdése érvényes, meg kell felelnie a 3. melléklet 7.6.3.1. bekezdésében, illetve a jelen melléklet 1.1. bekezdésében rögzített, vészkijárati ablakokra és menekülőnyílásokra vonatkozó követelményeinek, valamint az utasajtókra és a vészkijárati ajtókra minimálisan érvényes alábbi követelményeknek:






  Nyílás | Méretek | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| Utasajtó | Nyílás magassága: 1 100 mm | Ez a méret a sarkoknál lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb. |
| Szélesség:
  Egyszárnyú ajtó: 650 mm
  Kétszárnyú ajtó: 1 200 mm | Ez a méret a sarkoknál lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb. A szélessége 100 mm-rel csökkenthető, ha a mérés a kapaszkodók magasságában történik, és 250 mm-rel, ha a benyúló kerékdobok, az automatikus vagy távműködtetésű ajtók működtető berendezései, vagy az ablaktörlő dőlésszöge ezt szükségessé teszi. |
| Vészkijárati ajtó | Magasság: 1 100 mm
  Szélesség: 550 mm | A szélesség 300 mm-re csökkenthető azokban az esetekben, ahol a benyúló kerékdobok ezt indokolják, feltéve hogy az ajtónyílás aljától mért legalább 400 milliméteres magasságban az ajtó szélessége 550 mm. A felső sarkoknál a szélesség lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb. |

1.1.1.

Nyílás

Méretek

Megjegyzések

Utasajtó

Nyílás magassága: 1 100 mm

Ez a méret a sarkoknál lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb.

Szélesség:

Egyszárnyú ajtó: 650 mm

Kétszárnyú ajtó: 1 200 mm

Ez a méret a sarkoknál lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb. A szélessége 100 mm-rel csökkenthető, ha a mérés a kapaszkodók magasságában történik, és 250 mm-rel, ha a benyúló kerékdobok, az automatikus vagy távműködtetésű ajtók működtető berendezései, vagy az ablaktörlő dőlésszöge ezt szükségessé teszi.

Vészkijárati ajtó

Magasság: 1 100 mm

Szélesség: 550 mm

A szélesség 300 mm-re csökkenthető azokban az esetekben, ahol a benyúló kerékdobok ezt indokolják, feltéve hogy az ajtónyílás aljától mért legalább 400 milliméteres magasságban az ajtó szélessége 550 mm. A felső sarkoknál a szélesség lekerekítéssel csökkenthető, a lekerekítési sugár azonban nem lehet 150 mm-nél nagyobb.

1.2.   Kijáratok elhelyezése

| 1.2.1. | Az utasajtó(ka)t a jármű járda felőli oldalán kell elhelyezni aszerint, hogy milyen irányú a közlekedés abban az országban, ahol a járművet üzembe helyezés céljából nyilvántartásba vették, vagy pedig a jármű hátulján. |
| --- | --- |

1.2.1.

Az utasajtó(ka)t a jármű járda felőli oldalán kell elhelyezni aszerint, hogy milyen irányú a közlekedés abban az országban, ahol a járművet üzembe helyezés céljából nyilvántartásba vették, vagy pedig a jármű hátulján.

| 1.2.2. | A kijáratokat úgy kell elhelyezni, hogy legalább egy kijárat legyen a jármű mindkét oldalán. |
| --- | --- |

1.2.2.

A kijáratokat úgy kell elhelyezni, hogy legalább egy kijárat legyen a jármű mindkét oldalán.

| 1.2.3. | Az utastér első és hátsó felében is legyen legalább egy kijárat. |
| --- | --- |

1.2.3.

Az utastér első és hátsó felében is legyen legalább egy kijárat.

| 1.2.4. | Legalább egy kijáratot el kell helyezni a jármű hátulján, vagy az elején, kivéve ha menekülőnyílást szereltek be. |
| --- | --- |

1.2.4.

Legalább egy kijáratot el kell helyezni a jármű hátulján, vagy az elején, kivéve ha menekülőnyílást szereltek be.

8. MELLÉKLET

A CSÖKKENT MOZGÁSKÉPESSÉGŰ UTASOK KÖZLEKEDÉSÉT MEGKÖNNYÍTŐ MŰSZAKI ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS

Ez a melléklet azokat a rendelkezéseket tartalmazza, amelyeket a csökkent mozgásképességű és kerekesszékes utasok közlekedésének megkönnyítésére tervezett járművekre kell alkalmazni.

2.   HATÁLY

Ezek a követelmények a csökkent mozgásképességű utasok akadálytalan közlekedését lehetővé tevő járművekre vonatkoznak.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Lépcsők

Legalább egy utasajtónál az első lépcső talajtól mért magassága nem haladhatja meg a 250 mm-t I. és A. járműosztály esetén, illetve a 320 mm-t II., III. és B. járműosztály esetén

Az I. és A. osztályú járműveknél, alternatív megoldásként, az első lépcső talajtól számított magassága két ajtónyílásban (egy bejárati és egy kijárati) nem haladhatja meg a 270 mm-t.

Süllyesztő-emelő rendszer és/vagy behúzható lépcső alkalmazható.

A fent említett ajtónál lévő lépcsőn kívüli, az átjáróban és a közlekedőfolyosón elhelyezett lépcsők talajtól mért magassága nem haladhatja meg a 200 mm-t I. és A. járműosztály esetén, illetve a 250 mm-t II., III. és B. járműosztály esetén.

A süllyesztett közlekedőfolyosóról az üléstérre vezető fellépő nem számít lépcsőnek.

3.2.   Csökkent mozgásképességű utasok számára fenntartott elsőbbségi ülések és területek

| 3.2.1. | Felszállásra és leszállásra alkalmas utasajtó(k) közelében minimális számú, előrefelé vagy hátrafelé néző ülést kell elhelyezni elsőbbségi ülésként a mozgáskorlátozott utasok számára. Az elsőbbségi ülések minimális száma az I. járműosztályban négy, a II. és III. járműosztályban kettő, az A. és B. járműosztályban pedig egy. Nem jelölhető ki elsőbbségi ülésnek olyan ülés, amelyet használaton kívül fel lehet hajtani. A 3. melléklet 7.7.8.5.2. bekezdése nem érvényes olyan járművekre, amelyek teljesítik ezt a követelményt. |
| --- | --- |

3.2.1.

Felszállásra és leszállásra alkalmas utasajtó(k) közelében minimális számú, előrefelé vagy hátrafelé néző ülést kell elhelyezni elsőbbségi ülésként a mozgáskorlátozott utasok számára. Az elsőbbségi ülések minimális száma az I. járműosztályban négy, a II. és III. járműosztályban kettő, az A. és B. járműosztályban pedig egy. Nem jelölhető ki elsőbbségi ülésnek olyan ülés, amelyet használaton kívül fel lehet hajtani. A 3. melléklet 7.7.8.5.2. bekezdése nem érvényes olyan járművekre, amelyek teljesítik ezt a követelményt.

| 3.2.2. | Legalább egy elsőbbségi ülés alatt, vagy közvetlenül mellette, helyet kell biztosítani egy vakvezető kutyának. |
| --- | --- |

3.2.2.

Legalább egy elsőbbségi ülés alatt, vagy közvetlenül mellette, helyet kell biztosítani egy vakvezető kutyának.

| 3.2.3. | Az ülésekre az ülőhely és a közlekedőfolyosó között karfákat kell elhelyezni, amelyeknek félrehajthatónak kell lenniük, hogy az üléseket akadálytalanul meg lehessen közelíteni.
  Az elsőbbségi ülések mellé korlátokat vagy kapaszkodókat kell felszerelni oly módon, hogy az utas könnyen megkapaszkodhasson bennük. |
| --- | --- |

3.2.3.

Az ülésekre az ülőhely és a közlekedőfolyosó között karfákat kell elhelyezni, amelyeknek félrehajthatónak kell lenniük, hogy az üléseket akadálytalanul meg lehessen közelíteni.

Az elsőbbségi ülések mellé korlátokat vagy kapaszkodókat kell felszerelni oly módon, hogy az utas könnyen megkapaszkodhasson bennük.

| 3.2.4. | Az elsőbbségi ülés párnájának szélessége, az ülőhely középvonalán áthaladó függőleges síkban mérve, mindkét oldalon legalább 220 mm, osztatlan ülés esetén pedig mindkét oldalon ülőhelyenként legalább 220 mm legyen. |
| --- | --- |

3.2.4.

Az elsőbbségi ülés párnájának szélessége, az ülőhely középvonalán áthaladó függőleges síkban mérve, mindkét oldalon legalább 220 mm, osztatlan ülés esetén pedig mindkét oldalon ülőhelyenként legalább 220 mm legyen.

| 3.2.5. | A terheletlen üléspárna padlóhoz viszonyított magasságának olyannak kell lennie, hogy a padlótól az üléspárna elejének felső felületét érintő vízszintes síkig mért távolság 400 és 500 mm közé essen. |
| --- | --- |

3.2.5.

A terheletlen üléspárna padlóhoz viszonyított magasságának olyannak kell lennie, hogy a padlótól az üléspárna elejének felső felületét érintő vízszintes síkig mért távolság 400 és 500 mm közé essen.

| 3.2.6. | Az elsőbbségi üléseknél a láb elhelyezésére szolgáló terület az üléspárna elülső szélén átmenő függőleges síkból kiindulva az üléstől előrefelé nyúljon ki. A láb elhelyezésére szolgáló terület lejtése egyik irányban sem lehet 8 százaléknál nagyobb. |
| --- | --- |

3.2.6.

Az elsőbbségi üléseknél a láb elhelyezésére szolgáló terület az üléspárna elülső szélén átmenő függőleges síkból kiindulva az üléstől előrefelé nyúljon ki. A láb elhelyezésére szolgáló terület lejtése egyik irányban sem lehet 8 százaléknál nagyobb.

| 3.2.7. | Minden elsőbbségi ülőhely felett legalább 1 300 mm magas szabad területnek kell lennie I. és A. járműosztály, illetve 900 mm magas szabad területnek a II. járműosztály esetében, a terheletlen üléspárna legmagasabb pontjából mérve. E szabad területnek át kell nyúlnia a teljes ülés és a hozzátartozó lábtartó függőleges vetületén. Egy másik ülés háttámlája vagy egyéb tárgy benyúlhat ebbe a területbe, feltéve hogy az üléspárna előtt legalább 230 mm széles függőleges terület marad. Ha az elsőbbségi ülés 1 200 mm-nél magasabb válaszfalra néz, ennek a függőleges területnek legalább 300 mm szélesnek kell lennie. |
| --- | --- |

3.2.7.

Minden elsőbbségi ülőhely felett legalább 1 300 mm magas szabad területnek kell lennie I. és A. járműosztály, illetve 900 mm magas szabad területnek a II. járműosztály esetében, a terheletlen üléspárna legmagasabb pontjából mérve. E szabad területnek át kell nyúlnia a teljes ülés és a hozzátartozó lábtartó függőleges vetületén. Egy másik ülés háttámlája vagy egyéb tárgy benyúlhat ebbe a területbe, feltéve hogy az üléspárna előtt legalább 230 mm széles függőleges terület marad. Ha az elsőbbségi ülés 1 200 mm-nél magasabb válaszfalra néz, ennek a függőleges területnek legalább 300 mm szélesnek kell lennie.

3.3.   Kommunikációs berendezések

| 3.3.1. | Minden elsőbbségi ülés és kerekesszékesek számára fenntartott terület mellett kommunikációs berendezéseket kell elhelyezni a padlótól számított 700–1 200 mm magasságban. |
| --- | --- |

3.3.1.

Minden elsőbbségi ülés és kerekesszékesek számára fenntartott terület mellett kommunikációs berendezéseket kell elhelyezni a padlótól számított 700–1 200 mm magasságban.

| 3.3.2. | Az alacsony padozatú területen elhelyezett kommunikációs berendezéseknek 800 és 1 500 mm közötti magasságban kell lenniük, ha ott nincsenek ülések. |
| --- | --- |

3.3.2.

Az alacsony padozatú területen elhelyezett kommunikációs berendezéseknek 800 és 1 500 mm közötti magasságban kell lenniük, ha ott nincsenek ülések.

| 3.3.3. | Minden belső kommunikációs berendezés kezelőelemét tenyérrel lehessen működtetni, ezeket feltűnő színűre kell festeni, és hangjelzést kell kibocsátaniuk. |
| --- | --- |

3.3.3.

Minden belső kommunikációs berendezés kezelőelemét tenyérrel lehessen működtetni, ezeket feltűnő színűre kell festeni, és hangjelzést kell kibocsátaniuk.

| 3.3.4. | Ha a jármű rámpával vagy felvonóval van ellátva, a jármű vezetőjével kapcsolatot teremtő kommunikációs berendezést a jármű külső felületére kell felszerelni, az ajtó mellé, a talajszinttől legfeljebb 1 300 mm magasságban. |
| --- | --- |

3.3.4.

Ha a jármű rámpával vagy felvonóval van ellátva, a jármű vezetőjével kapcsolatot teremtő kommunikációs berendezést a jármű külső felületére kell felszerelni, az ajtó mellé, a talajszinttől legfeljebb 1 300 mm magasságban.

3.4.   Piktogramok

| 3.4.1. | A kerekesszékesek számára fenntartott területtel és/vagy elsőbbségi ülésekkel ellátott járműveken, a 4. melléklet 23A. ábrájának megfelelően, kívülről látható piktogramokat kell elhelyezni a jármű elejére a járda felőli oldalon és a megfelelő utasajtó mellett. Megfelelő piktogramokat kell elhelyezni belül is, a kerekesszékesek számára fenntartott terület és az elsőbbségi ülés közvetlen közelében. |
| --- | --- |

3.4.1.

A kerekesszékesek számára fenntartott területtel és/vagy elsőbbségi ülésekkel ellátott járműveken, a 4. melléklet 23A. ábrájának megfelelően, kívülről látható piktogramokat kell elhelyezni a jármű elejére a járda felőli oldalon és a megfelelő utasajtó mellett. Megfelelő piktogramokat kell elhelyezni belül is, a kerekesszékesek számára fenntartott terület és az elsőbbségi ülés közvetlen közelében.

3.5.   A padló lejtése

Az elsőbbségi ülés vagy a kerekesszékesek számára fenntartott terület és legalább egy bejárati és egy kijárati ajtó (vagy egy kombinált bejárati és kijárati ajtó) közötti közlekedőfolyosó, átjáró vagy padló területének lejtése nem haladhatja meg a 8 százalékot. A lejtős területeket csúszásmentes felülettel kell ellátni.

3.6.   Kerekesszék elhelyezésére vonatkozó rendelkezések

| 3.6.1. | Az utastérben elhelyezendő minden kerekesszékes utas számára egy különleges, legalább 750 mm széles és 1 300 mm hosszú területet kell biztosítani. A különleges terület hosszanti síkjának párhuzamosnak kell lennie a jármű hosszanti síkjával, és a padlófelületének csúszásmentesnek kell lennie.
  Abban az esetben, ha a kerekesszék számára fenntartott terület előre néző kerekesszék elhelyezésére szolgál, az előtte levő ülések háttámlájának teteje benyúlhat ebbe a területbe, feltéve hogy elegendő szabad terület marad a 4. melléklet 22. ábrájának megfelelően. |
| --- | --- |

3.6.1.

Az utastérben elhelyezendő minden kerekesszékes utas számára egy különleges, legalább 750 mm széles és 1 300 mm hosszú területet kell biztosítani. A különleges terület hosszanti síkjának párhuzamosnak kell lennie a jármű hosszanti síkjával, és a padlófelületének csúszásmentesnek kell lennie.

Abban az esetben, ha a kerekesszék számára fenntartott terület előre néző kerekesszék elhelyezésére szolgál, az előtte levő ülések háttámlájának teteje benyúlhat ebbe a területbe, feltéve hogy elegendő szabad terület marad a 4. melléklet 22. ábrájának megfelelően.

| 3.6.2. | Legalább egy ajtót kell biztosítani, amelyen a kerekesszékesek közlekedhetnek. Az I. járműosztály esetében legalább egy utasajtót alkalmassá kell tenni a kerekesszékkel való közlekedésre. A kerekesszékesek kiszolgálására alkalmas ajtóra fel- és leszállást segítő eszközt kell felszerelni, amelynek meg kell felelnie a melléklet 3.11.2. bekezdésében rögzített (süllyesztő-emelő rendszerre vonatkozó) rendelkezéseknek; ezzel együtt teljesítenie kell a melléklet 3.11.3. (felvonóra érvényes) vagy a 3.11.4. (rámpára érvényes) bekezdésében leírt követelményeket is. |
| --- | --- |

3.6.2.

Legalább egy ajtót kell biztosítani, amelyen a kerekesszékesek közlekedhetnek. Az I. járműosztály esetében legalább egy utasajtót alkalmassá kell tenni a kerekesszékkel való közlekedésre. A kerekesszékesek kiszolgálására alkalmas ajtóra fel- és leszállást segítő eszközt kell felszerelni, amelynek meg kell felelnie a melléklet 3.11.2. bekezdésében rögzített (süllyesztő-emelő rendszerre vonatkozó) rendelkezéseknek; ezzel együtt teljesítenie kell a melléklet 3.11.3. (felvonóra érvényes) vagy a 3.11.4. (rámpára érvényes) bekezdésében leírt követelményeket is.

| 3.6.3. | Ha a kerekesszékkel átjárható ajtó nem utasajtó, a magasságának legalább 1 400 mm-nek kell lennie. A kerekesszékkel átjárható bármely ajtó szélessége legalább 900 mm legyen, amely 100 mm-rel csökkenthető, ha a mérést a kapaszkodók szintjénél végzik. |
| --- | --- |

3.6.3.

Ha a kerekesszékkel átjárható ajtó nem utasajtó, a magasságának legalább 1 400 mm-nek kell lennie. A kerekesszékkel átjárható bármely ajtó szélessége legalább 900 mm legyen, amely 100 mm-rel csökkenthető, ha a mérést a kapaszkodók szintjénél végzik.

| 3.6.4. | A járművön kívülről legalább egy kerekesszékkel átjárható ajtón keresztül el kell, hogy jusson a különleges területre/területekre egy referencia kerekesszék, amelynek méretei a 4. melléklet 21. ábráján láthatók. |
| --- | --- |

3.6.4.

A járművön kívülről legalább egy kerekesszékkel átjárható ajtón keresztül el kell, hogy jusson a különleges területre/területekre egy referencia kerekesszék, amelynek méretei a 4. melléklet 21. ábráján láthatók.

3.7.   Ülések a kerekesszékesek számára fenntartott területen

| 3.7.1. | Lehajtható ülések elhelyezhetők a kerekesszékesek számára fenntartott területen. Ezek az ülések azonban használaton kívül, felhajtott állapotban nem nyúlhatnak be a kerekesszékesek számára fenntartott területbe. |
| --- | --- |

3.7.1.

Lehajtható ülések elhelyezhetők a kerekesszékesek számára fenntartott területen. Ezek az ülések azonban használaton kívül, felhajtott állapotban nem nyúlhatnak be a kerekesszékesek számára fenntartott területbe.

| 3.7.2. | A jármű kerekesszékesek számára fenntartott területén elhelyezhetők leszerelhető ülések, feltéve hogy a vezető vagy a személyzet más tagja könnyen el tudja távolítani azokat. |
| --- | --- |

3.7.2.

A jármű kerekesszékesek számára fenntartott területén elhelyezhetők leszerelhető ülések, feltéve hogy a vezető vagy a személyzet más tagja könnyen el tudja távolítani azokat.

| 3.7.3. | Amennyiben bármely ülés lábtartó területe vagy a használatban lévő lehajtható ülés valamely része benyúlik a kerekesszékesek számára fenntartott területbe, ezekre az ülésekre, vagy a közvetlen közelükben, az alábbi szöveget tartalmazó jelzést kell felerősíteni:
  „Kérjük, adja át ezt a helyet a kerekesszéket használó utasnak.” |
| --- | --- |

3.7.3.

Amennyiben bármely ülés lábtartó területe vagy a használatban lévő lehajtható ülés valamely része benyúlik a kerekesszékesek számára fenntartott területbe, ezekre az ülésekre, vagy a közvetlen közelükben, az alábbi szöveget tartalmazó jelzést kell felerősíteni:

„Kérjük, adja át ezt a helyet a kerekesszéket használó utasnak.”

3.8.   A tolószék stabilitása

| 3.8.1. | Kerekesszék-rögzítő rendszer A 3.8.1.1–3.8.1.2.3. bekezdésben rögzített követelmények helyett a rögzítőrendszerek teljesíthetik a 3.8.2–3.8.2.11. bekezdésben szereplő előírásokat is. |
| --- | --- |

3.8.1.

Kerekesszék-rögzítő rendszer A 3.8.1.1–3.8.1.2.3. bekezdésben rögzített követelmények helyett a rögzítőrendszerek teljesíthetik a 3.8.2–3.8.2.11. bekezdésben szereplő előírásokat is.

| 3.8.1.1. | Olyan járműben, ahol az utasüléseket nem kötelező felszerelni semmilyen utasbiztonsági rendszerrel, a kerekesszékesek számára fenntartott területet el kell látni valamilyen rögzítőrendszerrel a kerekesszék stabilitásának biztosítása érdekében.
  Statikus vizsgálatot kell végezni az alábbi követelményeknek megfelelően:






  a) | a rögzítőrendszerre kerekesszékenként 250 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1.

Olyan járműben, ahol az utasüléseket nem kötelező felszerelni semmilyen utasbiztonsági rendszerrel, a kerekesszékesek számára fenntartott területet el kell látni valamilyen rögzítőrendszerrel a kerekesszék stabilitásának biztosítása érdekében.

Statikus vizsgálatot kell végezni az alábbi követelményeknek megfelelően:

a)

a rögzítőrendszerre kerekesszékenként 250 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni;

| b) | ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell alkalmazni, ha a rögzítőrendszer nem a jármű padlójához van erősítve. Ha a rögzítőrendszer a jármű padlójához van erősítve, az erőt a vízszintes síkhoz képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban kell kifejteni; |
| --- | --- |

b)

ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell alkalmazni, ha a rögzítőrendszer nem a jármű padlójához van erősítve. Ha a rögzítőrendszer a jármű padlójához van erősítve, az erőt a vízszintes síkhoz képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban kell kifejteni;

| c) | az erőkifejtést legalább 1,5 másodpercen keresztül fenn kell tartani; |
| --- | --- |

c)

az erőkifejtést legalább 1,5 másodpercen keresztül fenn kell tartani;

| d) | a rögzítőrendszernek el kell viselnie ezt a vizsgálatot. A tartós alakváltozást, beleértve a rögzítőrendszer részleges repedését vagy törését, nem tekintik kizáró oknak, ha az erőkifejtés időtartama elérte az előírt értéket. Ahol lehetséges, a kerekesszéket a járműről leválasztó reteszelő berendezésnek a húzóerő megszűnése után kézzel működtethetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

d)

a rögzítőrendszernek el kell viselnie ezt a vizsgálatot. A tartós alakváltozást, beleértve a rögzítőrendszer részleges repedését vagy törését, nem tekintik kizáró oknak, ha az erőkifejtés időtartama elérte az előírt értéket. Ahol lehetséges, a kerekesszéket a járműről leválasztó reteszelő berendezésnek a húzóerő megszűnése után kézzel működtethetőnek kell lennie.

| 3.8.1.2. | Amennyiben az utasüléseket kötelező ellátni utasbiztonsági rendszerrel, minden kerekesszékesek számára fenntartott helyet olyan rögzítőrendszerrel kell ellátni, amely képes megtartani a kerekesszéket és a benne ülő személyt.
  Ezt a rögzítőrendszert és rögzítőelemeit úgy kell megtervezni, hogy ellenálljanak az utasülések és az utasbiztonsági rendszerek számára előírt erőhatásoknak.
  Statikus vizsgálatot kell végezni az alábbi követelményeknek megfelelően:






  a) | a fent említett erőket külön-külön, előre- és hátrafelé is, alkalmazni kell a rögzítőrendszerre; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.

Amennyiben az utasüléseket kötelező ellátni utasbiztonsági rendszerrel, minden kerekesszékesek számára fenntartott helyet olyan rögzítőrendszerrel kell ellátni, amely képes megtartani a kerekesszéket és a benne ülő személyt.

Ezt a rögzítőrendszert és rögzítőelemeit úgy kell megtervezni, hogy ellenálljanak az utasülések és az utasbiztonsági rendszerek számára előírt erőhatásoknak.

Statikus vizsgálatot kell végezni az alábbi követelményeknek megfelelően:

a)

a fent említett erőket külön-külön, előre- és hátrafelé is, alkalmazni kell a rögzítőrendszerre;

| b) | az erőkifejtést legalább 0,2 másodpercen keresztül fenn kell tartani; |
| --- | --- |

b)

az erőkifejtést legalább 0,2 másodpercen keresztül fenn kell tartani;

| c) | a rögzítőrendszernek el kell viselnie ezt a vizsgálatot. A tartós alakváltozást, beleértve a rögzítőrendszer részleges repedését vagy törését, nem tekintik kizáró oknak, ha az erőkifejtés időtartama elérte az előírt értéket. Ahol lehetséges, a kerekesszéket a járműről leválasztó reteszelő berendezésnek a húzóerő megszűnése után kézzel működtethetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a rögzítőrendszernek el kell viselnie ezt a vizsgálatot. A tartós alakváltozást, beleértve a rögzítőrendszer részleges repedését vagy törését, nem tekintik kizáró oknak, ha az erőkifejtés időtartama elérte az előírt értéket. Ahol lehetséges, a kerekesszéket a járműről leválasztó reteszelő berendezésnek a húzóerő megszűnése után kézzel működtethetőnek kell lennie.

| 3.8.1.2.1. | Menetirányban, ha a kerekesszéket és a benne ülő személyt különálló rendszerek rögzítik |
| --- | --- |

3.8.1.2.1.

Menetirányban, ha a kerekesszéket és a benne ülő személyt különálló rendszerek rögzítik

| 3.8.1.2.1.1. | M2 kategória esetén:






  a) | kétpontos biztonsági öv esetén 1 110 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni. Ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell kifejteni a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre, ha a rögzítőrendszer nem a jármű padlójához van erősítve. Ha a rögzítőrendszer a jármű padlójához van erősítve, az erőt a vízszintes síkhoz képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban kell kifejteni; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1.

M2 kategória esetén:

a)

kétpontos biztonsági öv esetén 1 110 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni. Ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell kifejteni a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre, ha a rögzítőrendszer nem a jármű padlójához van erősítve. Ha a rögzítőrendszer a jármű padlójához van erősítve, az erőt a vízszintes síkhoz képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban kell kifejteni;

| b) | hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 675 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjában, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 675 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban; |
| --- | --- |

b)

hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 675 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjában, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 675 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban;

| c) | a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 715 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban; |
| --- | --- |

c)

a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 715 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban;

| d) | az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni. |
| --- | --- |

d)

az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni.

| 3.8.1.2.1.2. | M3 kategória esetén:






  a) | kétpontos biztonsági öv esetén 740 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni. Ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell kifejteni a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre, ha a rögzítőrendszer nem a jármű padlójához van erősítve. Ha a rögzítőrendszer a jármű padlójához van erősítve, az erőt a vízszintes síkhoz képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban kell kifejteni; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2.

M3 kategória esetén:

a)

kétpontos biztonsági öv esetén 740 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni. Ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell kifejteni a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre, ha a rögzítőrendszer nem a jármű padlójához van erősítve. Ha a rögzítőrendszer a jármű padlójához van erősítve, az erőt a vízszintes síkhoz képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban kell kifejteni;

| b) | hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 450 ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjában, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 450 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban; |
| --- | --- |

b)

hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 450 ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjában, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 450 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban;

| c) | a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 130 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban; |
| --- | --- |

c)

a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 130 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban;

| d) | az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni. |
| --- | --- |

d)

az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni.

| 3.8.1.2.2. | Menetirányban, amikor a kerekesszéket és a benne ülő személyt egy kombinált rögzítőrendszer tartja meg |
| --- | --- |

3.8.1.2.2.

Menetirányban, amikor a kerekesszéket és a benne ülő személyt egy kombinált rögzítőrendszer tartja meg

| 3.8.1.2.2.1. | M2 kategória esetén:






  a) | kétpontos biztonsági öv esetén a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre 1 110 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1.

M2 kategória esetén:

a)

kétpontos biztonsági öv esetén a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre 1 110 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban;

| b) | hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 675 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 675 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban; |
| --- | --- |

b)

hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 675 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 675 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban;

| c) | a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 715 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban; |
| --- | --- |

c)

a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 715 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban;

| d) | az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni. |
| --- | --- |

d)

az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni.

| 3.8.1.2.2.2. | M3 kategória esetén:






  a) | kétpontos biztonsági öv esetén a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre 740 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2.

M3 kategória esetén:

a)

kétpontos biztonsági öv esetén a kerekesszékes utast rögzítő rendszerre 740 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban;

| b) | hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 450 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 450 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban; |
| --- | --- |

b)

hárompontos biztonsági öv esetén az öv ölet tartó részénél 450 daN ± 20 daN erőt kell kifejteni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban, az öv felsőtestet rögzítő részénél pedig szintén 450 daN ± 20 daN erőt, a jármű vízszintes síkjában, menetirányban;

| c) | a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 130 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban; |
| --- | --- |

c)

a kerekesszéket rögzítő rendszerre 1 130 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, menetirányban;

| d) | az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni. |
| --- | --- |

d)

az erőhatásokat egyidejűleg kell alkalmazni.

| 3.8.1.2.3. | A jármű hátulja felé:






  a) | a kerekesszéket rögzítő rendszerre 810 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, a jármű hátulja irányában. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3.

A jármű hátulja felé:

a)

a kerekesszéket rögzítő rendszerre 810 daN ± 20 daN erőt kell alkalmazni a jármű vízszintes síkjához képest 45o ± 10o-os szögben, a jármű hátulja irányában.

| 3.8.2. | Alternatív kerekesszék-rögzítő rendszer: |
| --- | --- |

3.8.2.

Alternatív kerekesszék-rögzítő rendszer:

| 3.8.2.1. | A kerekesszékesek számára fenntartott helyet fel kell szerelni általánosan alkalmazható kerekesszék-rögzítő rendszerrel, amely lehetővé teszi kerekesszék szállítását úgy, hogy az utas arccal a jármű menetiránya felé ül. |
| --- | --- |

3.8.2.1.

A kerekesszékesek számára fenntartott helyet fel kell szerelni általánosan alkalmazható kerekesszék-rögzítő rendszerrel, amely lehetővé teszi kerekesszék szállítását úgy, hogy az utas arccal a jármű menetiránya felé ül.

| 3.8.2.2. | A kerekesszékesek számára fenntartott helyet fel kell szerelni a kerekesszékes utast rögzítő rendszerrel, amely legalább két rögzítési pontból és egy, az utast medencetájon rögzítő kétpontos biztonsági övből áll, amely szerkezetét és alkotóelemeit tekintve ugyanúgy használható, mint a 16. számú előírásnak megfelelő biztonsági övek. |
| --- | --- |

3.8.2.2.

A kerekesszékesek számára fenntartott helyet fel kell szerelni a kerekesszékes utast rögzítő rendszerrel, amely legalább két rögzítési pontból és egy, az utast medencetájon rögzítő kétpontos biztonsági övből áll, amely szerkezetét és alkotóelemeit tekintve ugyanúgy használható, mint a 16. számú előírásnak megfelelő biztonsági övek.

| 3.8.2.3. | Vészhelyzetben a kerekesszékesek számára fenntartott helyen felszerelt rögzítőrendszernek könnyen kioldhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

3.8.2.3.

Vészhelyzetben a kerekesszékesek számára fenntartott helyen felszerelt rögzítőrendszernek könnyen kioldhatónak kell lennie.

| 3.8.2.4. | A kerekesszék-rögzítő rendszernek |
| --- | --- |

3.8.2.4.

A kerekesszék-rögzítő rendszernek

| 3.8.2.4.1. | meg kell felelnie a 3.8.2.8. bekezdésben leírt dinamikus vizsgálat követelményeinek, és biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez a 3.8.2.6. bekezdésben szereplő statikus vizsgálati követelményeknek megfelelően; vagy |
| --- | --- |

3.8.2.4.1.

meg kell felelnie a 3.8.2.8. bekezdésben leírt dinamikus vizsgálat követelményeinek, és biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez a 3.8.2.6. bekezdésben szereplő statikus vizsgálati követelményeknek megfelelően; vagy

| 3.8.2.4.2. | biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez oly módon, hogy a rögzítőrendszer és a rögzítőelemek együttesen megfeleljenek a 3.8.2.8. bekezdés követelményeinek. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2.

biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez oly módon, hogy a rögzítőrendszer és a rögzítőelemek együttesen megfeleljenek a 3.8.2.8. bekezdés követelményeinek.

| 3.8.2.5. | A kerekesszékes utast rögzítő rendszernek |
| --- | --- |

3.8.2.5.

A kerekesszékes utast rögzítő rendszernek

| 3.8.2.5.1. | meg kell felelnie a 3.8.2.9. bekezdésben leírt dinamikus vizsgálat követelményeinek, és biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez a 3.8.2.6. bekezdésben szereplő statikus vizsgálat követelményeinek megfelelően; vagy |
| --- | --- |

3.8.2.5.1.

meg kell felelnie a 3.8.2.9. bekezdésben leírt dinamikus vizsgálat követelményeinek, és biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez a 3.8.2.6. bekezdésben szereplő statikus vizsgálat követelményeinek megfelelően; vagy

| 3.8.2.5.2. | biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez oly módon, hogy a rögzítőrendszer és a rögzítőelemek együttesen megfeleljenek a 3.8.2.9. bekezdésben leírt dinamikus vizsgálat követelményeinek, ha a 3.8.2.6.7. bekezdésben leírt módon felszerelt rögzítőelemekhez vannak kapcsolva. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2.

biztonságosan rögzíthetőnek kell lennie a járművön kialakított rögzítési helyekhez oly módon, hogy a rögzítőrendszer és a rögzítőelemek együttesen megfeleljenek a 3.8.2.9. bekezdésben leírt dinamikus vizsgálat követelményeinek, ha a 3.8.2.6.7. bekezdésben leírt módon felszerelt rögzítőelemekhez vannak kapcsolva.

| 3.8.2.6. | A rögzítési pontokon statikus vizsgálatot kell végezni a kerekesszék-rögzítő rendszerrel és a kerekesszékes utast rögzítő rendszerrel is, a következő előírásoknak megfelelően: |
| --- | --- |

3.8.2.6.

A rögzítési pontokon statikus vizsgálatot kell végezni a kerekesszék-rögzítő rendszerrel és a kerekesszékes utast rögzítő rendszerrel is, a következő előírásoknak megfelelően:

| 3.8.2.6.1. | a 3.8.2.7. bekezdésben meghatározott erőket kell alkalmazni egy olyan berendezés segítségével, amely reprodukálja a kerekesszék-rögzítő rendszer geometriáját; |
| --- | --- |

3.8.2.6.1.

a 3.8.2.7. bekezdésben meghatározott erőket kell alkalmazni egy olyan berendezés segítségével, amely reprodukálja a kerekesszék-rögzítő rendszer geometriáját;

| 3.8.2.6.2. | a 3.8.2.7.3. bekezdésben meghatározott erőket kell alkalmazni egy olyan berendezés segítségével, amely reprodukálja a kerekesszékes utast rögzítő rendszer geometriáját, valamint egy vontató berendezés segítségével, a 14. számú előírás 6.3.4. bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

3.8.2.6.2.

a 3.8.2.7.3. bekezdésben meghatározott erőket kell alkalmazni egy olyan berendezés segítségével, amely reprodukálja a kerekesszékes utast rögzítő rendszer geometriáját, valamint egy vontató berendezés segítségével, a 14. számú előírás 6.3.4. bekezdésében meghatározottak szerint;

| 3.8.2.6.3. | a 3.8.2.6.1. és a 3.8.2.6.2. bekezdésben meghatározott erőket egyidejűleg kell alkalmazni menetirányban, a vízszintes sík felett 10o ± 5o-os szögben; |
| --- | --- |

3.8.2.6.3.

a 3.8.2.6.1. és a 3.8.2.6.2. bekezdésben meghatározott erőket egyidejűleg kell alkalmazni menetirányban, a vízszintes sík felett 10o ± 5o-os szögben;

| 3.8.2.6.4. | a 3.8.2.6.1. bekezdésben meghatározott erőket kell alkalmazni hátrafelé, a vízszintes sík felett 10o ± 5o-os szögben; |
| --- | --- |

3.8.2.6.4.

a 3.8.2.6.1. bekezdésben meghatározott erőket kell alkalmazni hátrafelé, a vízszintes sík felett 10o ± 5o-os szögben;

| 3.8.2.6.5. | a fent említett erőket a lehető leggyorsabban kell kifejteni a kerekesszékesek számára fenntartott terület függőleges középtengelyét keresztezve; és |
| --- | --- |

3.8.2.6.5.

a fent említett erőket a lehető leggyorsabban kell kifejteni a kerekesszékesek számára fenntartott terület függőleges középtengelyét keresztezve; és

| 3.8.2.6.6. | az erőkifejtést legalább 0,2 másodpercen keresztül fenn kell tartani. |
| --- | --- |

3.8.2.6.6.

az erőkifejtést legalább 0,2 másodpercen keresztül fenn kell tartani.

| 3.8.2.6.7. | A vizsgálatot a járműszerkezet reprezentatív szakaszán kell végrehajtani, minden olyan, a járművön rendelkezésre álló tartozékot is felszerelve, amely növelheti a szerkezet erejét vagy szilárdságát. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7.

A vizsgálatot a járműszerkezet reprezentatív szakaszán kell végrehajtani, minden olyan, a járművön rendelkezésre álló tartozékot is felszerelve, amely növelheti a szerkezet erejét vagy szilárdságát.

| 3.8.2.7. | A 3.8.2.6. bekezdésben meghatározott erők a következők: |
| --- | --- |

3.8.2.7.

A 3.8.2.6. bekezdésben meghatározott erők a következők:

| 3.8.2.7.1. | M2 kategóriájú járműbe szerelt kerekesszék-rögzítő rendszer számára biztosított rögzítőelemek esetén: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.

M2 kategóriájú járműbe szerelt kerekesszék-rögzítő rendszer számára biztosított rögzítőelemek esetén:

| 3.8.2.7.1.1. | 1 110 daN erő a jármű hosszanti síkjában, menetirányban, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban; valamint |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1.

1 110 daN erő a jármű hosszanti síkjában, menetirányban, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban; valamint

| 3.8.2.7.1.2. | 550 daN erő a jármű hosszanti síkjában, a jármű hátulja irányában, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban; |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2.

550 daN erő a jármű hosszanti síkjában, a jármű hátulja irányában, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban;

| 3.8.2.7.2. | M3 kategóriájú járműbe szerelt kerekesszék-rögzítő rendszer számára biztosított rögzítőelemek esetén: |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.

M3 kategóriájú járműbe szerelt kerekesszék-rögzítő rendszer számára biztosított rögzítőelemek esetén:

| 3.8.2.7.2.1. | 740 daN erő a jármű hosszanti síkjában, menetirányban, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban; valamint |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1.

740 daN erő a jármű hosszanti síkjában, menetirányban, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban; valamint

| 3.8.2.7.2.2. | 370 daN erő a jármű hosszanti síkjában, a jármű hátulja irányában, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban; |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2.

370 daN erő a jármű hosszanti síkjában, a jármű hátulja irányában, a kerekesszékesek számára fenntartott terület padlójától függőlegesen mért legalább 200 mm és legfeljebb 300 mm magasságban;

| 3.8.2.7.3. | a kerekesszékes utast rögzítő rendszer számára biztosított rögzítőelemek esetén az alkalmazott erők mértékének meg kell felelnie a 14. előírás 6.4. bekezdésében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3.

a kerekesszékes utast rögzítő rendszer számára biztosított rögzítőelemek esetén az alkalmazott erők mértékének meg kell felelnie a 14. előírás 6.4. bekezdésében foglalt követelményeknek.

| 3.8.2.8. | A kerekesszék-rögzítő rendszert dinamikus vizsgálatnak kell alávetni az alábbi követelményeknek megfelelően: |
| --- | --- |

3.8.2.8.

A kerekesszék-rögzítő rendszert dinamikus vizsgálatnak kell alávetni az alábbi követelményeknek megfelelően:

| 3.8.2.8.1. | egy 85 kg tömegű reprezentatív próba-kerekesszéket kell 48–50 km/h sebességről indulva álló helyzetig lassítani az alábbi lassulás-idő összefüggésnek megfelelően: |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.

egy 85 kg tömegű reprezentatív próba-kerekesszéket kell 48–50 km/h sebességről indulva álló helyzetig lassítani az alábbi lassulás-idő összefüggésnek megfelelően:

| 3.8.2.8.1.1. | menetirányban több mint 20 g, legalább 0,015 másodperces kumulatív időtartamig; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1.

menetirányban több mint 20 g, legalább 0,015 másodperces kumulatív időtartamig;

| 3.8.2.8.1.2. | menetirányban több mint 15 g, legalább 0,04 másodperces kumulatív időtartamig; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2.

menetirányban több mint 15 g, legalább 0,04 másodperces kumulatív időtartamig;

| 3.8.2.8.1.3. | 0,075 másodpercet meghaladó időtartamig; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3.

0,075 másodpercet meghaladó időtartamig;

| 3.8.2.8.1.4. | legfeljebb 28 g, 0,08 másodpercet meg nem haladó időtartamig; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4.

legfeljebb 28 g, 0,08 másodpercet meg nem haladó időtartamig;

| 3.8.2.8.1.5. | 0,12 másodpercet meg nem haladó időtartamig; és |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5.

0,12 másodpercet meg nem haladó időtartamig; és

| 3.8.2.8.2. | egy 85 kg tömegű reprezentatív próba-kerekesszéket kell 48–50 km/h sebességről indulva álló helyzetig lassítani az alábbi lassulás-idő összefüggésnek megfelelően: |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.

egy 85 kg tömegű reprezentatív próba-kerekesszéket kell 48–50 km/h sebességről indulva álló helyzetig lassítani az alábbi lassulás-idő összefüggésnek megfelelően:

| 3.8.2.8.2.1. | hátrafelé több mint 5 g, legalább 0,015 másodperces kumulatív időtartamig; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1.

hátrafelé több mint 5 g, legalább 0,015 másodperces kumulatív időtartamig;

| 3.8.2.8.2.2. | hátrafelé legfeljebb 8 g, 0,02 másodpercet meg nem haladó időtartamig; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2.

hátrafelé legfeljebb 8 g, 0,02 másodpercet meg nem haladó időtartamig;

| 3.8.2.8.3. | a 3.8.2.8.2. pontban említett vizsgálat nem alkalmazandó, ha ugyanazokat a rögzítő eszközöket használják a menetirány szerinti és azzal ellentétes irányban, vagy ha ezzel egyenértékű vizsgálatot végeztek el; |
| --- | --- |

3.8.2.8.3.

a 3.8.2.8.2. pontban említett vizsgálat nem alkalmazandó, ha ugyanazokat a rögzítő eszközöket használják a menetirány szerinti és azzal ellentétes irányban, vagy ha ezzel egyenértékű vizsgálatot végeztek el;

| 3.8.2.8.4. | a fenti vizsgálathoz a kerekesszék-rögzítő rendszert az alábbiak valamelyikéhez kell kapcsolni: |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.

a fenti vizsgálathoz a kerekesszék-rögzítő rendszert az alábbiak valamelyikéhez kell kapcsolni:

| 3.8.2.8.4.1. | a vizsgálóberendezéshez erősített rögzítőelemek, amelyek a rögzítések geometriáját jelenítik meg abban a járműben, amelyhez a rögzítőrendszert szánták, vagy |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1.

a vizsgálóberendezéshez erősített rögzítőelemek, amelyek a rögzítések geometriáját jelenítik meg abban a járműben, amelyhez a rögzítőrendszert szánták, vagy

| 3.8.2.8.4.2. | rögzítőelemek, amelyek a jármű azon reprezentatív szakaszának részét képezik, amelybe a rögzítőrendszert szánták, a 3.8.2.6.7. bekezdésnek megfelelően beszerelve. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2.

rögzítőelemek, amelyek a jármű azon reprezentatív szakaszának részét képezik, amelybe a rögzítőrendszert szánták, a 3.8.2.6.7. bekezdésnek megfelelően beszerelve.

| 3.8.2.9. | A kerekesszékes utast rögzítő rendszernek teljesítenie kell a 16. számú előírás 7.7.4. bekezdésében előírt követelményeket vagy a 3.8.2.8.1. bekezdésben leírt lassulás-időimpulzus vizsgálattal egyenértékű próba feltételeit. A 16. számú előírás alapján jóváhagyott, és ilyen jelöléssel ellátott biztonsági övet megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

3.8.2.9.

A kerekesszékes utast rögzítő rendszernek teljesítenie kell a 16. számú előírás 7.7.4. bekezdésében előírt követelményeket vagy a 3.8.2.8.1. bekezdésben leírt lassulás-időimpulzus vizsgálattal egyenértékű próba feltételeit. A 16. számú előírás alapján jóváhagyott, és ilyen jelöléssel ellátott biztonsági övet megfelelőnek kell tekinteni.

| 3.8.2.10. | A 3.8.2.6., 3.8.2.8. vagy a 3.8.2.9. bekezdés alapján elvégzett vizsgálat csak akkor tekinthető sikeresnek, ha az alábbi követelmények teljesülnek: |
| --- | --- |

3.8.2.10.

A 3.8.2.6., 3.8.2.8. vagy a 3.8.2.9. bekezdés alapján elvégzett vizsgálat csak akkor tekinthető sikeresnek, ha az alábbi követelmények teljesülnek:

| 3.8.2.10.1. | a vizsgálat során a rendszer egyetlen alkatrésze sem hibásodott meg vagy vált le a rögzítésről vagy a járműről; |
| --- | --- |

3.8.2.10.1.

a vizsgálat során a rendszer egyetlen alkatrésze sem hibásodott meg vagy vált le a rögzítésről vagy a járműről;

| 3.8.2.10.2. | a kerekesszéket és a benne ülő személyt kioldó szerkezetnek a vizsgálat befejezése után is képesnek kell lennie a kioldásra; |
| --- | --- |

3.8.2.10.2.

a kerekesszéket és a benne ülő személyt kioldó szerkezetnek a vizsgálat befejezése után is képesnek kell lennie a kioldásra;

| 3.8.2.10.3. | a 3.8.2.8. bekezdésben szereplő vizsgálat során a kerekesszék a jármű hosszanti síkjában nem mozdul el 200 milliméternél nagyobb mértékben; |
| --- | --- |

3.8.2.10.3.

a 3.8.2.8. bekezdésben szereplő vizsgálat során a kerekesszék a jármű hosszanti síkjában nem mozdul el 200 milliméternél nagyobb mértékben;

| 3.8.2.10.4. | a vizsgálat végére a rendszer egyetlen része sem deformálódhat olyan mértékben, hogy személyi sérülést okozó éles szélek vagy egyéb kiemelkedések keletkezzenek rajta. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4.

a vizsgálat végére a rendszer egyetlen része sem deformálódhat olyan mértékben, hogy személyi sérülést okozó éles szélek vagy egyéb kiemelkedések keletkezzenek rajta.

| 3.8.2.11. | A kezelési útmutatót a közvetlen közelében, jól látható módon kell elhelyezni. |
| --- | --- |

3.8.2.11.

A kezelési útmutatót a közvetlen közelében, jól látható módon kell elhelyezni.

| 3.8.3. | A 3.8.1.1. bekezdés rendelkezéseinek alternatívájaként a rögzítés nélkül utazó kerekesszékes utas számára a kerekesszékesek számára fenntartott helyet úgy kell kialakítani, hogy a kerekesszék hátrafelé nézzen, és egy háttámlának vagy támasztóelemnek támaszkodjon, a következő rendelkezéseknek megfelelően:






  a) | a kerekesszékesek számára fenntartott hely egyik hosszanti oldala a jármű oldala vagy fala mentén helyezkedjen el; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

A 3.8.1.1. bekezdés rendelkezéseinek alternatívájaként a rögzítés nélkül utazó kerekesszékes utas számára a kerekesszékesek számára fenntartott helyet úgy kell kialakítani, hogy a kerekesszék hátrafelé nézzen, és egy háttámlának vagy támasztóelemnek támaszkodjon, a következő rendelkezéseknek megfelelően:

a)

a kerekesszékesek számára fenntartott hely egyik hosszanti oldala a jármű oldala vagy fala mentén helyezkedjen el;

| b) | a kerekesszékesek számára fenntartott hely elülső végén lennie kell egy, a jármű hossztengelyére merőleges támasztóelemnek vagy háttámlának; |
| --- | --- |

b)

a kerekesszékesek számára fenntartott hely elülső végén lennie kell egy, a jármű hossztengelyére merőleges támasztóelemnek vagy háttámlának;

| c) | a támasztóelemet vagy háttámlát úgy kell kialakítani, hogy a kerekesszék kerekei, illetve hátulja erre támaszkodhasson, hogy a kerekesszék ne bukhasson át; |
| --- | --- |

c)

a támasztóelemet vagy háttámlát úgy kell kialakítani, hogy a kerekesszék kerekei, illetve hátulja erre támaszkodhasson, hogy a kerekesszék ne bukhasson át;

| d) | a kerekesszék előtti üléssor támasztóelemének vagy háttámlájának ellen kell állnia 250 daN ± 20 daN nagyságú erőnek, kerekesszékenként. Ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell kifejteni a támasztóelem vagy háttámla közepére. Az erőkifejtést legalább 1,5 másodpercen keresztül fenn kell tartani; |
| --- | --- |

d)

a kerekesszék előtti üléssor támasztóelemének vagy háttámlájának ellen kell állnia 250 daN ± 20 daN nagyságú erőnek, kerekesszékenként. Ezt az erőt a jármű vízszintes síkjában, menetirányban kell kifejteni a támasztóelem vagy háttámla közepére. Az erőkifejtést legalább 1,5 másodpercen keresztül fenn kell tartani;

| e) | a jármű oldalára vagy falára korlátot vagy kapaszkodót kell felszerelni oly módon, hogy a kerekesszékes utas könnyedén megfoghassa azt; |
| --- | --- |

e)

a jármű oldalára vagy falára korlátot vagy kapaszkodót kell felszerelni oly módon, hogy a kerekesszékes utas könnyedén megfoghassa azt;

| f) | a kerekesszékesek számára fenntartott hely ellenkező oldalára behúzható korlátot vagy hasonló eszközt kell felszerelni, amely korlátozza a kerekesszék oldalirányú elmozdulását, és lehetővé teszi a kerekesszékes utas számára a kapaszkodást; |
| --- | --- |

f)

a kerekesszékesek számára fenntartott hely ellenkező oldalára behúzható korlátot vagy hasonló eszközt kell felszerelni, amely korlátozza a kerekesszék oldalirányú elmozdulását, és lehetővé teszi a kerekesszékes utas számára a kapaszkodást;

| g) | a különleges terület padlójának csúszásmentesnek kell lennie; |
| --- | --- |

g)

a különleges terület padlójának csúszásmentesnek kell lennie;

| h) | a kerekesszékesek számára fenntartott terület mellett jelzést kell elhelyezni a következő felirattal:
  „Kerekesszék számára fenntartott terület. A kerekesszéket a menetiránynak háttal kell elhelyezni a támasztóelemnek vagy az ülés háttámlájának támasztva és befékezve.” |
| --- | --- |

h)

a kerekesszékesek számára fenntartott terület mellett jelzést kell elhelyezni a következő felirattal:

„Kerekesszék számára fenntartott terület. A kerekesszéket a menetiránynak háttal kell elhelyezni a támasztóelemnek vagy az ülés háttámlájának támasztva és befékezve.”

3.9.   Az ajtók működtető berendezései

| 3.9.1. | A 3.6. bekezdésben leírt ajtónyitó berendezés, amely akár a járművön kívül, akár belül az ajtó mellett van elhelyezve, a talaj, illetve a padló szintje felett legfeljebb 1 300 mm magasságban lehet |
| --- | --- |

3.9.1.

A 3.6. bekezdésben leírt ajtónyitó berendezés, amely akár a járművön kívül, akár belül az ajtó mellett van elhelyezve, a talaj, illetve a padló szintje felett legfeljebb 1 300 mm magasságban lehet

3.10.   Világítás

| 3.10.1. | A jármű belsejét, illetve közvetlen külső környezetét megfelelően meg kell világítani, hogy a csökkent mozgásképességű személyek biztonságosan fel- és leszállhassanak. Bármilyen, a járművezető látását zavaró világítás csak a jármű nyugalmi helyzetében működtethető. |
| --- | --- |

3.10.1.

A jármű belsejét, illetve közvetlen külső környezetét megfelelően meg kell világítani, hogy a csökkent mozgásképességű személyek biztonságosan fel- és leszállhassanak. Bármilyen, a járművezető látását zavaró világítás csak a jármű nyugalmi helyzetében működtethető.

3.11.   A fel- és leszállást segítő eszközökre vonatkozó rendelkezések

3.11.1.   Általános követelmények:

| 3.11.1.1. | A fel- és leszállást segítő eszközök működtető berendezésein egyértelműen jelölni kell a funkciójukat. A fel- és leszállást segítő eszköz lenyitott vagy leeresztett pozícióját egy visszajelző lámpának kell jeleznie a vezető számára. |
| --- | --- |

3.11.1.1.

A fel- és leszállást segítő eszközök működtető berendezésein egyértelműen jelölni kell a funkciójukat. A fel- és leszállást segítő eszköz lenyitott vagy leeresztett pozícióját egy visszajelző lámpának kell jeleznie a vezető számára.

| 3.11.1.2. | Bármelyik biztonsági eszköz meghibásodása esetén a felvonóknak, rámpáknak és süllyesztő-emelő rendszereknek működésképtelennek kell lennie, kivéve ha azok kézi erővel biztonságosan működtethetők. A vészhelyzeti működtető mechanizmus típusát és elhelyezkedését egyértelműen jelölni kell. Áramkimaradás esetén a felvonóknak és rámpáknak kézzel is működtethetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

3.11.1.2.

Bármelyik biztonsági eszköz meghibásodása esetén a felvonóknak, rámpáknak és süllyesztő-emelő rendszereknek működésképtelennek kell lennie, kivéve ha azok kézi erővel biztonságosan működtethetők. A vészhelyzeti működtető mechanizmus típusát és elhelyezkedését egyértelműen jelölni kell. Áramkimaradás esetén a felvonóknak és rámpáknak kézzel is működtethetőnek kell lenniük.

| 3.11.1.3. | Az utasajtók és vészkijáratok közül egynek a megközelítését akadályozhatja a fel- és leszállást segítő eszköz, ha a következő két feltétel a járművön belül és kívül egyaránt teljesül. |
| --- | --- |

3.11.1.3.

Az utasajtók és vészkijáratok közül egynek a megközelítését akadályozhatja a fel- és leszállást segítő eszköz, ha a következő két feltétel a járművön belül és kívül egyaránt teljesül.

| 3.11.1.3.1. | A fel- és leszállást segítő eszköz nem akadályozhatja az ajtónyitó kilincs vagy egyéb eszköz mozgását. |
| --- | --- |

3.11.1.3.1.

A fel- és leszállást segítő eszköz nem akadályozhatja az ajtónyitó kilincs vagy egyéb eszköz mozgását.

| 3.11.1.3.2. | A fel- és leszállást segítő eszköznek könnyen elmozdíthatónak kell lennie, hogy vészhelyzet esetén az ajtónyílás szabadon átjárható legyen. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2.

A fel- és leszállást segítő eszköznek könnyen elmozdíthatónak kell lennie, hogy vészhelyzet esetén az ajtónyílás szabadon átjárható legyen.

3.11.2.   Süllyesztő-emelő rendszer

| 3.11.2.1. | A süllyesztő-emelő rendszer működését egy kapcsolóval kell vezérelni. |
| --- | --- |

3.11.2.1.

A süllyesztő-emelő rendszer működését egy kapcsolóval kell vezérelni.

| 3.11.2.2. | A karosszéria egészének vagy bármely részének az útfelülethez viszonyított felemelését vagy leengedését működtető kapcsolót egyértelműen meg kell jelölni, és a gépjárművezető közvetlen ellenőrzése alá kell rendelni. |
| --- | --- |

3.11.2.2.

A karosszéria egészének vagy bármely részének az útfelülethez viszonyított felemelését vagy leengedését működtető kapcsolót egyértelműen meg kell jelölni, és a gépjárművezető közvetlen ellenőrzése alá kell rendelni.

| 3.11.2.3. | A felemelés és leengedés folyamatának megállíthatónak és azonnal visszafordíthatónak kell lennie egyrészt a vezetőfülkében ülő vezető által elérhető kapcsolóval, másrészt a süllyesztő-emelő rendszert működtető bármely működtető berendezés közelében elhelyezett kapcsolóval. |
| --- | --- |

3.11.2.3.

A felemelés és leengedés folyamatának megállíthatónak és azonnal visszafordíthatónak kell lennie egyrészt a vezetőfülkében ülő vezető által elérhető kapcsolóval, másrészt a süllyesztő-emelő rendszert működtető bármely működtető berendezés közelében elhelyezett kapcsolóval.

| 3.11.2.4. | A járműre szerelt süllyesztő-emelő rendszernek:
  meg kell akadályoznia, hogy a jármű 5 km/h-nál nagyobb sebességgel mozogjon, ha a süllyesztő-emelő rendszer alacsonyabban van a normál utazási magasságnál, vagy
  meg kell akadályoznia jármű felemelését vagy leengedését, amikor az utasajtó működése bármilyen okból akadályoztatva van. |
| --- | --- |

3.11.2.4.

A járműre szerelt süllyesztő-emelő rendszernek:

meg kell akadályoznia, hogy a jármű 5 km/h-nál nagyobb sebességgel mozogjon, ha a süllyesztő-emelő rendszer alacsonyabban van a normál utazási magasságnál, vagy

meg kell akadályoznia jármű felemelését vagy leengedését, amikor az utasajtó működése bármilyen okból akadályoztatva van.

3.11.3.   Felvonó

3.11.3.1.   Általános rendelkezések

| 3.11.3.1.1. | A felvonó csak akkor működhet, ha a jármű egy helyben áll. A padozat felemelésekor, és mielőtt a leengedés elkezdődne, egy automatikusan működésbe lépő berendezésnek meg kell akadályoznia, hogy a kerekesszék leguruljon. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1.

A felvonó csak akkor működhet, ha a jármű egy helyben áll. A padozat felemelésekor, és mielőtt a leengedés elkezdődne, egy automatikusan működésbe lépő berendezésnek meg kell akadályoznia, hogy a kerekesszék leguruljon.

| 3.11.3.1.2. | A felvonó padozata nem lehet 800 mm-nél keskenyebb, illetve 1 200 mm-nél hosszabb, és legalább 300 kg terheléssel biztonságosan működnie kell. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2.

A felvonó padozata nem lehet 800 mm-nél keskenyebb, illetve 1 200 mm-nél hosszabb, és legalább 300 kg terheléssel biztonságosan működnie kell.

3.11.3.2.   Távműködtetésű felvonókra vonatkozó kiegészítő műszaki követelmények

| 3.11.3.2.1. | A működtető berendezést úgy kell megtervezni, hogy kioldás után automatikusan visszatérjen kikapcsolt (OFF) helyzetbe. Ekkor a felvonónak azonnal meg kell állnia, és bármelyik irányba el kell tudni indulnia. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1.

A működtető berendezést úgy kell megtervezni, hogy kioldás után automatikusan visszatérjen kikapcsolt (OFF) helyzetbe. Ekkor a felvonónak azonnal meg kell állnia, és bármelyik irányba el kell tudni indulnia.

| 3.11.3.2.2. | Biztonsági berendezéssel (pl. visszafordító mechanizmus) védeni kell a felvonó kezelője számára nem látható területeket, ahol a felvonó beszoríthat vagy megrongálhat tárgyakat. |
| --- | --- |

3.11.3.2.2.

Biztonsági berendezéssel (pl. visszafordító mechanizmus) védeni kell a felvonó kezelője számára nem látható területeket, ahol a felvonó beszoríthat vagy megrongálhat tárgyakat.

| 3.11.3.2.3. | Ha a biztonsági berendezések valamelyike működésbe lép, a felvonó mozgásának azonnal le kell állnia, és el kell kezdődnie az ellenkező irányú mozgásnak. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3.

Ha a biztonsági berendezések valamelyike működésbe lép, a felvonó mozgásának azonnal le kell állnia, és el kell kezdődnie az ellenkező irányú mozgásnak.

3.11.3.3.   Távműködtetésű felvonók kezelése

| 3.11.3.3.1. | Ha a felvonó olyan utasajtó mellett helyezkedik el, amely a vezető közvetlen látóterében van, a vezető a vezetőülésben ülve is működtetheti a felvonót. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1.

Ha a felvonó olyan utasajtó mellett helyezkedik el, amely a vezető közvetlen látóterében van, a vezető a vezetőülésben ülve is működtetheti a felvonót.

| 3.11.3.3.2. | Minden más esetben a működtető berendezéseknek a felvonó közvetlen közelében kell lenniük. Ezeket a berendezéseket csak a vezetőülésben ülő vezető kapcsolhassa be, illetve ki. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2.

Minden más esetben a működtető berendezéseknek a felvonó közvetlen közelében kell lenniük. Ezeket a berendezéseket csak a vezetőülésben ülő vezető kapcsolhassa be, illetve ki.

3.11.3.4.   Kézi működtetésű felvonó

| 3.11.3.4.1. | A felvonót úgy kell megtervezni, hogy a közvetlen közelében elhelyezett működtető berendezésekkel lehessen üzemeltetni. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1.

A felvonót úgy kell megtervezni, hogy a közvetlen közelében elhelyezett működtető berendezésekkel lehessen üzemeltetni.

| 3.11.3.4.2. | A felvonót úgy kell megtervezni, hogy a működtetéséhez ne legyen szükség rendkívüli erőkifejtésre. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2.

A felvonót úgy kell megtervezni, hogy a működtetéséhez ne legyen szükség rendkívüli erőkifejtésre.

3.11.4.   Rámpa

3.11.4.1.   Általános rendelkezések

| 3.11.4.1.1. | A rámpa csak akkor működhet, ha a jármű egy helyben áll. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1.

A rámpa csak akkor működhet, ha a jármű egy helyben áll.

| 3.11.4.1.2. | A külső éleket legalább 2,5 mm-es sugárral, a külső sarkokat pedig legalább 5 mm-es sugárral le kell kerekíteni. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2.

A külső éleket legalább 2,5 mm-es sugárral, a külső sarkokat pedig legalább 5 mm-es sugárral le kell kerekíteni.

| 3.11.4.1.3. | A rámpának legalább 800 mm szélesnek kell lennie. Egy 150 mm magas járdaszegélyre lenyitott vagy lehajtott állapotban a rámpa lejtése nem haladhatja meg a 12 százalékot. A vizsgálat végrehajtásához süllyesztő-emelő rendszer is használható. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3.

A rámpának legalább 800 mm szélesnek kell lennie. Egy 150 mm magas járdaszegélyre lenyitott vagy lehajtott állapotban a rámpa lejtése nem haladhatja meg a 12 százalékot. A vizsgálat végrehajtásához süllyesztő-emelő rendszer is használható.

| 3.11.4.1.4. | Azokat a rámpákat, amelyek használatra kész állapotban 1 200 mm-nél hosszabbak, fel kell szerelni olyan berendezéssel, amely megakadályozza, hogy a kerekesszék oldalt leguruljon. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4.

Azokat a rámpákat, amelyek használatra kész állapotban 1 200 mm-nél hosszabbak, fel kell szerelni olyan berendezéssel, amely megakadályozza, hogy a kerekesszék oldalt leguruljon.

| 3.11.4.1.5. | Minden rámpának legalább 300 kg terheléssel biztonságosan működnie kell. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5.

Minden rámpának legalább 300 kg terheléssel biztonságosan működnie kell.

3.11.4.2.   Üzemmódok

| 3.11.4.2.1. | A rámpa kinyújtása és behúzása kézzel vagy távműködtetéssel történhet. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1.

A rámpa kinyújtása és behúzása kézzel vagy távműködtetéssel történhet.

3.11.4.3.   Távműködtetésű rámpákra vonatkozó kiegészítő műszaki követelmények

| 3.11.4.3.1. | A rámpa kinyújtását és behúzását villogó sárga fénynek és hangjelzésnek kell jeleznie; a rámpák külső peremeit jól látható vörös és fehér fényvisszaverő veszélyjelzőkkel kell ellátni. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1.

A rámpa kinyújtását és behúzását villogó sárga fénynek és hangjelzésnek kell jeleznie; a rámpák külső peremeit jól látható vörös és fehér fényvisszaverő veszélyjelzőkkel kell ellátni.

| 3.11.4.3.2. | A rámpa vízszintes irányba történő kinyújtását biztonsági berendezéssel kell védeni. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2.

A rámpa vízszintes irányba történő kinyújtását biztonsági berendezéssel kell védeni.

| 3.11.4.3.3. | Ha a biztonsági berendezések valamelyike működésbe lép, a rámpa mozgásának azonnal le kell állnia. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3.

Ha a biztonsági berendezések valamelyike működésbe lép, a rámpa mozgásának azonnal le kell állnia.

| 3.11.4.3.4. | Ha a rámpára 15 kg súlyt helyeznek, a rámpa vízszintes mozgásának le kell állnia. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4.

Ha a rámpára 15 kg súlyt helyeznek, a rámpa vízszintes mozgásának le kell állnia.

3.11.4.4.   Távműködtetésű rámpák kezelése

| 3.11.4.4.1. | Ha a rámpa olyan utasajtó mellett helyezkedik el, amely a vezető közvetlen látóterében van, a vezető a vezetőülésben ülve is működtetheti a rámpát. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1.

Ha a rámpa olyan utasajtó mellett helyezkedik el, amely a vezető közvetlen látóterében van, a vezető a vezetőülésben ülve is működtetheti a rámpát.

| 3.11.4.4.2. | Minden más esetben a működtető berendezéseknek a rámpa közvetlen közelében kell lenniük. Ezeket a berendezéseket csak a vezetőülésben ülő vezető kapcsolhassa be, illetve ki. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2.

Minden más esetben a működtető berendezéseknek a rámpa közvetlen közelében kell lenniük. Ezeket a berendezéseket csak a vezetőülésben ülő vezető kapcsolhassa be, illetve ki.

3.11.4.5.   Kézi működtetésű rámpák kezelése

| 3.11.4.5.1. | A rámpát úgy kell megtervezni, hogy a működtetéséhez ne legyen szükség rendkívüli erőkifejtésre. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1.

A rámpát úgy kell megtervezni, hogy a működtetéséhez ne legyen szükség rendkívüli erőkifejtésre.

9. MELLÉKLET

EMELETES JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

A melléklet azokat az emeletes járművekre vonatkozó követelményeket tartalmazza, amelyek eltérnek a 3. melléklet alapvető előírásaitól. A 3. melléklet azonos számú bekezdései és albekezdései helyébe az alábbi bekezdések és albekezdések lépnek. Eltérő rendelkezés hiányában a 3. melléklet minden más követelményét alkalmazni kell az emeletes járművekre. Az alábbi bekezdések számozása követi a 3. melléklet számozását.

| 7.4.2.1. | Q tömegű (a 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdésében meghatározottak szerint) terhet kell elhelyezni a felső szinten levő minden egyes utasülésre. Ha a jármű tervezett használata közben a személyzet egyik tagja nem ülő helyzetben utazik, a személyzet tagját reprezentáló 75 kg tömeg súlypontját a felső szint közlekedőfolyosóján 875 mm magasságban kell elhelyezni. A csomagterekben nem szabad csomagokat elhelyezni. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Q tömegű (a 11. melléklet 7.4.3.3.1. bekezdésében meghatározottak szerint) terhet kell elhelyezni a felső szinten levő minden egyes utasülésre. Ha a jármű tervezett használata közben a személyzet egyik tagja nem ülő helyzetben utazik, a személyzet tagját reprezentáló 75 kg tömeg súlypontját a felső szint közlekedőfolyosóján 875 mm magasságban kell elhelyezni. A csomagterekben nem szabad csomagokat elhelyezni.

7.5.4.   Tűzoltókészülékek és mentődoboz

| 7.5.4.1. | Megfelelő helyet kell biztosítani két tűzoltókészülék elhelyezéséhez úgy, hogy az egyik készülék a vezetőülés közelében legyen, a másik pedig a felső szinten. Ez a hely nem lehet 15 dm3-nél kisebb. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Megfelelő helyet kell biztosítani két tűzoltókészülék elhelyezéséhez úgy, hogy az egyik készülék a vezetőülés közelében legyen, a másik pedig a felső szinten. Ez a hely nem lehet 15 dm3-nél kisebb.

7.6.   Kijáratok

7.6.1.   Kijáratok száma

| 7.6.1.1. | Minden emeletes járműnek két ajtaja van az alsó szinten (lásd még a 7.6.2.2. bekezdést). Az utasajtók minimális számát a következők szerint kell meghatározni:








  Utasok száma | Utasajtók száma emeletes járművön |
| --- | --- | --- |
| | I. és A. osztály | II. osztály | III. és B. osztály |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Minden emeletes járműnek két ajtaja van az alsó szinten (lásd még a 7.6.2.2. bekezdést). Az utasajtók minimális számát a következők szerint kell meghatározni:

Utasok száma

Utasajtók száma emeletes járművön

I. és A. osztály

II. osztály

III. és B. osztály

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4. | A vészkijáratok minimális számát úgy kell meghatározni, hogy a kijáratok összesített száma megegyezzen az alábbiakkal; az egyes szintek és a külön fülkék számára a vészkijáratok száma külön van meghatározva. A mosdótér, illetve a konyha nem tekintendő külön területnek a vészkijáratok számának meghatározása szempontjából. A menekülőnyílások a fent említett vészkijárati ajtók számán belül csak egynek számítanak.






  Az elhelyezhető utasok és személyzeti tagok száma helyiségenként vagy szintenként | Összes vészkijárat minimális száma |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

A vészkijáratok minimális számát úgy kell meghatározni, hogy a kijáratok összesített száma megegyezzen az alábbiakkal; az egyes szintek és a külön fülkék számára a vészkijáratok száma külön van meghatározva. A mosdótér, illetve a konyha nem tekintendő külön területnek a vészkijáratok számának meghatározása szempontjából. A menekülőnyílások a fent említett vészkijárati ajtók számán belül csak egynek számítanak.

Az elhelyezhető utasok és személyzeti tagok száma helyiségenként vagy szintenként

Összes vészkijárat minimális száma

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

| 7.6.1.11. | A vészkijárati ajtók és ablakok mellett menekülőnyílásokat kell beszerelni a II. és III. osztályba tartozó járművek felső szintjének tetőzetébe. Menekülőnyílások az I. osztályba sorolt járművekbe is beszerelhetők. Ilyen esetben a menekülőnyílások minimális száma a következő:






  A felső szinten levő utasok száma összesen (Aa) | Menekülőnyílások száma |
| --- | --- | --- |
| nem több mint 50 | l |
| több mint 50 | 2 |

7.6.1.11.

A vészkijárati ajtók és ablakok mellett menekülőnyílásokat kell beszerelni a II. és III. osztályba tartozó járművek felső szintjének tetőzetébe. Menekülőnyílások az I. osztályba sorolt járművekbe is beszerelhetők. Ilyen esetben a menekülőnyílások minimális száma a következő:

A felső szinten levő utasok száma összesen (Aa)

Menekülőnyílások száma

nem több mint 50

l

több mint 50

2

| 7.6.1.12. | Mindegyik összekötő lépcsőfeljáró a felső szint kijáratának tekintendő. |
| --- | --- |

7.6.1.12.

Mindegyik összekötő lépcsőfeljáró a felső szint kijáratának tekintendő.

| 7.6.1.13. | Vészhelyzetben az alsó szinten utazó összes utasnak ki kell tudni jutnia a járműből, anélkül hogy a felső szintre be kellene lépnie. |
| --- | --- |

7.6.1.13.

Vészhelyzetben az alsó szinten utazó összes utasnak ki kell tudni jutnia a járműből, anélkül hogy a felső szintre be kellene lépnie.

| 7.6.1.14. | A felső szint közlekedőfolyosóját egy vagy több összekötő lépcsőfeljárónak össze kell kötnie az utasajtóhoz vezető átjáróval vagy az alsó szint folyosójával, egy utasajtó 3 méteres körzetében:






  a) | az I. és II. osztályba tartozó járműveken két, de legalább másfél lépcsőfeljárót kell biztosítani, ha a felső szinten 50-nél több utas szállítható; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14.

A felső szint közlekedőfolyosóját egy vagy több összekötő lépcsőfeljárónak össze kell kötnie az utasajtóhoz vezető átjáróval vagy az alsó szint folyosójával, egy utasajtó 3 méteres körzetében:

a)

az I. és II. osztályba tartozó járműveken két, de legalább másfél lépcsőfeljárót kell biztosítani, ha a felső szinten 50-nél több utas szállítható;

| b) | a III. osztályba tartozó járműveken két, de legalább másfél lépcsőfeljárót kell biztosítani, ha a felső szinten 30-nál több utas szállítható. |
| --- | --- |

b)

a III. osztályba tartozó járműveken két, de legalább másfél lépcsőfeljárót kell biztosítani, ha a felső szinten 30-nál több utas szállítható.

7.6.2.   Kijáratok elhelyezése

| 7.6.2.2. | A 7.6.1.1. bekezdésben hivatkozott ajtók közül kettőt úgy kell elhelyezni, hogy a területük középpontján áthaladó keresztirányú függőleges síkok közötti távolság egyenlő legyen a jármű hosszának legalább 25 százalékával vagy az alsó szinten levő utastér teljes hosszának a 40 százalékával. Ez az előírás nem alkalmazandó, ha a két ajtó a jármű különböző oldalain van. Ha a két ajtó közül az egyik egy kettős ajtó részét képezi, akkor ezt a távolságot az egymástól távolabb levő két ajtó között kell megmérni. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

A 7.6.1.1. bekezdésben hivatkozott ajtók közül kettőt úgy kell elhelyezni, hogy a területük középpontján áthaladó keresztirányú függőleges síkok közötti távolság egyenlő legyen a jármű hosszának legalább 25 százalékával vagy az alsó szinten levő utastér teljes hosszának a 40 százalékával. Ez az előírás nem alkalmazandó, ha a két ajtó a jármű különböző oldalain van. Ha a két ajtó közül az egyik egy kettős ajtó részét képezi, akkor ezt a távolságot az egymástól távolabb levő két ajtó között kell megmérni.

| 7.6.2.3. | A kijáratokat minden szinten úgy kell elhelyezni, hogy a jármű két oldalán megegyező számú ajtó legyen. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

A kijáratokat minden szinten úgy kell elhelyezni, hogy a jármű két oldalán megegyező számú ajtó legyen.

| 7.6.2.4. | Minden szinten legalább egy vészkijáratot ki kell alakítani a jármű elején vagy hátulján. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Minden szinten legalább egy vészkijáratot ki kell alakítani a jármű elején vagy hátulján.

7.6.4.   Az összes utasajtóra vonatkozó műszaki követelmények

| 7.6.4.6. | Ha a közvetlen rálátás nem kielégítő, olyan optikai vagy egyéb eszközöket kell beszerelni, amelyek lehetővé teszik, hogy a vezető a helyén ülve jól láthassa az utasok jelenlétét valamennyi olyan utasajtó közvetlen külső környezetében, amely nem automatikus működtetésű. Az I. osztályba tartozó járműveknél ez a követelmény az összes utasajtó belső környezetére, illetve a felső szinten mindegyik összekötő lépcsőfeljáró közvetlen környezetére is vonatkozik. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Ha a közvetlen rálátás nem kielégítő, olyan optikai vagy egyéb eszközöket kell beszerelni, amelyek lehetővé teszik, hogy a vezető a helyén ülve jól láthassa az utasok jelenlétét valamennyi olyan utasajtó közvetlen külső környezetében, amely nem automatikus működtetésű. Az I. osztályba tartozó járműveknél ez a követelmény az összes utasajtó belső környezetére, illetve a felső szinten mindegyik összekötő lépcsőfeljáró közvetlen környezetére is vonatkozik.

7.6.7.   Vészkijárati ajtókra vonatkozó műszaki követelmények

| 7.6.7.3. | Minden, az alsó szinten lévő vészkijárati ajtó kívülről való nyitására szolgáló vezérlőberendezést vagy szerkezetet a talajtól 1 000–1 500 mm távolságra, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm távolságra kell elhelyezni. Az I., a II. és a III. osztályba sorolt járműveknél a vészkijárati ajtó belülről való kinyitására szolgáló vezérlőberendezést vagy szerkezetet a padló felső felületétől vagy a vezérlőberendezéshez legközelebbi lépcsőtől 1 000–1 500 mm-re, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm-re kell elhelyezni. Ez nem érvényes a vezetőtérben elhelyezett vezérlőberendezésekre. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Minden, az alsó szinten lévő vészkijárati ajtó kívülről való nyitására szolgáló vezérlőberendezést vagy szerkezetet a talajtól 1 000–1 500 mm távolságra, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm távolságra kell elhelyezni. Az I., a II. és a III. osztályba sorolt járműveknél a vészkijárati ajtó belülről való kinyitására szolgáló vezérlőberendezést vagy szerkezetet a padló felső felületétől vagy a vezérlőberendezéshez legközelebbi lépcsőtől 1 000–1 500 mm-re, az ajtótól pedig legfeljebb 500 mm-re kell elhelyezni. Ez nem érvényes a vezetőtérben elhelyezett vezérlőberendezésekre.

7.7.5.   Közlekedőfolyosók (lásd az 1. ábrát)

| 7.7.5.1. | A jármű közlekedőfolyosóit úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy az alábbi méretekkel (mm-ben) rendelkező ellenőrző idomszer szabadon áthaladhasson rajtuk. Az ellenőrző idomszer két közös tengelyű hengerből álljon, melyek közzé fordított csonka kúpot illesztenek. | I. osztály (38) | II. osztály (38) | III. osztály (38) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Felső/alsó szint: | UD | LD | UD | LD | UD | LD |
| Alsó henger átmérője | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Alsó henger magassága | 900 | 1 020
  (900/ 990) | 900 | 1 020
  (900/ 990) | 900 | 1 020
  (900/ 990) |
| Felső henger átmérője | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Felső henger magassága | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Teljes magasság | 1 680 | 1 800
  (1 680/ 1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/ 1 770) | 180 | 1 800
  (1 680/ 1 770) |

7.7.5.1.

A jármű közlekedőfolyosóit úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy az alábbi méretekkel (mm-ben) rendelkező ellenőrző idomszer szabadon áthaladhasson rajtuk. Az ellenőrző idomszer két közös tengelyű hengerből álljon, melyek közzé fordított csonka kúpot illesztenek.

I. osztály (38)

II. osztály (38)

III. osztály (38)

Felső/alsó szint:

UD

LD

UD

LD

UD

LD

Alsó henger átmérője

450

450

350

350

300

300

Alsó henger magassága

900

1 020

(900/ 990)

900

1 020

(900/ 990)

900

1 020

(900/ 990)

Felső henger átmérője

550

550

550

550

450

450

Felső henger magassága

500

500

500

500

500

500

Teljes magasság

1 680

1 800

(1 680/ 1 770)

1 680

1 800

(1 680/ 1 770)

180

1 800

(1 680/ 1 770)

Az idomszer hozzáérhet az álló utasok részére elhelyezett kapaszkodószíjakhoz (ha fel vannak szerelve), és elmozdíthatja azokat. A felső henger átmérője a tetején a vízszinteshez képest 30 fokos szöget meg nem haladó ferde vágással 300 milliméterre csökkenthető (1. ábra).

| 7.7.5.4. | Csuklós buszokon vagy távolsági buszokon a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározott ellenőrző idomszernek bármelyik szinten akadálytalanul át kell jutnia a csuklós szakaszon, ahol a két szelvény között az utasok áthaladnak. Ennek a szakasznak egyik lágy borítása sem – beleértve a hullámmembrán alkatrészeit – nyúlhat be a közlekedőfolyosóba. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Csuklós buszokon vagy távolsági buszokon a 7.7.5.1. bekezdésben meghatározott ellenőrző idomszernek bármelyik szinten akadálytalanul át kell jutnia a csuklós szakaszon, ahol a két szelvény között az utasok áthaladnak. Ennek a szakasznak egyik lágy borítása sem – beleértve a hullámmembrán alkatrészeit – nyúlhat be a közlekedőfolyosóba.

| 7.7.5.10. | A 7.7.5.1. bekezdésben leírt idomszer teljes magassága az alábbiak szerint csökkenthető:






  a) | 1 800 mm-ről 1 680 mm-re, az alsó szint közlekedőfolyosójának bármely részén a hátsó tengely (ha a járműnek több hátsó tengelye van, akkor a legelső hátsó tengely) középvonala előtt 1 500 mm-re húzódó keresztirányú függőleges síktól hátrafelé; |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10.

A 7.7.5.1. bekezdésben leírt idomszer teljes magassága az alábbiak szerint csökkenthető:

a)

1 800 mm-ről 1 680 mm-re, az alsó szint közlekedőfolyosójának bármely részén a hátsó tengely (ha a járműnek több hátsó tengelye van, akkor a legelső hátsó tengely) középvonala előtt 1 500 mm-re húzódó keresztirányú függőleges síktól hátrafelé;

| b) | 1 800 mm-ről 1 70 mm-re, az első tengely előtt elhelyezkedő utasajtó esetében, a közlekedőfolyosó bármely részén, amely az első tengely középvonala előtt és mögött 800 mm-re húzódó két keresztirányú függőleges sík között helyezkedik el. |
| --- | --- |

b)

1 800 mm-ről 1 70 mm-re, az első tengely előtt elhelyezkedő utasajtó esetében, a közlekedőfolyosó bármely részén, amely az első tengely középvonala előtt és mögött 800 mm-re húzódó két keresztirányú függőleges sík között helyezkedik el.

7.7.7.   Lépcsők

| 7.7.7.1. | (1) lábjegyzet: Maximum 850 mm az alsó szinten lévő vészkijárati ajtó esetén, és maximum 1 500 mm a felső szinten található vészkijárati ajtó esetén. |
| --- | --- |

7.7.7.1.

(1) lábjegyzet: Maximum 850 mm az alsó szinten lévő vészkijárati ajtó esetén, és maximum 1 500 mm a felső szinten található vészkijárati ajtó esetén.

| 7.7.8.6. | Az ülőhelyek feletti szabad terület |
| --- | --- |

7.7.8.6.

Az ülőhelyek feletti szabad terület

| 7.7.8.6.1. | Mindegyik ülőhely felett legalább 900 mm magas szabad területet kell biztosítani, a terheletlen üléspárna legmagasabb pontjától mérve. E szabad területnek át kell nyúlnia a teljes ülés és a hozzátartozó lábtartó függőleges vetületén. A felső szint esetében a szabad terület magassága 850 mm-re csökkenthető. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Mindegyik ülőhely felett legalább 900 mm magas szabad területet kell biztosítani, a terheletlen üléspárna legmagasabb pontjától mérve. E szabad területnek át kell nyúlnia a teljes ülés és a hozzátartozó lábtartó függőleges vetületén. A felső szint esetében a szabad terület magassága 850 mm-re csökkenthető.

7.7.12.   Összekötő lépcsőfeljáró (lásd a 4. melléklet 1. ábráját)

| 7.7.12.1. | Az összekötő lépcsőfeljáró minimális szélességét úgy kell megtervezni, hogy a 4. melléklet 1. ábrája szerinti, egyszárnyú ajtón átférő sablon szabadon átjusson rajta. A sablont az alsó szint közlekedőfolyosójáról kiindulva kell felvinni az utolsó lépcsőig, a lépcsőt használó személy valószínű mozgásirányának megfelelően. |
| --- | --- |

7.7.12.1.

Az összekötő lépcsőfeljáró minimális szélességét úgy kell megtervezni, hogy a 4. melléklet 1. ábrája szerinti, egyszárnyú ajtón átférő sablon szabadon átjusson rajta. A sablont az alsó szint közlekedőfolyosójáról kiindulva kell felvinni az utolsó lépcsőig, a lépcsőt használó személy valószínű mozgásirányának megfelelően.

| 7.7.12.2. | Az összekötő lépcsőfeljárókat úgy kell megépíteni, hogy az előrefelé haladó jármű erőteljes fékezése közben az utasok ne eshessenek le.
  Ezt a követelményt teljesültnek kell tekinteni, ha legalább a következő feltételek egyike teljesül: |
| --- | --- |

7.7.12.2.

Az összekötő lépcsőfeljárókat úgy kell megépíteni, hogy az előrefelé haladó jármű erőteljes fékezése közben az utasok ne eshessenek le.

Ezt a követelményt teljesültnek kell tekinteni, ha legalább a következő feltételek egyike teljesül:

| 7.7.12.2.1. | a lépcső egyetlen része sem előrefelé ereszkedő; |
| --- | --- |

7.7.12.2.1.

a lépcső egyetlen része sem előrefelé ereszkedő;

| 7.7.12.2.2. | a lépcső fel van szerelve védőkorláttal vagy hasonló berendezéssel; |
| --- | --- |

7.7.12.2.2.

a lépcső fel van szerelve védőkorláttal vagy hasonló berendezéssel;

| 7.7.12.2.3. | a lépcső felső részén olyan automatikus berendezés található, amely mozgó járműnél megakadályozza a lépcső használatát; e berendezésnek vészhelyzetben könnyen kezelhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3.

a lépcső felső részén olyan automatikus berendezés található, amely mozgó járműnél megakadályozza a lépcső használatát; e berendezésnek vészhelyzetben könnyen kezelhetőnek kell lennie.

| 7.7.12.3. | A 7.7.5.1. bekezdésben leírt hengerrel ellenőrizni kell, hogy a (felső és alsó) közlekedőfolyosókról a lépcsőkig megfelelőek-e a közlekedési feltételek. |
| --- | --- |

7.7.12.3.

A 7.7.5.1. bekezdésben leírt hengerrel ellenőrizni kell, hogy a (felső és alsó) közlekedőfolyosókról a lépcsőkig megfelelőek-e a közlekedési feltételek.

7.11.   Korlátok és kapaszkodók

7.11.5.   Korlátok és kapaszkodók az összekötő lépcsőfeljárókhoz

| 7.11.5.1. | Az összekötő lépcsőfeljárók mindkét oldalán megfelelő korlátokat vagy kapaszkodókat kell felszerelni. Ezeket az egyes lépcsőfokok tetejétől mérve 800 és 1 100 mm közötti magasságban kell elhelyezni. |
| --- | --- |

7.11.5.1.

Az összekötő lépcsőfeljárók mindkét oldalán megfelelő korlátokat vagy kapaszkodókat kell felszerelni. Ezeket az egyes lépcsőfokok tetejétől mérve 800 és 1 100 mm közötti magasságban kell elhelyezni.

| 7.11.5.2. | Az utasajtókhoz biztosítandó korlátoknak és/vagy kapaszkodóknak olyannak kell lenniük, hogy elérhető kapaszkodási pontot biztosítsanak az alsó vagy a felső szinten az összekötő lépcsőfeljáró mellett, illetve a következő lépcsőfokok bármelyikén álló személy számára. A kapaszkodási pontokat függőlegesen 800 és 1 100 mm közötti magasságban kell elhelyezni az alsó szint vagy az egyes lépcsőfokok felülete felett, és |
| --- | --- |

7.11.5.2.

Az utasajtókhoz biztosítandó korlátoknak és/vagy kapaszkodóknak olyannak kell lenniük, hogy elérhető kapaszkodási pontot biztosítsanak az alsó vagy a felső szinten az összekötő lépcsőfeljáró mellett, illetve a következő lépcsőfokok bármelyikén álló személy számára. A kapaszkodási pontokat függőlegesen 800 és 1 100 mm közötti magasságban kell elhelyezni az alsó szint vagy az egyes lépcsőfokok felülete felett, és

| 7.11.5.2.1. | az alsó szinten álló személy számára elérhető helyzetben az első lépcső külső szélétől mérve legfeljebb 400 mm-rel befelé kell felszerelni; illetve |
| --- | --- |

7.11.5.2.1.

az alsó szinten álló személy számára elérhető helyzetben az első lépcső külső szélétől mérve legfeljebb 400 mm-rel befelé kell felszerelni; illetve

| 7.11.5.2.2. | egy adott lépcsőn álló személy számára elérhető helyzetben a lépcső külső szélétől nem távolabb, és ugyanettől a széltől mérve legfeljebb 600 mm-rel befelé. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2.

egy adott lépcsőn álló személy számára elérhető helyzetben a lépcső külső szélétől nem távolabb, és ugyanettől a széltől mérve legfeljebb 600 mm-rel befelé.

7.12.   A lépcsőházaknák és a veszélyzónában lévő ülések védelme

| 7.12.2. | Az emeletes jármű felső szintjén az összekötő lépcsőfeljáró aknáját megfelelően védeni kell egy zárt védőelemmel, amelynek magassága a padlótól mérve legalább 800 mm. A védőelem alsó széle a padlótól legfeljebb 100 mm-re lehet. |
| --- | --- |

7.12.2.

Az emeletes jármű felső szintjén az összekötő lépcsőfeljáró aknáját megfelelően védeni kell egy zárt védőelemmel, amelynek magassága a padlótól mérve legalább 800 mm. A védőelem alsó széle a padlótól legfeljebb 100 mm-re lehet.

| 7.12.3. | A felső szint első üléseit elfoglaló utasok előtti első szélvédőt párnázott védőelemmel kell felszerelni. A védőelem felső szélének 800–900 mm magasságban kell lennie attól a padlótól, amelyiken az utasok lába nyugszik. |
| --- | --- |

7.12.3.

A felső szint első üléseit elfoglaló utasok előtti első szélvédőt párnázott védőelemmel kell felszerelni. A védőelem felső szélének 800–900 mm magasságban kell lennie attól a padlótól, amelyiken az utasok lába nyugszik.

| 7.12.4. | A lépcső minden lépcsőfokának a homloklapja zárt legyen. |
| --- | --- |

7.12.4.

A lépcső minden lépcsőfokának a homloklapja zárt legyen.

9. MELLÉKLET

Függelék

1. ábra

KÖZLEKEDŐFOLYOSÓK

(Lásd a 9. melléklet 7.7.5. bekezdését.)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (39) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I. osztály | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| II. osztály | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| III. osztály | 450 | 300 (oldalra elmozdítható ülések esetén 220) | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (39)

F (mm)

I. osztály

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

II. osztály

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

III. osztály

450

300 (oldalra elmozdítható ülések esetén 220)

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

10. MELLÉKLET

ÖNÁLLÓ MŰSZAKI EGYSÉGEK TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA ÉS ÖNÁLLÓ MŰSZAKI EGYSÉGKÉNT MÁR JÓVÁHAGYOTT KAROSSZÉRIÁVAL FELSZERELT JÁRMŰ TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA

1.   ÖNÁLLÓ MŰSZAKI EGYSÉG TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA

| 1.1. | Ahhoz, hogy egy jármű karosszériája az előírás értelmében önálló műszaki egységként típusjóváhagyást kapjon, a gyártónak a jóváhagyó hatóság számára meggyőző módon be kell mutatnia a gyártó által megadott feltételek teljesülését. Az előírás többi feltételét a 2. bekezdésnek megfelelően kell teljesíteni és igazolni. |
| --- | --- |

1.1.

Ahhoz, hogy egy jármű karosszériája az előírás értelmében önálló műszaki egységként típusjóváhagyást kapjon, a gyártónak a jóváhagyó hatóság számára meggyőző módon be kell mutatnia a gyártó által megadott feltételek teljesülését. Az előírás többi feltételét a 2. bekezdésnek megfelelően kell teljesíteni és igazolni.

| 1.2. | A jóváhagyás az elkészült járműre vonatkozó feltételek teljesítésétől függően adható meg (pl. a megfelelő alváz jellemzői, a használat vagy a felszerelés korlátozásai), és ezeket a korlátozásokat fel kell jegyezni a jóváhagyási tanúsítványon. |
| --- | --- |

1.2.

A jóváhagyás az elkészült járműre vonatkozó feltételek teljesítésétől függően adható meg (pl. a megfelelő alváz jellemzői, a használat vagy a felszerelés korlátozásai), és ezeket a korlátozásokat fel kell jegyezni a jóváhagyási tanúsítványon.

| 1.3. | Ezeket a feltételeket megfelelő formában közölni kell a járműkarosszéria vevőjével vagy a jármű következő építési ütemének végrehajtójával. |
| --- | --- |

1.3.

Ezeket a feltételeket megfelelő formában közölni kell a járműkarosszéria vevőjével vagy a jármű következő építési ütemének végrehajtójával.

2.   ÖNÁLLÓ MŰSZAKI EGYSÉGKÉNT MÁR JÓVÁHAGYOTT KAROSSZÉRIÁVAL FELSZERELT JÁRMŰ TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA

| 2.1. | Ahhoz, hogy egy önálló műszaki egységként már jóváhagyott karosszériával felszerelt jármű az előírás értelmében típusjóváhagyást kapjon, a gyártónak a jóváhagyó hatóság számára meggyőző módon igazolnia kell az előírás azon követelményeinek való megfelelőséget, amelyeket a korábbi, befejezetlen járműként történő típusjóváhagyás során nem teljesítettek, és teljesülésüket nem igazolták az 1. bekezdésnek megfelelően. |
| --- | --- |

2.1.

Ahhoz, hogy egy önálló műszaki egységként már jóváhagyott karosszériával felszerelt jármű az előírás értelmében típusjóváhagyást kapjon, a gyártónak a jóváhagyó hatóság számára meggyőző módon igazolnia kell az előírás azon követelményeinek való megfelelőséget, amelyeket a korábbi, befejezetlen járműként történő típusjóváhagyás során nem teljesítettek, és teljesülésüket nem igazolták az 1. bekezdésnek megfelelően.

| 2.2. | Az 1.2. bekezdés szerinti követelményeket teljesíteni kell. |
| --- | --- |

2.2.

Az 1.2. bekezdés szerinti követelményeket teljesíteni kell.

11. MELLÉKLET

TÖMEG ÉS MÉRETEK

| 1. | A melléklet az M2 és M3 kategóriájú járművek tömegére és méreteire vonatkozik, amennyiben ezek szükségesek a jármű jóváhagyásához, általános felépítésük tekintetében. |
| --- | --- |

1.

A melléklet az M2 és M3 kategóriájú járművek tömegére és méreteire vonatkozik, amennyiben ezek szükségesek a jármű jóváhagyásához, általános felépítésük tekintetében.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | (fenntartva) |
| --- | --- |

2.1.

(fenntartva)

| 2.2. | (fenntartva) |
| --- | --- |

2.2.

(fenntartva)

| 2.3. | A „tengelycsoport” az alváz részét képező tengelyeket jelenti. A két tengelyből álló csoportot kettős tengelyű, a három tengelyből álló csoportot pedig hármas tengelyű alváznak nevezik. Általában az egyedül álló tengely egy tengelyből álló csoportnak tekinthető. |
| --- | --- |

2.3.

A „tengelycsoport” az alváz részét képező tengelyeket jelenti. A két tengelyből álló csoportot kettős tengelyű, a három tengelyből álló csoportot pedig hármas tengelyű alváznak nevezik. Általában az egyedül álló tengely egy tengelyből álló csoportnak tekinthető.

| 2.4. | A jármű méretei a gyártó által, a jármű építési módja alapján meghatározott méreteket jelenti. |
| --- | --- |

2.4.

A jármű méretei a gyártó által, a jármű építési módja alapján meghatározott méreteket jelenti.

| 2.4.1. | A „jármű hossza” az ISO 612-1978 szabvány 6.1. feltétele alapján számított méret.
  A szabvány rendelkezéseinek kiegészítéseként a jármű hosszának mérésekor a következő eszközöket nem kell figyelembe venni:






  — | ablabktörlők és ablakmosó szerkezetek, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

A „jármű hossza” az ISO 612-1978 szabvány 6.1. feltétele alapján számított méret.

A szabvány rendelkezéseinek kiegészítéseként a jármű hosszának mérésekor a következő eszközöket nem kell figyelembe venni:

—

ablabktörlők és ablakmosó szerkezetek,

| — | első vagy hátsó rendszámtábla, |
| --- | --- |

—

első vagy hátsó rendszámtábla,

| — | vámzár és annak védelme, |
| --- | --- |

—

vámzár és annak védelme,

| — | ponyvarögzítő eszközök és azok védelme, |
| --- | --- |

—

ponyvarögzítő eszközök és azok védelme,

| — | világító berendezések, |
| --- | --- |

—

világító berendezések,

| — | tükrök és egyéb közvetett látást segítő eszközök, |
| --- | --- |

—

tükrök és egyéb közvetett látást segítő eszközök,

| — | megfigyelő rendszerek, |
| --- | --- |

—

megfigyelő rendszerek,

| — | légbeszívó csövek, |
| --- | --- |

—

légbeszívó csövek,

| — | leszerelhető elemek hosszütközője, |
| --- | --- |

—

leszerelhető elemek hosszütközője,

| — | fellépők és kapaszkodók, |
| --- | --- |

—

fellépők és kapaszkodók,

| — | gumi ütközőbakok és hasonló eszközök, |
| --- | --- |

—

gumi ütközőbakok és hasonló eszközök,

| — | üzemkész állapotban levő, legfeljebb 300 mm-re emelőpadozatok, felhajtó rámpák és hasonló berendezések, feltéve hogy a jármű terhelési kapacitása nem növekszik, |
| --- | --- |

—

üzemkész állapotban levő, legfeljebb 300 mm-re emelőpadozatok, felhajtó rámpák és hasonló berendezések, feltéve hogy a jármű terhelési kapacitása nem növekszik,

| — | gépjárművek kapcsolóberendezései, |
| --- | --- |

—

gépjárművek kapcsolóberendezései,

| — | elektromos meghajtású járművek áramszedő karjai, |
| --- | --- |

—

elektromos meghajtású járművek áramszedő karjai,

| — | külső napellenzők. |
| --- | --- |

—

külső napellenzők.

| 2.4.2. | A „jármű szélessége” az ISO 612-1978 szabvány 6.2. feltétele alapján számított méret.
  A szabvány rendelkezéseinek kiegészítéseként a jármű szélességének mérésekor a következő eszközöket nem kell figyelembe venni:






  — | vámzár és annak védelme, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

A „jármű szélessége” az ISO 612-1978 szabvány 6.2. feltétele alapján számított méret.

A szabvány rendelkezéseinek kiegészítéseként a jármű szélességének mérésekor a következő eszközöket nem kell figyelembe venni:

—

vámzár és annak védelme,

| — | ponyvarögzítő eszközök és azok védelme, |
| --- | --- |

—

ponyvarögzítő eszközök és azok védelme,

| — | gumiabroncs-hibajelző berendezések, |
| --- | --- |

—

gumiabroncs-hibajelző berendezések,

| — | porlasztó szűrő kiálló rugalmas részei, |
| --- | --- |

—

porlasztó szűrő kiálló rugalmas részei,

| — | világító berendezések, |
| --- | --- |

—

világító berendezések,

| — | üzemkész felhajtó rámpák, emelőpadozatok és hasonló berendezések, feltéve hogy nem nyúlnak ki 10 mm-t meghaladó mértékben a jármű oldalából, és a rámpák előrefelé vagy hátrafelé néző sarkai legalább 5 mm-es sugárral le vannak kerekítve; a széleket legalább 2,5 mm-es sugárral kell lekerekíteni, |
| --- | --- |

—

üzemkész felhajtó rámpák, emelőpadozatok és hasonló berendezések, feltéve hogy nem nyúlnak ki 10 mm-t meghaladó mértékben a jármű oldalából, és a rámpák előrefelé vagy hátrafelé néző sarkai legalább 5 mm-es sugárral le vannak kerekítve; a széleket legalább 2,5 mm-es sugárral kell lekerekíteni,

| — | tükrök és egyéb közvetett látást segítő eszközök, |
| --- | --- |

—

tükrök és egyéb közvetett látást segítő eszközök,

| — | abroncsnyomás-érzékelők, |
| --- | --- |

—

abroncsnyomás-érzékelők,

| — | behúzható lépcsők, |
| --- | --- |

—

behúzható lépcsők,

| — | az abroncsok oldalfalának behajló része közvetlenül a talajjal való érintkezési pont felett, |
| --- | --- |

—

az abroncsok oldalfalának behajló része közvetlenül a talajjal való érintkezési pont felett,

| — | megfigyelő rendszerek, |
| --- | --- |

—

megfigyelő rendszerek,

| — | behúzható oldalsó tájékozódást segítő eszközök irányított buszrendszerekben használandó buszokon és távolsági buszokon, nem behúzott állapotban. |
| --- | --- |

—

behúzható oldalsó tájékozódást segítő eszközök irányított buszrendszerekben használandó buszokon és távolsági buszokon, nem behúzott állapotban.

| 2.4.3. | A „jármű magassága” az ISO 612-1978 szabvány 6.3. feltétele alapján számított méret.
  A szabvány rendelkezéseinek kiegészítéseként a jármű magasságának mérésekor a következő eszközöket nem kell figyelembe venni:






  — | antennák, |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

A „jármű magassága” az ISO 612-1978 szabvány 6.3. feltétele alapján számított méret.

A szabvány rendelkezéseinek kiegészítéseként a jármű magasságának mérésekor a következő eszközöket nem kell figyelembe venni:

—

antennák,

| — | áramszedők vagy áramszedő karok felemelt helyzetben. |
| --- | --- |

—

áramszedők vagy áramszedő karok felemelt helyzetben.

Tengelyemelő berendezéssel ellátott járműveknél ennek a berendezésnek a működését figyelembe kell venni.

| 2.5. | (fenntartva) |
| --- | --- |

2.5.

(fenntartva)

| 2.6. | (fenntartva) |
| --- | --- |

2.6.

(fenntartva)

| 2.7. | A „műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a tengelyen (m)” azt a tömeget jelenti, amely megfelel a tengely által az útfelületre kifejtett megengedhető legnagyobb függőleges statikus terhelés értékének, a jármű és a tengely építési módjától függően, és a jármű gyártója által meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

2.7.

A „műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a tengelyen (m)” azt a tömeget jelenti, amely megfelel a tengely által az útfelületre kifejtett megengedhető legnagyobb függőleges statikus terhelés értékének, a jármű és a tengely építési módjától függően, és a jármű gyártója által meghatározottak szerint.

| 2.8. | A „műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a tengelycsoporton (μ)” azt a tömeget jelenti, amely megfelel a tengelycsoport által az útfelületre kifejtett megengedhető legnagyobb függőleges statikus terhelés értékének, a jármű és a tengelycsoport építési módjától függően, és a jármű gyártója által meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

2.8.

A „műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a tengelycsoporton (μ)” azt a tömeget jelenti, amely megfelel a tengelycsoport által az útfelületre kifejtett megengedhető legnagyobb függőleges statikus terhelés értékének, a jármű és a tengelycsoport építési módjától függően, és a jármű gyártója által meghatározottak szerint.

| 2.9. | A „vontatható tömeg” a vontatott jármű tengelye által az útfelületre kifejtett teljes terhelést jelenti. |
| --- | --- |

2.9.

A „vontatható tömeg” a vontatott jármű tengelye által az útfelületre kifejtett teljes terhelést jelenti.

| 2.10. | A „műszakilag megengedhető legnagyobb vontatható tömeg (TM)” a gyártó által meghatározott maximális vontatható tömeg. |
| --- | --- |

2.10.

A „műszakilag megengedhető legnagyobb vontatható tömeg (TM)” a gyártó által meghatározott maximális vontatható tömeg.

| 2.11. | A „műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a jármű kapcsolódási pontjában” azt a tömeget jelenti, amely megfelel a kapcsolódási pontra kifejthető legnagyobb függőleges statikus terhelés értékének, a jármű és/vagy a kapcsolóberendezés építési módjától függően, és a gyártó által meghatározottak szerint. A meghatározás szerint ez a tömeg nem foglalja magában a jármű kapcsolóberendezésének tömegét. |
| --- | --- |

2.11.

A „műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a jármű kapcsolódási pontjában” azt a tömeget jelenti, amely megfelel a kapcsolódási pontra kifejthető legnagyobb függőleges statikus terhelés értékének, a jármű és/vagy a kapcsolóberendezés építési módjától függően, és a gyártó által meghatározottak szerint. A meghatározás szerint ez a tömeg nem foglalja magában a jármű kapcsolóberendezésének tömegét.

| 2.12. | (fenntartva) |
| --- | --- |

2.12.

(fenntartva)

| 2.13. | A „kombinált jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege (MC)” a gépjármű és a pótkocsi(k) kombinációjának a gyártó által meghatározott teljes tömegét jelenti. |
| --- | --- |

2.13.

A „kombinált jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege (MC)” a gépjármű és a pótkocsi(k) kombinációjának a gyártó által meghatározott teljes tömegét jelenti.

| 2.14. | A „tengelyemelő berendezés” olyan berendezés, amely tartósan fel van szerelve a járműre a tengely(ek)re ható terhelés csökkentése vagy növelése céljából, a jármű terhelési feltételeinek megfelelően,






  a) | a kerekek talajtól való felemelésével vagy talajra való leeresztésével; vagy |
| --- | --- | --- |

2.14.

A „tengelyemelő berendezés” olyan berendezés, amely tartósan fel van szerelve a járműre a tengely(ek)re ható terhelés csökkentése vagy növelése céljából, a jármű terhelési feltételeinek megfelelően,

a)

a kerekek talajtól való felemelésével vagy talajra való leeresztésével; vagy

| b) | a kerekek talajtól való felemelése nélkül (pl. légrugós felfüggesztési rendszerek vagy egyéb rendszerek esetén), |
| --- | --- |

b)

a kerekek talajtól való felemelése nélkül (pl. légrugós felfüggesztési rendszerek vagy egyéb rendszerek esetén),

abból a célból, hogy csökkentsék a gumiabroncsok kopását, amikor a jármű teljesen meg van terhelve, és/vagy csúszós talajon megkönnyítsék a járművek vagy kombinált járművek elindulását (elmozdulását) úgy, hogy növelik a hajtótengely terhelését.

| 3. | (fenntartva) |
| --- | --- |

3.

(fenntartva)

| 4. | (fenntartva) |
| --- | --- |

4.

(fenntartva)

| 5. | (fenntartva) |
| --- | --- |

5.

(fenntartva)

| 6. | (fenntartva) |
| --- | --- |

6.

(fenntartva)

7.   KÖVETELMÉNYEK

7.1.   Üzemkész jármű tömegének és a tömeg tengelyek közötti eloszlásának mérése

Az üzemkész jármű tömegét és a tömeg tengelyek közötti eloszlását az előírás 3.4. bekezdése szerint jóváhagyásra benyújtott jármű (járművek) nyugalmi állapotában kell megmérni úgy, hogy a kerekek egyenesen előrefelé álljanak. Amennyiben a mért tömegek legfeljebb 3 százalékkal térnek el a jármű gyártója által az adott járműtípuson belüli, megfelelő műszaki konfigurációkra megadott értékektől, illetve az eltérés legfeljebb 5 százalék a 3 500 kg-ot nem meghaladó M2 kategóriájú jármű esetében, a gyártó által meghatározott üzemkész tömegértékek és azok tengelyek közötti eloszlására vonatkozó értékek használhatók fel az alábbi követelmények teljesülésének vizsgálata céljából. Egyéb esetben a mért tömegértékeket kell felhasználni, és a műszaki szolgálat, szükség esetén, az előírás 3.4. bekezdése szerint elvégzett méréseken kívül további méréseket végezhet a járművön.

| 7.2. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.2.

(fenntartva)

| 7.3. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.3.

(fenntartva)

7.4.   Tömegeloszlásra vonatkozó számítások

7.4.1.   Számítási eljárás

| 7.4.1.1. | Az alábbiakban leírt tömegeloszlási számítások céljából a gyártónak a vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani azokat az adatokat (táblázatos vagy egyéb megfelelő formában), amelyek szükségesek az adott típuson belüli műszaki konfiguráció beazonosításához, illetve a jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege, a tengelyekre és tengelycsoportokra ható műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg, a műszakilag megengedhető legnagyobb vontatható tömeg, valamint a kombinált jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömegének meghatározásához. |
| --- | --- |

7.4.1.1.

Az alábbiakban leírt tömegeloszlási számítások céljából a gyártónak a vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani azokat az adatokat (táblázatos vagy egyéb megfelelő formában), amelyek szükségesek az adott típuson belüli műszaki konfiguráció beazonosításához, illetve a jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege, a tengelyekre és tengelycsoportokra ható műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg, a műszakilag megengedhető legnagyobb vontatható tömeg, valamint a kombinált jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömegének meghatározásához.

| 7.4.1.2. | Megfelelő számítások elvégzésével ellenőrizni kell, hogy az adott típuson belüli műszaki konfigurációk megfelelnek-e az alábbi követelményeknek. Az ebből a célból végzett számításokhoz a legkedvezőtlenebb esetet kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

7.4.1.2.

Megfelelő számítások elvégzésével ellenőrizni kell, hogy az adott típuson belüli műszaki konfigurációk megfelelnek-e az alábbi követelményeknek. Az ebből a célból végzett számításokhoz a legkedvezőtlenebb esetet kell figyelembe venni.

| 7.4.1.3. | Az alábbi követelményekben szereplő M, mi, μj TM, és MC jelölések a következő paramétereket jelentik, melyekre vonatkozóan a 7.4. bekezdés előírásait teljesíteni kell:






  M = | a jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege |
| --- | --- | --- |
| mi = | a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a tengelyen, „i”-vel jelölve, ahol az „i” értéke 1-től a jármű összes tengelyének számáig változhat |
| μj = | a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg az egyedül álló tengelyen, „j”-vel jelölve, ahol a „j” értéke 1-től az összes egyedül álló tengely és tengelycsoport számáig változhat |
| TM = | a műszakilag megengedhető legnagyobb vontatható tömeg, valamint |
| MC = | a kombinált jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege |

7.4.1.3.

Az alábbi követelményekben szereplő M, mi, μj TM, és MC jelölések a következő paramétereket jelentik, melyekre vonatkozóan a 7.4. bekezdés előírásait teljesíteni kell:

M =

a jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege

mi =

a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg a tengelyen, „i”-vel jelölve, ahol az „i” értéke 1-től a jármű összes tengelyének számáig változhat

μj =

a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg az egyedül álló tengelyen, „j”-vel jelölve, ahol a „j” értéke 1-től az összes egyedül álló tengely és tengelycsoport számáig változhat

TM =

a műszakilag megengedhető legnagyobb vontatható tömeg, valamint

MC =

a kombinált jármű műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömege

| 7.4.1.4. | Egyedül álló tengely esetén az „i” egy tengelyt, a „j” pedig egy tengelycsoportot jelöl, és a definíció szerint mi = μj. |
| --- | --- |

7.4.1.4.

Egyedül álló tengely esetén az „i” egy tengelyt, a „j” pedig egy tengelycsoportot jelöl, és a definíció szerint mi = μj.

| 7.4.1.5. | Terhelhető tengelyekkel felszerelt járművek esetén az alábbi számításokat kell elvégezni úgy, hogy a tengelyek felfüggesztését a normál üzemi konfigurációnak megfelelően kell terhelni. Behúzható tengelyekkel felszerelt járműveknél leengedett tengelyek mellett a következő számításokat kell végrehajtani. |
| --- | --- |

7.4.1.5.

Terhelhető tengelyekkel felszerelt járművek esetén az alábbi számításokat kell elvégezni úgy, hogy a tengelyek felfüggesztését a normál üzemi konfigurációnak megfelelően kell terhelni. Behúzható tengelyekkel felszerelt járműveknél leengedett tengelyek mellett a következő számításokat kell végrehajtani.

| 7.4.1.6. | Tengelycsoportok esetén a gyártónak meg kell adnia a csoportot terhelő teljes tömeg tengelyek közötti eloszlási szabályát (például az eloszlási képlet megadásával vagy eloszlási görbék létrehozásával). |
| --- | --- |

7.4.1.6.

Tengelycsoportok esetén a gyártónak meg kell adnia a csoportot terhelő teljes tömeg tengelyek közötti eloszlási szabályát (például az eloszlási képlet megadásával vagy eloszlási görbék létrehozásával).

| 7.4.1.7. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

(fenntartva)

| 7.4.2. | (fenntartva – lásd a 7.4.3.1. és a 7.4.4. bekezdést) |
| --- | --- |

7.4.2.

(fenntartva – lásd a 7.4.3.1. és a 7.4.4. bekezdést)

| 7.4.2.1. | Az mi tömegek összege nem lehet kisebb, mint az M tömeg. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Az mi tömegek összege nem lehet kisebb, mint az M tömeg.

| 7.4.2.2. | A „j”-vel jelölt tengelycsoportokhoz tartozó tengelyeket terhelő mi tömegek összege nem lehet kisebb, mint a μj tömeg. Továbbá az mi tömeg nem lehet kisebb, mint a μj tömeg azon része, amely az „i” tengelyt terheli, a tengelycsoportokra vonatkozó tömegeloszlási szabályban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

A „j”-vel jelölt tengelycsoportokhoz tartozó tengelyeket terhelő mi tömegek összege nem lehet kisebb, mint a μj tömeg. Továbbá az mi tömeg nem lehet kisebb, mint a μj tömeg azon része, amely az „i” tengelyt terheli, a tengelycsoportokra vonatkozó tömegeloszlási szabályban meghatározottak szerint.

| 7.4.2.3. | A μj tömegek összege nem lehet kisebb, mint az M tömeg. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

A μj tömegek összege nem lehet kisebb, mint az M tömeg.

| 7.4.2.4. | Az üzemkész tömeg értékének, az utasok számával megszorzott 75 kg tömeg értékének és a kapcsolódási pontot terhelő műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg értékének összege nem lehet több, mint az M tömeg értéke. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Az üzemkész tömeg értékének, az utasok számával megszorzott 75 kg tömeg értékének és a kapcsolódási pontot terhelő műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg értékének összege nem lehet több, mint az M tömeg értéke.

| 7.4.2.5. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.4.2.5.

(fenntartva)

| 7.4.2.6. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.4.2.6.

(fenntartva)

| 7.4.2.7. | MC nem lehet nagyobb, mint M + TM. |
| --- | --- |

7.4.2.7.

MC nem lehet nagyobb, mint M + TM.

7.4.3.   Buszokra és távolsági buszokra vonatkozó követelmények

| 7.4.3.1. | A 7.4.2.1–7.4.2.3. és a 7.4.2.7. bekezdés követelményei érvényesek. |
| --- | --- |

7.4.3.1.

A 7.4.2.1–7.4.2.3. és a 7.4.2.7. bekezdés követelményei érvényesek.

| 7.4.3.2. | Az üzemkész jármű tömege, hozzáadva az ülő és álló utasok számával megszorzott Q tömeget, hozzáadva a WP, a B és a BX tömeget (a 7.4.3.3.1. bekezdésben meghatározottak szerint), és ehhez hozzáadva a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg értékét a kapcsolódási ponton (amennyiben a gyártó kapcsolóberendezést szerelt fel) nem lehet több, mint az M tömeg. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Az üzemkész jármű tömege, hozzáadva az ülő és álló utasok számával megszorzott Q tömeget, hozzáadva a WP, a B és a BX tömeget (a 7.4.3.3.1. bekezdésben meghatározottak szerint), és ehhez hozzáadva a műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg értékét a kapcsolódási ponton (amennyiben a gyártó kapcsolóberendezést szerelt fel) nem lehet több, mint az M tömeg.

| 7.4.3.3. | Ha az üzemkész jármű terhelt állapotban van a 7.4.3.3.1. bekezdésben leírtak szerint, az egyes tengelyekre ható terhelésnek megfelelő tömeg értéke nem haladhatja meg az egyes tengelyekre vonatkozó mi tömeget, és az egyedül álló tengelyre vagy tengelycsoportra ható terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet több, mint az adott tengelycsoportot terhelő μj tömeg. Továbbá az egy hajtótengelyre ható terhelésnek megfelelő tömeg értékének vagy a hajtótengelyekre ható terheléseknek megfelelő tömegértékek összegének egyenlőnek kell lennie legalább az M tömeg 25 százalékával. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Ha az üzemkész jármű terhelt állapotban van a 7.4.3.3.1. bekezdésben leírtak szerint, az egyes tengelyekre ható terhelésnek megfelelő tömeg értéke nem haladhatja meg az egyes tengelyekre vonatkozó mi tömeget, és az egyedül álló tengelyre vagy tengelycsoportra ható terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet több, mint az adott tengelycsoportot terhelő μj tömeg. Továbbá az egy hajtótengelyre ható terhelésnek megfelelő tömeg értékének vagy a hajtótengelyekre ható terheléseknek megfelelő tömegértékek összegének egyenlőnek kell lennie legalább az M tömeg 25 százalékával.

| 7.4.3.3.1. | Az üzemkész járművet az alábbi tömegekkel terhelik: P számú ülő utasnak megfelelő Q tömeg; SP számú álló utasnak megfelelő Q tömeg, amely egyenletesen el van osztva az S1 számú álló utasoknak fenntartott területen; indokolt esetben WP tömeg, egyenletesen elosztva a kerekesszékesek számára fenntartott területen; B (kg) tömeg, egyenletesen elosztva a csomagterekben; BX (kg) tömeg, egyenletesen elosztva a csomagok szállítására alkalmas tető felületén, ahol:
  P az ülőhelyek száma.
  S1 az álló utasok számára fenntartott terület. III. vagy B. osztályú jármű esetén S1 = 0.
  A gyártó által megadott SP érték nem haladhatja meg az S1/SSp értéket, ahol SSp az egy álló utas számára általában biztosítandó helyet jelöli, az alábbi táblázat szerint.
  WP (kg) a kerekesszékesek számára fenntartott helyek száma 250 kg-mal megszorozva, ami a kerekesszék és a benne ülő személy tömegét jelenti.
  A gyártó által megadott B (kg) értéknek meg kell egyeznie legalább a 100 × V numerikus értékkel. Ez a tömegérték magában foglalja a csomagtereket vagy az olyan csomagtartókat, amelyek a jármű külsejére szerelhetők.
  V a csomagterek összes térfogata m3-ben. Jármű jóváhagyására vonatkozó feltételek:
  Az I. vagy A. osztályba sorolt járműveknél a csak a járművön kívülről elérhető csomagterek térfogatát figyelmen kívül kell hagyni.
  A gyártó által megadott BX érték nem lehet kisebb, mint 75 kg/m2.
  Az emeletes járművek teteje nem szerelhető fel csomagok szállítására alkalmas eszközökkel, ezért ilyen esetekben a BX értéke nulla.
  A Q és az SSp értékét az alábbi táblázat tartalmazza:







  Jármű tömege | Egy utas Q (kg) tömege | Egy álló utas számára általában biztosított SSp (m2/utas) hely |
| --- | --- | --- | --- |
| I. és A. osztály | 68 | 0,125 |
| II. osztály | 71 (40) | 0,15 |
| III. és B. osztály | 71 (40) | Nincs |

7.4.3.3.1.

Az üzemkész járművet az alábbi tömegekkel terhelik: P számú ülő utasnak megfelelő Q tömeg; SP számú álló utasnak megfelelő Q tömeg, amely egyenletesen el van osztva az S1 számú álló utasoknak fenntartott területen; indokolt esetben WP tömeg, egyenletesen elosztva a kerekesszékesek számára fenntartott területen; B (kg) tömeg, egyenletesen elosztva a csomagterekben; BX (kg) tömeg, egyenletesen elosztva a csomagok szállítására alkalmas tető felületén, ahol:

P az ülőhelyek száma.

S1 az álló utasok számára fenntartott terület. III. vagy B. osztályú jármű esetén S1 = 0.

A gyártó által megadott SP érték nem haladhatja meg az S1/SSp értéket, ahol SSp az egy álló utas számára általában biztosítandó helyet jelöli, az alábbi táblázat szerint.

WP (kg) a kerekesszékesek számára fenntartott helyek száma 250 kg-mal megszorozva, ami a kerekesszék és a benne ülő személy tömegét jelenti.

A gyártó által megadott B (kg) értéknek meg kell egyeznie legalább a 100 × V numerikus értékkel. Ez a tömegérték magában foglalja a csomagtereket vagy az olyan csomagtartókat, amelyek a jármű külsejére szerelhetők.

V a csomagterek összes térfogata m3-ben. Jármű jóváhagyására vonatkozó feltételek:

Az I. vagy A. osztályba sorolt járműveknél a csak a járművön kívülről elérhető csomagterek térfogatát figyelmen kívül kell hagyni.

A gyártó által megadott BX érték nem lehet kisebb, mint 75 kg/m2.

Az emeletes járművek teteje nem szerelhető fel csomagok szállítására alkalmas eszközökkel, ezért ilyen esetekben a BX értéke nulla.

A Q és az SSp értékét az alábbi táblázat tartalmazza:

Jármű tömege

Egy utas Q (kg) tömege

Egy álló utas számára általában biztosított SSp (m2/utas) hely

I. és A. osztály

68

0,125

II. osztály

71 (40)

0,15

III. és B. osztály

71 (40)

Nincs

| 7.4.3.3.2. | Amennyiben a jármű változó üléskapacitással rendelkezik, az álló utasok számára fenntartott területet (S1) és/vagy a kerekesszékesek szállításához felszerelt területet, valamint a 7.4.3.2. és a 7.4.3. bekezdésben szereplő követelményeket megfelelő módon meg kell határozni az alábbi feltételekre vonatkozóan: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.

Amennyiben a jármű változó üléskapacitással rendelkezik, az álló utasok számára fenntartott területet (S1) és/vagy a kerekesszékesek szállításához felszerelt területet, valamint a 7.4.3.2. és a 7.4.3. bekezdésben szereplő követelményeket megfelelő módon meg kell határozni az alábbi feltételekre vonatkozóan:

| 7.4.3.3.2.1. | az összes elfoglalható ülés az álló utasok számára fennmaradó területtel (a gyártó által a szállítható álló utasok számára megadott határértékig), és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1.

az összes elfoglalható ülés az álló utasok számára fennmaradó területtel (a gyártó által a szállítható álló utasok számára megadott határértékig), és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt;

| 7.4.3.3.2.2. | az összes elfoglalható álló terület (a gyártó által a szállítható álló utasok számára megadott határértékig) az ülő utasok által használható fennmaradó ülésekkel, és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2.

az összes elfoglalható álló terület (a gyártó által a szállítható álló utasok számára megadott határértékig) az ülő utasok által használható fennmaradó ülésekkel, és ha még marad szabad terület, a kerekesszékesek által elfoglalható területekkel együtt;

| 7.4.3.3.2.3. | a kerekesszékesek által elfoglalható összes hely az álló utasok számára fennmaradó területtel (a gyártó által a szállítható álló utasok számára megadott határértékig), és ha még marad szabad terület, a fennmaradó és elfoglalható ülések számával együtt. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3.

a kerekesszékesek által elfoglalható összes hely az álló utasok számára fennmaradó területtel (a gyártó által a szállítható álló utasok számára megadott határértékig), és ha még marad szabad terület, a fennmaradó és elfoglalható ülések számával együtt.

| 7.4.3.4. | Amikor a jármű üzemkész állapotban van vagy a 7.4.3.3.1. bekezdésben leírtak szerint meg van terhelve, az első tengelyre vagy tengelycsoportra ható terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet kisebb, mint az üzemkész jármű tömegének százalékában megadott érték vagy a műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt M tömeg, az alábbi táblázatban rögzített értékek szerint:










  I. és A. osztály | II. osztály | III. és B. osztály |
| --- | --- | --- | --- |
| Merev | Csuklós | Merev | Csuklós | Merev | Csuklós |
| 20 | 20 | 25 (41) | 20 | 25 (41) | 20 |

7.4.3.4.

Amikor a jármű üzemkész állapotban van vagy a 7.4.3.3.1. bekezdésben leírtak szerint meg van terhelve, az első tengelyre vagy tengelycsoportra ható terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet kisebb, mint az üzemkész jármű tömegének százalékában megadott érték vagy a műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt M tömeg, az alábbi táblázatban rögzített értékek szerint:

I. és A. osztály

II. osztály

III. és B. osztály

Merev

Csuklós

Merev

Csuklós

Merev

Csuklós

20

20

25 (41)

20

25 (41)

20

| 7.4.3.5. | Amennyiben a járműre több osztály követelményeinek megfelelő jóváhagyást kérnek, a 7.4.3.2. és a 7.4.3.3. bekezdés előírásai érvényesek minden osztályra. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Amennyiben a járműre több osztály követelményeinek megfelelő jóváhagyást kérnek, a 7.4.3.2. és a 7.4.3.3. bekezdés előírásai érvényesek minden osztályra.

| 7.4.4. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.4.4.

(fenntartva)

| 7.5. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.5.

(fenntartva)

7.6.   Kormányozhatóság

| 7.6.1. | A járműnek megfelelően kormányozhatónak kell lennie egy 360o -os kört leíró pálya bármelyik oldalán egy olyan területen belül, amelyet két koncentrikus kör határoz meg. A külső kör sugara 12,50 m, a belső kör sugara pedig 5,30 m legyen úgy, hogy a jármű legszélső pontjai (a jármű szélességének méréséből kizárt kinyúló részek kivételével) ne lógjanak át a körök kerületén. Tengelyemelő berendezéssel ellátott járművek esetén ez a követelmény érvényes a felemelt helyzetben levő behúzható tengely(ek)re vagy a terhelhető tengely(ek)re terheletlen állapotban.
  A fenti követelményeket az alábbiak szerint kell igazolni: |
| --- | --- |

7.6.1.

A járműnek megfelelően kormányozhatónak kell lennie egy 360o -os kört leíró pálya bármelyik oldalán egy olyan területen belül, amelyet két koncentrikus kör határoz meg. A külső kör sugara 12,50 m, a belső kör sugara pedig 5,30 m legyen úgy, hogy a jármű legszélső pontjai (a jármű szélességének méréséből kizárt kinyúló részek kivételével) ne lógjanak át a körök kerületén. Tengelyemelő berendezéssel ellátott járművek esetén ez a követelmény érvényes a felemelt helyzetben levő behúzható tengely(ek)re vagy a terhelhető tengely(ek)re terheletlen állapotban.

A fenti követelményeket az alábbiak szerint kell igazolni:

7.6.1.1.   Járművek

A jármű elején lévő legszélső pontot végig kell vezetni a külső kör vonalán (lásd az A. ábrát).

| 7.6.1.2. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.6.1.2.

(fenntartva)

| 7.6.2. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.6.2.

(fenntartva)

7.6.3.   Az M2 vagy M3 kategóriájú járművekre vonatkozó kiegészítő követelmények

Kétféle módon (7.6.3.1. A. vagy 7.6.3.1. B.) igazolható a jelen bekezdés követelményeinek való megfelelés.

Az Egyesült Királyság és Portugália a saját területén belül 2005. május 9-ig elutasíthatja a járműtípus nemzeti típusjóváhagyását, vagy elutasíthatja, illetve megtilthatja a jármű kereskedelmét, nyilvántartásba vételét, üzembe helyezését vagy használatát, ha a jármű nem felel meg a 7.6.3.1. B. bekezdésben rögzített kormányozhatósági követelményeknek.

A fenti kivételek figyelembevételével a szerződő felek a 7.6.3.1. A. bekezdés értelmében adják meg a jóváhagyásokat.

| 7.6.3.1.A. | Nyugalmi helyzetben levő jármű esetén meg kell határozni egy, a jármű oldalát érintő függőleges síkot, amely a körből kifelé néz, és vonallal meg kell jelölni a talajon. Csuklós jármű esetén a két merev szakasznak egy vonalba kell esnie a síkkal. Amikor a jármű egyenes vonalban megközelíti a 7.6.1. bekezdésben leírt kör alakú területet, egyik része sem nyúlhat ki a függőleges síkból 0,60 m-nél nagyobb mértékben (lásd a B. és a C. ábrát). |
| --- | --- |

7.6.3.1.A.

Nyugalmi helyzetben levő jármű esetén meg kell határozni egy, a jármű oldalát érintő függőleges síkot, amely a körből kifelé néz, és vonallal meg kell jelölni a talajon. Csuklós jármű esetén a két merev szakasznak egy vonalba kell esnie a síkkal. Amikor a jármű egyenes vonalban megközelíti a 7.6.1. bekezdésben leírt kör alakú területet, egyik része sem nyúlhat ki a függőleges síkból 0,60 m-nél nagyobb mértékben (lásd a B. és a C. ábrát).

A. ábra

Image

B. ábra

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maximum 0,6 m

C. ábra

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = maximum 0,6 m

| 7.6.3.1.B. | A nyugalmi helyzetben levő jármű kormányzott kerekeit úgy kell beállítani, hogy ha a jármű mozogna, az elején lévő legszélső pont 12,50 m sugarú kört írna le, majd meg kell határozni egy, a jármű oldalát érintő függőleges síkot, amely a körből kifelé néz, és vonallal meg kell jelölni a talajon. M2 vagy M3 kategóriájú csuklós jármű esetén a két merev szakasznak egy vonalba kell esnie a síkkal.
  Amikor a jármű a 12,50 m sugarú kör bármelyik oldala mentén előrefelé halad, legfeljebb 12 m hosszú merev jármű esetén a jármű egyik része sem nyúlhat ki a függőleges síkból 0,80 m-nél nagyobb mértékben (lásd a B. ábrát), illetve 12 m-nél hosszabb merev jármű és M2 vagy M3 kategóriájú csuklós jármű esetén a kinyúlás mértéke nem haladhatja meg az 1,20 m-t (lásd a C. ábrát).
  Tengelyemelő berendezéssel ellátott járművek esetén ez a követelmény érvényes a felemelt helyzetben levő tengely(ek)re (a 2.14. bekezdés értelmében). |
| --- | --- |

7.6.3.1.B.

A nyugalmi helyzetben levő jármű kormányzott kerekeit úgy kell beállítani, hogy ha a jármű mozogna, az elején lévő legszélső pont 12,50 m sugarú kört írna le, majd meg kell határozni egy, a jármű oldalát érintő függőleges síkot, amely a körből kifelé néz, és vonallal meg kell jelölni a talajon. M2 vagy M3 kategóriájú csuklós jármű esetén a két merev szakasznak egy vonalba kell esnie a síkkal.

Amikor a jármű a 12,50 m sugarú kör bármelyik oldala mentén előrefelé halad, legfeljebb 12 m hosszú merev jármű esetén a jármű egyik része sem nyúlhat ki a függőleges síkból 0,80 m-nél nagyobb mértékben (lásd a B. ábrát), illetve 12 m-nél hosszabb merev jármű és M2 vagy M3 kategóriájú csuklós jármű esetén a kinyúlás mértéke nem haladhatja meg az 1,20 m-t (lásd a C. ábrát).

Tengelyemelő berendezéssel ellátott járművek esetén ez a követelmény érvényes a felemelt helyzetben levő tengely(ek)re (a 2.14. bekezdés értelmében).

A. ábra

Image

B. ábra

Image

C. ábra

Image

| 7.6.4. | A 7.6.1–7.6.3. bekezdés követelményeit a gyártó kérésére szintén ellenőrizni kell egy megfelelő (és a vizsgálattal egyenértékű) számítás vagy mértani eszközökkel való szemléltetés segítségével. |
| --- | --- |

7.6.4.

A 7.6.1–7.6.3. bekezdés követelményeit a gyártó kérésére szintén ellenőrizni kell egy megfelelő (és a vizsgálattal egyenértékű) számítás vagy mértani eszközökkel való szemléltetés segítségével.

| 7.6.5. | Befejezetlen járművek esetén a gyártónak meg kell adnia azokat a megengedhető legnagyobb méreteket, amelyek alapján ellenőrizni kell, hogy a jármű megfelel-e a 7.6.1–7.6.3. bekezdés követelményeinek. |
| --- | --- |

7.6.5.

Befejezetlen járművek esetén a gyártónak meg kell adnia azokat a megengedhető legnagyobb méreteket, amelyek alapján ellenőrizni kell, hogy a jármű megfelel-e a 7.6.1–7.6.3. bekezdés követelményeinek.

| 7.7. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.7.

(fenntartva)

| 7.8. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.8.

(fenntartva)

| 7.9. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.9.

(fenntartva)

| 7.10. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.10.

(fenntartva)

| 7.11. | (fenntartva) |
| --- | --- |

7.11.

(fenntartva)

---

(1)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletének meghatározása szerint (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum).

1

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Fehéroroszország, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg a megfelelő ECE jelük használatával), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália és 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika és 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus és 50 – Málta. A többi számot a kerekes járművek, berendezések, és a kerekes járművekre szerelhető és/vagy azokon használható alkatrészek egységes műszaki előírásainak elfogadásáról és az előírások alapján megadott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodás ratifikálásának vagy a megállapodáshoz való csatlakozás időrendi sorrendjében kell hozzárendelni az országokhoz, és az így kiosztott számokról az Egyesült Nemzetek Főtitkára tájékoztatja a megállapodásban részt vevő szerződő feleket.

2

(3)  Amennyiben a típus azonosítási módja olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem lényegesek a tájékoztató dokumentumban szereplő jármű, alkatrész vagy külön műszaki egység típusának leírásához, ezeket a karaktereket kérdőjellel (?) kell helyettesíteni a dokumentumban (pl.: ABC??123??).

3

(4)  A motoros járművekre vonatkozó Egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletének meghatározása szerint (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum).

4

(5)  A megnevezést adja meg az európai szabvány szerint, ha lehetséges, ellenkező esetben tüntesse fel a következőket:

5

| a) | az anyag leírása; |
| --- | --- |

a)

az anyag leírása;

| b) | folyáshatár; |
| --- | --- |

b)

folyáshatár;

| c) | maximális húzófeszültség; |
| --- | --- |

c)

maximális húzófeszültség;

| d) | nyúlás (százalékban); |
| --- | --- |

d)

nyúlás (százalékban);

| e) | Brinell-féle keménység. |
| --- | --- |

e)

Brinell-féle keménység.

(6)  A motor feletti vezetőfülkéből történő vezérlés olyan konfigurációt jelent, amelynél a motor hosszának több mint a fele hátrébb van, mint a szélvédő aljának legelső pontja, és a kormánykerékagy a jármű hosszának első negyedében található.

6

(7)  A nem kívánt rész törlendő (vannak olyan részek, ahol semmit sem kell törölni, mert több bejegyzés is lehetséges).

7

(8)  Ha az egyik változatban normál vezetőfülke, a másikban pedig alvókabin szerepel, akkor mindkét változathoz fel kell tüntetni a tömeget és a méreteket.

8

(9)  ISO 612 – 1978 szabvány, 6.4. számú feltétel.

9

(10)  11. melléklet, 2.4.1. bekezdés.

10

(11)  11. melléklet, 4.2. bekezdés.

11

(12)  11. melléklet, 2.4.3. bekezdés.

12

(13)  ISO 612 – 1978 szabvány, 6.6. számú feltétel.

13

(14)  ISO 612 – 1978 szabvány, 6.7. számú feltétel.

14

(15)  A vezetőnek és a személyzet más tagjának (ha van) a becsült tömege 75 kg (a ISO 2416: 1992 szabvány szerint felosztva 68 kg elfoglalt tömegre és 7 kg csomagtömegre), az üzemanyagtartály 90 százalékig feltöltve, valamint a többi, folyadékot tartalmazó rendszer (kivéve a használt víz elvezetésére szolgáló rendszert) a gyártó által megadott térfogatának 100 százalékáig feltöltve.

15

(16)  Teljes vagy félpótkocsi vontatása esetén, amely jelentős mértékű függőleges terhelésnek veti alá a kapcsolóberendezést vagy az ötödik kereket, ez a terhelés, osztva a normál gravitációs gyorsulással, beleszámít a műszakilag megengedhető maximális tömeg értékébe.

16

(17)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

17

(18)  A 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek esetén az alsó panel eltolható a felső panelhez képest, ha azonos irányban állnak.

18

(19)  A felső panel szélessége a tetején a vízszinteshez képest 30 fokos szöget meg nem haladó ferde vágással 400 milliméterre csökkenthető.

19

(20)  A felső henger magassága, és ezáltal a teljes magasság, 100 milliméterrel csökkenthető a közlekedőfolyosó bármely részén, amely:

20

| a) | a hátsó tengely (egynél több hátsó tengelyű jármű esetén a legelső hátsó tengely) középvonala előtt 1,5 m-re húzódó keresztirányú sík; és |
| --- | --- |

a)

a hátsó tengely (egynél több hátsó tengelyű jármű esetén a legelső hátsó tengely) középvonala előtt 1,5 m-re húzódó keresztirányú sík; és

| b) | az utasajtó hátsó szélénél, illetve több utasajtó esetén a leghátsó utasajtó hátsó szélénél található keresztirányú függőleges sík mögött helyezkedik el. |
| --- | --- |

b)

az utasajtó hátsó szélénél, illetve több utasajtó esetén a leghátsó utasajtó hátsó szélénél található keresztirányú függőleges sík mögött helyezkedik el.

A felső henger átmérője a tetején a vízszinteshez képest 30 fokos szöget meg nem haladó ferde vágással 300 milliméterre csökkenthető.

Az ellenőrző idomszer érintkezhet a kapaszkodószíjakkal, ha fel vannak szerelve, vagy más rugalmas tárgyakkal (például a biztonsági öv alkatrészeivel), és elmozdíthatja azokat.

(21)  230 mm a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járműveknél.

21

(22)  700 mm vészkijárati ajtó esetén.

22

1 500 mm emeletes jármű felső szintjén lévő vészkijárati ajtó esetén.

(23)  430 mm kizárólag mechanikus felfüggesztésű jármű esetén.

23

(24)  Legalább egy utasajtónál; 400 mm egyéb utasajtóknál.

24

(25)  300 mm a leghátsó tengely mögötti ajtónál lévő lépcsők esetén.

25

(26)  250 mm a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek közlekedőfolyosóin.

26

(27)  Lásd a 3. melléklet 7.7.1.2. bekezdésében lévő megfelelő lábjegyzetet.

27

(28)  Lásd a 3. melléklet 7.7.5.1. bekezdésében lévő megfelelő (*) lábjegyzetet

28

(29)  230 mm a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járműveknél.

29

(30)  700 mm vészkijárati ajtó esetén.

30

1 500 mm emeletes jármű felső szintjén lévő vészkijárati ajtó esetén.

(31)  430 mm kizárólag mechanikus felfüggesztésű jármű esetén.

31

(32)  300 mm a leghátsó tengely mögötti ajtónál lévő lépcsők esetén.

32

(33)  Legalább egy utasajtónál; 400 mm egyéb utasajtóknál.

33

(34)  250 mm a 22 utast nem meghaladó befogadóképességű járművek közlekedőfolyosóin.

34

(35)  225 III. osztályú járművek esetén.

35

(36)  350 mm a kerékdoboknál és a motortérnél.

36

(37)  400 mm II. és III. osztályú járművek esetén.

37

(38)  A zárójelben levő méretek csak az alsó szint leghátsó részére és az első tengely környékére vonatkoznak (lásd a 7.7.5.10. bekezdést).

38

(39)  A zárójelben levő méretek csak a felső szintre és/vagy az alsó szint leghátsó részére és/vagy az alsó szint első tengelyhez közeli szakaszára vonatkoznak (lásd a 7.7.5.10. bekezdést).

39

(40)  Beleértve 3 kg súlyú kézi csomagot.

40

(41)  II. és III. osztályba sorolt, két kormányzott tengellyel felszerelt háromtengelyű járművek esetén ez az érték 20 %-ra csökkenthető.

41

---

| 11.5.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/203

---

Helyesbítés az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 114. számú előírásához (UN/ECE) – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyására vonatkozóan:

cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljai;

jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek;

nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek.

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 373., 2006. december 27.
  )

A 114. számú előírás helyesen:

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (UN/ECE) 114. számú előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyására vonatkozóan:

I.   cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljai;

II.   jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek;

III.   nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek.

1.   HATÁLY

Ez az előírás a következő utángyártott felszerelésekre alkalmazandó:

| 1.1. | járműbe való beszerelésre szánt cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljaira; |
| --- | --- |

1.1.

járműbe való beszerelésre szánt cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljaira;

| 1.2. | M1 és N1 kategóriájú járművekben alkalmazható, jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekekre, amelyek a gépjárművekben a biztonsági övek és egyéb biztonsági rendszerek mellett kiegészítő biztonsági rendszerként szolgálnak, vagyis olyan rendszerként, amely erőteljes ütközések esetén automatikusan működésbe hoz egy rugalmas alakváltozást végző szerkezetet a járműben tartózkodó személyek sérüléseinek enyhítése érdekében; |
| --- | --- |

1.2.

M1 és N1 kategóriájú járművekben alkalmazható, jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekekre, amelyek a gépjárművekben a biztonsági övek és egyéb biztonsági rendszerek mellett kiegészítő biztonsági rendszerként szolgálnak, vagyis olyan rendszerként, amely erőteljes ütközések esetén automatikusan működésbe hoz egy rugalmas alakváltozást végző szerkezetet a járműben tartózkodó személyek sérüléseinek enyhítése érdekében;

| 1.3. | jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt, nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerekre, amelyek M1 és N1 kategóriájú gépjárművekben a biztonsági övek és egyéb biztonsági rendszerek mellett kiegészítő biztonsági rendszerként szolgálnak, vagyis olyan rendszerként, amely erőteljes ütközések esetén automatikusan működésbe hoz egy rugalmas alakváltozást végző szerkezetet a járműben tartózkodó személyek sérüléseinek enyhítése érdekében. |
| --- | --- |

1.3.

jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt, nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerekre, amelyek M1 és N1 kategóriájú gépjárművekben a biztonsági övek és egyéb biztonsági rendszerek mellett kiegészítő biztonsági rendszerként szolgálnak, vagyis olyan rendszerként, amely erőteljes ütközések esetén automatikusan működésbe hoz egy rugalmas alakváltozást végző szerkezetet a járműben tartózkodó személyek sérüléseinek enyhítése érdekében.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 2.1. | „Légzsákrendszer”: olyan alkatrészek csoportja, amelyek a jármű(vek)be szerelve ellátják a gyártó által meghatározott valamennyi feladatot. Ez a rendszer minimumkövetelményként tartalmaz egy kioldó egységet, amely egy vagy több légzsákmodult hoz működésbe, valamint (ha van) egy elektromos vezetékrendszert. |
| --- | --- |

2.1.

„Légzsákrendszer”: olyan alkatrészek csoportja, amelyek a jármű(vek)be szerelve ellátják a gyártó által meghatározott valamennyi feladatot. Ez a rendszer minimumkövetelményként tartalmaz egy kioldó egységet, amely egy vagy több légzsákmodult hoz működésbe, valamint (ha van) egy elektromos vezetékrendszert.

| 2.2. | „Légzsák”: olyan rugalmas, zárt teret körülfogó anyag, amelyet a felfúvó szerkezet feltölt gázzal, és amely segít helyben tartani a járműben tartózkodó személyt. |
| --- | --- |

2.2.

„Légzsák”: olyan rugalmas, zárt teret körülfogó anyag, amelyet a felfúvó szerkezet feltölt gázzal, és amely segít helyben tartani a járműben tartózkodó személyt.

| 2.3. | „Légzsákmodul”: a légzsákrendszer legkisebb egysége, amely a működésbe hozásához szükséges energiaforrásból és a működésbe hozandó légzsákból áll. |
| --- | --- |

2.3.

„Légzsákmodul”: a légzsákrendszer legkisebb egysége, amely a működésbe hozásához szükséges energiaforrásból és a működésbe hozandó légzsákból áll.

| 2.4. | „(Légzsákmodullal felszerelt) cserekormánykerék”: olyan utángyártott kormánykerék, amely a jármű módosítására szolgál, és amely funkcionális méreteit, formáját és/vagy anyagát tekintve eltérhet a jármű gyártója által biztosított eredeti kormánykeréktől. |
| --- | --- |

2.4.

„(Légzsákmodullal felszerelt) cserekormánykerék”: olyan utángyártott kormánykerék, amely a jármű módosítására szolgál, és amely funkcionális méreteit, formáját és/vagy anyagát tekintve eltérhet a jármű gyártója által biztosított eredeti kormánykeréktől.

| 2.5. | „Cserelégzsákrendszer”: olyan utángyártott légzsákrendszer, amely a jármű módosítására szolgál, és amely funkcionális méreteit, formáját, anyagát vagy működését tekintve eltérhet a jármű gyártója által az adott gépjárműhöz biztosított eredeti légzsákrendszerektől. |
| --- | --- |

2.5.

„Cserelégzsákrendszer”: olyan utángyártott légzsákrendszer, amely a jármű módosítására szolgál, és amely funkcionális méreteit, formáját, anyagát vagy működését tekintve eltérhet a jármű gyártója által az adott gépjárműhöz biztosított eredeti légzsákrendszerektől.

| 2.6. | A cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljainak kategóriái: |
| --- | --- |

2.6.

A cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljainak kategóriái:

| 2.6.1. | A kategória: frontális ütközés esetén a jármű vezetőjének védelmét szolgáló eszköz; |
| --- | --- |

2.6.1.

A kategória: frontális ütközés esetén a jármű vezetőjének védelmét szolgáló eszköz;

| 2.6.2. | B kategória: frontális ütközés esetén a jármű vezetőjén kívül az első ülés(ek)en utazó személy(ek) védelmét szolgáló eszköz; |
| --- | --- |

2.6.2.

B kategória: frontális ütközés esetén a jármű vezetőjén kívül az első ülés(ek)en utazó személy(ek) védelmét szolgáló eszköz;

| 2.6.3. | C kategória: frontális ütközés esetén az első ülésektől eltérő üléseken utazó személy(ek) védelmét szolgáló eszköz; |
| --- | --- |

2.6.3.

C kategória: frontális ütközés esetén az első ülésektől eltérő üléseken utazó személy(ek) védelmét szolgáló eszköz;

| 2.6.4. | D kategória: oldalütközés esetén az első ülés(ek)en utazó személy(ek) védelmét szolgáló eszköz. |
| --- | --- |

2.6.4.

D kategória: oldalütközés esetén az első ülés(ek)en utazó személy(ek) védelmét szolgáló eszköz.

| 2.7. | „Kioldás pillanata”: az az időpillanat, amikor a légzsák működésbe hozását okozó ütközés következtében a működésbe hozást végző alkatrészek visszafordíthatatlanul működésbe lépnek. |
| --- | --- |

2.7.

„Kioldás pillanata”: az az időpillanat, amikor a légzsák működésbe hozását okozó ütközés következtében a működésbe hozást végző alkatrészek visszafordíthatatlanul működésbe lépnek.

| 2.8. | „Vezérlőegység” vagy „kioldó egység”: az ütközés észlelését és a kioldást lehetővé tévő összes alkatrészt magában foglaló egység. |
| --- | --- |

2.8.

„Vezérlőegység” vagy „kioldó egység”: az ütközés észlelését és a kioldást lehetővé tévő összes alkatrészt magában foglaló egység.

| 2.9. | „Vezetékrendszer”: a teljes légzsákrendszer különböző részeit egymással és esetleg a járművel összekötő elektromos vezetékek és csatlakozások összessége. |
| --- | --- |

2.9.

„Vezetékrendszer”: a teljes légzsákrendszer különböző részeit egymással és esetleg a járművel összekötő elektromos vezetékek és csatlakozások összessége.

| 2.10. | „Terheletlen menetkész tömeg”: a jármű tömege üzemkész állapotban, vezető, utasok és rakomány nélkül, de tüzelőanyaggal, hűtőfolyadékkal és kenőanyaggal feltöltve és szerszámokkal és pótkerékkel felszerelve (amennyiben ezek a jármű gyártója által biztosított alapfelszereléshez tartoznak). |
| --- | --- |

2.10.

„Terheletlen menetkész tömeg”: a jármű tömege üzemkész állapotban, vezető, utasok és rakomány nélkül, de tüzelőanyaggal, hűtőfolyadékkal és kenőanyaggal feltöltve és szerszámokkal és pótkerékkel felszerelve (amennyiben ezek a jármű gyártója által biztosított alapfelszereléshez tartoznak).

| 2.11. | „Légzsákmodultípus cserelégzsákrendszerekhez”: olyan légzsákmodulok, amelyek nem térnek el egymástól különösen:






  a) | a légzsákmodul kategóriájában; |
| --- | --- | --- |

2.11.

„Légzsákmodultípus cserelégzsákrendszerekhez”: olyan légzsákmodulok, amelyek nem térnek el egymástól különösen:

a)

a légzsákmodul kategóriájában;

| b) | a légzsák geometriájában; |
| --- | --- |

b)

a légzsák geometriájában;

| c) | a légzsák anyagában; |
| --- | --- |

c)

a légzsák anyagában;

| d) | a kifúvónyílásokban vagy ezeknek megfelelő szerelvényekben; |
| --- | --- |

d)

a kifúvónyílásokban vagy ezeknek megfelelő szerelvényekben;

| e) | a gázfejlesztőben; |
| --- | --- |

e)

a gázfejlesztőben;

| f) | a burkolási elvben; |
| --- | --- |

f)

a burkolási elvben;

| g) | a burkolat anyagában, szerkezetében és méreteiben; |
| --- | --- |

g)

a burkolat anyagában, szerkezetében és méreteiben;

| h) | a töltőanyag összetételében; |
| --- | --- |

h)

a töltőanyag összetételében;

| i) | a modul rögzítési módjában. |
| --- | --- |

i)

a modul rögzítési módjában.

| 2.12. | „Légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék típusa”: olyan utángyártott kormánykerekek, amelyek nem térnek el egymástól különösen:






  a) | a légzsák meglétében; |
| --- | --- | --- |

2.12.

„Légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék típusa”: olyan utángyártott kormánykerekek, amelyek nem térnek el egymástól különösen:

a)

a légzsák meglétében;

| b) | a kormánykerék méreteiben és átmérőjében; |
| --- | --- |

b)

a kormánykerék méreteiben és átmérőjében;

| c) | formájukban, ha ez befolyásolja a biztonságos használatot és a szilárdsági jellemzőket; |
| --- | --- |

c)

formájukban, ha ez befolyásolja a biztonságos használatot és a szilárdsági jellemzőket;

| d) | anyagukban; |
| --- | --- |

d)

anyagukban;

| e) | a cserelégzsákrendszerbe szerelt légzsákmodul típusában a fenti 2.11. bekezdés szerinti meghatározás szerint. |
| --- | --- |

e)

a cserelégzsákrendszerbe szerelt légzsákmodul típusában a fenti 2.11. bekezdés szerinti meghatározás szerint.

| 2.13. | „Nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszer típusa”: olyan cserelégzsákrendszerek, amelyek nem térnek el egymástól különösen:






  a) | a légzsákmodul kategóriájában; |
| --- | --- | --- |

2.13.

„Nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszer típusa”: olyan cserelégzsákrendszerek, amelyek nem térnek el egymástól különösen:

a)

a légzsákmodul kategóriájában;

| b) | a légzsák geometriájában; |
| --- | --- |

b)

a légzsák geometriájában;

| c) | a légzsák anyagában; |
| --- | --- |

c)

a légzsák anyagában;

| d) | a kifúvónyílásokban vagy ezeknek megfelelő szerelvényekben; |
| --- | --- |

d)

a kifúvónyílásokban vagy ezeknek megfelelő szerelvényekben;

| e) | a gázfejlesztőben; |
| --- | --- |

e)

a gázfejlesztőben;

| f) | a burkolási elvben; |
| --- | --- |

f)

a burkolási elvben;

| g) | a burkolat anyagában, szerkezetében és méreteiben; |
| --- | --- |

g)

a burkolat anyagában, szerkezetében és méreteiben;

| h) | a töltőanyag összetételében; |
| --- | --- |

h)

a töltőanyag összetételében;

| i) | a modul rögzítési módjában. |
| --- | --- |

i)

a modul rögzítési módjában.

| 2.14. | „Járműtípus”: gépjárművek olyan kategóriája, amelyen belül a járművek nem térnek el egymástól különösen az előírásban meghatározott ütközési vizsgálatok eredményét befolyásoló következő főbb vonatkozásaikban:






  a) | a jármű szerkezetében, méreteiben, felépítménytípusában és anyagaiban; |
| --- | --- | --- |

2.14.

„Járműtípus”: gépjárművek olyan kategóriája, amelyen belül a járművek nem térnek el egymástól különösen az előírásban meghatározott ütközési vizsgálatok eredményét befolyásoló következő főbb vonatkozásaikban:

a)

a jármű szerkezetében, méreteiben, felépítménytípusában és anyagaiban;

| b) | a terheletlen menetkész tömegben a fenti 2.10. bekezdés meghatározása szerint; |
| --- | --- |

b)

a terheletlen menetkész tömegben a fenti 2.10. bekezdés meghatározása szerint;

| c) | a kormányberendezésben, az ülésekben, valamint a biztonságiöv-rendszerben és egyéb biztonsági rendszerekben; |
| --- | --- |

c)

a kormányberendezésben, az ülésekben, valamint a biztonságiöv-rendszerben és egyéb biztonsági rendszerekben;

| d) | a motor helyében és tájolásában; |
| --- | --- |

d)

a motor helyében és tájolásában;

| e) | a járműnek a légzsák működését befolyásoló alkatrészeiben, illetve választható tartozékaiban vagy kiegészítőiben. |
| --- | --- |

e)

a járműnek a légzsák működését befolyásoló alkatrészeiben, illetve választható tartozékaiban vagy kiegészítőiben.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   Kérelem cserelégzsákrendszer légzsákmoduljának jóváhagyása iránt

| 3.1.1. | A cserelégzsákmodul jóváhagyására irányuló kérelmet a légzsákmodulgyártó védjegyének birtokosa, az alkatrész gyártója vagy meghatalmazottjuk köteles benyújtani. |
| --- | --- |

3.1.1.

A cserelégzsákmodul jóváhagyására irányuló kérelmet a légzsákmodulgyártó védjegyének birtokosa, az alkatrész gyártója vagy meghatalmazottjuk köteles benyújtani.

| 3.1.2. | A kérelemhez a cserelégzsákrendszer-légzsákmodulok minden kategóriájára vonatkozóan csatolni kell három példányban a következő dokumentumokat, valamint meg kell adni a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.1.2.

A kérelemhez a cserelégzsákrendszer-légzsákmodulok minden kategóriájára vonatkozóan csatolni kell három példányban a következő dokumentumokat, valamint meg kell adni a következő adatokat:

| 3.1.2.1. | műszaki leírást, ezen belül szerelési utasításokat és annak meghatározását, hogy a légzsákmodul mely járműtípus(ok)hoz használható; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

műszaki leírást, ezen belül szerelési utasításokat és annak meghatározását, hogy a légzsákmodul mely járműtípus(ok)hoz használható;

| 3.1.2.2. | kellően részletes rajzokat, amelyek alapján ellenőrizhető a 4.1.4. bekezdésben előírt jóváhagyási jel tervezett helye. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

kellően részletes rajzokat, amelyek alapján ellenőrizhető a 4.1.4. bekezdésben előírt jóváhagyási jel tervezett helye.

| 3.1.2.3. | Megfelelő számú légzsákmodult a vizsgálatok elvégzéséért és az előírás 5. és 6. bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Megfelelő számú légzsákmodult a vizsgálatok elvégzéséért és az előírás 5. és 6. bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani.

3.2.   Kérelem jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék jóváhagyása iránt

| 3.2.1. | A légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék jóváhagyására irányuló kérelmet a cserekormánykerék védjegyének birtokosa, a gyártó vagy meghatalmazottjuk köteles benyújtani. |
| --- | --- |

3.2.1.

A légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék jóváhagyására irányuló kérelmet a cserekormánykerék védjegyének birtokosa, a gyártó vagy meghatalmazottjuk köteles benyújtani.

| 3.2.2. | A kérelemhez a légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek minden típusára vonatkozóan csatolni kell három példányban a következő dokumentumokat, valamint meg kell adni a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.2.2.

A kérelemhez a légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek minden típusára vonatkozóan csatolni kell három példányban a következő dokumentumokat, valamint meg kell adni a következő adatokat:

| 3.2.2.1. | műszaki leírást, ezen belül szerelési utasításokat; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

műszaki leírást, ezen belül szerelési utasításokat;

| 3.2.2.2. | kellően részletes rajzokat; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

kellően részletes rajzokat;

| 3.2.2.3. | a légzsákmodulok helyét és a kormánykerékhez való rögzítés módját bemutató rajzokat; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

a légzsákmodulok helyét és a kormánykerékhez való rögzítés módját bemutató rajzokat;

| 3.2.2.4. | az alábbi 4.2.4. bekezdésben előírt jóváhagyási jel tervezett helyét; |
| --- | --- |

3.2.2.4.

az alábbi 4.2.4. bekezdésben előírt jóváhagyási jel tervezett helyét;

| 3.2.2.5. | megfelelő számú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykereket és a cserekormánykerék jóváhagyásának alapját képező járműtípusok megfelelő számú jellemző darabját a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért és az előírás 5. és 6. bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

megfelelő számú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykereket és a cserekormánykerék jóváhagyásának alapját képező járműtípusok megfelelő számú jellemző darabját a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért és az előírás 5. és 6. bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani.

3.3.   Kérelem nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek jóváhagyása iránt

| 3.3.1. | A nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszer jóváhagyására irányuló kérelmet a cserelégzsákrendszer védjegyének birtokosa, a gyártó vagy meghatalmazottjuk köteles benyújtani. |
| --- | --- |

3.3.1.

A nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszer jóváhagyására irányuló kérelmet a cserelégzsákrendszer védjegyének birtokosa, a gyártó vagy meghatalmazottjuk köteles benyújtani.

| 3.3.2. | A kérelemhez minden cserelégzsákrendszer-típusra vonatkozóan csatolni kell három példányban a következő dokumentumokat, valamint meg kell adni a következő adatokat: |
| --- | --- |

3.3.2.

A kérelemhez minden cserelégzsákrendszer-típusra vonatkozóan csatolni kell három példányban a következő dokumentumokat, valamint meg kell adni a következő adatokat:

| 3.3.2.1. | műszaki leírást, ezen belül szerelési utasításokat; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

műszaki leírást, ezen belül szerelési utasításokat;

| 3.3.2.2. | kellően részletes rajzokat; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

kellően részletes rajzokat;

| 3.3.2.3. | a légzsákrendszerek helyét és a járműhöz való rögzítés módját bemutató rajzokat; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

a légzsákrendszerek helyét és a járműhöz való rögzítés módját bemutató rajzokat;

| 3.3.2.4. | az alábbi 4.3.4. bekezdésben előírt jóváhagyási jel tervezett helyét. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

az alábbi 4.3.4. bekezdésben előírt jóváhagyási jel tervezett helyét.

| 3.3.2.5. | Megfelelő számú cserelégzsákrendszert és a cserelégzsákrendszer jóváhagyásának alapját képező járműtípusok megfelelő számú jellemző darabját a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért és az előírás 5. és 6. bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

Megfelelő számú cserelégzsákrendszert és a cserelégzsákrendszer jóváhagyásának alapját képező járműtípusok megfelelő számú jellemző darabját a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért és az előírás 5. és 6. bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljának jóváhagyása

| 4.1.1. | Ha a légzsákmodul jóváhagyásra benyújtott mintadarabjai megfelelnek az alábbi 5. és 6. bekezdés vonatkozó követelményeinek, akkor meg kell adni a cserelégzsákrendszer-légzsákmodul típusának jóváhagyását. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ha a légzsákmodul jóváhagyásra benyújtott mintadarabjai megfelelnek az alábbi 5. és 6. bekezdés vonatkozó követelményeinek, akkor meg kell adni a cserelégzsákrendszer-légzsákmodul típusának jóváhagyását.

| 4.1.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot másik cserelégzsákrendszer-légzsákmodultípushoz. |
| --- | --- |

4.1.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot másik cserelégzsákrendszer-légzsákmodultípushoz.

| 4.1.3. | Az előírás értelmében a cserelégzsákrendszer-légzsákmodultípus jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetőleg a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleit az 1. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

4.1.3.

Az előírás értelmében a cserelégzsákrendszer-légzsákmodultípus jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetőleg a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleit az 1. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon.

| 4.1.4. | A cserelégzsákrendszer légzsákmoduljának mintadarabjain tisztán olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét, valamint egy jóváhagyási számot, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

4.1.4.

A cserelégzsákrendszer légzsákmoduljának mintadarabjain tisztán olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét, valamint egy jóváhagyási számot, amely a következőkből áll:

| 4.1.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betűből, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (1) követ; |
| --- | --- |

4.1.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betűből, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (1) követ;

| 4.1.4.2. | egy jóváhagyási számból; |
| --- | --- |

4.1.4.2.

egy jóváhagyási számból;

| 4.1.4.3. | egy kiegészítő jelből, amely a légzsákmodul kategóriáját jelenti (a fenti 2.6. bekezdés szerint). |
| --- | --- |

4.1.4.3.

egy kiegészítő jelből, amely a légzsákmodul kategóriáját jelenti (a fenti 2.6. bekezdés szerint).

| 4.1.5. | A jóváhagyási jelnek és a kiegészítő jelnek tisztán olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.1.5.

A jóváhagyási jelnek és a kiegészítő jelnek tisztán olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.1.6. | Az előírás 4. melléklete példát mutat a fent említett jóváhagyási jelre és kiegészítő jelre. |
| --- | --- |

4.1.6.

Az előírás 4. melléklete példát mutat a fent említett jóváhagyási jelre és kiegészítő jelre.

4.2.   Jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek jóváhagyása

| 4.2.1. | Ha a jóváhagyásra benyújtott, jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék megfelel az alábbi 5. és 6. bekezdés vonatkozó követelményeinek, akkor meg kell adni a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék típusának jóváhagyását. |
| --- | --- |

4.2.1.

Ha a jóváhagyásra benyújtott, jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék megfelel az alábbi 5. és 6. bekezdés vonatkozó követelményeinek, akkor meg kell adni a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék típusának jóváhagyását.

| 4.2.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot másik cserekormánykerék-típushoz. |
| --- | --- |

4.2.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot másik cserekormánykerék-típushoz.

| 4.2.3. | Az előírás értelmében a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék típusa jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetőleg a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleit a 2. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

4.2.3.

Az előírás értelmében a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék típusa jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetőleg a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleit a 2. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon.

| 4.2.4. | A cserekormánykerék és az agy (illesztőegységek) mintadarabjain tisztán olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét, valamint egy jóváhagyási számot, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

4.2.4.

A cserekormánykerék és az agy (illesztőegységek) mintadarabjain tisztán olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét, valamint egy jóváhagyási számot, amely a következőkből áll:

| 4.2.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betűből, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (2) követ; |
| --- | --- |

4.2.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betűből, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (2) követ;

| 4.2.4.2. | egy jóváhagyási számból; |
| --- | --- |

4.2.4.2.

egy jóváhagyási számból;

| 4.2.4.3. | egy kiegészítő jelből, amely a légzsákmodul kategóriáját jelenti (a fenti 2.6. bekezdés szerint). |
| --- | --- |

4.2.4.3.

egy kiegészítő jelből, amely a légzsákmodul kategóriáját jelenti (a fenti 2.6. bekezdés szerint).

| 4.2.5. | A jóváhagyási jelnek és a kiegészítő jelnek tisztán olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.2.5.

A jóváhagyási jelnek és a kiegészítő jelnek tisztán olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.2.6. | A jóváhagyási jelet a cserekormánykeréken és az agyon (illesztőegységen) egyaránt el kell helyezni. Ha a cserekormánykerék és az agy egyetlen darabot alkot, akkor a jóváhagyási jelet és a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét elegendő egyszer feltüntetni. |
| --- | --- |

4.2.6.

A jóváhagyási jelet a cserekormánykeréken és az agyon (illesztőegységen) egyaránt el kell helyezni. Ha a cserekormánykerék és az agy egyetlen darabot alkot, akkor a jóváhagyási jelet és a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét elegendő egyszer feltüntetni.

| 4.2.7. | Az előírás 5. melléklete példát mutat a fent említett jóváhagyási jelre és kiegészítő jelre. |
| --- | --- |

4.2.7.

Az előírás 5. melléklete példát mutat a fent említett jóváhagyási jelre és kiegészítő jelre.

4.3.   Nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek jóváhagyása

| 4.3.1. | Ha a jóváhagyásra benyújtott, nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszer megfelel az alábbi 5. és 6. bekezdés vonatkozó követelményeinek, akkor meg kell adni a cserelégzsákrendszer-típus jóváhagyását. |
| --- | --- |

4.3.1.

Ha a jóváhagyásra benyújtott, nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszer megfelel az alábbi 5. és 6. bekezdés vonatkozó követelményeinek, akkor meg kell adni a cserelégzsákrendszer-típus jóváhagyását.

| 4.3.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot másik cserelégzsákrendszer-típushoz. |
| --- | --- |

4.3.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. A szám első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás időpontjában az előírás legfrissebb, jelentős műszaki módosítását képező módosítássorozatot jelöli. Ugyanazon Szerződő Fél nem rendelheti ugyanazt a számot másik cserelégzsákrendszer-típushoz.

| 4.3.3. | Az előírás értelmében a cserelégzsákrendszer jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetőleg a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleit a 3. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

4.3.3.

Az előírás értelmében a cserelégzsákrendszer jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetőleg a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Feleit a 3. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon.

| 4.3.4. | A cserelégzsákrendszer mintadarabjain tisztán olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét, valamint egy jóváhagyási számot, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

4.3.4.

A cserelégzsákrendszer mintadarabjain tisztán olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét, valamint egy jóváhagyási számot, amely a következőkből áll:

| 4.3.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betűből, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (2) követ; |
| --- | --- |

4.3.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betűből, amelyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma (2) követ;

| 4.3.4.2. | egy jóváhagyási számból; |
| --- | --- |

4.3.4.2.

egy jóváhagyási számból;

| 4.3.4.3. | egy kiegészítő jelből, amely a légzsákmodul kategóriáját jelöli (a fenti 2.6. bekezdés szerint). |
| --- | --- |

4.3.4.3.

egy kiegészítő jelből, amely a légzsákmodul kategóriáját jelöli (a fenti 2.6. bekezdés szerint).

| 4.3.5. | A jóváhagyási jelnek és a kiegészítő jelnek tisztán olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.3.5.

A jóváhagyási jelnek és a kiegészítő jelnek tisztán olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.3.6. | Az előírás 6. melléklete példát mutat a fent említett jóváhagyási jelre és kiegészítő jelre. |
| --- | --- |

4.3.6.

Az előírás 6. melléklete példát mutat a fent említett jóváhagyási jelre és kiegészítő jelre.

5.   KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | Általános követelmények a cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljai, a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek és a nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek jóváhagyására |
| --- | --- |

5.1.

Általános követelmények a cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljai, a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek és a nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek jóváhagyására

| 5.1.1. | A típusjóváhagyás 4.1., 4.2. és/vagy 4.3. bekezdés szerinti megadása előtt az illetékes hatóság ellenőrzi a következőket: |
| --- | --- |

5.1.1.

A típusjóváhagyás 4.1., 4.2. és/vagy 4.3. bekezdés szerinti megadása előtt az illetékes hatóság ellenőrzi a következőket:

| 5.1.1.1. | a rendszert képzett műszaki szakemberek kizárólag a jóváhagyást kérelmező fél által összeállított kézikönyv alapján képesek-e beszerelni, karbantartani, javítani és szétszerelni; |
| --- | --- |

5.1.1.1.

a rendszert képzett műszaki szakemberek kizárólag a jóváhagyást kérelmező fél által összeállított kézikönyv alapján képesek-e beszerelni, karbantartani, javítani és szétszerelni;

| 5.1.1.2. | biztosított-e az egyes alkatrészek vagy a teljes rendszer cseréje a szavatossági idő leteltével; |
| --- | --- |

5.1.1.2.

biztosított-e az egyes alkatrészek vagy a teljes rendszer cseréje a szavatossági idő leteltével;

| 5.1.1.3. | elhelyezték-e a rendszeren a mentést végző személyeknek szóló feliratokat és figyelmeztetéseket, valamint a gyermekbiztonsági rendszerek használatára vonatkozó feliratokat és tájékoztatást. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

elhelyezték-e a rendszeren a mentést végző személyeknek szóló feliratokat és figyelmeztetéseket, valamint a gyermekbiztonsági rendszerek használatára vonatkozó feliratokat és tájékoztatást.

| 5.1.2. | A mágneses terek által keltett interferencia nem zavarhatja a légzsákrendszer működését. |
| --- | --- |

5.1.2.

A mágneses terek által keltett interferencia nem zavarhatja a légzsákrendszer működését.

| 5.1.3. | A teljes rendszernek tartalmaznia kell egy olyan eszközt, amely figyelmezteti a felhasználót a légzsákrendszer rendellenes működése esetén. |
| --- | --- |

5.1.3.

A teljes rendszernek tartalmaznia kell egy olyan eszközt, amely figyelmezteti a felhasználót a légzsákrendszer rendellenes működése esetén.

| 5.1.4. | A cserelégzsákrendszerek A kategóriájú légzsákmoduljait úgy kell kialakítani, hogy az 5.2.2.7. bekezdés követelményei szerint végrehajtott vizsgálat (a statikus működésbe hozási vizsgálat) során, a teljes kinyílást követően, a légzsákot kézzel oldalra lehessen nyomni. |
| --- | --- |

5.1.4.

A cserelégzsákrendszerek A kategóriájú légzsákmoduljait úgy kell kialakítani, hogy az 5.2.2.7. bekezdés követelményei szerint végrehajtott vizsgálat (a statikus működésbe hozási vizsgálat) során, a teljes kinyílást követően, a légzsákot kézzel oldalra lehessen nyomni.

| 5.1.5. | Mérgező és égési hatás
  Tanúsítványt kell benyújtani arról, hogy a légzsák kioldása során felszabaduló gázok és szilárd részecskék tulajdonságai, koncentrációja és hőmérséklete nem okozhatja a járműben utazó személyek súlyos sérülését. A jóváhagyás kibocsátásáért felelős hatóság jogosult ellenőrizni e nyilatkozat helyénvalóságát. |
| --- | --- |

5.1.5.

Tanúsítványt kell benyújtani arról, hogy a légzsák kioldása során felszabaduló gázok és szilárd részecskék tulajdonságai, koncentrációja és hőmérséklete nem okozhatja a járműben utazó személyek súlyos sérülését. A jóváhagyás kibocsátásáért felelős hatóság jogosult ellenőrizni e nyilatkozat helyénvalóságát.

5.2.   Követelmények a cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljának jóváhagyásához

| 5.2.1. | A légzsákmodulok üzembiztonságának szavatolása érdekében valamennyi légzsákmodulnak meg kell felelnie az ISO 12097-2 nemzetközi szabvány („Közúti járművek légzsákalkatrészeinek vizsgálatai. 2. rész: A légzsákmodulok vizsgálatai”) 1996. évi kiadásában (1996-08-00) leírt követelményeknek.
  Az oldallégzsákrendszerekkel ellátott első ülésekhez tervezett légzsákmoduloknak lehetőség szerint meg kell felelniük a fent említett nemzetközi szabvány követelményeinek (például az 5.2.2. bekezdésben felsorolt vizsgálatok tekintetében).
  A modul gyártójának nyilatkoznia kell arról, hogy a fenti vizsgálatokat kielégítő eredménnyel végrehajtották. Kétség esetén a jóváhagyás kibocsátásáért felelős hatóság jogosult ellenőrizni e nyilatkozat helyénvalóságát. |
| --- | --- |

5.2.1.

A légzsákmodulok üzembiztonságának szavatolása érdekében valamennyi légzsákmodulnak meg kell felelnie az ISO 12097-2 nemzetközi szabvány („Közúti járművek légzsákalkatrészeinek vizsgálatai. 2. rész: A légzsákmodulok vizsgálatai”) 1996. évi kiadásában (1996-08-00) leírt követelményeknek.

Az oldallégzsákrendszerekkel ellátott első ülésekhez tervezett légzsákmoduloknak lehetőség szerint meg kell felelniük a fent említett nemzetközi szabvány követelményeinek (például az 5.2.2. bekezdésben felsorolt vizsgálatok tekintetében).

A modul gyártójának nyilatkoznia kell arról, hogy a fenti vizsgálatokat kielégítő eredménnyel végrehajtották. Kétség esetén a jóváhagyás kibocsátásáért felelős hatóság jogosult ellenőrizni e nyilatkozat helyénvalóságát.

| 5.2.2. | Az 5.2.1. bekezdésben előírt vizsgálatok helyett csökkentett vizsgálati program hajtható végre, amelynek során legalább a következő vizsgálatokat kell elvégezni: |
| --- | --- |

5.2.2.

Az 5.2.1. bekezdésben előírt vizsgálatok helyett csökkentett vizsgálati program hajtható végre, amelynek során legalább a következő vizsgálatokat kell elvégezni:

| 5.2.2.1. | az ejtési vizsgálatot; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

az ejtési vizsgálatot;

| 5.2.2.2. | a mechanikai ütközésvizsgálatot; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

a mechanikai ütközésvizsgálatot;

| 5.2.2.3. | az egyidejű hőmérséklet–rezgés vizsgálatot; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

az egyidejű hőmérséklet–rezgés vizsgálatot;

| 5.2.2.4. | a termikus ciklikus páratartalom-vizsgálatot; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

a termikus ciklikus páratartalom-vizsgálatot;

| 5.2.2.5. | a napsugárzás-szimulációs vizsgálatot; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

a napsugárzás-szimulációs vizsgálatot;

| 5.2.2.6. | a hirtelen hőmérséklet-változás vizsgálatát; |
| --- | --- |

5.2.2.6.

a hirtelen hőmérséklet-változás vizsgálatát;

| 5.2.2.7. | a statikus működésbe hozási vizsgálatot. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

a statikus működésbe hozási vizsgálatot.

5.3.   Követelmények a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerék jóváhagyásához

| 5.3.1. | A típusjóváhagyás 4.2. bekezdés szerinti megadása előtt az illetékes hatóság ellenőrzi, biztosított-e a következő vizsgálatok elvégezhetősége: |
| --- | --- |

5.3.1.

A típusjóváhagyás 4.2. bekezdés szerinti megadása előtt az illetékes hatóság ellenőrzi, biztosított-e a következő vizsgálatok elvégezhetősége:

| 5.3.1.1. | a cserekormánykerék (a légzsákmodultól eltérő alkatrészek) 6.2.1.1. bekezdésben leírt hőállósági vizsgálata az anyagok kohéziójának biztosítására; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

a cserekormánykerék (a légzsákmodultól eltérő alkatrészek) 6.2.1.1. bekezdésben leírt hőállósági vizsgálata az anyagok kohéziójának biztosítására;

| 5.3.1.2. | a 6.2.1.2. bekezdésben leírt hajlítási vizsgálat annak biztosítására, hogy a kormánykoszorún legfeljebb minimális alakváltozás jöjjön létre; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

a 6.2.1.2. bekezdésben leírt hajlítási vizsgálat annak biztosítására, hogy a kormánykoszorún legfeljebb minimális alakváltozás jöjjön létre;

| 5.3.1.3. | a 6.2.1.3. bekezdésben leírt csavarási vizsgálat annak biztosítására, hogy a cserekormánykerék a kormánykoszorúra ható érintőirányú erővel szemben kellően merev; |
| --- | --- |

5.3.1.3.

a 6.2.1.3. bekezdésben leírt csavarási vizsgálat annak biztosítására, hogy a cserekormánykerék a kormánykoszorúra ható érintőirányú erővel szemben kellően merev;

| 5.3.1.4. | a 6.2.1.4. bekezdésben leírt fáradásvizsgálat az elegendő élettartam biztosítására. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

a 6.2.1.4. bekezdésben leírt fáradásvizsgálat az elegendő élettartam biztosítására.

| 5.3.2. | Biztosítani kell, hogy a cserekormánykerék hatásos átmérője ne legyen lényegesen kisebb, mint a jármű gyártója által beszerelt kormánykerék hatásos átmérője. Ez a követelmény teljesítettnek tekinthető, ha a cserekormánykerék hatásos átmérője legalább 0,9-szerese a jármű gyártója által alkalmazott kormánykerék hatásos átmérőjének. |
| --- | --- |

5.3.2.

Biztosítani kell, hogy a cserekormánykerék hatásos átmérője ne legyen lényegesen kisebb, mint a jármű gyártója által beszerelt kormánykerék hatásos átmérője. Ez a követelmény teljesítettnek tekinthető, ha a cserekormánykerék hatásos átmérője legalább 0,9-szerese a jármű gyártója által alkalmazott kormánykerék hatásos átmérőjének.

| 5.3.3. | A cserekormánykerék méretére és kormányoszlopra való rögzítésére vonatkozóan be kell tartani a jármű gyártója által előírt méreteket és tűréseket. Ellenkező esetben a cserealkatrész gyártójának igazolnia kell a műszaki szolgálat számára az eltérően megválasztott rögzítési módszer megfelelő működését. |
| --- | --- |

5.3.3.

A cserekormánykerék méretére és kormányoszlopra való rögzítésére vonatkozóan be kell tartani a jármű gyártója által előírt méreteket és tűréseket. Ellenkező esetben a cserealkatrész gyártójának igazolnia kell a műszaki szolgálat számára az eltérően megválasztott rögzítési módszer megfelelő működését.

| 5.3.4. | A cserekormánykeréknek lehetővé kell tennie, hogy a vezető közvetlen rátekintéssel ellenőrizhesse valamennyi fontos műszert és kijelzőt, különösen:






  a) | a sebességmérőt; valamint |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

A cserekormánykeréknek lehetővé kell tennie, hogy a vezető közvetlen rátekintéssel ellenőrizhesse valamennyi fontos műszert és kijelzőt, különösen:

a)

a sebességmérőt; valamint

| b) | az alábbiak kijelzőjét:






  — | irányjelző; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbiak kijelzőjét:

—

irányjelző;

| — | távolsági fény; |
| --- | --- |

—

távolsági fény;

| — | hátsó ködlámpa; |
| --- | --- |

—

hátsó ködlámpa;

| — | vészvillogó; |
| --- | --- |

—

vészvillogó;

| — | automatikus reteszelésgátló rendszer; |
| --- | --- |

—

automatikus reteszelésgátló rendszer;

| — | a fékrendszer hibás működése; |
| --- | --- |

—

a fékrendszer hibás működése;

| — | a légzsák működése. |
| --- | --- |

—

a légzsák működése.

A vizsgálatokat a 6.2.2. bekezdés rendelkezései szerint kell elvégezni.

| 5.3.5. | A jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekeket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek.
  Kétség esetén a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykeréknek az előírás követelményeinek való megfelelősége ellenőrzésekor tekintetbe kell venni a jóváhagyás kérelmezője által rendelkezésre bocsátott adatokat és vizsgálati eredményeket, és ezek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat megerősítésekor figyelembe vehetők. |
| --- | --- |

5.3.5.

A jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekeket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek.

Kétség esetén a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykeréknek az előírás követelményeinek való megfelelősége ellenőrzésekor tekintetbe kell venni a jóváhagyás kérelmezője által rendelkezésre bocsátott adatokat és vizsgálati eredményeket, és ezek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat megerősítésekor figyelembe vehetők.

5.4.   Követelmények a nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek jóváhagyásához

| 5.4.1. | A cserelégzsákrendszereket jóváhagyott légzsákmodullal kell felszerelni, vagy a vizsgálat végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolni kell, hogy a használt rendszer megfelel a fenti 5.1. és 5.2. bekezdésben előírt követelményeknek |
| --- | --- |

5.4.1.

A cserelégzsákrendszereket jóváhagyott légzsákmodullal kell felszerelni, vagy a vizsgálat végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolni kell, hogy a használt rendszer megfelel a fenti 5.1. és 5.2. bekezdésben előírt követelményeknek

| 5.4.2. | A nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszereket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen: |
| --- | --- |

5.4.2.

A nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszereket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen:

| 5.4.2.1. | B kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; |
| --- | --- |

5.4.2.1.

B kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek;

| 5.4.2.2. | C kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; a légzsákrendszer viselkedését ezenkívül műszerekkel felszerelt próbabábuk felhasználásával is ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

C kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; a légzsákrendszer viselkedését ezenkívül műszerekkel felszerelt próbabábuk felhasználásával is ellenőrizni kell;

| 5.4.2.3. | D kategóriájú légzsákrendszer esetén a 95. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; ebben az esetben a vizsgálathoz az oldalütközéshez előírt próbabábut kell használni. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

D kategóriájú légzsákrendszer esetén a 95. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; ebben az esetben a vizsgálathoz az oldalütközéshez előírt próbabábut kell használni.

6.   VIZSGÁLATOK

6.1.   Cserelégzsákrendszer légzsákmoduljának vizsgálatai

A vizsgálatokat az ISO 12097-2:1996 (1996-08-00) szerint kell elvégezni.

6.2.   Jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek vizsgálatai

| 6.2.1. | Szilárdsági vizsgálatok |
| --- | --- |

6.2.1.

Szilárdsági vizsgálatok

6.2.1.1.   Hőállósági vizsgálat

A cserekormánykereket (a légzsákmodul kivételével) sorban egymás után az alábbi hőhatásoknak kell kitenni:

| — | 16 órán át: |
| --- | --- |

—

16 órán át:

- 15 oC ± 2 oC

| — | 30 percen át: |
| --- | --- |

—

30 percen át:

+ 22 oC ± 2 oC

| — | 3 órán át: |
| --- | --- |

—

3 órán át:

+ 80 oC ± 2 oC

| — | 30 percen át: |
| --- | --- |

—

30 percen át:

- 22 oC ± 2 oC

A vizsgálat hatására nem jöhet létre a tervezési tűréseken kívül eső maradó alakváltozás, és nem alakulhat ki repedés vagy törés.

6.2.1.2.   Hajlítási vizsgálat

A cserekormánykereket 16 órán keresztül legalább –15 oC ± 2 oC hőmérsékleten kell tartani. Ezt követően a cserekormánykereket az agy segítségével merev tengelyre kell felszerelni, és a kormánykoszorúra 70 daN ± 0,5 daN statikus terhet kell alkalmazni a kormánykoszorú síkjára merőlegesen. A kormánykoszorún a terhet a legnagyobb szöget bezáró két küllő között kell működtetni.

A vizsgálat hatására a cserekormánykerék kormánykoszorúján nem következhet be a cserekormánykerék átmérőjének 8 százalékát meghaladó mértékű maradó alakváltozás. Nem mutatkozhatnak olyan repedések vagy törések, amelyek befolyásolhatják a kormánykerék üzembiztonságát.

6.2.1.3.   Csavarási vizsgálat

A cserekormánykereket az agy segítségével merev tengelyre kell szerelni, és a kormánykoszorúra érintőirányban 70 daN ± 0,5 daN statikus terhet kell működtetni. A vizsgálat hatására kialakuló maradó alakváltozás az elforgatás irányában nem haladhatja meg az 1 fokot. A vizsgálat nyomán nem mutatkozhatnak olyan repedések vagy törések, amelyek befolyásolhatják a kormánykerék üzembiztonságát. Ezt követően a kormánykoszorúra érintőirányban 22 daNm ± 0,5 daNm nyomatéknak megfelelő terhet kell működtetni. Ez nem befolyásolhatja a kormánykerék üzembiztonságát akkor sem, ha az elforgatás irányában létrejövő maradó alakváltozás meghaladja az 1 fokot.

6.2.1.4.   Fáradásvizsgálat

A cserekormánykereket a kormánykoszorúnál fogva fel kell szerelni egy vizsgálóberendezésre a 7. mellékletnek a fáradásvizsgáló berendezést bemutató ábrája szerint, és megközelítőleg szinuszos ciklikus tartóssági vizsgálatnak kell alávetni 1,5 Hz ± 0,25 Hz frekvencián alkalmazott 14 daNm ± 0,5 daNm terhelőnyomatékot működtetve.

A cserekormánykeréknek legalább 1 × 105 terherciklust kell elviselnie olyan észrevehető repedések vagy törések keletkezése nélkül, amelyek befolyásolhatják az üzembiztonságot.

6.2.2.   A szerelési követelmények betartásának és a műszerfal vezető általi láthatóságának vizsgálata

| 6.2.2.1. | Biztosítani kell, hogy a vezető jól láthassa:






  a) | a sebességmérőt; valamint |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1.

Biztosítani kell, hogy a vezető jól láthassa:

a)

a sebességmérőt; valamint

| b) | az alábbiak kijelzőjét:






  — | irányjelző; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbiak kijelzőjét:

—

irányjelző;

| — | távolsági fény; |
| --- | --- |

—

távolsági fény;

| — | hátsó ködlámpa; |
| --- | --- |

—

hátsó ködlámpa;

| — | vészvillogó; |
| --- | --- |

—

vészvillogó;

| — | automatikus reteszelésgátló rendszer; |
| --- | --- |

—

automatikus reteszelésgátló rendszer;

| — | a fékrendszer hibás működése; |
| --- | --- |

—

a fékrendszer hibás működése;

| — | a légzsák működése. |
| --- | --- |

—

a légzsák működése.

A láthatóságot a cserekormánykerékkel felszerelt vizsgált jármű műszerfaláról készített fényképek összehasonlító értékelése alapján kell megítélni. A járműnek a háromdimenziós mérőberendezésen történő beállítása után meg kell határozni a H pontok helyét.

A jármű és a koordináta-rendszer közötti kapcsolatot a jármű felépítményének referenciapontjai alapján kell megállapítani.

Ha az R pont koordinátái nem ismertek, akkor a H pont helyét a mediánnak megfelelő felnőtt férfit reprezentáló próbabábu felhasználásával kell megállapítani. A vezetőülést a következőképpen kell beállítani:

| a) | az ülés a hosszirányú beállításra szolgáló készülék leghátsó helyzetében legyen; |
| --- | --- |

a)

az ülés a hosszirányú beállításra szolgáló készülék leghátsó helyzetében legyen;

| b) | a háttámla a próbabábu 25o-os hátszögének megfelelően legyen megdöntve; |
| --- | --- |

b)

a háttámla a próbabábu 25o-os hátszögének megfelelően legyen megdöntve;

| c) | a többi beállító készülék középső helyzetben legyen. |
| --- | --- |

c)

a többi beállító készülék középső helyzetben legyen.

A binokuláris látótér szimulálására a vízszintes síkhoz képest 15o-ban megdöntött, 35 mm-es fényképezőgépet kell használni, és mindkét szemnek megfelelő pontból fényképeket kell készíteni.

A szemek helye az R vagy a H ponthoz képest az ISO 4130 szerinti koordináta-rendszerben (méretek mm-ben):

| x | y | z | | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | -32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

x

y

z

x

y

z

0

-32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

A fényképezőgép szempontjából a szemnek megfelelő pontokat az optikai rendszer középvonalán, a leképezés síkja (általában a film síkja) előtt 35 mm-re kell felvenni.

6.2.2.2.   A kezelőszervek működtetése

Meg kell vizsgálni, hogy a kezelőszervek (például az irányjelzőé és a fénykürté), valamint a kormánykoszorú között megvannak-e az alábbiakban megadott minimális és maximális távolságok. Ennek érdekében a kezelőszervek megfelelő működését és a cserekormánykerék megfelelő kezelhetőségét a következő távolságok révén kell biztosítani:

| a) | a cserekormánykerékhez legközelebbi kezelőszervre vonatkozó „a” mérettel, amelynek legalább 30 mm-nek kell lennie. Ez a méret a kezelőszerv és a kormánykoszorú műszerfal felé néző hátsó síkja közötti legrövidebb távolságot jelöli; |
| --- | --- |

a)

a cserekormánykerékhez legközelebbi kezelőszervre vonatkozó „a” mérettel, amelynek legalább 30 mm-nek kell lennie. Ez a méret a kezelőszerv és a kormánykoszorú műszerfal felé néző hátsó síkja közötti legrövidebb távolságot jelöli;

| b) | az irányjelző kezelőszervének középpontja és a kormánykoszorú vezető irányában elhelyezkedő elülső síkja közötti távolságot jelölő „b” mérettel, amely legfeljebb 130 mm lehet. |
| --- | --- |

b)

az irányjelző kezelőszervének középpontja és a kormánykoszorú vezető irányában elhelyezkedő elülső síkja közötti távolságot jelölő „b” mérettel, amely legfeljebb 130 mm lehet.

6.2.2.3.   A beszerelés vizsgálata

Meg kell vizsgálni a beszerelés körülményeit, a cserekormánykerék átmérőjét a jármű gyártója által megadott eredeti változattal összehasonlítva, az irányjelző kezelőszervének áthelyezhetőségét, a hangjelző berendezés működését és a légzsák kijelzőjének működését. Meg kell továbbá vizsgálni a vezetőülést vagy az utasülés(ek)et ellenőrző és a légzsák vezérlőegysége felé kioldási állapotot jelző érzékelők működését (ha be vannak szerelve).

6.2.2.4.   Az illesztőegységek vizsgálata

A rögzítési méreteket (például a kormánytengely fogazását) profilvetítő segítségével össze kell hasonlítani a gyártó által megadott méretekkel.

A csere-illesztőegységek szilárdságának ellenőrzése érdekében a rögzítőanyát, illetve a rögzítőcsavart a jármű gyártója által előírt meghúzási nyomaték kétszeresével, de legfeljebb 85 Nm-rel meg kell húzni.

Megfelelő vizsgálatokkal ellenőrizni kell, hogy a kormánykerékbe beépített lopásgátló rendszerrel felszerelt járműtípusok illesztőegységei szilárdság, méretek, anyagok és működés szempontjából összhangban vannak-e a jármű gyártója által előállított kormánykerék megfelelő tulajdonságaival, vagy pedig a 18. előírás értelmében a lopásgátló rendszeren végzett vizsgálatokkal igazolni kell, hogy a cserekormánykerék teljesíti az említett előírás követelményeit.

| 6.2.3. | Frontális ütközés vizsgálata jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerékkel (cserekormánykerekekkel) ellátott járművön (járműveken)
  A jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekeket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek.
  Kétség esetén a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykeréknek az előírás követelményeinek való megfelelősége ellenőrzésekor tekintetbe kell venni a jóváhagyás kérelmezője által rendelkezésre bocsátott adatokat és vizsgálati eredményeket, és ezek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat megerősítésekor figyelembe vehetők. |
| --- | --- |

6.2.3.

Frontális ütközés vizsgálata jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerékkel (cserekormánykerekekkel) ellátott járművön (járműveken)

A jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekeket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek.

Kétség esetén a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykeréknek az előírás követelményeinek való megfelelősége ellenőrzésekor tekintetbe kell venni a jóváhagyás kérelmezője által rendelkezésre bocsátott adatokat és vizsgálati eredményeket, és ezek a műszaki szolgálat által végrehajtott jóváhagyási vizsgálat megerősítésekor figyelembe vehetők.

6.3.   Nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek vizsgálata

6.3.1.   Cserelégzsákrendszer légzsákmoduljának vizsgálatai

A cserelégzsákrendszert jóváhagyott légzsákmodullal kell felszerelni, vagy a cserelégzsákrendszer gyártójának a vizsgálat végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolnia kell, hogy a használt rendszer kielégíti a fenti 5.1. és 5.2. bekezdésben előírt követelményeket.

| 6.3.2. | A nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszereket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen: |
| --- | --- |

6.3.2.

A nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszereket úgy kell kialakítani, hogy a járműbe szerelve a jármű megfeleljen:

| 6.3.2.1. | B kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; |
| --- | --- |

6.3.2.1.

B kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek;

| 6.3.2.2. | C kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; a légzsákrendszer viselkedését ezenkívül műszerekkel felszerelt próbabábuk felhasználásával is ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

6.3.2.2.

C kategóriájú légzsákrendszer esetén a 94. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; a légzsákrendszer viselkedését ezenkívül műszerekkel felszerelt próbabábuk felhasználásával is ellenőrizni kell;

| 6.3.2.3. | D kategóriájú légzsákrendszer esetén a 95. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; ebben az esetben a vizsgálathoz az oldalütközéshez előírt próbabábut kell használni. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

D kategóriájú légzsákrendszer esetén a 95. előírás 01. módosítássorozat szerinti 5.2.1.1., 5.2.1.2., 5.2.1.3., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. bekezdésében előírt követelményeknek; ebben az esetben a vizsgálathoz az oldalütközéshez előírt próbabábut kell használni.

7.   HASZNÁLATI UTASÍTÁS

| 7.1. | A cserelégzsákrendszer gyártójának az üzemeltetési utasításba bele kell foglalnia minden olyan ajánlást vagy óvintézkedést, amelyeket a rendszer vagy bármely alkatrészének használata, karbantartása vagy megsemmisítése során figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

7.1.

A cserelégzsákrendszer gyártójának az üzemeltetési utasításba bele kell foglalnia minden olyan ajánlást vagy óvintézkedést, amelyeket a rendszer vagy bármely alkatrészének használata, karbantartása vagy megsemmisítése során figyelembe kell venni.

| 7.1.1. | Különösen: |
| --- | --- |

7.1.1.

Különösen:

| 7.1.1.1. | Ha a rendszer olyan ellenőrző készülékkel van felszerelve, amely tájékoztatja a felhasználót az üzemelés körülményeiről, akkor egyértelműen meg kell adni, hogy a rendszer által megjelenített üzenetek hogyan értelmezendők. Jelezni kell, mi a teendő hibás működést jelző üzenet esetén, és fel kell hívni a figyelmet az ilyen állapotú jármű használatával járó veszélyekre. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Ha a rendszer olyan ellenőrző készülékkel van felszerelve, amely tájékoztatja a felhasználót az üzemelés körülményeiről, akkor egyértelműen meg kell adni, hogy a rendszer által megjelenített üzenetek hogyan értelmezendők. Jelezni kell, mi a teendő hibás működést jelző üzenet esetén, és fel kell hívni a figyelmet az ilyen állapotú jármű használatával járó veszélyekre.

| 7.1.1.2. | Fel kell tüntetni, hogy a karbantartást vagy a javítást csak speciális képzettséggel rendelkező szakemberek végezhetik-e el, és hogy a rendszer szétszerelése okozhat-e veszélyeket. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

Fel kell tüntetni, hogy a karbantartást vagy a javítást csak speciális képzettséggel rendelkező szakemberek végezhetik-e el, és hogy a rendszer szétszerelése okozhat-e veszélyeket.

| 7.1.1.3. | Részletesen le kell írni a légzsák kinyílása esetén követendő eljárást. Részletes tájékoztatást kell adni különösen a légzsák kinyílása nyomán keletkező gáz-, folyékony vagy szilárd halmazállapotú anyagokkal kapcsolatban végrehajtandó valamennyi óvintézkedésről. Hasonlóképpen, ha a rendszer alkatrészei a kioldás hatására bármilyen veszélyt okozhatnak (például a szakadási felületek veszélyes durvasága vagy éles szélei, a kialakuló hőmérséklet, korrózió stb.), a veszélyek jellegét, illetve elkerülésük módját részletesen le kell írni. |
| --- | --- |

7.1.1.3.

Részletesen le kell írni a légzsák kinyílása esetén követendő eljárást. Részletes tájékoztatást kell adni különösen a légzsák kinyílása nyomán keletkező gáz-, folyékony vagy szilárd halmazállapotú anyagokkal kapcsolatban végrehajtandó valamennyi óvintézkedésről. Hasonlóképpen, ha a rendszer alkatrészei a kioldás hatására bármilyen veszélyt okozhatnak (például a szakadási felületek veszélyes durvasága vagy éles szélei, a kialakuló hőmérséklet, korrózió stb.), a veszélyek jellegét, illetve elkerülésük módját részletesen le kell írni.

| 7.1.1.4. | Ha a cserelégzsákrendszer(ek) leselejtezése veszélyes helyzetet teremthet közvetlenül az emberek vagy a környezet számára, meg kell adni az ennek elkerülésére szolgáló eljárást. Ennek keretében előírható a légzsák szándékos kioldása, amennyiben a kioldott állapot nem idéz elő veszélyhelyzetet; a rendszernek vagy bármely részének a tervezőhöz vagy gyártóhoz való visszaszállítása; illetve bármely más megfelelő intézkedés. |
| --- | --- |

7.1.1.4.

Ha a cserelégzsákrendszer(ek) leselejtezése veszélyes helyzetet teremthet közvetlenül az emberek vagy a környezet számára, meg kell adni az ennek elkerülésére szolgáló eljárást. Ennek keretében előírható a légzsák szándékos kioldása, amennyiben a kioldott állapot nem idéz elő veszélyhelyzetet; a rendszernek vagy bármely részének a tervezőhöz vagy gyártóhoz való visszaszállítása; illetve bármely más megfelelő intézkedés.

| 7.2 | A cserelégzsákrendszert el kell látni a gyermekbiztonsági rendszerek használatára vonatkozóan a 94. előírásban előírt címkézéssel és tájékoztatással.
  A, B, C vagy D kategóriájú légzsákmodullal felszerelt légzsákrendszerek esetében a cserekormánykerék kerületén belül vagy a légzsákmodul burkolatán tartósan és jól látható helyen el kell helyezni az „AIRBAG” feliratot.
  Ezen túlmenően az egyes utasülésekhez alkalmazott, frontális ütközés elleni védelemre szolgáló légzsákrendszerek esetében a légzsákbetét burkolatának látható felületére tartósan fel kell erősíteni a következő címkét (a bemutatott felirat minimális követelmény).
  A feliratot annak az országnak nyelvén (nyelvein) kell elkészíteni, amelyben az eszközt értékesítik.
  A címke mérete legalább: 60 × 120 mm. |
| --- | --- |

7.2

A cserelégzsákrendszert el kell látni a gyermekbiztonsági rendszerek használatára vonatkozóan a 94. előírásban előírt címkézéssel és tájékoztatással.

A, B, C vagy D kategóriájú légzsákmodullal felszerelt légzsákrendszerek esetében a cserekormánykerék kerületén belül vagy a légzsákmodul burkolatán tartósan és jól látható helyen el kell helyezni az „AIRBAG” feliratot.

Ezen túlmenően az egyes utasülésekhez alkalmazott, frontális ütközés elleni védelemre szolgáló légzsákrendszerek esetében a légzsákbetét burkolatának látható felületére tartósan fel kell erősíteni a következő címkét (a bemutatott felirat minimális követelmény).

A feliratot annak az országnak nyelvén (nyelvein) kell elkészíteni, amelyben az eszközt értékesítik.

A címke mérete legalább: 60 × 120 mm.

Image

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségére vonatkozó eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) előírtaknak, valamint az alábbi követelményeknek.

| 8.1. | A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármely időpontban ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor. Ha valamelyik ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, az ellenőrzések gyakorisága növelhető. |
| --- | --- |

8.1.

A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármely időpontban ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente egyszer kerül sor. Ha valamelyik ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, az ellenőrzések gyakorisága növelhető.

8.2.   Cserelégzsákrendszerek légzsákmodulja gyártásának megfelelősége

Az előírás értelmében jóváhagyott légzsákmodulokat a jóváhagyott típusnak megfelelően, a fenti 5.1. és 5.2. bekezdésben előírt követelmények betartásával kell gyártani.

8.3.   Jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek gyártásának megfelelősége

Az előírás értelmében jóváhagyott, jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekeket a jóváhagyott típusnak megfelelően, a fenti 5.1. és 5.3. bekezdésben előírt követelmények betartásával kell gyártani.

8.4.   Nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek gyártásának megfelelősége

Az előírás értelmében jóváhagyott nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszereket a jóváhagyott típusnak megfelelően, a fenti 5.1. és 5.4. bekezdésben előírt követelmények betartásával kell gyártani.

9.   SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

Az előírás értelmében a cserelégzsákrendszerek légzsákmoduljainak egy adott típusára, a jóváhagyott típusú légzsákmodullal felszerelt cserekormánykerekek egy adott típusára, illetőleg a nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek egy adott típusára megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. bekezdésben előírt követelmények.

10.   A CSERELÉGZSÁKRENDSZEREK LÉGZSÁKMODULJAI, A JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ LÉGZSÁKMODULLAL FELSZERELT CSEREKORMÁNYKEREKEK, ILLETŐLEG A NEM KORMÁNYKERÉKBE SZERELT CSERELÉGZSÁKRENDSZEREK TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA

| 10.1. | A címben említett rendszer típusának minden módosításáról értesíteni kell a típust jóváhagyó szervet. A szerv: |
| --- | --- |

10.1.

A címben említett rendszer típusának minden módosításáról értesíteni kell a típust jóváhagyó szervet. A szerv:

| 10.1.1. | úgy ítélheti meg, hogy a változások várhatóan nem járnak észrevehető hátrányos következményekkel, és a modul, a rendszer, illetve a cserekormánykerék így is kielégíti a követelményeket; |
| --- | --- |

10.1.1.

úgy ítélheti meg, hogy a változások várhatóan nem járnak észrevehető hátrányos következményekkel, és a modul, a rendszer, illetve a cserekormánykerék így is kielégíti a követelményeket;

| 10.1.2. | a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat számára további vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket írhat elő. |
| --- | --- |

10.1.2.

a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat számára további vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket írhat elő.

| 10.2. | A jóváhagyás megerősítését vagy elutasítását a változások feltüntetésével együtt közölni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó többi Szerződő Felével a 4.1–4.3. bekezdés szerinti eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

10.2.

A jóváhagyás megerősítését vagy elutasítását a változások feltüntetésével együtt közölni kell a megállapodás ezen előírást alkalmazó többi Szerződő Felével a 4.1–4.3. bekezdés szerinti eljárásnak megfelelően.

| 10.3. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az előírás 1., 2. és 3. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon tájékoztatja az 1958. évi megállapodás ezen előírást alkalmazó többi Szerződő Felét. |
| --- | --- |

10.3.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az előírás 1., 2. és 3. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon tájékoztatja az 1958. évi megállapodás ezen előírást alkalmazó többi Szerződő Felét.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

A jóváhagyást megadó hatóságot értesíteni kell arról, ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja a cserelégzsákrendszer-légzsákmodulok, a jóváhagyott típusú légzsákkal felszerelt cserekormánykerekek, illetőleg a nem kormánykerékbe szerelt cserelégzsákrendszerek az előírás értelmében jóváhagyott típusának gyártását. A hatóság ezt az információt a kézhezvételt követően az előírás 1., 2. és 3. mellékletében található mintának megfelelő közlemény-formanyomtatvány útján továbbítja az 1958-as megállapodás ezen előírást alkalmazó többi Szerződő Felének.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZOLGÁLATOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok – amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy kiterjesztésére vagy elutasítására vagy visszavonására, valamint a gyártás végleges leállítására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat kell küldeni – nevét és címét.

1. MELLÉKLET

KÖZLEMÉNY

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

2. MELLÉKLET

KÖZLEMÉNY

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

3. melléklet

KÖZLEMÉNY

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

4. MELLÉKLET

PÉLDA CSERELÉGZSÁKRENDSZEREK LÉGZSÁKMODULJÁNAK JÓVÁHAGYÁSI JELÉRE

Image

a = min. 5 mm

A fenti jóváhagyási jelet viselő légzsákmodul A kategóriájú, és Franciaországban (E2), a 002439. szám alatt hagyták jóvá. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást az előírás eredeti változatának követelményeivel összhangban adták meg.

Megjegyzés:

A jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket a kör közelében kell elhelyezni, az E betű felett, alatt, attól balra vagy jobbra.

A jóváhagyási szám számjegyeit az E betű ugyanazon oldalán kell feltüntetni, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A kiegészítő jel(ek)et a jóváhagyási számhoz képest a kör ellentétes oldalán kell elhelyezni. A jóváhagyási számban a római számok használatát kerülni kell, hogy ne legyen összetéveszthető más jelekkel.

5. MELLÉKLET

PÉLDA JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ LÉGZSÁKMODULLAL FELSZERELT CSEREKORMÁNYKERÉK JÓVÁHAGYÁSI JELÉRE

Image

a = min. 5 mm

A fenti jóváhagyási jelet viselő cserekormánykerék A kategóriájú légzsákmodullal van felszerelve, és Franciaországban (E2), a 002439. szám alatt hagyták jóvá. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást az előírás eredeti változatának követelményeivel összhangban adták meg.

Megjegyzés:

A jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket a kör közelében kell elhelyezni, az E betű felett, alatt, attól balra vagy jobbra.

A jóváhagyási szám számjegyeit az E betű ugyanazon oldalán kell feltüntetni, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A kiegészítő jel(ek)et a jóváhagyási számhoz képest a kör ellentétes oldalán kell elhelyezni. A jóváhagyási számban a római számok használatát kerülni kell, hogy ne legyen összetéveszthető más jelekkel.

6. MELLÉKLET

PÉLDA NEM KORMÁNYKERÉKBE SZERELT CSERELÉGZSÁKRENDSZER JÓVÁHAGYÁSI JELÉRE

Image

a = min. 8mm

A fenti jóváhagyási jelet viselő cserelégzsákrendszer B kategóriájú légzsákrendszer, és Franciaországban (E2), a 002439. szám alatt hagyták jóvá. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást az előírás eredeti változatának követelményeivel összhangban adták meg.

Megjegyzés:

A jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket a kör közelében kell elhelyezni, az E betű felett, alatt, attól balra vagy jobbra.

A jóváhagyási szám számjegyeit az E betű ugyanazon oldalán kell feltüntetni, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A kiegészítő jel(ek)et a jóváhagyási számhoz képest a kör ellentétes oldalán kell elhelyezni. A jóváhagyási számban a római számok használatát kerülni kell, hogy ne legyen összetéveszthető más jelekkel.

7. MELLÉKLET

FÁRADÁSVIZSGÁLÓ BERENDEZÉS

Image

8. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A „H” PONT HELYE ÉS A JÁRMŰBEN UTAZÓ SZEMÉLY TÖRZSÉNEK KÜLÖNBÖZŐ ÜLÉSHELYZETEKBEN FELVETT TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGE MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   CÉL

A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H pont helye és a járműben utazó személy törzsének egy vagy több üléshelyzetben felvett dőlésszöge, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok viszonya. (3)

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E melléklet alkalmazásában:

| 2.1. | „referenciaadatok”: valamely üléshelyzet egy vagy több alábbi jellemzője: |
| --- | --- |

2.1.

„referenciaadatok”: valamely üléshelyzet egy vagy több alábbi jellemzője:

| 2.1.1. | a H pont és az R pont, valamint ezek viszonya; |
| --- | --- |

2.1.1.

a H pont és az R pont, valamint ezek viszonya;

| 2.1.2. | a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezési dőlésszöge, valamint ezek viszonya; |
| --- | --- |

2.1.2.

a törzs tényleges dőlésszöge és a törzs tervezési dőlésszöge, valamint ezek viszonya;

| 2.2. | „háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu): a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását e melléklet 1. függeléke tartalmazza; |
| --- | --- |

2.2.

„háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz” (háromdimenziós próbabábu): a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását e melléklet 1. függeléke tartalmazza;

| 2.3. | „H pont”: az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H pont beállító gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). Feltételezzük, hogy a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározást követően a H pont az üléspárna-szerkezethez képest nem változtatja helyét, és az ülés állításakor azzal együtt mozog; |
| --- | --- |

2.3.

„H pont”: az alábbi 4. bekezdés szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós próbabábu két oldalán található H pont beállító gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza). Feltételezzük, hogy a 4. bekezdésben leírt eljárással történő meghatározást követően a H pont az üléspárna-szerkezethez képest nem változtatja helyét, és az ülés állításakor azzal együtt mozog;

| 2.4. | „R pont” vagy „az ülés referenciapontja”: a jármű gyártója által az egyes üléshelyzetekhez megadott tervezési pont, amelynek helyét a háromdimenziós referenciarendszerhez képest kell meghatározni; |
| --- | --- |

2.4.

„R pont” vagy „az ülés referenciapontja”: a jármű gyártója által az egyes üléshelyzetekhez megadott tervezési pont, amelynek helyét a háromdimenziós referenciarendszerhez képest kell meghatározni;

| 2.5. | „törzsvonal”: a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van; |
| --- | --- |

2.5.

„törzsvonal”: a háromdimenziós próbabábu középvonala, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van;

| 2.6. | „a törzs tényleges dőlésszöge”: a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hátdőlésszögkvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezési dőlésszögének (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza); |
| --- | --- |

2.6.

„a törzs tényleges dőlésszöge”: a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós próbabábun a hátdőlésszögkvadránssal mért szöget jelenti. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezési dőlésszögének (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. bekezdés tartalmazza);

| 2.7. | „a törzs tervezési dőlésszöge”: az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal között mért szög az üléstámla járműgyártó által megállapított tervezési helyzetének megfelelő helyzetben; |
| --- | --- |

2.7.

„a törzs tervezési dőlésszöge”: az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal között mért szög az üléstámla járműgyártó által megállapított tervezési helyzetének megfelelő helyzetben;

| 2.8. | „az utas középsíkja”: az egyes kijelölt üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középsíkja, a H pont Y koordinátájával megadva. Különálló ülések esetében az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Más ülések esetében az utas középsíkját a gyártó határozza meg; |
| --- | --- |

2.8.

„az utas középsíkja”: az egyes kijelölt üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós próbabábu középsíkja, a H pont Y koordinátájával megadva. Különálló ülések esetében az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Más ülések esetében az utas középsíkját a gyártó határozza meg;

| 2.9. | „háromdimenziós referenciarendszer”: az e melléklet 2. függelékében leírt rendszer; |
| --- | --- |

2.9.

„háromdimenziós referenciarendszer”: az e melléklet 2. függelékében leírt rendszer;

| 2.10. | „kiindulási pontok”: a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések); |
| --- | --- |

2.10.

„kiindulási pontok”: a jármű gyártója által a járműtesten meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések);

| 2.11. | „a jármű mérési helyzete”: a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete. |
| --- | --- |

2.11.

„a jármű mérési helyzete”: a járműnek a háromdimenziós referenciarendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Adatszolgáltatás

Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelyre referenciaadatokkal igazolni kell a jelen előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, a következő adatokat kell, összességében vagy a megfelelő adatokat kiválasztva, benyújtani a melléklet 3. függelékében megadott formában:

| 3.1.1. | az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben; |
| --- | --- |

3.1.1.

az R pont koordinátái a háromdimenziós referenciarendszerben;

| 3.1.2. | a törzs tervezési dőlésszöge; |
| --- | --- |

3.1.2.

a törzs tervezési dőlésszöge;

| 3.1.3. | az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges információk. |
| --- | --- |

3.1.3.

az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. bekezdés szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges információk.

3.2.   A mért adatok és a tervezési műszaki adatok viszonya

| 3.2.1. | A H pont koordinátáit és a törzs tényleges, az alábbi 4. bekezdésben előírt eljárással megállapítható dőlésszögét össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival, illetőleg a járműgyártó által előírt tervezési törzsdőlésszöggel. |
| --- | --- |

3.2.1.

A H pont koordinátáit és a törzs tényleges, az alábbi 4. bekezdésben előírt eljárással megállapítható dőlésszögét össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival, illetőleg a járműgyártó által előírt tervezési törzsdőlésszöggel.

| 3.2.2. | Az R pont és a H pont egymáshoz viszonyított helyzete, illetőleg a törzs tervezési dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti viszony a kérdéses üléshelyzet vonatkozásában akkor tekinthető kielégítőnek, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy olyan, 50 mm hosszúságú vízszintes és függőleges oldalakkal rendelkező négyzetbe esik, amelynek átlói az R pontban metszik egymást, illetőleg ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezési dőlésszögének 5o-os tartományában található. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az R pont és a H pont egymáshoz viszonyított helyzete, illetőleg a törzs tervezési dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti viszony a kérdéses üléshelyzet vonatkozásában akkor tekinthető kielégítőnek, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy olyan, 50 mm hosszúságú vízszintes és függőleges oldalakkal rendelkező négyzetbe esik, amelynek átlói az R pontban metszik egymást, illetőleg ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezési dőlésszögének 5o-os tartományában található.

| 3.2.3. | Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezési dőlésszöge felhasználható a jelen előírás rendelkezéseinek való megfelelés igazolására. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezési dőlésszöge felhasználható a jelen előírás rendelkezéseinek való megfelelés igazolására.

| 3.2.4. | Ha a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H pont helyét és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a három meghatározás közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. bekezdés szerint kell eljárni. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ha a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. bekezdésben rögzített követelményeknek, a H pont helyét és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a három meghatározás közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. bekezdés szerint kell eljárni.

| 3.2.5. | Ha a 3.2.4. bekezdés szerinti három meghatározás közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezési dőlésszögére vonatkozó adatokat, akkor a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell figyelembe venni minden olyan esetben, amikor a jelen előírás az R pontot vagy a törzs tervezési dőlésszögét említi. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ha a 3.2.4. bekezdés szerinti három meghatározás közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. bekezdés követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezési dőlésszögére vonatkozó adatokat, akkor a három mért pont súlypontját vagy a három mért szög átlagát kell figyelembe venni minden olyan esetben, amikor a jelen előírás az R pontot vagy a törzs tervezési dőlésszögét említi.

4.   ELJÁRÁS A H PONT HELYÉNEK ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA

| 4.1. | A gyártó saját belátása szerint 20 oC ± 10 oC hőmérsékleten előfűtheti a járművet annak érdekében, hogy az ülés anyagának hőmérséklete elérje a környezeti hőmérsékletet. Ha az ellenőrizni kívánt ülésen előzőleg még soha nem ült senki, akkor a párnázat és az üléstámla behajlítása érdekében kétszer egy percre rá kell ülnie egy 70–80 kg-os személynek, vagy el kell helyezni rajta egy hasonló tömegű eszközt. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu behelyezése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket. |
| --- | --- |

4.1.

A gyártó saját belátása szerint 20 oC ± 10 oC hőmérsékleten előfűtheti a járművet annak érdekében, hogy az ülés anyagának hőmérséklete elérje a környezeti hőmérsékletet. Ha az ellenőrizni kívánt ülésen előzőleg még soha nem ült senki, akkor a párnázat és az üléstámla behajlítása érdekében kétszer egy percre rá kell ülnie egy 70–80 kg-os személynek, vagy el kell helyezni rajta egy hasonló tömegű eszközt. A gyártó kérésére a háromdimenziós próbabábu behelyezése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.

| 4.2. | A járműnek a fenti 2.11. bekezdés értelmében vett mérési helyzetben kell lennie. |
| --- | --- |

4.2.

A járműnek a fenti 2.11. bekezdés értelmében vett mérési helyzetben kell lennie.

| 4.3. | Az ülést (ha állítható) először a leghátsó rendes vezetési vagy utazási helyzetbe kell állítani a jármű gyártójának utasításai szerint oly módon, hogy csak az ülés hosszirányú beállítását vesszük figyelembe, a rendes vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célú ülésmozgást pedig figyelmen kívül hagyjuk. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőlegesen, szögben, háttámlaállítással stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának utasításai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetében a függőleges beállítást a gyártó által megadott rendes vezetési testhelyzetnek megfelelően mereven rögzíteni kell. |
| --- | --- |

4.3.

Az ülést (ha állítható) először a leghátsó rendes vezetési vagy utazási helyzetbe kell állítani a jármű gyártójának utasításai szerint oly módon, hogy csak az ülés hosszirányú beállítását vesszük figyelembe, a rendes vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célú ülésmozgást pedig figyelmen kívül hagyjuk. Ha az üléseket egyéb módon is be lehet állítani (függőlegesen, szögben, háttámlaállítással stb.), akkor ezeket a beállításokat a jármű gyártójának utasításai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetében a függőleges beállítást a gyártó által megadott rendes vezetési testhelyzetnek megfelelően mereven rögzíteni kell.

| 4.4. | Az ülés háromdimenziós próbabábu által elfoglalt felületét alkalmas méretű és szálelrendezésű muszlinanyaggal: vagy cm-enként 18,9 szálat tartalmazó és 0,228 kg/m2 fajlagos tömegű sima pamutszövettel, vagy ezzel egyenértékű jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyaggal kell lefedni. Járműből kiszerelt ülés vizsgálata esetén az ülést olyan padlózaton kell elhelyezni, amely alapvető jellemzői (4) tekintetében megegyezik azon jármű padlózatával, amelyhez az ülést tervezték. |
| --- | --- |

4.4.

Az ülés háromdimenziós próbabábu által elfoglalt felületét alkalmas méretű és szálelrendezésű muszlinanyaggal: vagy cm-enként 18,9 szálat tartalmazó és 0,228 kg/m2 fajlagos tömegű sima pamutszövettel, vagy ezzel egyenértékű jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyaggal kell lefedni. Járműből kiszerelt ülés vizsgálata esetén az ülést olyan padlózaton kell elhelyezni, amely alapvető jellemzői (4) tekintetében megegyezik azon jármű padlózatával, amelyhez az ülést tervezték.

| 4.5. | A háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat jelképező részét úgy kell elhelyezni, hogy a háromdimenziós próbabábu középsíkja egybeessen az utas középsíkjával. A háromdimenziós próbabábu a gyártó kérésére az utas középsíkjához képest a jármű közepe felé elmozdítható, ha olyannyira kilóg a járműből, hogy az ülés peremének figyelembevételével másként nem lehet vízszintes helyzetben tartani. |
| --- | --- |

4.5.

A háromdimenziós próbabábu ülőfelületet és hátat jelképező részét úgy kell elhelyezni, hogy a háromdimenziós próbabábu középsíkja egybeessen az utas középsíkjával. A háromdimenziós próbabábu a gyártó kérésére az utas középsíkjához képest a jármű közepe felé elmozdítható, ha olyannyira kilóg a járműből, hogy az ülés peremének figyelembevételével másként nem lehet vízszintes helyzetben tartani.

| 4.6. | A bábu lábfejét és alsó lábszárát vagy külön-külön, vagy a térdcsuklók tengelye és az alsó lábszár segítségével az ülőfelülethez kell rögzíteni. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak a talajjal párhuzamosnak, és az ülés hosszirányú középsíkjára merőlegesnek kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A bábu lábfejét és alsó lábszárát vagy külön-külön, vagy a térdcsuklók tengelye és az alsó lábszár segítségével az ülőfelülethez kell rögzíteni. A H pont beállító gombokat összekötő vonalnak a talajjal párhuzamosnak, és az ülés hosszirányú középsíkjára merőlegesnek kell lennie.

| 4.7. | A háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábszárát a következők szerint kell beállítani. |
| --- | --- |

4.7.

A háromdimenziós próbabábu lábfejét és lábszárát a következők szerint kell beállítani.

4.7.1.   Üléshelyzet: vezetőülés és szélső első utasülés

| 4.7.1.1. | A lábfejeket és a lábszárakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek a padlón, szükség esetén a pedálok között természetes helyzetet vegyenek fel. Ha lehetséges, a bal lábfejet közelítően ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú beállítására szolgáló libellát szükség esetén az ülőfelület utánállításával vagy a lábszár és a lábfej hátratolásával vízszintes helyzetbe kell hozni. A H pont beállító gombokat összekötő vonalat az ülés hosszirányú középsíkjára merőleges helyzetben kell tartani. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

A lábfejeket és a lábszárakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek a padlón, szükség esetén a pedálok között természetes helyzetet vegyenek fel. Ha lehetséges, a bal lábfejet közelítően ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós próbabábu középsíkjának bal oldalától, mint a jobb lábfejet a középsík jobb oldalától. A háromdimenziós próbabábu keresztirányú beállítására szolgáló libellát szükség esetén az ülőfelület utánállításával vagy a lábszár és a lábfej hátratolásával vízszintes helyzetbe kell hozni. A H pont beállító gombokat összekötő vonalat az ülés hosszirányú középsíkjára merőleges helyzetben kell tartani.

| 4.7.1.2. | Ha a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral és a bal lábfej nem támasztható meg a járműszerkezeten, akkor a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg legyen támasztva. Az irányító gombok helyzetét fenn kell tartani. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ha a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral és a bal lábfej nem támasztható meg a járműszerkezeten, akkor a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg legyen támasztva. Az irányító gombok helyzetét fenn kell tartani.

4.7.2.   Üléshelyzet: szélső hátsó ülés

Hátsó ülések és pótülések esetén a lábszárakat a gyártó előírásainak megfelelően kell elhelyezni. Ha a lábfejek a padló különböző magasságú részein nyugszanak, akkor az első ülést elsőként érintő lábfejet kell viszonyítási alapnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú beállításra szolgáló libella szerint vízszintes legyen.

| 4.8. | Helyezzük el az alsó lábszár és a comb terhelő tömegeit, majd állítsuk vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut. |
| --- | --- |

4.8.

Helyezzük el az alsó lábszár és a comb terhelő tömegeit, majd állítsuk vízszintes helyzetbe a háromdimenziós próbabábut.

| 4.9. | Döntsük előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsuk el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével állítsuk be a háromdimenziós próbabábut az ülésen. |
| --- | --- |

4.9.

Döntsük előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a térdcsuklók tengelye segítségével távolítsuk el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével állítsuk be a háromdimenziós próbabábut az ülésen.

| 4.9.1. | Ha a háromdimenziós próbabábu hátrafelé igyekszik csúszni, a következők szerint kell eljárni. Engedjük hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor már nem kell előrefelé irányuló vízszintes ellentartó erőt alkalmazni a térdcsuklók tengelyére, vagyis amikor a bábu ülőfelülete már érintkezik az ülés háttámlájával. Szükség esetén ismét állítsuk a megfelelő helyzetbe az alsó lábszárat. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ha a háromdimenziós próbabábu hátrafelé igyekszik csúszni, a következők szerint kell eljárni. Engedjük hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor már nem kell előrefelé irányuló vízszintes ellentartó erőt alkalmazni a térdcsuklók tengelyére, vagyis amikor a bábu ülőfelülete már érintkezik az ülés háttámlájával. Szükség esetén ismét állítsuk a megfelelő helyzetbe az alsó lábszárat.

| 4.9.2. | Ha a háromdimenziós próbabábu nem igyekszik hátrafelé csúszni, a következők szerint kell eljárni. A térdcsuklók tengelyére hátrafelé irányuló vízszintes erőt alkalmazva toljuk hátra a próbabábut mindaddig, amíg az ülőfelület érintkezésbe nem lép a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ha a háromdimenziós próbabábu nem igyekszik hátrafelé csúszni, a következők szerint kell eljárni. A térdcsuklók tengelyére hátrafelé irányuló vízszintes erőt alkalmazva toljuk hátra a próbabábut mindaddig, amíg az ülőfelület érintkezésbe nem lép a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját).

| 4.10. | A csípőszögkvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában működtessünk egy 100 ± 10 N nagyságú erőt a háromdimenziós próbabábu hátán. Az erő hatásvonalát a fenti metszésponton, illetőleg egy, közvetlenül a combot jelképező rúd burkolata felett elhelyezkedő ponton áthaladó egyenesen kell tartani (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). Ezután óvatosan engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre. |
| --- | --- |

4.10.

A csípőszögkvadráns és a térdcsuklók tengelye burkolatának metszéspontjában működtessünk egy 100 ± 10 N nagyságú erőt a háromdimenziós próbabábu hátán. Az erő hatásvonalát a fenti metszésponton, illetőleg egy, közvetlenül a combot jelképező rúd burkolata felett elhelyezkedő ponton áthaladó egyenesen kell tartani (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). Ezután óvatosan engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábu ne csússzon előre.

| 4.11. | Az ülőfelület jobb és bal oldalán helyezzük el az ülőfelület-terhelő tömegeket, majd egyenként a törzset jelképező nyolc tömeget. A háromdimenziós próbabábut tartsuk mindvégig vízszintes helyzetben. |
| --- | --- |

4.11.

Az ülőfelület jobb és bal oldalán helyezzük el az ülőfelület-terhelő tömegeket, majd egyenként a törzset jelképező nyolc tömeget. A háromdimenziós próbabábut tartsuk mindvégig vízszintes helyzetben.

| 4.12. | A háttámlára irányuló húzóerő megszüntetése érdekében döntsük előre a próbabábu hátát. Lendítsük ki egyik, majd másik irányban oldalra a háromdimenziós próbabábut egy 10o-os ív mentén (a függőleges középsík mindkét oldalán 5o-kal), mindkét irányban háromszor annak érdekében, hogy megszűnjék a próbabábu és az ülés között esetleg kialakult súrlódás.
  A lendítés során előfordulhat, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsuklótengelye el kíván térni az előírt vízszintes és függőleges helyzettől. Ezért a térdcsukló tengelyét a lengetés során megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével helyben kell tartani. A térdcsuklótengely helyben tartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljünk arra, hogy se függőleges irányban, se előrefelé, se hátrafelé ne működtessünk akaratlanul külső erőt.
  Ebben a szakaszban a próbabábu lábfejét nem kell sem megtámasztani, sem egy helyben tartani. Ha a lábfejek elmozdulnak, akkor egyelőre elmozdult helyzetben kell őket hagyni.
  Engedjük vissza óvatosan a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizzük, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Ha a lendítés során elmozdult a próbabábu lábfeje, a következők szerint vissza kell állítani az eredeti helyzetet.
  Emeljük fel egymás után, csakis a szükséges mértékben a két lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. Az emelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, sem elöl, sem oldalt nem kell külső erőt alkalmazni. Miután a lábfejet visszahelyeztük a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.
  Ellenőrizzük a keresztirányú libella vízszintjét. Ha szükséges, a bábu hátlapjának tetején működtessünk kellő nagyságú oldalerőt úgy, hogy a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete az ülésen vízszintes helyzetbe kerüljön. |
| --- | --- |

4.12.

A háttámlára irányuló húzóerő megszüntetése érdekében döntsük előre a próbabábu hátát. Lendítsük ki egyik, majd másik irányban oldalra a háromdimenziós próbabábut egy 10o-os ív mentén (a függőleges középsík mindkét oldalán 5o-kal), mindkét irányban háromszor annak érdekében, hogy megszűnjék a próbabábu és az ülés között esetleg kialakult súrlódás.

A lendítés során előfordulhat, hogy a háromdimenziós próbabábu térdcsuklótengelye el kíván térni az előírt vízszintes és függőleges helyzettől. Ezért a térdcsukló tengelyét a lengetés során megfelelő nagyságú oldalerő kifejtésével helyben kell tartani. A térdcsuklótengely helyben tartása és a háromdimenziós próbabábu lendítése során ügyeljünk arra, hogy se függőleges irányban, se előrefelé, se hátrafelé ne működtessünk akaratlanul külső erőt.

Ebben a szakaszban a próbabábu lábfejét nem kell sem megtámasztani, sem egy helyben tartani. Ha a lábfejek elmozdulnak, akkor egyelőre elmozdult helyzetben kell őket hagyni.

Engedjük vissza óvatosan a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizzük, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Ha a lendítés során elmozdult a próbabábu lábfeje, a következők szerint vissza kell állítani az eredeti helyzetet.

Emeljük fel egymás után, csakis a szükséges mértékben a két lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. Az emelés során a lábfejek szabadon elfordulhatnak, sem elöl, sem oldalt nem kell külső erőt alkalmazni. Miután a lábfejet visszahelyeztük a padlóra, a saroknak érintkeznie kell az erre a célra tervezett szerkezettel.

Ellenőrizzük a keresztirányú libella vízszintjét. Ha szükséges, a bábu hátlapjának tetején működtessünk kellő nagyságú oldalerőt úgy, hogy a háromdimenziós próbabábu ülőfelülete az ülésen vízszintes helyzetbe kerüljön.

| 4.13. | A térdcsukló tengelyét oly módon megtartva, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, végezzük el az alábbi műveleteket:






  a) | engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára; |
| --- | --- | --- |

4.13.

A térdcsukló tengelyét oly módon megtartva, hogy a próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, végezzük el az alábbi műveleteket:

a)

engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára;

| b) | működtessünk többször egymás után egy legfeljebb 25 N nagyságú, hátrafelé irányuló vízszintes erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelő tömegeinek középmagasságában mindaddig, amíg a csípőszögkvadráns azt nem mutatja, hogy az erő megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje lefelé vagy oldalról ható külső erő. Ha a próbabábut ismételten vízszintes helyzetbe kell állítani, fordítsuk előre a bábu hátát, állítsuk be a kívánt vízszintes helyzetet, majd a 4.12. bekezdéstől kezdve ismételjük meg az eljárást. |
| --- | --- |

b)

működtessünk többször egymás után egy legfeljebb 25 N nagyságú, hátrafelé irányuló vízszintes erőt a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelő tömegeinek középmagasságában mindaddig, amíg a csípőszögkvadráns azt nem mutatja, hogy az erő megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós próbabábut ne érje lefelé vagy oldalról ható külső erő. Ha a próbabábut ismételten vízszintes helyzetbe kell állítani, fordítsuk előre a bábu hátát, állítsuk be a kívánt vízszintes helyzetet, majd a 4.12. bekezdéstől kezdve ismételjük meg az eljárást.

| 4.14. | Végezzük el a méréseket. |
| --- | --- |

4.14.

Végezzük el a méréseket.

| 4.14.1. | A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszerhez viszonyítva kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.14.1.

A H pont koordinátáit a háromdimenziós referenciarendszerhez viszonyítva kell meghatározni.

| 4.14.2. | A törzs tényleges dőlésszögét a próbabábu hátdőlésszögkvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van. |
| --- | --- |

4.14.2.

A törzs tényleges dőlésszögét a próbabábu hátdőlésszögkvadránsról lehet leolvasni, amikor a bábu a leghátsó pozícióban van.

| 4.15. | Ha a háromdimenziós próbabábut ismét be kívánjuk szerelni, az ülést ezt megelőzően legalább 30 percig nem szabad terhelni. Az ülésen a háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelő tömegekkel felszerelni. |
| --- | --- |

4.15.

Ha a háromdimenziós próbabábut ismét be kívánjuk szerelni, az ülést ezt megelőzően legalább 30 percig nem szabad terhelni. Az ülésen a háromdimenziós próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelő tömegekkel felszerelni.

| 4.16. | Ha az ugyanabban a sorban elhelyezkedő ülések hasonlónak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb. esetén), akkor minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy tényleges törzsdőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy az e melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekinthető helyen elhelyezzük el. Ez a hely: |
| --- | --- |

4.16.

Ha az ugyanabban a sorban elhelyezkedő ülések hasonlónak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb. esetén), akkor minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy tényleges törzsdőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy az e melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós próbabábut a teljes sorra nézve reprezentatívnak tekinthető helyen elhelyezzük el. Ez a hely:

| 4.16.1. | első sor esetében a vezetőülés; |
| --- | --- |

4.16.1.

első sor esetében a vezetőülés;

| 4.16.2. | hátsó sor vagy sorok esetében szélső ülés legyen. |
| --- | --- |

4.16.2.

hátsó sor vagy sorok esetében szélső ülés legyen.

8. MELLÉKLET

1. függelék

A HÁROMDIMENZIÓS H PONT VIZSGÁLÓ ESZKÖZ LEÍRÁSA (5)

(háromdimenziós próbabábu)

1.   Hát és ülőfelület

A próbabábu háta és ülőfelülete szálerősítéses műanyagból és fémből készüljön; ez a két elem az emberi test törzsét és combjait modellezi, és a H pontban csuklósan csatlakozik egymáshoz. A próbabábura a H pontban kvadránst erősítünk, amely a törzs tényleges dőlésszögének mérésére szolgál. Az ülőfelülethez a combot jelképező, állítható rúd csatlakozik, amely kijelöli a comb középvonalát, és a csípőszögkvadráns szempontjából alapvonalként szolgál.

2.   Test- és lábszárelemek

Az alsó lábszárak az ülőfelülethez a térdeket csuklósan összekötő tengellyel kapcsolódnak, amely lényegében a combot jelképező, állítható rúd oldalirányú meghosszabbítása. Az alsó lábszárakba a térd szögének mérése érdekében kvadránsok vannak beépítve. A cipőt és a lábfejet jelképező elemeket a lábfej szögének mérésére kalibrálni kell. Az eszköz két libella segítségével állítható be a térben. A megfelelő súlypontokban törzsterhelő tömegeket kell elhelyezni oly módon, hogy az ülésbe történő benyomódás egy 76 kg-os férfi által kifejtett benyomódásnak feleljen meg. Gondoskodni kell arról, hogy a háromdimenziós próbabábu valamennyi kapcsolata érzékelhető súrlódásoktól mentes legyen, és szabad elmozdulások jöhessenek bennük létre.

Image

Image

8. MELLÉKLET

2. függelék

HÁROMDIMENZIÓS REFERENCIARENDSZER

| 1. | A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát). (6) |
| --- | --- |

1.

A háromdimenziós referenciarendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát). (6)

| 2. | A jármű mérési helyzete úgy állapítható meg, hogy a járművet a megtámasztó felületre helyezzük oly módon, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek. |
| --- | --- |

2.

A jármű mérési helyzete úgy állapítható meg, hogy a járművet a megtámasztó felületre helyezzük oly módon, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.

| 3. | Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által meghatározott kiindulási pontokhoz viszonyítva határozzuk meg. |
| --- | --- |

3.

Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által meghatározott kiindulási pontokhoz viszonyítva határozzuk meg.

Image

8. MELLÉKLET

3. függelék

AZ ÜLÉSHELYZETEK REFERENCIAADATAI

1.   A referenciaadatok kódjai

Az egyes üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat sorban egymást követően kell megadni. Az üléshelyzetek azonosítása kétjegyű kódokkal történik. Az első karakter egy arab szám, amely az üléssor sorszámát adja meg a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második karakter egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű menetirányában nézve. A következő betűket kell használni:

| | L = bal oldali |
| --- | --- |

L = bal oldali

| | C = középső |
| --- | --- |

C = középső

| | R = jobb oldali |
| --- | --- |

R = jobb oldali

2.   A jármű mérési helyzete

| 2.1. | A kiindulási pontok koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

A kiindulási pontok koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   A referenciaadatok jegyzéke

| 3.1. | Üléshelyzet: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Üléshelyzet: ..............................

| 3.1.1. | Az R pont koordinátái
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

Az R pont koordinátái

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | A törzs tervezési dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

A törzs tervezési dőlésszöge: ..............................

| 3.1.3. | Az ülés beállítása: (7)

  vízszintesen: ..............................
  függőlegesen: ..............................
  szögben: ..............................
  a törzs dőlésszöge: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az ülés beállítása: (7)

vízszintesen: ..............................

függőlegesen: ..............................

szögben: ..............................

a törzs dőlésszöge: ..............................

Megjegyzés: A további üléshelyzetek referenciaadatai a 3.2., 3.3. stb. pontban adhatók meg.

---

(1)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (üres), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (üres), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (üres), 34 – Bulgária, 35 (üres), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (üres), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (üres), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást tagállamai adják saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (üres), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, és 48 – Új-Zéland. A következő számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják vagy e megállapodáshoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodás Szerződő Feleivel.

1

(2)  Az 1. lábjegyzet szerint.

2

(3)  Ha az első ülésektől eltérő üléshelyzetekhez a H pontot nem lehet a háromdimenziós H pont vizsgáló eszközzel vagy más eljárásokkal meghatározni, az illetékes hatóság, saját döntése szerint, a gyártó által megadott R pontot veheti figyelembe referenciapontként.

3

(4)  Dőlésszög, magassági eltérés az üléstartó szerelvényhez képest, felület textúrája stb.

4

(5)  A háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatás a Society of Automobile Engineers (SAE) elnevezésű szervezettől szerezhető be (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok).

5

Az eszköz az ISO 6549:1980 szabványban előírt eszköznek felel meg.

(6)  A referenciarendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabvány előírásainak.

6

(7)  A nem kívánt rész törlendő.

7

---