# Europeiska unionens L 109/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 109 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången26 april 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 109

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången26 april 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 450/2007 av den 16 april 2007 om ingående av partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen | 1 |
| Partnerskapsavtal om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen | 3 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 451/2007 av den 23 april 2007 om avslutande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina | 8 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 23 april 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina samt om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på sådan import | 12 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 453/2007 av den 25 april 2007 om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2006 på löner till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de två nya medlemsstaterna under en period av högst 19 månader efter anslutningen | 22 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 454/2007 av den 25 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 28 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 455/2007 av den 25 april 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 30 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 456/2007 av den 25 april 2007 om tilldelning av exportlicenser för vissa mjölkprodukter, som skall exporteras till Dominikanska Republiken inom den kvot som anges i artikel 29 i förordning (EG) nr 1282/2006 | 32 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 450/2007 av den 16 april 2007 om ingående av partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen

1

Partnerskapsavtal om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen

3

*

Rådets förordning (EG) nr 451/2007 av den 23 april 2007 om avslutande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina

8

*

Rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 23 april 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina samt om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på sådan import

12

*

Rådets förordning (EG) nr 453/2007 av den 25 april 2007 om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2006 på löner till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de två nya medlemsstaterna under en period av högst 19 månader efter anslutningen

22

Kommissionens förordning (EG) nr 454/2007 av den 25 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

28

*

Kommissionens förordning (EG) nr 455/2007 av den 25 april 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

30

Kommissionens förordning (EG) nr 456/2007 av den 25 april 2007 om tilldelning av exportlicenser för vissa mjölkprodukter, som skall exporteras till Dominikanska Republiken inom den kvot som anges i artikel 29 i förordning (EG) nr 1282/2006

32

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2007/249/EG |
| | * | Rådets beslut av den 19 mars 2007 om ändring av beslut 2001/822/EG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen | 33 |
| | | 2007/250/EG |
| | * | Rådets beslut av den 16 april 2007 om tillstånd för Förenade kungariket att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 42 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2007/249/EG

*

Rådets beslut av den 19 mars 2007 om ändring av beslut 2001/822/EG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen

33

2007/250/EG

*

Rådets beslut av den 16 april 2007 om tillstånd för Förenade kungariket att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

42

| | | IV   Andra rättsakter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 328/05/KOL av den 20 december 2005 om ändring för femtiotredje gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 18 C: Statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster | 44 |

IV   Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 328/05/KOL av den 20 december 2005 om ändring för femtiotredje gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 18 C: Statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster

44

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens beslut 2006/609/EG om fastställande av en vägledande fördelning per medlemsstat av åtagandebemyndiganden inom ramen för målet europeiskt territoriellt samarbete för perioden 2007–2013 (EUT L 247 av den 9.9.2006) | 51 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens beslut 2006/609/EG om fastställande av en vägledande fördelning per medlemsstat av åtagandebemyndiganden inom ramen för målet europeiskt territoriellt samarbete för perioden 2007–2013 (EUT L 247 av den 9.9.2006)

51

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 450/2007

av den 16 april 2007

om ingående av partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 300.2 och 300.3 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen och Republiken Gabon har förhandlat fram och paraferat ett partnerskapsavtal om fiske som ger gemenskapens fiskare möjligheter att fiska i vatten över vilka Republiken Gabon utövar suveräna rättigheter. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen och Republiken Gabon har förhandlat fram och paraferat ett partnerskapsavtal om fiske som ger gemenskapens fiskare möjligheter att fiska i vatten över vilka Republiken Gabon utövar suveräna rättigheter.

| (2) | Det ligger i gemenskapens intresse att godkänna detta avtal. |
| --- | --- |

(2)

Det ligger i gemenskapens intresse att godkänna detta avtal.

| (3) | Det är nödvändigt att fastställa hur fiskemöjligheterna skall fördelas mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att fastställa hur fiskemöjligheterna skall fördelas mellan medlemsstaterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer denna förordning.

Artikel 2

De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet till avtalet skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| Fiskekategori | Fartygstyp | Medlemsstat | Licens eller kvot |
| --- | --- | --- | --- |
| Tonfiskfiske | Fartyg för fiske med flytlinor | Spanien | 13 |
| Portugal | 3 |
| Tonfiskfiske | Notfartyg för tonfiskfiske, med frysanläggning | Spanien | 12 |
| Frankrike | 12 |

Fiskekategori

Fartygstyp

Medlemsstat

Licens eller kvot

Tonfiskfiske

Fartyg för fiske med flytlinor

Spanien

13

Portugal

3

Tonfiskfiske

Notfartyg för tonfiskfiske, med frysanläggning

Spanien

12

Frankrike

12

Om licensansökningar från dessa medlemsstater inte uttömmer de fiskemöjligheter som fastställs i protokollet, får kommissionen beakta licensansökningar från alla övriga medlemsstater.

Artikel 3

De medlemsstater vars fartyg fiskar enligt detta avtal skall meddela kommissionen hur stora mängder av varje bestånd som fångas i Gabons fiskezon i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 500/2001 av den 14 mars 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2847/93 beträffande övervakning av de fångster som gemenskapsfartyg fiskar i tredje lands farvatten och på öppet hav (1).

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 16 april 2007.

På rådets vägnar

H. SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  EGT L 73, 15.3.2001, s. 8.

1

---

PARTNERSKAPSAVTAL OM FISKE

mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen

REPUBLIKEN GABON, nedan kallad ”Gabon”,

och

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”,

nedan kallade ”parterna”,

SOM BEAKTAR det nära samarbete som har rått och råder mellan gemenskapen och Gabon inom ramen för Cotonouavtalet och det ömsesidiga intresset av att intensifiera dessa förbindelser,

SOM TAR HÄNSYN TILL de båda parternas önskan att främja ett ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna genom samarbete,

SOM BEAKTAR bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention,

SOM ÄR FAST BESLUTNA att tillämpa besluten och rekommendationerna från Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten, nedan kallad ”ICCAT”,

SOM ÄR MEDVETNA OM betydelsen av de principer som fastställs i uppförandekoden för ansvarsfullt fiske, antagen vid FAO-konferensen 1995,

SOM ÄR FAST BESLUTNA att i ömsesidigt intresse samarbeta i syfte att skapa ett ansvarsfullt fiske för att säkerställa ett långsiktigt bevarande och hållbart utnyttjande av levande marina resurser,

SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att ett sådant samarbete måste bygga på att initiativ och åtgärder, oavsett om de genomförs gemensamt eller av en part, kompletterar varandra, är förenliga med den fastställda politiken och skapar synergieffekter,

SOM ÄR BESLUTNA att för dessa ändamål föra en dialog om den sektoriella fiskeripolitik som Gabons regering har antagit samt att finna lämpliga metoder för att se till att denna politik genomförs på ett effektivt sätt och att ekonomiska aktörer och det civila samhället är delaktiga i utvecklingen,

SOM ÖNSKAR fastställa närmare bestämmelser och villkor för gemenskapsfartygens fiskeverksamhet i Gabons vatten och för det stöd som gemenskapen ger för skapandet av ett ansvarsfullt fiske i dessa vatten,

SOM ÄR BESLUTNA att skapa ett ännu närmare ekonomiskt samarbete inom fiskeområdet och verksamheter som nära anknyter till detta genom att inrätta och utveckla gemensamma företag med medverkan från företag från de båda parterna,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta avtal fastställs principer, regler och förfaranden för

| — | ekonomiskt, finansiellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete inom fiskesektorn i syfte att gynna ett ansvarsfullt fiske i Gabons vatten så att fiskeresurserna bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt, och i syfte att utveckla Gabons fiskesektor, |
| --- | --- |

—

ekonomiskt, finansiellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete inom fiskesektorn i syfte att gynna ett ansvarsfullt fiske i Gabons vatten så att fiskeresurserna bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt, och i syfte att utveckla Gabons fiskesektor,

| — | gemenskapsfartygens tillträde till Gabons vatten, |
| --- | --- |

—

gemenskapsfartygens tillträde till Gabons vatten,

| — | samarbete när det gäller kontroll av fisket i Gabons vatten i syfte att säkerställa att ovannämnda villkor uppfylls och att bevarandet och förvaltningen av fiskeresurserna och bekämpningen av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske fungerar effektivt, |
| --- | --- |

—

samarbete när det gäller kontroll av fisket i Gabons vatten i syfte att säkerställa att ovannämnda villkor uppfylls och att bevarandet och förvaltningen av fiskeresurserna och bekämpningen av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske fungerar effektivt,

| — | partnerskap mellan företag i syfte att i ömsesidigt intresse utveckla ekonomiska verksamheter inom fiskesektorn och i sektorer med anknytning till denna. |
| --- | --- |

—

partnerskap mellan företag i syfte att i ömsesidigt intresse utveckla ekonomiska verksamheter inom fiskesektorn och i sektorer med anknytning till denna.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal avses med

a)   Gabons myndigheter: Gabons regering,

b)   gemenskapens myndigheter: Europeiska kommissionen,

c)   Gabons vatten: fiskevatten över vilka Gabon utöver suveräna rättigheter eller jurisdiktion,

d)   fiskefartyg: ett fartyg som är utrustat för att yrkesmässigt utnyttja levande akvatiska resurser,

e)   gemenskapsfartyg: fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i gemenskapen,

f)   gemensam kommitté: en kommitté sammansatt av företrädare för gemenskapen och Gabon enligt artikel 9 i detta avtal,

g)   omlastning: överföring, i hamn eller till sjöss, av en del av eller hela fångsten från ett fiskefartyg till ett annat fartyg,

h)   onormala omständigheter: andra omständigheter än naturfenomen, som ligger utanför rimlig kontroll för en av parterna och som hindrar fisket i Gabons vatten.

Artikel 3

Principer och mål för genomförandet av detta avtal

1.   Parterna förbinder sig härmed att främja ett ansvarsfullt fiske i Gabons vatten på grundval av principerna om icke-diskriminering mellan de olika fiskeflottor som är närvarande i vattnen, utan att det påverkar tillämpningen av avtal ingångna mellan utvecklingsländer i samma geografiska region, inbegripet ömsesidiga fiskeavtal.

2.   Parterna skall samarbeta vid genomförandet av den sektoriella fiskeripolitik som Gabons regering antagit och skall i detta syfte inleda en dialog om nödvändiga reformer. De skall rådgöra med varandra i förväg för att anta eventuella åtgärder på detta område.

3.   Parterna skall också samarbeta vid utförandet av gemensamma och unilaterala förhandsbedömningar, löpande bedömningar och utvärderingar av de bestämmelser, program och åtgärder som genomförs på grundval av detta avtal.

4.   Parterna förbinder sig härmed att se till att detta avtal genomförs i enlighet med principerna om goda ekonomiska och sociala styrelseformer och med respekt för fiskeresursernas tillstånd.

5.   Anställning av sjömän från Gabon och/eller AVS-länderna ombord på gemenskapsfartyg skall regleras av Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetet, som skall gälla för anställningsavtal och allmänna anställningsvillkor. Detta gäller särskilt föreningsfriheten och den kollektiva förhandlingsrätten samt icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.

Artikel 4

Vetenskapligt samarbete

1.   Under avtalsperioden skall gemenskapen och Gabon arbeta för att följa det aktuella tillståndet för fiskeresurserna i Gabons fiskezon.

2.   På grundval av de rekommendationer och resolutioner som antagits av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT) och mot bakgrund av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning skall de båda parterna samråda i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet, för att, vid behov efter ett vetenskapligt möte och i samförstånd, besluta om åtgärder för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna som påverkar gemenskapsfartygens verksamhet.

3.   Parterna skall samråda med varandra, antingen direkt, inbegripet på underregional nivå inom ramen för den regionala kommittén för fiske i Guineabukten (COREP), eller inom behöriga internationella organisationer, för att förvalta och bevara de levande resurserna i Atlanten och samarbeta om relevant vetenskaplig forskning.

Artikel 5

Gemenskapsfartygens tillträde till fiske i Gabons vatten

1.   Gabon förbinder sig härmed att tillåta gemenskapsfartyg att bedriva fiske i sin fiskezon i enlighet med detta avtal, protokollet och tillhörande bilaga.

2.   Det fiske som detta avtal avser skall bedrivas enligt gällande lagar och bestämmelser i Gabon. Gabons myndigheter skall underrätta gemenskapen om eventuella ändringar av den lagstiftningen.

3.   Gabon förbinder sig att vidta alla lämpliga bestämmelser för att protokollets bestämmelser om fiskeövervakning genomförs på ett effektivt sätt. Gemenskapsfartygen skall samarbeta med de myndigheter i Gabon som har ansvar för övervakningen.

4.   Gemenskapen förbinder sig att vidta alla tillämpliga åtgärder för att säkerställa att dess fiskefartyg uppfyller bestämmelserna i detta avtal och den lagstiftning som reglerar fisket i de vatten som står under Gabons jurisdiktion.

Artikel 6

Licenser

1.   Gemenskapsfartyg får bedriva fiske i Gabons fiskezon endast om de har en fiskelicens som har utfärdats inom ramen för detta avtal och det protokoll som är fogat härtill.

2.   Det förfarande genom vilket en fiskelicens för ett fartyg erhålls, vilka skatter som skall tillämpas och det betalningssätt som fiskefartygsägaren skall använda anges i bilagan till protokollet.

Artikel 7

Ekonomisk ersättning

1.   Gemenskapen skall ge Gabon ekonomisk ersättning enligt de villkor som anges i protokollet och bilagorna. Ersättningen skall beräknas utifrån följande två förbundna komponenter:

| a) | Tillträde för gemenskapsfartygen till Gabons vatten och fiskeresurser. |
| --- | --- |

a)

Tillträde för gemenskapsfartygen till Gabons vatten och fiskeresurser.

| b) | Gemenskapens ekonomiska stöd för att främja ett ansvarsfullt fiske och ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Gabons vatten. |
| --- | --- |

b)

Gemenskapens ekonomiska stöd för att främja ett ansvarsfullt fiske och ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Gabons vatten.

2.   Den del av ersättningen som avses i punkt 1 a skall fastställas och förvaltas med beaktande av de mål som de båda parterna ställer upp i samförstånd i enlighet med protokollet; dessa mål skall nås som ett led i Gabons sektoriella fiskeripolitik och i enlighet med den ettåriga och fleråriga programplaneringen för fiskeripolitikens genomförande.

3.   Den ekonomiska ersättningen från gemenskapen skall utbetalas årligen enligt bestämmelserna i protokollet, om inte annat följer av bestämmelserna i detta avtal och protokollet om en eventuell ändring av beloppet på grund av

| a) | onormala omständigheter, |
| --- | --- |

a)

onormala omständigheter,

| b) | en minskning av de fiskemöjligheter som beviljats gemenskapsfartygen, fastställd i samförstånd mellan parterna i syfte att förvalta de berörda bestånden, om detta (utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning) bedöms vara nödvändigt för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna, |
| --- | --- |

b)

en minskning av de fiskemöjligheter som beviljats gemenskapsfartygen, fastställd i samförstånd mellan parterna i syfte att förvalta de berörda bestånden, om detta (utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning) bedöms vara nödvändigt för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna,

| c) | en ökning av de fiskemöjligheter som beviljats gemenskapsfartygen, fastställd i samförstånd mellan parterna, om fiskeresursernas tillstånd (utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning) tillåter det, |
| --- | --- |

c)

en ökning av de fiskemöjligheter som beviljats gemenskapsfartygen, fastställd i samförstånd mellan parterna, om fiskeresursernas tillstånd (utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning) tillåter det,

| d) | en omprövning av villkoren för gemenskapens ekonomiska ersättning för genomförandet av en sektoriell fiskeripolitik i Gabon, om resultaten av den ettåriga och fleråriga programplaneringen enligt båda parter motiverar det, |
| --- | --- |

d)

en omprövning av villkoren för gemenskapens ekonomiska ersättning för genomförandet av en sektoriell fiskeripolitik i Gabon, om resultaten av den ettåriga och fleråriga programplaneringen enligt båda parter motiverar det,

| e) | uppsägning av avtalet enligt artikel 12, |
| --- | --- |

e)

uppsägning av avtalet enligt artikel 12,

| f) | avbrytande av avtalets tillämpning i enlighet med artikel 13. |
| --- | --- |

f)

avbrytande av avtalets tillämpning i enlighet med artikel 13.

Artikel 8

Främjande av samarbete i näringslivet och i det civila samhället

1.   Parterna skall främja ekonomiskt, vetenskapligt och tekniskt samarbete inom fiskesektorn och sektorer med anknytning till denna. De skall rådgöra med varandra för att samordna de åtgärder som vidtas i detta syfte.

2.   Parterna skall uppmuntra informationsutbyte om fiskemetoder och fiskeredskap, metoder för bevarande och metoder för industriell beredning av fiskeriprodukter.

3.   Parterna skall främja goda förhållanden för utvecklingen av affärsverksamhet och investeringar för att skapa goda villkor som gynnar förbindelser mellan företag från de båda parterna när det gäller frågor om teknik, ekonomi och handel.

4.   Parterna skall särskilt uppmuntra skapandet av gemensamma företag i ömsesidigt intresse, vilka skall efterleva Gabons lagstiftning och gällande gemenskapslagstiftning.

Artikel 9

Gemensam kommitté

1.   En gemensam kommitté skall inrättas för att övervaka att detta avtal tillämpas korrekt. Kommittén skall

| a) | kontrollera genomförande, tolkning och tillämpning av avtalet och särskilt utformning av den ettåriga och fleråriga programplaneringen enligt artikel 7.2, samt utvärdering av hur programplaneringen genomförs, |
| --- | --- |

a)

kontrollera genomförande, tolkning och tillämpning av avtalet och särskilt utformning av den ettåriga och fleråriga programplaneringen enligt artikel 7.2, samt utvärdering av hur programplaneringen genomförs,

| b) | säkerställa de nödvändiga kontakterna i fiskefrågor av gemensamt intresse, |
| --- | --- |

b)

säkerställa de nödvändiga kontakterna i fiskefrågor av gemensamt intresse,

| c) | tjäna som forum för att i godo lösa tvister om avtalets tolkning eller tillämpning, |
| --- | --- |

c)

tjäna som forum för att i godo lösa tvister om avtalets tolkning eller tillämpning,

| d) | vid behov ompröva fiskemöjligheternas omfattning och därmed den ekonomiska ersättningen, |
| --- | --- |

d)

vid behov ompröva fiskemöjligheternas omfattning och därmed den ekonomiska ersättningen,

| e) | utföra andra uppgifter som parterna beslutar i om samförstånd. |
| --- | --- |

e)

utföra andra uppgifter som parterna beslutar i om samförstånd.

2.   Den gemensamma kommittén skall ha möte minst en gång per år, omväxlande i Gabon och i gemenskapen, och den part som är värd för mötet skall stå för ordförandeskapet. Den skall hålla extraordinära sammanträden på begäran från en av parterna.

Artikel 10

Geografiskt tillämpningsområde

Detta avtal skall tillämpas, å ena sidan, på de territorier där fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och, å andra sidan, på Gabons territorium.

Artikel 11

Löptid

Detta avtal skall tillämpas i sex år från och med den dag då det träder i kraft. Det skall förnyas automatiskt i sexårsperioder, såvida det inte sägs upp i enlighet med artikel 13.

Artikel 12

Avbrytande

1.   Tillämpningen av detta avtal kan avbrytas på initiativ av endera parten om det föreligger allvarliga meningsskiljaktigheter om tillämpningen av bestämmelserna i avtalet. Den part som vill avbryta tillämpningen skall skriftligen underrätta den andra parten om detta minst tre månader före den dag då avbrottet skall träda i kraft. Efter mottagandet av denna underrättelse skall parterna inleda överläggningar för att om möjligt lösa tvisterna i godo.

2.   Den ekonomiska ersättningen enligt artikel 7 skall minskas proportionellt i förhållande till hur länge genomförandet varit avbrutet.

Artikel 13

Uppsägning

1.   Detta avtal kan sägas upp av endera parten om onormala händelser inträffar, såsom utarmning av de berörda bestånden, minskat utnyttjande av de fiskemöjligheter som beviljas gemenskapsfartygen eller bristande efterlevnad av de åtaganden som parterna gjort när det gäller att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

2.   Den berörda parten skall skriftligen underrätta den andra parten om sin avsikt att säga upp detta avtal minst sex månader före den dag då den ursprungliga tillämpningsperioden eller någon av de efterföljande perioderna löper ut.

3.   Efter underrättelsen om uppsägning skall överläggningar inledas mellan parterna.

4.   Den ekonomiska ersättningen enligt artikel 7 för det år då uppsägningen träder i kraft skall minskas proportionellt i förhållande till hur länge genomförandet varit avbrutit.

Artikel 14

Protokoll och bilaga

Protokollet och bilagan utgör en integrerad del av detta avtal (1).

Artikel 15

Tillämplig nationell lagstiftning

Gemenskapsfartygens verksamhet i Gabons vatten skall lyda under Gabons gällande lagstiftning, utom om något annat följer av avtalet eller detta protokoll och dess bilaga med tillägg.

Artikel 16

Upphävande

Samma dag som det träder i kraft upphäver och ersätter detta avtal det fiskeavtal mellan gemenskapen och Republiken Gabon om fiske längs Gabons kust som trädde i kraft den 3 december 1998.

Protokollet om fastställande för perioden 3 december 2005–2 december 2011 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske utanför Gabons kust skall dock fortsätta att tillämpas under den period som anges i artikel 1 första stycket och skall utgöra en del av detta avtal.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta avtal har upprättats i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka alla texter är lika giltiga, och skall träda i kraft samma dag som parterna skriftligen underrättar varandra om att de respektive inhemska förfaranden som krävs för avtalets ikraftträdande har genomförts.

---

(1)  EUT L 319, 18.11.2006, s. 17.

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/8

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 451/2007

av den 23 april 2007

om avslutande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en undersökning (”den ursprungliga undersökningen”) införde rådet genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Efter en undersökning (”den ursprungliga undersökningen”) införde rådet genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Kina.

2.   Översyn på eget initiativ

| (2) | Enligt den information som kommissionen förfogade över rådde det marknadsekonomiska förhållanden sedan vissa förändringar gjorts efter den ursprungliga undersökningen av en exporterande kinesisk tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status i undersökningen, nämligen Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd (nedan kallad ”Ningbo Ruyi”). Det fanns tillräckligt med prima facie-bevisning för att Ningbo Ruyi uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. I detta sammanhang ansågs det att de omständigheter som legat till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna hade ändrats och att dessa ändringar var av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(2)

Enligt den information som kommissionen förfogade över rådde det marknadsekonomiska förhållanden sedan vissa förändringar gjorts efter den ursprungliga undersökningen av en exporterande kinesisk tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status i undersökningen, nämligen Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd (nedan kallad ”Ningbo Ruyi”). Det fanns tillräckligt med prima facie-bevisning för att Ningbo Ruyi uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. I detta sammanhang ansågs det att de omständigheter som legat till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna hade ändrats och att dessa ändringar var av bestående karaktär.

| (3) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det fanns tillräckligt med bevis för att inleda en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (3) och inledde på eget initiativ en undersökning som begränsades till att avgöra om Ningbo Ruyi är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden och, om detta är fallet, att avgöra om dess individuella dumpningsmarginal och tullsats bör fastställas på grundval av företagets kostnader/priser vid försäljning på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det fanns tillräckligt med bevis för att inleda en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (3) och inledde på eget initiativ en undersökning som begränsades till att avgöra om Ningbo Ruyi är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden och, om detta är fallet, att avgöra om dess individuella dumpningsmarginal och tullsats bör fastställas på grundval av företagets kostnader/priser vid försäljning på den inhemska marknaden.

3.   Parter som berörs av undersökningen

| (4) | Kommissionen meddelade officiellt Ningbo Ruyi och dess närstående importör Jungheinrich AG, liksom företrädarna för exportlandet och gemenskapsindustrin, att en översyn skulle inledas. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen meddelade officiellt Ningbo Ruyi och dess närstående importör Jungheinrich AG, liksom företrädarna för exportlandet och gemenskapsindustrin, att en översyn skulle inledas. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda.

| (5) | Kommissionen sände också en blankett för ansökan om marknadsekonomisk status och ett frågeformulär till Ningbo Ruyi och mottog svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och analyserade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa marknadsekonomisk status och dumpning och utförde kontrollbesök på plats hos följande närstående företag:






  — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghai. |
| --- | --- | --- |

(5)

Kommissionen sände också en blankett för ansökan om marknadsekonomisk status och ett frågeformulär till Ningbo Ruyi och mottog svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och analyserade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa marknadsekonomisk status och dumpning och utförde kontrollbesök på plats hos följande närstående företag:

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghai.

| — | Ruyi Industries (Hongkong) Co., Ltd (”Ruyi Hongkong”), Hangzhou. |
| --- | --- |

—

Ruyi Industries (Hongkong) Co., Ltd (”Ruyi Hongkong”), Hangzhou.

| — | Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd (”Jungheinrich Shanghai”), Shanghai. |
| --- | --- |

—

Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd (”Jungheinrich Shanghai”), Shanghai.

4.   Undersökningsperiod

| (6) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 april 2005–31 mars 2006 (”undersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 april 2005–31 mars 2006 (”undersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (7) | Definitionen av den berörda produkten motsvarar den som användes i den ursprungliga undersökning som nämns i skäl 1. De produkter som berörs av antidumpningsförfarandet utgörs av icke självgående gaffelvagnar (som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar) med ursprung i Kina och väsentliga delar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina till sådana vagnar. Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 (TARIC-nummer 8427900010 och 8431200010). |
| --- | --- |

(7)

Definitionen av den berörda produkten motsvarar den som användes i den ursprungliga undersökning som nämns i skäl 1. De produkter som berörs av antidumpningsförfarandet utgörs av icke självgående gaffelvagnar (som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar) med ursprung i Kina och väsentliga delar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina till sådana vagnar. Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 (TARIC-nummer 8427900010 och 8431200010).

2.   Likadan produkt

| (8) | Den nuvarande översynen har visat att de gaffelvagnar som tillverkas i Kina av Ningbo Ruyi och säljs på den kinesiska marknaden har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som de gaffelvagnar som exporteras till gemenskapen. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Den nuvarande översynen har visat att de gaffelvagnar som tillverkas i Kina av Ningbo Ruyi och säljs på den kinesiska marknaden har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som de gaffelvagnar som exporteras till gemenskapen. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

| (9) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det visas att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med produktion och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt:






  — | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(9)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det visas att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med produktion och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt:

—

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (”IAS”) och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (”IAS”) och tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte någon snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte någon snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (10) | Ningbo Ruyi har begärt marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. Det är sedvanlig gemenskapspraxis att undersöka om en grupp närstående företag som är inbegripna i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status. Enligt Ningbo Ruyi fanns det endast ett sådant närstående företag i Kina, nämligen Jungheinrich Shanghai. Ningbo Ruyi skickade in blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(10)

Ningbo Ruyi har begärt marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. Det är sedvanlig gemenskapspraxis att undersöka om en grupp närstående företag som är inbegripna i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status. Enligt Ningbo Ruyi fanns det endast ett sådant närstående företag i Kina, nämligen Jungheinrich Shanghai. Ningbo Ruyi skickade in blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsfristen.

| (11) | Vid undersökningen gjorde gemenskapsindustrin gällande att det föreföll som om Ningbo Ruyi hade underlåtit att meddela uppgifter om flera närstående företag i den information som lämnats till kommissionen, bl.a. i de reviderade årsredovisningarna. Enligt gemenskapsindustrin strider underlåtenhet att meddela uppgifter om närstående företag i årsredovisningar mot IAS 24 (Upplysningar om närstående) och kommissionen uppmanades att kontrollera detta. |
| --- | --- |

(11)

Vid undersökningen gjorde gemenskapsindustrin gällande att det föreföll som om Ningbo Ruyi hade underlåtit att meddela uppgifter om flera närstående företag i den information som lämnats till kommissionen, bl.a. i de reviderade årsredovisningarna. Enligt gemenskapsindustrin strider underlåtenhet att meddela uppgifter om närstående företag i årsredovisningar mot IAS 24 (Upplysningar om närstående) och kommissionen uppmanades att kontrollera detta.

| (12) | Det framkom vid kontrollbesöken att det fanns närstående företag som det inte meddelats uppgifter om i de reviderade årsredovisningarna (överträdelse av IAS 24) eller i svaren på blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret. Det bör noteras att Ningbo Ruyi både på blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret ombads beskriva sin globala företagsstruktur och anslutna företag, inklusive moderbolag, dotterbolag och andra närstående företag, oberoende av om de är inbegripna i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten. Dessutom ombads Ningbo Ruyi att lämna in en ansökan om marknadsekonomisk status för alla dotterbolag och andra närstående bolag i Kina som tillverkade eller exporterade gaffelvagnar och att lämna närmare uppgifter om alla andra närstående företag. |
| --- | --- |

(12)

Det framkom vid kontrollbesöken att det fanns närstående företag som det inte meddelats uppgifter om i de reviderade årsredovisningarna (överträdelse av IAS 24) eller i svaren på blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret. Det bör noteras att Ningbo Ruyi både på blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret ombads beskriva sin globala företagsstruktur och anslutna företag, inklusive moderbolag, dotterbolag och andra närstående företag, oberoende av om de är inbegripna i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten. Dessutom ombads Ningbo Ruyi att lämna in en ansökan om marknadsekonomisk status för alla dotterbolag och andra närstående bolag i Kina som tillverkade eller exporterade gaffelvagnar och att lämna närmare uppgifter om alla andra närstående företag.

| (13) | Enligt Ningbo Ruyis Auditor’s Report and Financial Statements for the year ended 31 December 2005 och svaren på blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret hade Ningbo Ruyi endast tre närstående företag i Kina under undersökningsperioden: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai och Ruyi Hongkong. Undersökningen visade dock att Ningbo Ruyis kinesiska aktieägare också har kontrollposter i Ningbo CFA Co., Ltd och Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd (”NFTZ”). |
| --- | --- |

(13)

Enligt Ningbo Ruyis Auditor’s Report and Financial Statements for the year ended 31 December 2005 och svaren på blanketten om ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret hade Ningbo Ruyi endast tre närstående företag i Kina under undersökningsperioden: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai och Ruyi Hongkong. Undersökningen visade dock att Ningbo Ruyis kinesiska aktieägare också har kontrollposter i Ningbo CFA Co., Ltd och Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd (”NFTZ”).

| (14) | Det finns också andra företag som ägs av släktingar till Ningbo Ruyis aktieägare: CFA Tools Co., Ltd, etablerat i Hongkong, och Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Det finns också andra företag som ägs av släktingar till Ningbo Ruyis aktieägare: CFA Tools Co., Ltd, etablerat i Hongkong, och Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd.

| (15) | Alla ovannämnda företag som Ningbo Ruyi inte meddelat uppgifter om betraktas således som närstående företag i den nuvarande översynen. Tre av dem handlade med gaffelvagnar under undersökningsperioden, och alla har tillstånd att handla med gaffelvagnar. De förefaller huvudsakligen ha exporterat till länder utanför gemenskapen. Minst tre fjärdedelar av den försäljningsvolym som Ningbo Ruyi rapporterat som inhemsk försäljning var i själva verket exportförsäljning som skett via inhemska närstående kunder som det inte meddelats uppgifter om och icke närstående kunder. |
| --- | --- |

(15)

Alla ovannämnda företag som Ningbo Ruyi inte meddelat uppgifter om betraktas således som närstående företag i den nuvarande översynen. Tre av dem handlade med gaffelvagnar under undersökningsperioden, och alla har tillstånd att handla med gaffelvagnar. De förefaller huvudsakligen ha exporterat till länder utanför gemenskapen. Minst tre fjärdedelar av den försäljningsvolym som Ningbo Ruyi rapporterat som inhemsk försäljning var i själva verket exportförsäljning som skett via inhemska närstående kunder som det inte meddelats uppgifter om och icke närstående kunder.

| (16) | Typen av transaktioner mellan Ningbo Ruyi och Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd (”Ningbo Jinmao”), som angetts som ett närstående företag i den ursprungliga undersökningen (Ningbo Ruyi sålde sina aktier i november 2003), tyder på att de två företagen fortfarande har nära kopplingar i handeln med gaffelvagnar. Ningbo Jinmao köpte över hälften av de gaffelvagnar som Ningbo Ruyi rapporterat som inhemsk försäljning för undersökningsperioden och sålde därefter ett stort antal till NFTZ, som exporterade dem. NFTZ köpte inte några gaffelvagnar direkt från Ningbo Ruyi. Den omständigheten att Ningbo Jinmao är en av Ningbo Ruyis största kunder och säljer en stor mängd av sina inköp till NFTZ visar att Ningbo Ruyi hade kännedom om eller borde ha haft kännedom om att största delen av försäljningen till Ningbo Jinmao inte kunde vara inhemsk försäljning, eftersom det närstående företaget NFTZ exporterade de produkter som köpts av Ningbo Jinmao. |
| --- | --- |

(16)

Typen av transaktioner mellan Ningbo Ruyi och Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd (”Ningbo Jinmao”), som angetts som ett närstående företag i den ursprungliga undersökningen (Ningbo Ruyi sålde sina aktier i november 2003), tyder på att de två företagen fortfarande har nära kopplingar i handeln med gaffelvagnar. Ningbo Jinmao köpte över hälften av de gaffelvagnar som Ningbo Ruyi rapporterat som inhemsk försäljning för undersökningsperioden och sålde därefter ett stort antal till NFTZ, som exporterade dem. NFTZ köpte inte några gaffelvagnar direkt från Ningbo Ruyi. Den omständigheten att Ningbo Jinmao är en av Ningbo Ruyis största kunder och säljer en stor mängd av sina inköp till NFTZ visar att Ningbo Ruyi hade kännedom om eller borde ha haft kännedom om att största delen av försäljningen till Ningbo Jinmao inte kunde vara inhemsk försäljning, eftersom det närstående företaget NFTZ exporterade de produkter som köpts av Ningbo Jinmao.

| (17) | En tid efter kontrollbesöket på plats inkom Ningbo Ruyi med nya uppgifter om den marknadsekonomiska statusen för vissa av dessa närstående företag som det inte meddelats uppgifter om, och hävdade att det fortfarande gick att fatta beslut om marknadsekonomisk status för hela gruppen. Detta motiverades med att underlåtenheten att meddela uppgifter inte var avsiktlig och att dessa närstående parters inblandning i försäljningen av produkten under undersökningsperioden inte hade någon avgörande betydelse. Av samma skäl hävdade Ningbo Ruyis partner Jungheinrich AG också att dessa nya uppgifter borde beaktas och marknadsekonomisk status beviljas. |
| --- | --- |

(17)

En tid efter kontrollbesöket på plats inkom Ningbo Ruyi med nya uppgifter om den marknadsekonomiska statusen för vissa av dessa närstående företag som det inte meddelats uppgifter om, och hävdade att det fortfarande gick att fatta beslut om marknadsekonomisk status för hela gruppen. Detta motiverades med att underlåtenheten att meddela uppgifter inte var avsiktlig och att dessa närstående parters inblandning i försäljningen av produkten under undersökningsperioden inte hade någon avgörande betydelse. Av samma skäl hävdade Ningbo Ruyis partner Jungheinrich AG också att dessa nya uppgifter borde beaktas och marknadsekonomisk status beviljas.

| (18) | Oberoende av om det fanns en avsikt att förhindra undersökningen genom att inte meddela uppgifter om närstående parter var svaren på frågeformuläret så ofullständiga att det var omöjligt att kontrollera om det rådde marknadsekonomiska förhållanden för Ningbo Ruyi-gruppen under kontrollbesöken i Kina. Eftersom det inte gick att göra några kontrollbesök hos de närstående parter som det inte meddelats uppgifter om kan man bara göra förmodanden om i vilken utsträckning Ningbo Ruyi-gruppen är inbegripen i handeln med gaffelvagnarna. |
| --- | --- |

(18)

Oberoende av om det fanns en avsikt att förhindra undersökningen genom att inte meddela uppgifter om närstående parter var svaren på frågeformuläret så ofullständiga att det var omöjligt att kontrollera om det rådde marknadsekonomiska förhållanden för Ningbo Ruyi-gruppen under kontrollbesöken i Kina. Eftersom det inte gick att göra några kontrollbesök hos de närstående parter som det inte meddelats uppgifter om kan man bara göra förmodanden om i vilken utsträckning Ningbo Ruyi-gruppen är inbegripen i handeln med gaffelvagnarna.

| (19) | Oavsett hur det förhåller sig, strider Ningbo Ruyis underlåtenhet att meddela uppgifter om alla närstående parter i sina reviderade årsredovisningar mot IAS 24. Syftet med IAS 24 är att säkerställa att en enhets årsredovisning innehåller de nödvändiga uppgifterna för att fästa uppmärksamheten på att dess ekonomiska ställning och resultat kan ha påverkats av förekomsten av närstående parter och av transaktioner och outjämnat saldo med sådana parter. Vid en antidumpningsundersökning måste sådana uppgifter meddelas för att institutionerna skall kunna undersöka om en grupp av närstående företag som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(19)

Oavsett hur det förhåller sig, strider Ningbo Ruyis underlåtenhet att meddela uppgifter om alla närstående parter i sina reviderade årsredovisningar mot IAS 24. Syftet med IAS 24 är att säkerställa att en enhets årsredovisning innehåller de nödvändiga uppgifterna för att fästa uppmärksamheten på att dess ekonomiska ställning och resultat kan ha påverkats av förekomsten av närstående parter och av transaktioner och outjämnat saldo med sådana parter. Vid en antidumpningsundersökning måste sådana uppgifter meddelas för att institutionerna skall kunna undersöka om en grupp av närstående företag som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status.

| (20) | Överträdelsen av IAS 24 visar att granskningen av Ningbo Ruyis årsredovisning inte skett i enlighet med IAS och föranleder tvivel om tillförlitligheten i Ningbo Ruyis räkenskaper. Det skulle innebära att Ningbo Ruyi inte uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Överträdelsen av IAS 24 visar att granskningen av Ningbo Ruyis årsredovisning inte skett i enlighet med IAS och föranleder tvivel om tillförlitligheten i Ningbo Ruyis räkenskaper. Det skulle innebära att Ningbo Ruyi inte uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (21) | Även om bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen om bristande samarbete kan vara tillämpliga i denna översyn inledde kommission denna översyn på eget initiativ, eftersom den hade prima facie-bevisning för att det rådde marknadsekonomiska förhållanden för Ningbo Ruyi, något som Ningbo Ruyi senare inte kunde bevisa. Följaktligen anses det inte vara nödvändigt att åberopa artikel 18 i grundförordningen, utan det räcker att avsluta översynen och upprätthålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(21)

Även om bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen om bristande samarbete kan vara tillämpliga i denna översyn inledde kommission denna översyn på eget initiativ, eftersom den hade prima facie-bevisning för att det rådde marknadsekonomiska förhållanden för Ningbo Ruyi, något som Ningbo Ruyi senare inte kunde bevisa. Följaktligen anses det inte vara nödvändigt att åberopa artikel 18 i grundförordningen, utan det räcker att avsluta översynen och upprätthålla de befintliga åtgärderna.

D.   AVSLUTANDE AV ÖVERSYNEN

| (22) | Mot bakgrund av resultaten av undersökningen bör översynen avslutas. Den tullnivå som Ningbo Ruyi omfattas av bör inte ändras, utan ligga kvar på den nivå för den slutgiltiga antidumpningstullsats på 28,5 % som fastställts i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av resultaten av undersökningen bör översynen avslutas. Den tullnivå som Ningbo Ruyi omfattas av bör inte ändras, utan ligga kvar på den nivå för den slutgiltiga antidumpningstullsats på 28,5 % som fastställts i den ursprungliga undersökningen.

E.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (23) | De berörda parterna fick meddelande om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avser att avsluta den pågående översynen och upprätthålla den befintliga antidumpningstullen på import av gaffelvagnar som tillverkats av Ningbo Ruyi. Samtliga parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. De synpunkter som inkom ändrade inte slutsatserna. |
| --- | --- |

(23)

De berörda parterna fick meddelande om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avser att avsluta den pågående översynen och upprätthålla den befintliga antidumpningstullen på import av gaffelvagnar som tillverkats av Ningbo Ruyi. Samtliga parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. De synpunkter som inkom ändrade inte slutsatserna.

| (24) | Efter att dessa uppgifter hade meddelats hävdade gemenskapsindustrin att bestämmelserna om bristande samarbete i grundförordningen (artikel 18) borde tillämpas och att Ningbo Ruyi borde straffas med en övrig tull på 46,7 % som en icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(24)

Efter att dessa uppgifter hade meddelats hävdade gemenskapsindustrin att bestämmelserna om bristande samarbete i grundförordningen (artikel 18) borde tillämpas och att Ningbo Ruyi borde straffas med en övrig tull på 46,7 % som en icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare.

| (25) | Jungheinrich AG och Ningbo Ruyi ansåg att Ningbo Ruyis underlåtenhet att meddela uppgifter om alla sina närstående företag var ringa och oavsiktlig och inte påverkade Ningbo Ruyis ekonomiska situation. Därför borde Ningbo Ruyi beviljas marknadsekonomisk status eller åtminstone tilldelas en lägre individuell tullsats. |
| --- | --- |

(25)

Jungheinrich AG och Ningbo Ruyi ansåg att Ningbo Ruyis underlåtenhet att meddela uppgifter om alla sina närstående företag var ringa och oavsiktlig och inte påverkade Ningbo Ruyis ekonomiska situation. Därför borde Ningbo Ruyi beviljas marknadsekonomisk status eller åtminstone tilldelas en lägre individuell tullsats.

| (26) | Underlåtenheten att meddela uppgifter om alla närstående företag kan inte betraktas som ringa, särskilt eftersom tre av de fyra företag som det inte meddelats uppgifter om var inbegripna i handeln med gaffelvagnar och det fjärde har tillstånd att handla med gaffelvagnar, och eftersom denna underlåtenhet gjorde det omöjligt att fastställa om alla företagen uppfyllde samtliga kriterier för marknadsekonomisk status (och inte bara det andra kriteriet om räkenskaper), i enlighet med gemenskapens praxis. Dessutom är det ovidkommande om underlåtenheten att meddela uppgifter om alla dessa närstående företag var oavsiktlig. Det är ett obestridligt faktum att det inte hade meddelats uppgifter om dessa närstående företag ens i Ningbo Ruyis årsredovisning, vilket visar att åtminstone det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte hade uppfyllts. Påståendet att underlåtenheten att meddela uppgifter om dessa närstående företag var ringa, oavsiktlig och saknar inverkan kan följaktligen inte godtas. |
| --- | --- |

(26)

Underlåtenheten att meddela uppgifter om alla närstående företag kan inte betraktas som ringa, särskilt eftersom tre av de fyra företag som det inte meddelats uppgifter om var inbegripna i handeln med gaffelvagnar och det fjärde har tillstånd att handla med gaffelvagnar, och eftersom denna underlåtenhet gjorde det omöjligt att fastställa om alla företagen uppfyllde samtliga kriterier för marknadsekonomisk status (och inte bara det andra kriteriet om räkenskaper), i enlighet med gemenskapens praxis. Dessutom är det ovidkommande om underlåtenheten att meddela uppgifter om alla dessa närstående företag var oavsiktlig. Det är ett obestridligt faktum att det inte hade meddelats uppgifter om dessa närstående företag ens i Ningbo Ruyis årsredovisning, vilket visar att åtminstone det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte hade uppfyllts. Påståendet att underlåtenheten att meddela uppgifter om dessa närstående företag var ringa, oavsiktlig och saknar inverkan kan följaktligen inte godtas.

| (27) | Som framgår av skäl 3 är denna översyn begränsad till att avgöra om Ningbo Ruyi är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden och om, endast för det fall att Ningbo Ruyi hade beviljats marknadsekonomisk status, en ny dumpningsmarginal bör beräknas. Eftersom marknadsekonomisk status inte har beviljats kan ingen ny dumpningsmarginal, vare sig högre eller längre är den befintliga, fastställas för Ningbo Ruyi genom denna översyn. |
| --- | --- |

(27)

Som framgår av skäl 3 är denna översyn begränsad till att avgöra om Ningbo Ruyi är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden och om, endast för det fall att Ningbo Ruyi hade beviljats marknadsekonomisk status, en ny dumpningsmarginal bör beräknas. Eftersom marknadsekonomisk status inte har beviljats kan ingen ny dumpningsmarginal, vare sig högre eller längre är den befintliga, fastställas för Ningbo Ruyi genom denna översyn.

| (28) | Denna översyn bör därför avslutas utan att förordning (EG) nr 1174/2005 ändras. |
| --- | --- |

(28)

Denna översyn bör därför avslutas utan att förordning (EG) nr 1174/2005 ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken inleddes i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96, skall härmed avslutas utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 23 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUT C 127, 31.5.2006, s. 2

3

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/12

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 452/2007

av den 23 april 2007

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina samt om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på sådan import

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Provisoriska åtgärder

| (1) | Den 30 oktober 2006 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 1620/2006 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av strykbrädor med ursprung i Kina och i Ukraina (de berörda länderna). Förordningen trädde i kraft den 1 november 2006. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 oktober 2006 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 1620/2006 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av strykbrädor med ursprung i Kina och i Ukraina (de berörda länderna). Förordningen trädde i kraft den 1 november 2006.

| (2) | Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för skadeanalysen omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(2)

Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för skadeanalysen omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   Efterföljande förfarande

| (3) | Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts mot import av strykbrädor från de berörda länderna fick samtliga parter ta del av de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull (nedan kallat ”meddelande om de preliminära undersökningsresultaten”). Alla parter beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna skriftliga eller muntliga synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts mot import av strykbrädor från de berörda länderna fick samtliga parter ta del av de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull (nedan kallat ”meddelande om de preliminära undersökningsresultaten”). Alla parter beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna skriftliga eller muntliga synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.

| (4) | Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen. De parter som begärde det gavs också möjlighet att höras muntligen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera sådana uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. |
| --- | --- |

(4)

Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen. De parter som begärde det gavs också möjlighet att höras muntligen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera sådana uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena.

| (5) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull (nedan kallat ”slutligt delgivande”). De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och, när så var tillämpligt, ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(5)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull (nedan kallat ”slutligt delgivande”). De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och, när så var tillämpligt, ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (6) | Enligt vad som anges i skäl 12 i förordningen om preliminär tull är den produkt som berörs av detta förfarande strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina och Ukraina (nedan kallad ”den berörda produkten”). |
| --- | --- |

(6)

Enligt vad som anges i skäl 12 i förordningen om preliminär tull är den produkt som berörs av detta förfarande strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina och Ukraina (nedan kallad ”den berörda produkten”).

| (7) | En part hävdade att strykbrädor med ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion inte skulle omfattas av åtgärderna eftersom sådana modeller säljs för minst 200 EUR i detaljhandeln, medan genomsnittspriset i detaljhandeln för en strykbräda är 35 EUR. Man hävdade också att dessa modeller ofta säljs till konsumenter i ett paket som inbegriper ett ångstrykjärn, och i det fallet är detaljhandelspriset cirka 500 EUR. Vad beträffar prisaspekten noteras det att själva priset, särskilt detaljhandelspriset, inte beaktas vid bedömningen om två eller fler produkttyper (modeller) skall betraktas som en enda produkt i samband med antidumpningsförfaranden. Det är de grundläggande fysiska egenskaperna och användningen som beaktas i detta syfte och därför anses sådana typer likna dem som inte har ångfunktion eller uppvärmning. Vad gäller detaljhandelsförsäljning av strykbrädor tillsammans med strykjärn eller ångstrykjärn, fastställdes det i undersökningen att sådana försäljningsmetoder ibland används i detaljhandeln för alla slags strykbrädor och att de olika priserna på de olika kombinationerna inte i något fall kan motivera att någon typ av strykbrädor utesluts från den grupp av produkter som denna undersökning omfattar. |
| --- | --- |

(7)

En part hävdade att strykbrädor med ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion inte skulle omfattas av åtgärderna eftersom sådana modeller säljs för minst 200 EUR i detaljhandeln, medan genomsnittspriset i detaljhandeln för en strykbräda är 35 EUR. Man hävdade också att dessa modeller ofta säljs till konsumenter i ett paket som inbegriper ett ångstrykjärn, och i det fallet är detaljhandelspriset cirka 500 EUR. Vad beträffar prisaspekten noteras det att själva priset, särskilt detaljhandelspriset, inte beaktas vid bedömningen om två eller fler produkttyper (modeller) skall betraktas som en enda produkt i samband med antidumpningsförfaranden. Det är de grundläggande fysiska egenskaperna och användningen som beaktas i detta syfte och därför anses sådana typer likna dem som inte har ångfunktion eller uppvärmning. Vad gäller detaljhandelsförsäljning av strykbrädor tillsammans med strykjärn eller ångstrykjärn, fastställdes det i undersökningen att sådana försäljningsmetoder ibland används i detaljhandeln för alla slags strykbrädor och att de olika priserna på de olika kombinationerna inte i något fall kan motivera att någon typ av strykbrädor utesluts från den grupp av produkter som denna undersökning omfattar.

| (8) | Samma part hävdade också att de väsentliga delarna av strykbrädorna inte borde omfattas av åtgärderna, eftersom det inte skulle finnas någon marknad för dessa delar i gemenskapen och det tydligen inte finns några tillverkare av dessa delar i Kina eller Ukraina. Detta argument som i sig självt inte är avgörande för en definition av produkten, bekräftades inte av undersökningen. Det fastställdes att det faktiskt finns en viss marknad för de väsentliga delarna av strykbrädor och att åtminstone två kända kinesiska tillverkare av strykbrädor exporterade väsentliga strykbrädsdelar till gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Samma part hävdade också att de väsentliga delarna av strykbrädorna inte borde omfattas av åtgärderna, eftersom det inte skulle finnas någon marknad för dessa delar i gemenskapen och det tydligen inte finns några tillverkare av dessa delar i Kina eller Ukraina. Detta argument som i sig självt inte är avgörande för en definition av produkten, bekräftades inte av undersökningen. Det fastställdes att det faktiskt finns en viss marknad för de väsentliga delarna av strykbrädor och att åtminstone två kända kinesiska tillverkare av strykbrädor exporterade väsentliga strykbrädsdelar till gemenskapen.

| (9) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att alla typer av strykbrädor och väsentliga delar som anges i skäl 6 har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, samma grundläggande slutanvändningsområden och konkurrerar med varandra på gemenskapsmarknaden. Skälen 12 och 13 i förordningen om preliminär tull bekräftas följaktligen. |
| --- | --- |

(9)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att alla typer av strykbrädor och väsentliga delar som anges i skäl 6 har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, samma grundläggande slutanvändningsområden och konkurrerar med varandra på gemenskapsmarknaden. Skälen 12 och 13 i förordningen om preliminär tull bekräftas följaktligen.

2.   Likadan produkt

| (10) | Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skäl 14 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skäl 14 i förordningen om preliminär tull.

| (11) | Mot denna bakgrund dras slutgiltigt den slutsatsen att i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen är den berörda produkten och strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, som tillverkas och säljs i det jämförbara landet Turkiet, samt de som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad lika. |
| --- | --- |

(11)

Mot denna bakgrund dras slutgiltigt den slutsatsen att i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen är den berörda produkten och strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, som tillverkas och säljs i det jämförbara landet Turkiet, samt de som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad lika.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (12) | Efter det att provisoriska åtgärder införts hävdade en kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare att den borde ha beviljats marknadsekonomisk status. Företaget upprepade att den redovisningspraxis som anges i skäl 25 i grundförordningen och som lett till att fem kinesiska exporterande tillverkare inte beviljats marknadsekonomisk status (tre avvisades enbart av detta skäl), inte var tillräckligt betydande för att påverka räkenskapernas tillförlitlighet, då dessa faktiskt var fullständiga och inte inverkade på fastställandet av dumpningsmarginalen. Det bör betonas att företaget tillhandahöll nya uppgifter om hur väsentliga de konstaterade avvikelserna i bokföringen var och om importpriser för stål i Kina vilket gjorde det möjligt för kommissionen att kontrollera att kostnaderna i räkenskaperna var riktiga. |
| --- | --- |

(12)

Efter det att provisoriska åtgärder införts hävdade en kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare att den borde ha beviljats marknadsekonomisk status. Företaget upprepade att den redovisningspraxis som anges i skäl 25 i grundförordningen och som lett till att fem kinesiska exporterande tillverkare inte beviljats marknadsekonomisk status (tre avvisades enbart av detta skäl), inte var tillräckligt betydande för att påverka räkenskapernas tillförlitlighet, då dessa faktiskt var fullständiga och inte inverkade på fastställandet av dumpningsmarginalen. Det bör betonas att företaget tillhandahöll nya uppgifter om hur väsentliga de konstaterade avvikelserna i bokföringen var och om importpriser för stål i Kina vilket gjorde det möjligt för kommissionen att kontrollera att kostnaderna i räkenskaperna var riktiga.

| (13) | I detta hänseende noteras det att man under kontrollbesöket på platsen konstaterade att företagets ovannämnda bokföringspraxis klart stred mot internationell redovisningsstandard (IAS), nämligen IAS nr 1, och inte kunde betraktas som oväsentlig. Det inkom ingen ny bevisning som kunde påverka de resultat som anges i skäl 25 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(13)

I detta hänseende noteras det att man under kontrollbesöket på platsen konstaterade att företagets ovannämnda bokföringspraxis klart stred mot internationell redovisningsstandard (IAS), nämligen IAS nr 1, och inte kunde betraktas som oväsentlig. Det inkom ingen ny bevisning som kunde påverka de resultat som anges i skäl 25 i förordningen om preliminär tull.

| (14) | I brist på några andra relevanta och motiverade kommentarer bekräftas härmed skälen 15–28 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(14)

I brist på några andra relevanta och motiverade kommentarer bekräftas härmed skälen 15–28 i förordningen om preliminär tull.

2.   Individuell behandling

| (15) | Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten i skälen 29–34 avseende individuell behandling i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten i skälen 29–34 avseende individuell behandling i förordningen om preliminär tull.

3.   Normalvärde

3.1   Jämförbart land

| (16) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på valet av Turkiet som jämförbart land, bekräftas det val som anges i skälen 35–40 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på valet av Turkiet som jämförbart land, bekräftas det val som anges i skälen 35–40 i förordningen om preliminär tull.

3.2   Fastställande av normalvärde för den exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (17) | Fastställandet av normalvärdet för en kinesisk exporterande tillverkare och den enda ukrainska exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status baseras på uppgifter om deras inhemska försäljning och produktionskostnad. Uppgifterna kontrollerades på plats hos de berörda företagen. |
| --- | --- |

(17)

Fastställandet av normalvärdet för en kinesisk exporterande tillverkare och den enda ukrainska exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status baseras på uppgifter om deras inhemska försäljning och produktionskostnad. Uppgifterna kontrollerades på plats hos de berörda företagen.

| (18) | Vidare erinras det om att den kinesiska och den ukrainska exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status inte hade tillräckligt representativ försäljning på den inhemska marknaden och att normalvärdet således konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom att man till tillverkningskostnaderna lade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(18)

Vidare erinras det om att den kinesiska och den ukrainska exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status inte hade tillräckligt representativ försäljning på den inhemska marknaden och att normalvärdet således konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom att man till tillverkningskostnaderna lade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

3.2.1   Folkrepubliken Kina

| (19) | Med hänvisning till skäl 44 i förordningen om preliminär tull undersökte kommissionen vidare produktionskostnaden, och i synnerhet inköpspriser för vissa råvaror/delar av stål, som meddelats av den kinesiska exporterande tillverkare som ursprungligen beviljats marknadsekonomisk status. I detta avseende beaktades och kontrollerades även påståenden och ytterligare bevisning från vissa parter efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Inga avvikelser i inköpspriserna för stål från motsvarande priser på världsmarknaden som det berörda företaget rapporterat om har bekräftats. Därför godtas slutgiltigt den produktionskostnad som lämnats av detta företag. |
| --- | --- |

(19)

Med hänvisning till skäl 44 i förordningen om preliminär tull undersökte kommissionen vidare produktionskostnaden, och i synnerhet inköpspriser för vissa råvaror/delar av stål, som meddelats av den kinesiska exporterande tillverkare som ursprungligen beviljats marknadsekonomisk status. I detta avseende beaktades och kontrollerades även påståenden och ytterligare bevisning från vissa parter efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Inga avvikelser i inköpspriserna för stål från motsvarande priser på världsmarknaden som det berörda företaget rapporterat om har bekräftats. Därför godtas slutgiltigt den produktionskostnad som lämnats av detta företag.

| (20) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på normalvärdet för den kinesiska exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 43–46 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på normalvärdet för den kinesiska exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 43–46 i förordningen om preliminär tull.

3.2.2   Ukraina

| (21) | Efter det att de provisoriska åtgärderna införts begärde de ukrainska myndigheterna att kommissionen skulle räkna om normalvärdet för den enda ukrainska exporterande tillverkaren på grundval av försäljning på den ukrainska marknaden. Det bör erinras om att den enda ukrainska exporterande tillverkarens sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden inte hade skett i representativa mängder enligt artikel 2.2 i grundförordningen, varför normalvärdet måste konstrueras i enlighet med vad som anges i skäl 18 och enligt skäl 47 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(21)

Efter det att de provisoriska åtgärderna införts begärde de ukrainska myndigheterna att kommissionen skulle räkna om normalvärdet för den enda ukrainska exporterande tillverkaren på grundval av försäljning på den ukrainska marknaden. Det bör erinras om att den enda ukrainska exporterande tillverkarens sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden inte hade skett i representativa mängder enligt artikel 2.2 i grundförordningen, varför normalvärdet måste konstrueras i enlighet med vad som anges i skäl 18 och enligt skäl 47 i förordningen om preliminär tull.

| (22) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på normalvärdet för den enda ukrainska exporterande tillverkaren, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 47–49 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på normalvärdet för den enda ukrainska exporterande tillverkaren, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 47–49 i förordningen om preliminär tull.

3.3   Normalvärde i det jämförbara landet

| (23) | En importör ansåg att information från bara en tillverkare i Turkiet, som var det jämförbara landet, inte räcker för att fastställa normalvärdet och att ingen antidumpningstull bör åläggas på sådana otillräckliga grunder. I detta hänseende bör det noteras att grundförordningen, särskilt artikel 2.7, inte hindrar att man inför åtgärder i sådana fall då tillverkare i jämförbara länder inte samarbetar, eller bara samarbetar i ringa grad. Det bör dock nämnas att kommissionen, för att resultatet skulle bli så noggrant som möjligt, ändå jämförde uppgifterna från den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet med uppgifter från en annan turkisk tillverkare och från en amerikansk tillverkare som inte samarbetade till fullo i undersökningen utan tillhandahöll vissa uppgifter om priser, kostnader och försäljningsvolym, samt med uppgifter från gemenskapsindustrin. Denna jämförelse bekräftade att uppgifterna från den samarbetande turkiska tillverkaren utgör en lämplig rimlig grund för fastställandet av normalvärdet. Argumentet avvisas därför. Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 50–52 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(23)

En importör ansåg att information från bara en tillverkare i Turkiet, som var det jämförbara landet, inte räcker för att fastställa normalvärdet och att ingen antidumpningstull bör åläggas på sådana otillräckliga grunder. I detta hänseende bör det noteras att grundförordningen, särskilt artikel 2.7, inte hindrar att man inför åtgärder i sådana fall då tillverkare i jämförbara länder inte samarbetar, eller bara samarbetar i ringa grad. Det bör dock nämnas att kommissionen, för att resultatet skulle bli så noggrant som möjligt, ändå jämförde uppgifterna från den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet med uppgifter från en annan turkisk tillverkare och från en amerikansk tillverkare som inte samarbetade till fullo i undersökningen utan tillhandahöll vissa uppgifter om priser, kostnader och försäljningsvolym, samt med uppgifter från gemenskapsindustrin. Denna jämförelse bekräftade att uppgifterna från den samarbetande turkiska tillverkaren utgör en lämplig rimlig grund för fastställandet av normalvärdet. Argumentet avvisas därför. Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 50–52 i förordningen om preliminär tull.

4.   Exportpris

4.1   Folkrepubliken Kina

| (24) | Efter det att provisoriska åtgärder införts hävdade en kinesisk exporterande tillverkare som avses i skäl 57 i förordningen om preliminär tull att det företagets export via icke-närstående handelsföretag inte borde uteslutas från fastställandet av exportpriset. Företaget tillhandahöll dock inga ytterligare kontrollerbara uppgifter till stöd för sina anspråk. I synnerhet kunde företaget inte bevisa vilken slutdestination försäljningen via icke-närstående parter hade. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(24)

Efter det att provisoriska åtgärder införts hävdade en kinesisk exporterande tillverkare som avses i skäl 57 i förordningen om preliminär tull att det företagets export via icke-närstående handelsföretag inte borde uteslutas från fastställandet av exportpriset. Företaget tillhandahöll dock inga ytterligare kontrollerbara uppgifter till stöd för sina anspråk. I synnerhet kunde företaget inte bevisa vilken slutdestination försäljningen via icke-närstående parter hade. Påståendet avvisas därför.

| (25) | En annan kinesisk exporterande tillverkare hävdade att man inte borde ha bortsett från det företagets försäljning till EU via det närstående handelsföretaget i Hongkong. Företaget upprepade sin ursprungliga begäran att just denna försäljning inte borde uteslutas från beräkningen av exportpriserna men kunde inte tillhandahålla några nya eller kontrollerbara uppgifter eller förklaringar. Företaget kunde inte påvisa att de uppgivna exportpriserna till oberoende kunder i gemenskapen faktiskt hade betalats. Det var inte heller möjligt att koppla ihop det Hongkong-baserade företagets inköp med dess granskade räkenskaper. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(25)

En annan kinesisk exporterande tillverkare hävdade att man inte borde ha bortsett från det företagets försäljning till EU via det närstående handelsföretaget i Hongkong. Företaget upprepade sin ursprungliga begäran att just denna försäljning inte borde uteslutas från beräkningen av exportpriserna men kunde inte tillhandahålla några nya eller kontrollerbara uppgifter eller förklaringar. Företaget kunde inte påvisa att de uppgivna exportpriserna till oberoende kunder i gemenskapen faktiskt hade betalats. Det var inte heller möjligt att koppla ihop det Hongkong-baserade företagets inköp med dess granskade räkenskaper. Påståendet avvisas därför.

| (26) | Samma part hävdade att kommissionen borde ha använt sina egna växelkurser vid beräkningen av exportpriser. I detta avseende bör det noteras att företaget rapporterade alla sina transaktioner för varje månad med växelkursen för första arbetsdagen i månaden. Påståendet avvisas eftersom den månatliga genomsnittliga växelkurs som kommissionen använder mer exakt motsvarar verkligheten, då den neutraliserar följderna av användningen av en fast växelkurs för endast en dag vid omräkning av transaktioner som ägt rum under en hel månad. |
| --- | --- |

(26)

Samma part hävdade att kommissionen borde ha använt sina egna växelkurser vid beräkningen av exportpriser. I detta avseende bör det noteras att företaget rapporterade alla sina transaktioner för varje månad med växelkursen för första arbetsdagen i månaden. Påståendet avvisas eftersom den månatliga genomsnittliga växelkurs som kommissionen använder mer exakt motsvarar verkligheten, då den neutraliserar följderna av användningen av en fast växelkurs för endast en dag vid omräkning av transaktioner som ägt rum under en hel månad.

| (27) | Gemenskapsindustrin hävdade att de exportpriser som de samarbetande exporterande tillverkarna angett, och i synnerhet det företag som avses i skäl 69 i förordningen om preliminär tull, är felaktiga. Den bevisning som lämnats i detta hänseende var dock antingen irrelevant eller icke kontrollerbar, eller så uppvisade den inga skillnader. Påståendena anses därmed inte vara motiverade. |
| --- | --- |

(27)

Gemenskapsindustrin hävdade att de exportpriser som de samarbetande exporterande tillverkarna angett, och i synnerhet det företag som avses i skäl 69 i förordningen om preliminär tull, är felaktiga. Den bevisning som lämnats i detta hänseende var dock antingen irrelevant eller icke kontrollerbar, eller så uppvisade den inga skillnader. Påståendena anses därmed inte vara motiverade.

| (28) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 53–58 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 53–58 i förordningen om preliminär tull.

4.2   Ukraina

| (29) | Efter det att provisoriska åtgärder hade införts hävdade myndigheterna i Ukraina och det enda ukrainska exportföretaget att när exportpriset fastställdes borde inget avdrag göras för det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, eftersom artikel 2.9 i grundförordningen inte är tillämplig på föreliggande fall. Det framhölls att artikel 2.9 i grundförordningen endast gäller närstående importföretag baserade i EU eftersom den gör tydlig skillnad mellan ”import eller återförsäljning”. Det enda ukrainska exportföretaget hävdade att det närstående företaget fungerade som en exportavdelning och de båda berörda parterna gjorde gällande att exportpriset borde fastställas på grundval av artikel 2.8 i grundförordningen. De hävdade vidare att om det närstående företaget inte kunde anses vara en exportavdelning hos exportföretaget borde det uppfattas som en försäljningsagent. |
| --- | --- |

(29)

Efter det att provisoriska åtgärder hade införts hävdade myndigheterna i Ukraina och det enda ukrainska exportföretaget att när exportpriset fastställdes borde inget avdrag göras för det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, eftersom artikel 2.9 i grundförordningen inte är tillämplig på föreliggande fall. Det framhölls att artikel 2.9 i grundförordningen endast gäller närstående importföretag baserade i EU eftersom den gör tydlig skillnad mellan ”import eller återförsäljning”. Det enda ukrainska exportföretaget hävdade att det närstående företaget fungerade som en exportavdelning och de båda berörda parterna gjorde gällande att exportpriset borde fastställas på grundval av artikel 2.8 i grundförordningen. De hävdade vidare att om det närstående företaget inte kunde anses vara en exportavdelning hos exportföretaget borde det uppfattas som en försäljningsagent.

| (30) | Som svar på detta anförs att det enda ukrainska exportföretaget vid försäljning av den berörda produkten till EU skickade den direkt till EU, fakturerade sitt närstående företag i Schweiz för varje sändning och erhöll betalning därifrån. Exportföretaget skötte alltså alla av ett exportföretags uppgifter. Det närstående företaget i Schweiz förhandlade om säljavtal och fakturerade den första oberoende köparen i EU. Det närstående företaget skötte också alla importuppgifter kopplade till övergång till fri omsättning för varorna i EU, dvs. det skötte tullbehandlingen vid införsel till EU och bar kostnaderna för transport av varorna till den oberoende köparen i EU samt för lagerhållning i EU när det behövdes. Härvidlag kan nämnas att det närstående företaget, som visserligen formellt är etablerat utanför EU, har ett EU-VAT-nummer och sköter sin verksamhet bl.a. via säljkontor och flera lagerfaciliteter i EU. Det bör således uppfattas som en part som sköter uppgifterna för ett närstående importföretag enligt vad som sägs i skäl 59 i den preliminära förordningen och inte de uppgifter som tillkommer ett exportföretag eller en försäljningsagent. Således bör påståendet avvisas och de preliminära undersökningsresultaten bekräftas. |
| --- | --- |

(30)

Som svar på detta anförs att det enda ukrainska exportföretaget vid försäljning av den berörda produkten till EU skickade den direkt till EU, fakturerade sitt närstående företag i Schweiz för varje sändning och erhöll betalning därifrån. Exportföretaget skötte alltså alla av ett exportföretags uppgifter. Det närstående företaget i Schweiz förhandlade om säljavtal och fakturerade den första oberoende köparen i EU. Det närstående företaget skötte också alla importuppgifter kopplade till övergång till fri omsättning för varorna i EU, dvs. det skötte tullbehandlingen vid införsel till EU och bar kostnaderna för transport av varorna till den oberoende köparen i EU samt för lagerhållning i EU när det behövdes. Härvidlag kan nämnas att det närstående företaget, som visserligen formellt är etablerat utanför EU, har ett EU-VAT-nummer och sköter sin verksamhet bl.a. via säljkontor och flera lagerfaciliteter i EU. Det bör således uppfattas som en part som sköter uppgifterna för ett närstående importföretag enligt vad som sägs i skäl 59 i den preliminära förordningen och inte de uppgifter som tillkommer ett exportföretag eller en försäljningsagent. Således bör påståendet avvisas och de preliminära undersökningsresultaten bekräftas.

| (31) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skäl 59 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skäl 59 i förordningen om preliminär tull.

5.   Jämförelse

| (32) | Efter det att preliminära åtgärder infördes hävdade ett kinesiskt exportföretag att vissa viktiga prisskiljande faktorer (t.ex. strykbrädans faktiska vikt) hade åsidosatts vid jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset på olika produkttyper. Här noteras att de olika produkttyperna hade delats in i grupper för att dels rätt återge viktiga fysiska kännetecken och orsakerna till förhållandet kostnad–pris, dels medge en tillräckligt representativ matchning mellan de exporterade produkttyperna och de typer som såldes av det samarbetsvilliga turkiska exportföretaget på dess hemmamarknad å andra sidan. Följande huvudkännetecken beaktades vid jämförelsen: Typ, storlek, konstruktion och brädmaterial, benmaterial, förekomst av strykjärnsställ och typ, förekomst av extrautrustning såsom ärmbräda, trådkorgar, kontakt. Vikten och andra bedömningsgrunder som nämns av exportföretaget ingår indirekt i vissa kriterier som använts för jämförelsen (t.ex. är vikten beroende av brädans storlek och konstruktionsmaterial). Denna invändning kunde följaktligen inte godtas. |
| --- | --- |

(32)

Efter det att preliminära åtgärder infördes hävdade ett kinesiskt exportföretag att vissa viktiga prisskiljande faktorer (t.ex. strykbrädans faktiska vikt) hade åsidosatts vid jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset på olika produkttyper. Här noteras att de olika produkttyperna hade delats in i grupper för att dels rätt återge viktiga fysiska kännetecken och orsakerna till förhållandet kostnad–pris, dels medge en tillräckligt representativ matchning mellan de exporterade produkttyperna och de typer som såldes av det samarbetsvilliga turkiska exportföretaget på dess hemmamarknad å andra sidan. Följande huvudkännetecken beaktades vid jämförelsen: Typ, storlek, konstruktion och brädmaterial, benmaterial, förekomst av strykjärnsställ och typ, förekomst av extrautrustning såsom ärmbräda, trådkorgar, kontakt. Vikten och andra bedömningsgrunder som nämns av exportföretaget ingår indirekt i vissa kriterier som använts för jämförelsen (t.ex. är vikten beroende av brädans storlek och konstruktionsmaterial). Denna invändning kunde följaktligen inte godtas.

| (33) | Efter det att preliminära åtgärder införts begärde flera parter mer information om de justeringar av normalvärdet som hade använts för exportföretag som inte beviljats marknadsekonomisk status. Här bör noteras att de särskilda uppgifter som meddelats varje samarbetsvillig part innehöll en uttömmande förteckning över olika justeringar som godtagits och att, liksom alltid sker, justeringar gjordes när de visade sig vara befogade. Särskilt gäller att normalvärdet baserat på det jämförbara landet justerades neråt för att undanröja effekterna av a) skillnaderna i fysiska kännetecken beskrivna i skäl 62 i förordningen om preliminär tull, b) skillnaderna i handelsled som också beskrivs i skäl 62 och c) skillnaderna i kreditkostnader för ifrågavarande försäljning på hemmamarknaden. Inga andra skillnader konstaterades och därför gjordes inga andra justeringar. |
| --- | --- |

(33)

Efter det att preliminära åtgärder införts begärde flera parter mer information om de justeringar av normalvärdet som hade använts för exportföretag som inte beviljats marknadsekonomisk status. Här bör noteras att de särskilda uppgifter som meddelats varje samarbetsvillig part innehöll en uttömmande förteckning över olika justeringar som godtagits och att, liksom alltid sker, justeringar gjordes när de visade sig vara befogade. Särskilt gäller att normalvärdet baserat på det jämförbara landet justerades neråt för att undanröja effekterna av a) skillnaderna i fysiska kännetecken beskrivna i skäl 62 i förordningen om preliminär tull, b) skillnaderna i handelsled som också beskrivs i skäl 62 och c) skillnaderna i kreditkostnader för ifrågavarande försäljning på hemmamarknaden. Inga andra skillnader konstaterades och därför gjordes inga andra justeringar.

| (34) | Den enda ukrainska exporttillverkaren hävdade att när kommissionen för sin jämförelse fastställde justeringar av exportpriset, gjorde den vissa omotiverade avdrag med hänsyn till vissa faktorer rörande transport- och kreditkostnader. Kommissionen godtog invändningen och reviderade justeringarna följdenligt. |
| --- | --- |

(34)

Den enda ukrainska exporttillverkaren hävdade att när kommissionen för sin jämförelse fastställde justeringar av exportpriset, gjorde den vissa omotiverade avdrag med hänsyn till vissa faktorer rörande transport- och kreditkostnader. Kommissionen godtog invändningen och reviderade justeringarna följdenligt.

| (35) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 60–62 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 60–62 i förordningen om preliminär tull.

6.   Dumpningsmarginaler

6.1   Folkrepubliken Kina

| (36) | Med beaktande av det som anges ovan uppgår de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, till följande:







  — | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 36,5 % |
| — | Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou | 0 % |
| — | Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan | 18,1 % |
| — | Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 % |
| — | Alla övriga företag | 38,1 %. |

(36)

Med beaktande av det som anges ovan uppgår de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, till följande:

—

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9 %

—

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

36,5 %

—

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou

0 %

—

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

18,1 %

—

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5 %

—

Alla övriga företag

38,1 %.

6.2   Ukraina

| (37) | De reviderade slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, uppgår till följande:







  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir | 9,9 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Alla övriga företag | 9,9 %. |

(37)

De reviderade slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, uppgår till följande:

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir

9,9 %

—

Alla övriga företag

9,9 %.

D.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (38) | Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 72 och 73 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 72 och 73 i förordningen om preliminär tull.

2.   Definition av gemenskapsindustrin

| (39) | Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas skälen 74–76 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas skälen 74–76 i förordningen om preliminär tull.

3.   Förbrukning i gemenskapen

| (40) | Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 77 och 78 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 77 och 78 i förordningen om preliminär tull.

4.   Importen från de berörda länderna

| (41) | Efter det att de preliminära åtgärderna införts upprepade en av de parter som det hänvisas till i skäl 83 i förordningen om preliminär tull sitt yrkande att effekten av den dumpade importen från Ukraina skulle analyseras separat, inte tillsammans med importen från Kina, eftersom det enligt uppgift skulle finnas grundläggande skillnader när det gäller prisnivån och importvolymens utveckling. Inga ytterligare uppgifter lämnades för att underbygga yrkandet. När det gäller pris erinras om att en absolut prisskillnad mellan två länder inte är avgörande i en sammantagen bedömning, eftersom den kan ha ett antal olika orsaker, t.ex. skillnader i produktmix i importen från varje land. Pristendenserna följdes dock åt (se skäl 84 i förordningen om preliminär tull). När det gäller volym var importen från varje land stor under undersökningsperioden och tendensen var i stigande under skadeundersökningsperioden. Det faktum att det ukrainska tillverkningsföretaget inte startade sin produktion förrän 2003 saknar relevans för fastställandet av skada under undersökningsperioden. Följaktligen måste yrkandet avvisas igen, och den sammantagna bedömningen av effekterna av den dumpade importen i skälen 79–86 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(41)

Efter det att de preliminära åtgärderna införts upprepade en av de parter som det hänvisas till i skäl 83 i förordningen om preliminär tull sitt yrkande att effekten av den dumpade importen från Ukraina skulle analyseras separat, inte tillsammans med importen från Kina, eftersom det enligt uppgift skulle finnas grundläggande skillnader när det gäller prisnivån och importvolymens utveckling. Inga ytterligare uppgifter lämnades för att underbygga yrkandet. När det gäller pris erinras om att en absolut prisskillnad mellan två länder inte är avgörande i en sammantagen bedömning, eftersom den kan ha ett antal olika orsaker, t.ex. skillnader i produktmix i importen från varje land. Pristendenserna följdes dock åt (se skäl 84 i förordningen om preliminär tull). När det gäller volym var importen från varje land stor under undersökningsperioden och tendensen var i stigande under skadeundersökningsperioden. Det faktum att det ukrainska tillverkningsföretaget inte startade sin produktion förrän 2003 saknar relevans för fastställandet av skada under undersökningsperioden. Följaktligen måste yrkandet avvisas igen, och den sammantagna bedömningen av effekterna av den dumpade importen i skälen 79–86 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

| (42) | Ett importföretag hävdade att de importpriser som tillämpades av de samarbetsvilliga exportföretagen från Kina enligt kommissionens underlag för beräkningen av prisunderskridande (se skäl 92 i förordningen om preliminär tull), inte återgav vissa ofrånkomliga kostnader som bars av importen från Kina, t.ex. kostnader för lastpallar och lagring, expediering och transport från mellanlagring till importföretagets lager. När det gäller kostnaden för lastpallar har undersökningen bekräftat att dessa kostnader betalas i EU, eftersom strykbrädor normalt fraktas som bulkvara i kontainrar från Kina. Yrkandet ansågs därmed underbyggt och de importpriser som tillämpades av de samarbetsvilliga exporttillverkarna från Kina reviderades följdenligt. Med avseende på alla de andra extra kostnader som nämns ovan kunde yrkandet inte godtas, eftersom dessa kostnader är ganska individuella för varje importföretag och inte nödvändigtvis belastar andra importföretag. Vidare kan sådana kostnader mycket väl belasta gemenskapstillverkare också. De preliminära marginalerna för prisunderskridande när det gäller den dumpade importen från Kina ändrades därmed enligt följande:






  Land | Prisunderskridande |
| --- | --- | --- |
| Kina | 29,2 %–44,2 % |

(42)

Ett importföretag hävdade att de importpriser som tillämpades av de samarbetsvilliga exportföretagen från Kina enligt kommissionens underlag för beräkningen av prisunderskridande (se skäl 92 i förordningen om preliminär tull), inte återgav vissa ofrånkomliga kostnader som bars av importen från Kina, t.ex. kostnader för lastpallar och lagring, expediering och transport från mellanlagring till importföretagets lager. När det gäller kostnaden för lastpallar har undersökningen bekräftat att dessa kostnader betalas i EU, eftersom strykbrädor normalt fraktas som bulkvara i kontainrar från Kina. Yrkandet ansågs därmed underbyggt och de importpriser som tillämpades av de samarbetsvilliga exporttillverkarna från Kina reviderades följdenligt. Med avseende på alla de andra extra kostnader som nämns ovan kunde yrkandet inte godtas, eftersom dessa kostnader är ganska individuella för varje importföretag och inte nödvändigtvis belastar andra importföretag. Vidare kan sådana kostnader mycket väl belasta gemenskapstillverkare också. De preliminära marginalerna för prisunderskridande när det gäller den dumpade importen från Kina ändrades därmed enligt följande:

Land

Prisunderskridande

Kina

29,2 %–44,2 %

| (43) | Inga synpunkter inkom rörande det prisunderskridande på 6,6 % som hade fastställts för Ukraina, vilket härmed bekräftas. Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande dumpad import från länderna i fråga bekräftas härmed skäl 87–92 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(43)

Inga synpunkter inkom rörande det prisunderskridande på 6,6 % som hade fastställts för Ukraina, vilket härmed bekräftas. Eftersom inga andra synpunkter inkommit rörande dumpad import från länderna i fråga bekräftas härmed skäl 87–92 i förordningen om preliminär tull.

5.   Gemenskapsindustrins situation

| (44) | Efter det att preliminära åtgärder införts hävdade klagandena att deras vinstmarginal under undersökningsperioden inte borde återspegla de exceptionella och tillfälliga lönenedskärningar som vissa gemenskapstillverkar hade tillgripit under undersökningsperioden (se skäl 100 i förordningen om preliminär tull). Med målsättningen att återge gemenskapsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden konsekvent och eftersom kontrollerad bevisning härvidlag fanns godtogs yrkandet. Siffrorna och de preliminära slutsatserna om gemenskapsindustrins lönsamhet ändrades därmed enligt följande: | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt | 6,8 % | 6,4 % | 0,7 % | 2,1 % |
| Index 2002 = 100 | 100 | 94 | 10 | 31 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(44)

Efter det att preliminära åtgärder införts hävdade klagandena att deras vinstmarginal under undersökningsperioden inte borde återspegla de exceptionella och tillfälliga lönenedskärningar som vissa gemenskapstillverkar hade tillgripit under undersökningsperioden (se skäl 100 i förordningen om preliminär tull). Med målsättningen att återge gemenskapsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden konsekvent och eftersom kontrollerad bevisning härvidlag fanns godtogs yrkandet. Siffrorna och de preliminära slutsatserna om gemenskapsindustrins lönsamhet ändrades därmed enligt följande:

2002

2003

2004

IP

Vinstmarginal före skatt

6,8 %

6,4 %

0,7 %

2,1 %

Index 2002 = 100

100

94

10

31

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (45) | Under skadeundersökningsperioden försämrades alltså gemenskapsindustrins lönsamhet. Vinstmarginalen under undersökningsperioden var 69 % lägre än 2002. |
| --- | --- |

(45)

Under skadeundersökningsperioden försämrades alltså gemenskapsindustrins lönsamhet. Vinstmarginalen under undersökningsperioden var 69 % lägre än 2002.

| (46) | Därmed ändrades uppgifterna om gemenskapsindustrins avkastning på investeringar och kassaflöde så att de ovannämnda korrigeringarna av löner och vinst under undersökningsperioden ingick. De reviderade siffrorna i tabellen nedan visar en sämre utveckling för dessa två skadeindikatorer under undersökningsperioden än vad som anges i skälen 102 och 103 i förordningen om preliminär tull. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på investeringar | 61,98 % | 68,19 % | 4,77 % | 13,72 % |
| Index 2002 = 100 | 100 | 110 | 8 | 22 |
| Kassaflöde (EUR) | 3 463 326 | 4 184 515 | 1 246 671 | 2 565 562 |
| Index 2002 = 100 | 100 | 121 | 36 | 74 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(46)

Därmed ändrades uppgifterna om gemenskapsindustrins avkastning på investeringar och kassaflöde så att de ovannämnda korrigeringarna av löner och vinst under undersökningsperioden ingick. De reviderade siffrorna i tabellen nedan visar en sämre utveckling för dessa två skadeindikatorer under undersökningsperioden än vad som anges i skälen 102 och 103 i förordningen om preliminär tull.

2002

2003

2004

UP

Avkastning på investeringar

61,98 %

68,19 %

4,77 %

13,72 %

Index 2002 = 100

100

110

8

22

Kassaflöde (EUR)

3 463 326

4 184 515

1 246 671

2 565 562

Index 2002 = 100

100

121

36

74

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (47) | Eftersom inga andra synpunkter lämnats rörande gemenskapsindustrins situation bekräftas framställningen i skälen 94–107 i förordningen om preliminär tull, såsom ändrad i skälen 44 och 46. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom inga andra synpunkter lämnats rörande gemenskapsindustrins situation bekräftas framställningen i skälen 94–107 i förordningen om preliminär tull, såsom ändrad i skälen 44 och 46.

6.   Slutsats om skada

| (48) | De ovan reviderade faktorerna, dvs. prisunderskridande, lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde för gemenskapsindustrin under undersökningsperioden, påverkade inte de slutsatser om alla skadefaktorer enligt framställningen i förordningen om preliminär tull som visade att gemenskapsindustrin hade vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Därför och eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 108–110 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(48)

De ovan reviderade faktorerna, dvs. prisunderskridande, lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde för gemenskapsindustrin under undersökningsperioden, påverkade inte de slutsatser om alla skadefaktorer enligt framställningen i förordningen om preliminär tull som visade att gemenskapsindustrin hade vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Därför och eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 108–110 i förordningen om preliminär tull.

E.   ORSAKSSAMBAND

| (49) | Sedan de provisoriska åtgärderna infördes hävdade vissa parter som det hänvisas till i skäl 134 i förordningen om preliminär tull ånyo att den skada som gemenskapsindustrin lidit var självförvållad. Dock framlades det inte någon ny bevisning eller några nya argument till stöd för detta påstående, och därför avvisades deras anspråk. |
| --- | --- |

(49)

Sedan de provisoriska åtgärderna infördes hävdade vissa parter som det hänvisas till i skäl 134 i förordningen om preliminär tull ånyo att den skada som gemenskapsindustrin lidit var självförvållad. Dock framlades det inte någon ny bevisning eller några nya argument till stöd för detta påstående, och därför avvisades deras anspråk.

| (50) | Mot bakgrund av det ovan anförda, och eftersom inga nya synpunkter inkommit om orsakssambandet, bekräftas skälen 111–141 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(50)

Mot bakgrund av det ovan anförda, och eftersom inga nya synpunkter inkommit om orsakssambandet, bekräftas skälen 111–141 i förordningen om preliminär tull.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Allmänna anmärkningar och gemenskapsindustrins intresse

| (51) | Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas skälen 142–146 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas skälen 142–146 i förordningen om preliminär tull.

2.   Konsumenternas intresse

| (52) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter tog en av importörerna avstånd från vissa bedömningar som redovisas i skäl 148 i förordningen om preliminär tull. Särskilt ifrågasatte importören antagandet att i) bördan av anti-dumpningsåtgärder delas lika mellan importörer, detaljhandlare och konsumenter och ii) ett totalt pålägg på cirka 500 % skiljer detaljhandelspriset från importpriset. Importören hävdade att bördan i sin helhet förs över på konsumenterna, eftersom importörens marginal redan är snäv, och detaljhandlarna knappast minskar sin marginal, även om den senare är betydande. I fråga om pålägget hävdade importören att en strykbräda som importeras för 6,53 EUR, som är det genomsnittliga dumpade importenhetspriset vid gemenskapsgränsen, med största sannolikhet kommer att säljas för under 35 EUR i detaljhandeln, då detta är det ungefärliga genomsnittliga detaljhandelspriset för en strykbräda i gemenskapen, och att den analys som grundar sig på genomsnittliga detaljhandelspriser och importpriser därför är missvisande och ger orealistiska marginaler. Det påpekades även att momsens andel inte har räknats in. Enligt denna importör skulle det totala pålägget snarare ligga på högst 300 %. |
| --- | --- |

(52)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter tog en av importörerna avstånd från vissa bedömningar som redovisas i skäl 148 i förordningen om preliminär tull. Särskilt ifrågasatte importören antagandet att i) bördan av anti-dumpningsåtgärder delas lika mellan importörer, detaljhandlare och konsumenter och ii) ett totalt pålägg på cirka 500 % skiljer detaljhandelspriset från importpriset. Importören hävdade att bördan i sin helhet förs över på konsumenterna, eftersom importörens marginal redan är snäv, och detaljhandlarna knappast minskar sin marginal, även om den senare är betydande. I fråga om pålägget hävdade importören att en strykbräda som importeras för 6,53 EUR, som är det genomsnittliga dumpade importenhetspriset vid gemenskapsgränsen, med största sannolikhet kommer att säljas för under 35 EUR i detaljhandeln, då detta är det ungefärliga genomsnittliga detaljhandelspriset för en strykbräda i gemenskapen, och att den analys som grundar sig på genomsnittliga detaljhandelspriser och importpriser därför är missvisande och ger orealistiska marginaler. Det påpekades även att momsens andel inte har räknats in. Enligt denna importör skulle det totala pålägget snarare ligga på högst 300 %.

| (53) | Vad beträffar konsekvenserna för konsumenten har det som känt inte inkommit några synpunkter från konsumentorganisationerna, vare sig före eller efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull. I fråga om importörens synpunkter enligt skäl 52 måste följande konstateras. För det första medgav importören att eventuella konsekvenser av antidumpningsåtgärderna för konsumenten skulle vara försumbara med tanke på en strykbrädas livslängd. Även om bördan i sin helhet skulle överföras på konsumenterna skulle dessa vara tvungna att betala ytterligare cirka 1,5 EUR för en hållbar vara med en livslängd på minst fem år (denna bedömning grundar sig på marknadsandelar och priser för 2005 och på de slutgiltiga tullarna). För det andra är det med hänsyn till den hårda konkurrensen på denna marknad högst osannolikt att något företag som bedriver import och försäljning av denna produkt skulle ta på sig någon del av den antidumpningstull som införts. Därför synes det mer realistiskt att anta att bördan skulle fördelas lika. Den bedömningen ifrågasattes inte heller av någon annan av parterna i detta förfarande. Slutsatsen i skäl 149 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(53)

Vad beträffar konsekvenserna för konsumenten har det som känt inte inkommit några synpunkter från konsumentorganisationerna, vare sig före eller efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull. I fråga om importörens synpunkter enligt skäl 52 måste följande konstateras. För det första medgav importören att eventuella konsekvenser av antidumpningsåtgärderna för konsumenten skulle vara försumbara med tanke på en strykbrädas livslängd. Även om bördan i sin helhet skulle överföras på konsumenterna skulle dessa vara tvungna att betala ytterligare cirka 1,5 EUR för en hållbar vara med en livslängd på minst fem år (denna bedömning grundar sig på marknadsandelar och priser för 2005 och på de slutgiltiga tullarna). För det andra är det med hänsyn till den hårda konkurrensen på denna marknad högst osannolikt att något företag som bedriver import och försäljning av denna produkt skulle ta på sig någon del av den antidumpningstull som införts. Därför synes det mer realistiskt att anta att bördan skulle fördelas lika. Den bedömningen ifrågasattes inte heller av någon annan av parterna i detta förfarande. Slutsatsen i skäl 149 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

| (54) | Vad beträffar påläggen från aktörernas sida bör man ha i åtanke att ingen detaljhandlare samarbetade i undersökningen och att det därför inte finns någon utförlig och verifierbar dokumentation om detaljhandelspriserna och om de marginaler som tillämpades i det skedet. Bedömningen måste därför grunda sig på en jämförelse mellan priserna på dumpad import i enkätsvaren och det genomsnittliga detaljhandelspriset, som bedömdes utgående från den information som erhölls från importörer och gemenskapsindustrin. Enligt denna information avser det genomsnittliga detaljhandelspriset all sådan försäljning i gemenskapen, inklusive bl.a. moms. Det totala pålägget i fråga om importörer, detaljhandlare och andra aktörer som distribuerat dumpad import till konsumenter har således fastställts till cirka 450 %. Slutligen bör man minnas – vilket även bekräftas – att påläggen kan variera starkt mellan olika aktörer, men de är i genomsnitt betydande, särskilt i detaljhandelsskedet. |
| --- | --- |

(54)

Vad beträffar påläggen från aktörernas sida bör man ha i åtanke att ingen detaljhandlare samarbetade i undersökningen och att det därför inte finns någon utförlig och verifierbar dokumentation om detaljhandelspriserna och om de marginaler som tillämpades i det skedet. Bedömningen måste därför grunda sig på en jämförelse mellan priserna på dumpad import i enkätsvaren och det genomsnittliga detaljhandelspriset, som bedömdes utgående från den information som erhölls från importörer och gemenskapsindustrin. Enligt denna information avser det genomsnittliga detaljhandelspriset all sådan försäljning i gemenskapen, inklusive bl.a. moms. Det totala pålägget i fråga om importörer, detaljhandlare och andra aktörer som distribuerat dumpad import till konsumenter har således fastställts till cirka 450 %. Slutligen bör man minnas – vilket även bekräftas – att påläggen kan variera starkt mellan olika aktörer, men de är i genomsnitt betydande, särskilt i detaljhandelsskedet.

| (55) | En kinesisk exporterande tillverkare anförde att gemenskapskonsumenterna inte bör gå miste om de kinesiska produkter av hög kvalitet som säljs till de rimligaste priserna. I det sammanhanget hänvisas det till skäl 53 och skäl 59, och slutsatsen blir att gemenskapsmarknaden inte skulle gå miste om dessa varor. |
| --- | --- |

(55)

En kinesisk exporterande tillverkare anförde att gemenskapskonsumenterna inte bör gå miste om de kinesiska produkter av hög kvalitet som säljs till de rimligaste priserna. I det sammanhanget hänvisas det till skäl 53 och skäl 59, och slutsatsen blir att gemenskapsmarknaden inte skulle gå miste om dessa varor.

| (56) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 147–150 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(56)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 147–150 i förordningen om preliminär tull.

3.   Distributionsföretagens och detaljhandlarnas intresse

| (57) | Eftersom inga synpunkter har inkommit i detta avseende, hänvisas det till skälen 52–54 ovan, och skäl 151 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom inga synpunkter har inkommit i detta avseende, hänvisas det till skälen 52–54 ovan, och skäl 151 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

4.   Icke-närstående importörer i gemenskapen

| (58) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter inkom två importörer som det hänvisas till i skäl 152 i förordningen om preliminär tull med synpunkter om sina intressen. Inga andra synpunkter lämnades i detta avseende. |
| --- | --- |

(58)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter inkom två importörer som det hänvisas till i skäl 152 i förordningen om preliminär tull med synpunkter om sina intressen. Inga andra synpunkter lämnades i detta avseende.

| (59) | En av dessa importörer tog avstånd från bedömningen av fördelningen av bördan av antidumpningsåtgärderna och nivån på pålägg under olika stadier av försäljningen (se skälen 52–54). Importören sade sig inte kunna bära några ytterligare kostnader, varför dessa i sin helhet måste överföras på detaljhandlarna. Importören kan därför komma att drabbas av en nedgång i försäljningen av produkten och säger sig även kunna tvingas till nedskärningar i personalen. Med hänsyn till den ringa andel som den berörda produkten står för av företagets totala omsättning (under 5 %), företagets storlek och dess ställning på gemenskapsmarknaden och exportmarknaden liksom dess olika inköpskällor för den berörda produkten, skulle eventuella negativa konsekvenser för dess verksamhet säkerligen vara anspråkslösa. |
| --- | --- |

(59)

En av dessa importörer tog avstånd från bedömningen av fördelningen av bördan av antidumpningsåtgärderna och nivån på pålägg under olika stadier av försäljningen (se skälen 52–54). Importören sade sig inte kunna bära några ytterligare kostnader, varför dessa i sin helhet måste överföras på detaljhandlarna. Importören kan därför komma att drabbas av en nedgång i försäljningen av produkten och säger sig även kunna tvingas till nedskärningar i personalen. Med hänsyn till den ringa andel som den berörda produkten står för av företagets totala omsättning (under 5 %), företagets storlek och dess ställning på gemenskapsmarknaden och exportmarknaden liksom dess olika inköpskällor för den berörda produkten, skulle eventuella negativa konsekvenser för dess verksamhet säkerligen vara anspråkslösa.

| (60) | Den importör som det hänvisas till i skäl 154 i förordningen om preliminär tull anförde återigen att åtgärderna kan få betydande konsekvenser för dess verksamhet, även om den totala försäljningen av strykbrädor inte står för mer än 10 % av företagets totala omsättning. Importören anförde att varje marknadsförlust för strykbrädor skulle leda till än större marknadsförluster för de överdrag till strykbrädor som detta företag tillverkar. Importören förklarade att strykbrädor och överdrag i hög grad hör ihop även när de inte säljs tillsammans, eftersom de flesta detaljhandlarna helst köper dessa produkter av en och samma tillverkare. Varje avbräck i försäljningen av importerade strykbrädor vars överdrag är tillverkade av denna importör skulle därför leda till ett motsvarande avbräck i försäljningen av företagets separata överdrag. I detta hänseende kan det accepteras att åtgärderna kan få betydande konsekvenser för en del av denna importörs avsättning inom gemenskapen Konsekvenserna för importörens totala omsättning blir dock begränsade eftersom strykbrädor och separata överdrag totalt står för 30 % av företagets totala omsättning. Dessutom beror konsekvenserna delvis på importörens exportresultat, eftersom företagets återexport av den berörda produkten inte är försumbar, och denna försäljning normalt inte bör påverkas av åtgärderna. |
| --- | --- |

(60)

Den importör som det hänvisas till i skäl 154 i förordningen om preliminär tull anförde återigen att åtgärderna kan få betydande konsekvenser för dess verksamhet, även om den totala försäljningen av strykbrädor inte står för mer än 10 % av företagets totala omsättning. Importören anförde att varje marknadsförlust för strykbrädor skulle leda till än större marknadsförluster för de överdrag till strykbrädor som detta företag tillverkar. Importören förklarade att strykbrädor och överdrag i hög grad hör ihop även när de inte säljs tillsammans, eftersom de flesta detaljhandlarna helst köper dessa produkter av en och samma tillverkare. Varje avbräck i försäljningen av importerade strykbrädor vars överdrag är tillverkade av denna importör skulle därför leda till ett motsvarande avbräck i försäljningen av företagets separata överdrag. I detta hänseende kan det accepteras att åtgärderna kan få betydande konsekvenser för en del av denna importörs avsättning inom gemenskapen Konsekvenserna för importörens totala omsättning blir dock begränsade eftersom strykbrädor och separata överdrag totalt står för 30 % av företagets totala omsättning. Dessutom beror konsekvenserna delvis på importörens exportresultat, eftersom företagets återexport av den berörda produkten inte är försumbar, och denna försäljning normalt inte bör påverkas av åtgärderna.

| (61) | I detta hänseende, och med hänvisning till skälen 152–156 i förordningen om preliminär tull och skälen 52–54 ovan, dras följande slutgiltiga slutsatser om konsekvenserna av antidumpningsåtgärder för icke-närstående importörer av strykbrädor i gemenskapen. i) Importörerna skulle sannolikt få bära en något större börda än detaljhandlarna, ii) situationen för vissa importörer skulle kunna påverkas i högre grad, men iii) i genomsnitt skulle åtgärdernas negativa konsekvenser inte vara avgörande för verksamheten och inte orimliga i förhållande till de förväntade fördelarna för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(61)

I detta hänseende, och med hänvisning till skälen 152–156 i förordningen om preliminär tull och skälen 52–54 ovan, dras följande slutgiltiga slutsatser om konsekvenserna av antidumpningsåtgärder för icke-närstående importörer av strykbrädor i gemenskapen. i) Importörerna skulle sannolikt få bära en något större börda än detaljhandlarna, ii) situationen för vissa importörer skulle kunna påverkas i högre grad, men iii) i genomsnitt skulle åtgärdernas negativa konsekvenser inte vara avgörande för verksamheten och inte orimliga i förhållande till de förväntade fördelarna för gemenskapsindustrin.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (62) | Ovanstående kompletterande analys av konsumenternas och de icke-närstående importörernas intresse i gemenskapen har inte förändrat de preliminära slutsatserna i detta hänseende. Även om bördan i vissa fall i sin helhet skulle överföras på konsumenterna skulle eventuella negativa ekonomiska konsekvenser för dessa ändå vara försumbara. Det bekräftades dessutom att eventuella negativa konsekvenser för vissa importörer inte skulle vara avgörande för deras verksamhet. Med hänsyn till detta ändras därför inte slutsatserna om gemenskapens intresse i skälen 157–162 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga andra synpunkter inkommit, bekräftas de slutgiltigt. |
| --- | --- |

(62)

Ovanstående kompletterande analys av konsumenternas och de icke-närstående importörernas intresse i gemenskapen har inte förändrat de preliminära slutsatserna i detta hänseende. Även om bördan i vissa fall i sin helhet skulle överföras på konsumenterna skulle eventuella negativa ekonomiska konsekvenser för dessa ändå vara försumbara. Det bekräftades dessutom att eventuella negativa konsekvenser för vissa importörer inte skulle vara avgörande för deras verksamhet. Med hänsyn till detta ändras därför inte slutsatserna om gemenskapens intresse i skälen 157–162 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga andra synpunkter inkommit, bekräftas de slutgiltigt.

G.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (63) | Klagandena hävdade att den preliminära nivån för undanröjande av skada inte var tillräcklig för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. Det hävdades särskilt att a) den vinstmarginal före skatt som användes i beräkningen är lägre än den marginal som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden och att b) tillverkningskostnaden, enligt kommissionens beräkningar för att fastställa nivån för undanröjande av skada, inte återspeglar den verkliga tillverkningskostnaden för olika produkttyper. Vad gäller den vinstmarginal som rimligen skulle kunna förväntas om ingen skadevållande dumpning förekom bör man komma ihåg att marginalen på 7 % grundar sig på gemenskapsindustrins lönsamhet före inflödet av den dumpade importen (se skäl 44). Marginalen är sålunda rimlig, och gemenskapsindustrin har inte lagt fram några uppgifter som vederlägger detta. Gemenskapsindustrins påstående avvisas därför. Vad gäller tillverkningskostnaden lämnade gemenskapsindustrin inga exakta och kontrollerbara uppgifter om den faktiska tillverkningskostnaden per produkttyp för undersökningsperioden. Därför kan tillverkningskostnaden per produkttyp endast grunda sig på samtliga gemenskapstillverkares faktiska priser som justerats med den faktiska totala vinsten under undersökningsperioden för den likadana produkten. I ljuset av att gemenskapsindustrins vinstmarginal hade setts över såsom beskrivs i skäl 44 ändrades nivån för undanröjande av skada i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(63)

Klagandena hävdade att den preliminära nivån för undanröjande av skada inte var tillräcklig för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. Det hävdades särskilt att a) den vinstmarginal före skatt som användes i beräkningen är lägre än den marginal som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden och att b) tillverkningskostnaden, enligt kommissionens beräkningar för att fastställa nivån för undanröjande av skada, inte återspeglar den verkliga tillverkningskostnaden för olika produkttyper. Vad gäller den vinstmarginal som rimligen skulle kunna förväntas om ingen skadevållande dumpning förekom bör man komma ihåg att marginalen på 7 % grundar sig på gemenskapsindustrins lönsamhet före inflödet av den dumpade importen (se skäl 44). Marginalen är sålunda rimlig, och gemenskapsindustrin har inte lagt fram några uppgifter som vederlägger detta. Gemenskapsindustrins påstående avvisas därför. Vad gäller tillverkningskostnaden lämnade gemenskapsindustrin inga exakta och kontrollerbara uppgifter om den faktiska tillverkningskostnaden per produkttyp för undersökningsperioden. Därför kan tillverkningskostnaden per produkttyp endast grunda sig på samtliga gemenskapstillverkares faktiska priser som justerats med den faktiska totala vinsten under undersökningsperioden för den likadana produkten. I ljuset av att gemenskapsindustrins vinstmarginal hade setts över såsom beskrivs i skäl 44 ändrades nivån för undanröjande av skada i enlighet med detta.

| (64) | Importpriserna för de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ändrades i enlighet med vad som beskrivs i skäl 42. Nivån för undanröjande av skada för dessa exportörer ändrades sålunda också i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(64)

Importpriserna för de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ändrades i enlighet med vad som beskrivs i skäl 42. Nivån för undanröjande av skada för dessa exportörer ändrades sålunda också i enlighet med detta.

| (65) | Eftersom inga övriga synpunkter på nivån för undanröjande av skada framförts, bekräftas härmed undersökningsresultaten i skälen 164–166 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(65)

Eftersom inga övriga synpunkter på nivån för undanröjande av skada framförts, bekräftas härmed undersökningsresultaten i skälen 164–166 i förordningen om preliminär tull.

2.   Form av åtgärder och deras nivå

| (66) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som de konstaterade dumpningsmarginalerna, eftersom nivån för undanröjande av skada för samtliga exporterande tillverkare konstaterats vara högre än dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(66)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som de konstaterade dumpningsmarginalerna, eftersom nivån för undanröjande av skada för samtliga exporterande tillverkare konstaterats vara högre än dumpningsmarginalen.

| (67) | På grundval av ovanstående uppgår satserna för den slutgiltiga tullen för Kina och Ukraina till följande:







  Land | Företag | Antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 % |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 36,5 % |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou | 0 % |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan | 18,1 % |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 % |
| Alla övriga företag | 38,1 % |
| Ukraina | Samtliga företag | 9,9 % |

(67)

På grundval av ovanstående uppgår satserna för den slutgiltiga tullen för Kina och Ukraina till följande:

Land

Företag

Antidumpningstull

Kina

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9 %

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

36,5 %

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou

0 %

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

18,1 %

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5 %

Alla övriga företag

38,1 %

Ukraina

Samtliga företag

9,9 %

| (68) | Efter det att de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder meddelats, föreslog den enda exporterande tillverkaren i Ukraina samt fyra kinesiska exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status (av vilka en inte ens beviljats enskild behandling) ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Den berörda produkten omfattar dock ett betydande antal olika produkttyper som ofta ändras beroende på kundernas order och som starkt varierar i pris sinsemellan. De exporterande tillverkarna säljer dessutom tillsammans med den berörda produkten andra produkter till samma kunder och skapar på så sätt betydande risk för korsvis priskompensation. Produktens beskaffenhet och den komplexa marknadsföringen av den gör det praktiskt taget omöjligt att fastställa relevanta minimiimportpriser för varje produkttyp som kommissionen skulle kunna övervaka på ett effektivt sätt utan allvarliga risker för kringgående. Det beslutades därför att sådana åtaganden inte var genomförbara och därför inte kunde accepteras. De berörda parterna har underrättats om detta och getts möjlighet att yttra sig. Deras synpunkter påverkar dock inte slutsatsen. |
| --- | --- |

(68)

Efter det att de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder meddelats, föreslog den enda exporterande tillverkaren i Ukraina samt fyra kinesiska exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status (av vilka en inte ens beviljats enskild behandling) ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Den berörda produkten omfattar dock ett betydande antal olika produkttyper som ofta ändras beroende på kundernas order och som starkt varierar i pris sinsemellan. De exporterande tillverkarna säljer dessutom tillsammans med den berörda produkten andra produkter till samma kunder och skapar på så sätt betydande risk för korsvis priskompensation. Produktens beskaffenhet och den komplexa marknadsföringen av den gör det praktiskt taget omöjligt att fastställa relevanta minimiimportpriser för varje produkttyp som kommissionen skulle kunna övervaka på ett effektivt sätt utan allvarliga risker för kringgående. Det beslutades därför att sådana åtaganden inte var genomförbara och därför inte kunde accepteras. De berörda parterna har underrättats om detta och getts möjlighet att yttra sig. Deras synpunkter påverkar dock inte slutsatsen.

| (69) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som konstaterats för företagen i fråga under undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas för ”alla övriga företag”) gäller således endast import av produkter med ursprung i det berörda landet och som tillverkas av företagen och därmed av de särskilda rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan skall omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(69)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som konstaterats för företagen i fråga under undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas för ”alla övriga företag”) gäller således endast import av produkter med ursprung i det berörda landet och som tillverkas av företagen och därmed av de särskilda rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan skall omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (70) | Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(70)

Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

3.   Uttag av preliminär tull

| (71) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats gemenskapsindustrin anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull, dvs. förordning (EG) nr 1620/2006, tas ut slutgiltigt till en sats som motsvarar den tull som slutgiltigt införs genom den här förordningen. Om den slutgiltiga tullen är lägre än den preliminära tullen bör tullen räknas om, och de belopp för vilka säkerhet ställs utöver den slutgiltiga tullsatsen bör frisläppas. |
| --- | --- |

(71)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats gemenskapsindustrin anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull, dvs. förordning (EG) nr 1620/2006, tas ut slutgiltigt till en sats som motsvarar den tull som slutgiltigt införs genom den här förordningen. Om den slutgiltiga tullen är lägre än den preliminära tullen bör tullen räknas om, och de belopp för vilka säkerhet ställs utöver den slutgiltiga tullsatsen bör frisläppas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av strykbrädor fristående eller ej fristående, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina och Ukraina, som klassificeras enligt KN-numren ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00 (TARIC-koderna 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 och 8516900051).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull, för produkter tillverkade av de nedan nämnda företagen:

| Land | Tillverkare | Tullsats (%) | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan | 34,9 | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 36,5 | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou | 0 | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan | 18,1 | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou | 26,5 | A786 |
| Alla övriga företag | 38,1 | A999 |
| Ukraina | Samtliga företag | 9,9 | — |

Land

Tillverkare

Tullsats (%)

TARIC-tilläggsnummer

Kina

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan

34,9

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou

36,5

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou

0

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan

18,1

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou

26,5

A786

Alla övriga företag

38,1

A999

Ukraina

Samtliga företag

9,9

—

3.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 1620/2006 om import av strykbrädor fristående eller ej fristående, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina och Ukraina, som klassificeras enligt KN-numren ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00 (TARIC-koderna 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 och 8516900051) skall tas ut slutgiltigt. Belopp för vilka säkerhet ställts och som överstiger den slutgiltiga antidumpningstullen skall frigöras.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 23 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 300, 31.10.2006, s. 13.

2

(3)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bryssel.

3

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/22

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 453/2007

av den 25 april 2007

om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2006 på löner till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de två nya medlemsstaterna under en period av högst 19 månader efter anslutningen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, fastställda genom rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1), särskilt artikel 13 första stycket i bilaga X,

med beaktande av 2005 års anslutningsakt, särskilt artikel 27.4,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förändringen av levnadskostnaderna i länder utanför gemenskapen bör beaktas och det bör därför, med verkan från och med den 1 juli 2006, fastställas korrigeringskoefficienter för löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Förändringen av levnadskostnaderna i länder utanför gemenskapen bör beaktas och det bör därför, med verkan från och med den 1 juli 2006, fastställas korrigeringskoefficienter för löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer.

| (2) | Korrigeringskoefficienterna kan medföra retroaktiva justeringar (uppåt eller nedåt) av löner som utbetalats på grundval av korrigeringskoefficienterna i förordning (EG, Euratom) nr 351/2006 (2). |
| --- | --- |

(2)

Korrigeringskoefficienterna kan medföra retroaktiva justeringar (uppåt eller nedåt) av löner som utbetalats på grundval av korrigeringskoefficienterna i förordning (EG, Euratom) nr 351/2006 (2).

| (3) | Om korrigeringskoefficienterna leder till höjd ersättning, bör ett retroaktivt tillägg fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Om korrigeringskoefficienterna leder till höjd ersättning, bör ett retroaktivt tillägg fastställas.

| (4) | Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2006 och den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2006 och den dag då denna förordning träder i kraft.

| (5) | I likhet med vad som gäller beträffande de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna bör det fastställas att en eventuell återbetalning får avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft och att återbetalningen får fördelas på högst tolv månader från och med den dagen. |
| --- | --- |

(5)

I likhet med vad som gäller beträffande de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna bör det fastställas att en eventuell återbetalning får avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft och att återbetalningen får fördelas på högst tolv månader från och med den dagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De korrigeringskoefficienter, som med verkan från och med den 1 juli 2006 skall tillämpas på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredje land, anges i bilagan till denna förordning.

De växelkurser som används vid beräkningen av lönerna skall fastställas i enlighet med genomförandebestämmelserna till budgetförordningen och med utgångspunkt i det datum som anges i första stycket.

Artikel 2

1.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till höjd ersättning, skall institutionerna göra retroaktiva utbetalningar.

2.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till sänkt ersättning, skall institutionerna med retroaktiv verkan justera ersättningarna nedåt för tiden mellan den 1 juli 2006 och den dag då denna förordning träder i kraft.

Den återbetalning av överskjutande belopp som dessa retroaktiva justeringar medför får emellertid endast avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft. Återbetalningen får fördelas på högst tolv månader räknat från den dagen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 25 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1895/2006 (EUT L 397, 30.12.2006, s. 6).

1

(2)  EUT L 59, 1.3.2006, s. 1.

2

---

BILAGA

| | Anställningsort | Korrigeringskoefficienter
  juli 2006 (1) |
| --- | --- | --- |
| (2) | Afghanistan | 0 |
| | Albanien | 82,7 |
| | Algeriet | 84,5 |
| | Angola | 113,5 |
| | Argentina | 56,4 |
| | Armenien | 105,7 |
| | Australien | 99,1 |
| | Bangladesh | 43,7 |
| | Barbados | 125,7 |
| | Benin | 92,3 |
| | Bolivia | 48,4 |
| | Bosnien och Hercegovina | 77,7 |
| | Botswana | 62,1 |
| | Brasilien | 76,2 |
| | Bulgarien | 76,4 |
| | Burkina Faso | 89,7 |
| (2) | Burundi | 0 |
| | Centralafrikanska republiken | 120,1 |
| | Chile | 76,6 |
| | Colombia | 63,2 |
| | Costa Rica | 69,1 |
| | Demokratiska republiken Kongo | 132,4 |
| | Djibouti | 96,8 |
| | Dominikanska republiken | 71,9 |
| | Ecuador | 70,8 |
| | Egypten | 51,0 |
| | El Salvador | 86,4 |
| | Elfenbenskusten | 109,4 |
| | Eritrea | 49,4 |
| | Etiopien | 85,7 |
| | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 69,7 |
| | Fiji | 71,3 |
| | Filippinerna | 60,2 |
| | Förenta staterna (New York) | 104,8 |
| | Förenta staterna (Washington) | 100,5 |
| | Gabon | 116,6 |
| | Gambia | 55,8 |
| | Georgien | 95,1 |
| | Ghana | 79,9 |
| | Guatemala | 80,6 |
| | Guinea | 56,4 |
| | Guinea-Bissau | 100,7 |
| | Guyana | 60,6 |
| | Haiti | 109,5 |
| | Honduras | 74,9 |
| | Hongkong | 101,3 |
| | Indien | 45,3 |
| (2) | Indonesien (Banda Aceh) | 0 |
| | Indonesien (Jakarta) | 83,9 |
| (2) | Irak | 0 |
| | Israel | 109,6 |
| | Jamaica | 91,3 |
| | Japan (Naka) | 113,7 |
| | Japan (Tokyo) | 119,9 |
| | Jemen | 68,2 |
| | Jordanien | 72,3 |
| | Kambodja | 70,4 |
| | Kamerun | 110,1 |
| | Kanada | 90,6 |
| | Kap Verde | 77,4 |
| | Kazakstan (Almaty) | 125,2 |
| (2) | Kazakstan (Astana) | 0 |
| | Kenya | 77,8 |
| | Kina | 76,7 |
| | Kirgizistan | 80,3 |
| | Kongo | 130,4 |
| | Kroatien | 105,8 |
| | Kuba | 97,1 |
| | Laos | 71,3 |
| | Lesotho | 61,8 |
| | Libanon | 90,8 |
| (2) | Liberia | 0 |
| | Madagaskar | 72,3 |
| | Malawi | 70,4 |
| | Malaysia | 74,8 |
| | Mali | 91,2 |
| | Marocko | 86,8 |
| | Mauretanien | 67,7 |
| | Mauritius | 70,7 |
| | Mexiko | 70,2 |
| | Moçambique | 69,3 |
| | Moldavien | 52,6 |
| (2) | Montenegro | 0 |
| | Namibia | 72,8 |
| | Nepal | 68,8 |
| | Nicaragua | 60,7 |
| | Niger | 89,3 |
| | Nigeria | 94,7 |
| | Norge | 131,7 |
| | Nya Kaledonien | 134,5 |
| | Nya Zeeland | 89,0 |
| (2) | Östtimor | 0 |
| | Pakistan | 52,2 |
| (2) | Panama | 0 |
| | Papua Nya Guinea | 75,6 |
| | Paraguay | 70,8 |
| | Peru | 78,4 |
| | Rumänien | 62,7 |
| | Rwanda | 87,1 |
| | Ryssland | 120,7 |
| | Salomonöarna | 88,7 |
| | Saudiarabien | 88,8 |
| | Schweiz | 116,3 |
| | Senegal | 80,7 |
| | Serbien | 61,1 |
| | Sierra Leone | 75,1 |
| | Singapore | 103,4 |
| (2) | Somalia | 0 |
| | Sri Lanka | 55,4 |
| | Sudan | 52,1 |
| | Surinam | 51,9 |
| | Swaziland | 62,6 |
| | Sydafrika | 59,9 |
| | Sydkorea | 112,4 |
| | Syrien | 65,5 |
| | Tadzjikistan | 70,2 |
| | Taiwan | 89,9 |
| | Tanzania | 58,8 |
| | Tchad | 131,2 |
| | Thailand | 60,3 |
| | Togo | 92,4 |
| | Trinidad och Tobago | 70,4 |
| | Tunisien | 71,8 |
| | Turkiet | 83,7 |
| | Uganda | 55,5 |
| | Ukraina | 104,6 |
| | Uruguay | 72,9 |
| | Vanuatu | 114,5 |
| | Västbanken och Gaza | 92,7 |
| | Venezuela | 60,9 |
| | Vietnam | 54,2 |
| | Zambia | 69,3 |
| | Zimbabwe | 47,2 |

Anställningsort

Korrigeringskoefficienter

juli 2006 (1)

(2)

Afghanistan

0

Albanien

82,7

Algeriet

84,5

Angola

113,5

Argentina

56,4

Armenien

105,7

Australien

99,1

Bangladesh

43,7

Barbados

125,7

Benin

92,3

Bolivia

48,4

Bosnien och Hercegovina

77,7

Botswana

62,1

Brasilien

76,2

Bulgarien

76,4

Burkina Faso

89,7

(2)

Burundi

0

Centralafrikanska republiken

120,1

Chile

76,6

Colombia

63,2

Costa Rica

69,1

Demokratiska republiken Kongo

132,4

Djibouti

96,8

Dominikanska republiken

71,9

Ecuador

70,8

Egypten

51,0

El Salvador

86,4

Elfenbenskusten

109,4

Eritrea

49,4

Etiopien

85,7

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

69,7

Fiji

71,3

Filippinerna

60,2

Förenta staterna (New York)

104,8

Förenta staterna (Washington)

100,5

Gabon

116,6

Gambia

55,8

Georgien

95,1

Ghana

79,9

Guatemala

80,6

Guinea

56,4

Guinea-Bissau

100,7

Guyana

60,6

Haiti

109,5

Honduras

74,9

Hongkong

101,3

Indien

45,3

(2)

Indonesien (Banda Aceh)

0

Indonesien (Jakarta)

83,9

(2)

Irak

0

Israel

109,6

Jamaica

91,3

Japan (Naka)

113,7

Japan (Tokyo)

119,9

Jemen

68,2

Jordanien

72,3

Kambodja

70,4

Kamerun

110,1

Kanada

90,6

Kap Verde

77,4

Kazakstan (Almaty)

125,2

(2)

Kazakstan (Astana)

0

Kenya

77,8

Kina

76,7

Kirgizistan

80,3

Kongo

130,4

Kroatien

105,8

Kuba

97,1

Laos

71,3

Lesotho

61,8

Libanon

90,8

(2)

Liberia

0

Madagaskar

72,3

Malawi

70,4

Malaysia

74,8

Mali

91,2

Marocko

86,8

Mauretanien

67,7

Mauritius

70,7

Mexiko

70,2

Moçambique

69,3

Moldavien

52,6

(2)

Montenegro

0

Namibia

72,8

Nepal

68,8

Nicaragua

60,7

Niger

89,3

Nigeria

94,7

Norge

131,7

Nya Kaledonien

134,5

Nya Zeeland

89,0

(2)

Östtimor

0

Pakistan

52,2

(2)

Panama

0

Papua Nya Guinea

75,6

Paraguay

70,8

Peru

78,4

Rumänien

62,7

Rwanda

87,1

Ryssland

120,7

Salomonöarna

88,7

Saudiarabien

88,8

Schweiz

116,3

Senegal

80,7

Serbien

61,1

Sierra Leone

75,1

Singapore

103,4

(2)

Somalia

0

Sri Lanka

55,4

Sudan

52,1

Surinam

51,9

Swaziland

62,6

Sydafrika

59,9

Sydkorea

112,4

Syrien

65,5

Tadzjikistan

70,2

Taiwan

89,9

Tanzania

58,8

Tchad

131,2

Thailand

60,3

Togo

92,4

Trinidad och Tobago

70,4

Tunisien

71,8

Turkiet

83,7

Uganda

55,5

Ukraina

104,6

Uruguay

72,9

Vanuatu

114,5

Västbanken och Gaza

92,7

Venezuela

60,9

Vietnam

54,2

Zambia

69,3

Zimbabwe

47,2

---

(1)  Bryssel = 100

(2)  Uppgift saknas

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 454/2007

av den 25 april 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 25 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 65,2 |
| TN | 139,0 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 112,4 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 116,2 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 73,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 41,3 |
| EG | 48,4 |
| IL | 67,0 |
| MA | 41,6 |
| TN | 53,8 |
| ZZ | 50,4 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 60,4 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 46,8 |
| 0808 10 80 | AR | 84,0 |
| BR | 80,6 |
| CA | 105,7 |
| CL | 85,6 |
| CN | 89,2 |
| NZ | 125,2 |
| US | 135,8 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 20 50 | AR | 78,5 |
| CL | 90,5 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 90,4 |
| ZZ | 74,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

65,2

TN

139,0

TR

132,9

ZZ

112,4

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

130,0

ZZ

116,2

0709 90 70

MA

35,8

TR

110,2

ZZ

73,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

41,3

EG

48,4

IL

67,0

MA

41,6

TN

53,8

ZZ

50,4

0805 50 10

AR

37,2

IL

60,4

TR

42,8

ZZ

46,8

0808 10 80

AR

84,0

BR

80,6

CA

105,7

CL

85,6

CN

89,2

NZ

125,2

US

135,8

UY

91,0

ZA

88,1

ZZ

98,4

0808 20 50

AR

78,5

CL

90,5

CN

36,6

ZA

90,4

ZZ

74,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 455/2007

av den 25 april 2007

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a i denna, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2007.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 301/2007 (EUT L 81, 22.3.2007, s. 11).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1971/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Beredning i form av en lösning i alkohol. Beredningen är förpackad i pipetter avsedda för detaljhandelsförsäljning. Sammansättning:







  — | fipronil (ISO) | 10 g |
| — | butylerad hydroxianisol (BHA), E 320) | 0,02 g |
| — | butylerad hydroxitoluen (BHT, E 321) | 0,01 g |
| — | hjälpämne q.s. ad | 100 ml |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

Beredning i form av en lösning i alkohol. Beredningen är förpackad i pipetter avsedda för detaljhandelsförsäljning. Sammansättning:

—

fipronil (ISO)

10 g

—

butylerad hydroxianisol (BHA), E 320)

0,02 g

—

butylerad hydroxitoluen (BHT, E 321)

0,01 g

—

hjälpämne q.s. ad

100 ml

Beredningen – som innehåller ett ämne som fungerar som insekticid och akaricid mot parasiter som loppor, fästingar och löss – är avsedd för utvärtes bruk på husdjur (hundar och katter).

3808 91 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3a och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 3808, 3808 91 och 3808 91 90.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nummer 3808 och undernummer 3808 91–3808 99.

Beredningen är inte avsedd för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk enligt nummer 3004.

| 2. | Beredning i form av en lösning i alkohol. Beredningen är förpackad i sprejer (med pump) avsedda för detaljhandelsförsäljning. Sammansättning:







  — | fipronil (ISO) | 0,25 g |
| --- | --- | --- | --- |
| — | hjälpämne q.s. ad | 100 ml |

2.

Beredning i form av en lösning i alkohol. Beredningen är förpackad i sprejer (med pump) avsedda för detaljhandelsförsäljning. Sammansättning:

—

fipronil (ISO)

0,25 g

—

hjälpämne q.s. ad

100 ml

Beredningen – som innehåller ett ämne som fungerar som insekticid och akaricid mot parasiter som loppor, fästingar och löss – är avsedd för utvärtes bruk på husdjur (hundar och katter).

3808 91 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3a och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 3808, 3808 91 och 3808 91 90.

Se också de förklarande anmärkningarna till HS, nummer 3808 och undernummer 3808 91–3808 99.

Beredningen är inte avsedd för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk enligt nummer 3004.

Beredningen innehåller inga ingredienser som ger produkten egenskaper som finns hos kroppsvårdsmedel för djur, och är därför utesluten från nummer 3307.

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 456/2007

av den 25 april 2007

om tilldelning av exportlicenser för vissa mjölkprodukter, som skall exporteras till Dominikanska Republiken inom den kvot som anges i artikel 29 i förordning (EG) nr 1282/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1282/2006 av den 17 augusti 2006 om fastställande av särskilda tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 i fråga om exportlicenser och exportbidrag inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (2), särskilt artikel 33.2, och

av följande skäl:

I kapitel III avsnitt 3 i förordning (EG) nr 1282/2006 fastställs förfarandet för tilldelning av exportlicenser för vissa mjölkprodukter som skall exporteras till Dominikanska Republiken som del av en kvot som detta land har öppnat. De ansökningar som har inlämnats för kvotåret 2007/2008 överskrider de disponibla kvantiteterna. Det bör därför fastställas koefficienter för tilldelning av de sökta kvantiteterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande koefficienter skall gälla vid tilldelningen av kvantiteter för de exportlicenser som avser perioden från den 1 juli 2007 till den 30 juni 2008, och som gäller sådana produkter som anges i artikel 29.2 i förordning (EG) nr 1282/2006:

| — | 0,653853 för ansökningar för den del av kvoten som anges i artikel 30.1 a i förordning (EG) nr 1282/2006, |
| --- | --- |

—

0,653853 för ansökningar för den del av kvoten som anges i artikel 30.1 a i förordning (EG) nr 1282/2006,

| — | 0,384549 för ansökningar för den del av kvoten som anges i artikel 30.1 b i förordning (EG) nr 1282/2006. |
| --- | --- |

—

0,384549 för ansökningar för den del av kvoten som anges i artikel 30.1 b i förordning (EG) nr 1282/2006.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 234, 29.8.2006, s. 4. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1919/2006 (EUT L 380, 28.12.2006, s. 1).

2

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/33

---

RÅDETS BESLUT

av den 19 mars 2007

om ändring av beslut 2001/822/EG om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen

(2007/249/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 187,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallat ”ULT-beslutet”) utgör den rättsliga ramen för främjandet av den ekonomiska och sociala utvecklingen i de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ”ULT”) och förstärkningen av de ekonomiska förbindelserna mellan ULT och gemenskapen. ULT-beslutet gäller till och med den 31 december 2011. Dess giltighetstid bör förlängas till och med den 31 december 2013 så att den sammanfaller med giltighetstiden för tionde Europeiska utvecklingsfonden (2008–2013) och den fleråriga budgetramen för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallat ”ULT-beslutet”) utgör den rättsliga ramen för främjandet av den ekonomiska och sociala utvecklingen i de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ”ULT”) och förstärkningen av de ekonomiska förbindelserna mellan ULT och gemenskapen. ULT-beslutet gäller till och med den 31 december 2011. Dess giltighetstid bör förlängas till och med den 31 december 2013 så att den sammanfaller med giltighetstiden för tionde Europeiska utvecklingsfonden (2008–2013) och den fleråriga budgetramen för perioden 2007–2013.

| (2) | I bilaga II A till ULT-beslutet fastställs de finansiella anslagen för perioden 2000–2007. Mot bakgrund av den nyligen inrättade tionde Europeiska utvecklingsfonden bör anslagen för perioden 2008–2013 fastställas. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga II A till ULT-beslutet fastställs de finansiella anslagen för perioden 2000–2007. Mot bakgrund av den nyligen inrättade tionde Europeiska utvecklingsfonden bör anslagen för perioden 2008–2013 fastställas.

| (3) | Det bör fastställas regler som styr övergången från nionde till tionde Europeiska utvecklingsfonden för ULT:s vidkommande. Dessa regler bör fastställas i enlighet med de allmänna bestämmelserna om ingående av åtaganden avseende medel från nionde Europeiska utvecklingsfonden och tidigare europeiska utvecklingsfonder enligt artikel 1 i beslut 2005/446/EG av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 30 maj 2005 om fastställande av den tidpunkt efter vilken det inte längre får ingås åtaganden avseende medel från nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) (2) och artikel 1.3 och 1.4 i det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (3) (”interna avtalet om upprättande av tionde Europeiska utvecklingsfonden”). |
| --- | --- |

(3)

Det bör fastställas regler som styr övergången från nionde till tionde Europeiska utvecklingsfonden för ULT:s vidkommande. Dessa regler bör fastställas i enlighet med de allmänna bestämmelserna om ingående av åtaganden avseende medel från nionde Europeiska utvecklingsfonden och tidigare europeiska utvecklingsfonder enligt artikel 1 i beslut 2005/446/EG av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 30 maj 2005 om fastställande av den tidpunkt efter vilken det inte längre får ingås åtaganden avseende medel från nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) (2) och artikel 1.3 och 1.4 i det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013 i enlighet med AVS–EG-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (3) (”interna avtalet om upprättande av tionde Europeiska utvecklingsfonden”).

| (4) | I det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden upprättas fastställs att ett totalt belopp på 286 miljoner EUR skall anslås till ULT. Både fördelningen av beloppet mellan de olika instrumenten för utvecklingsfinansieringssamarbete med anknytning till utvecklingsfonden och de kriterier och faktorer som skall beaktas vid fastställandet av den ursprungliga vägledande anslagsfördelningen mellan de mottagande ULT bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

I det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden upprättas fastställs att ett totalt belopp på 286 miljoner EUR skall anslås till ULT. Både fördelningen av beloppet mellan de olika instrumenten för utvecklingsfinansieringssamarbete med anknytning till utvecklingsfonden och de kriterier och faktorer som skall beaktas vid fastställandet av den ursprungliga vägledande anslagsfördelningen mellan de mottagande ULT bör fastställas.

| (5) | När det gäller fördelningen mellan de olika instrumenten för utvecklingsfinansieringssamarbete med anknytning till utvecklingsfonden, bör det säkerställas att framför allt stödet till regionalt samarbete och regional integration och stödet på territoriell nivå samordnas i syfte att stärka ULT inför de utmaningar som de står inför, oavsett deras BNI per capita eller andra faktorer som beaktas vid fastställandet av territoriella anslag. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller fördelningen mellan de olika instrumenten för utvecklingsfinansieringssamarbete med anknytning till utvecklingsfonden, bör det säkerställas att framför allt stödet till regionalt samarbete och regional integration och stödet på territoriell nivå samordnas i syfte att stärka ULT inför de utmaningar som de står inför, oavsett deras BNI per capita eller andra faktorer som beaktas vid fastställandet av territoriella anslag.

| (6) | Det finansiella stödet till ULT bör fördelas på grundval av standardmässiga, objektiva och transparenta kriterier. Kriterierna bör särskilt omfatta BNI-nivån för det relevanta utomeuropeiska landet eller territoriet, dess befolkningsstorlek och kontinuiteten i förhållande till tidigare europeiska utvecklingsfonder. De minst utvecklade ULT enligt bilaga I B till ULT-beslutet bör beviljas särskild behandling, liksom de ULT som på grund av sitt geografiskt isolerade läge eller andra hinder har större svårigheter att delta i regionalt samarbete och regional integration. |
| --- | --- |

(6)

Det finansiella stödet till ULT bör fördelas på grundval av standardmässiga, objektiva och transparenta kriterier. Kriterierna bör särskilt omfatta BNI-nivån för det relevanta utomeuropeiska landet eller territoriet, dess befolkningsstorlek och kontinuiteten i förhållande till tidigare europeiska utvecklingsfonder. De minst utvecklade ULT enligt bilaga I B till ULT-beslutet bör beviljas särskild behandling, liksom de ULT som på grund av sitt geografiskt isolerade läge eller andra hinder har större svårigheter att delta i regionalt samarbete och regional integration.

| (7) | När kommissionen rapporterar utgifter inom den europeiska utvecklingsfonden till medlemsstaterna och kommittén för utvecklingsbistånd vid Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), skall den göra en åtskillnad mellan offentligt utvecklingsbistånd (ODA) och verksamheter som inte omfattas av ODA. |
| --- | --- |

(7)

När kommissionen rapporterar utgifter inom den europeiska utvecklingsfonden till medlemsstaterna och kommittén för utvecklingsbistånd vid Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), skall den göra en åtskillnad mellan offentligt utvecklingsbistånd (ODA) och verksamheter som inte omfattas av ODA.

| (8) | Det bör ägnas särskild uppmärksamhet åt att stärka ULT:s institutionella förmåga och åt god samhällsstyrning, även på det finansiella området, på skatteområdet och inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

(8)

Det bör ägnas särskild uppmärksamhet åt att stärka ULT:s institutionella förmåga och åt god samhällsstyrning, även på det finansiella området, på skatteområdet och inom rättsväsendet.

| (9) | Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt att stärka samarbetet mellan ULT, AVS-länderna och de yttre randområden som avses i artikel 299.2 i fördraget eller andra aktörer i de respektive regioner där ULT är belägna. |
| --- | --- |

(9)

Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt att stärka samarbetet mellan ULT, AVS-länderna och de yttre randområden som avses i artikel 299.2 i fördraget eller andra aktörer i de respektive regioner där ULT är belägna.

| (10) | Formerna och villkoren för finansieringen av åtgärder inom ramen för anslaget enligt bilaga II C till ULT-beslutet bör anpassas till översynen av de motsvarande artiklarna i bilaga II till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (4), (nedan kallat ”AVS–EG-partnerskapsavtalet”). |
| --- | --- |

(10)

Formerna och villkoren för finansieringen av åtgärder inom ramen för anslaget enligt bilaga II C till ULT-beslutet bör anpassas till översynen av de motsvarande artiklarna i bilaga II till partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (4), (nedan kallat ”AVS–EG-partnerskapsavtalet”).

| (11) | Det är mycket viktigt att sörja för kontinuitet i ULT:s möjligheter till finansiering från allmänna tematiska budgetposter i Europeiska unionens allmänna budget, utanför den Europeiska utvecklingsfonden. De tematiska förordningar som avses i bilaga II E till ULT-beslutet har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5) från och med den 1 januari 2007. Bilaga II E bör därför ändras i syfte att ersätta hänvisningarna till de tematiska förordningarna med en hänvisning till det nya finansieringsinstrumentet. För att säkerställa kontinuitet bör denna ändring gälla från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(11)

Det är mycket viktigt att sörja för kontinuitet i ULT:s möjligheter till finansiering från allmänna tematiska budgetposter i Europeiska unionens allmänna budget, utanför den Europeiska utvecklingsfonden. De tematiska förordningar som avses i bilaga II E till ULT-beslutet har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5) från och med den 1 januari 2007. Bilaga II E bör därför ändras i syfte att ersätta hänvisningarna till de tematiska förordningarna med en hänvisning till det nya finansieringsinstrumentet. För att säkerställa kontinuitet bör denna ändring gälla från och med den 1 januari 2007.

| (12) | Med hänsyn till den speciella relationen mellan ULT och de medlemsstater som de är knutna till bör ULT:s möjligheter till deltagande i övergripande gemenskapsprogram bli mer allmänna så att ett utomeuropeiskt land eller territorium kan delta i de program som är öppna för den medlemsstat som det landet eller territoriet är knutet till, enligt de bestämmelser och mål som gäller för programmen och de ordningar som är tillämpliga på den medlemsstat som landet eller territoriet är knutet till. I syfte att göra det möjligt för ULT att delta från och med början av den nya programperioden bör denna ändring gälla från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(12)

Med hänsyn till den speciella relationen mellan ULT och de medlemsstater som de är knutna till bör ULT:s möjligheter till deltagande i övergripande gemenskapsprogram bli mer allmänna så att ett utomeuropeiskt land eller territorium kan delta i de program som är öppna för den medlemsstat som det landet eller territoriet är knutet till, enligt de bestämmelser och mål som gäller för programmen och de ordningar som är tillämpliga på den medlemsstat som landet eller territoriet är knutet till. I syfte att göra det möjligt för ULT att delta från och med början av den nya programperioden bör denna ändring gälla från och med den 1 januari 2007.

| (13) | En översyn av alla aspekter av Europeiska unionens utgifter och medel, inklusive ULT-finansiering, bör göras på grundval av en rapport från kommissionen 2008–2009. |
| --- | --- |

(13)

En översyn av alla aspekter av Europeiska unionens utgifter och medel, inklusive ULT-finansiering, bör göras på grundval av en rapport från kommissionen 2008–2009.

| (14) | De aktuella tekniska ändringarna påverkar inte en framtida översyn av ULT-beslutet, särskilt i enlighet med artikel 62 i beslutet. |
| --- | --- |

(14)

De aktuella tekniska ändringarna påverkar inte en framtida översyn av ULT-beslutet, särskilt i enlighet med artikel 62 i beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rådets beslut 2001/822/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 23 skall det fjärde stycket ersättas med följande:
  ”De finansiella rutiner och bokföringsrutiner som är tillämpliga på utvecklingsfinansieringssamarbete med ULT inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden skall vara de som fastställs i budgetförordningen för nionde Europeiska utvecklingsfonden. De finansiella rutiner och bokföringsrutiner som är tillämpliga på utvecklingsfinansieringssamarbete med ULT inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden skall vara de som fastställs i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 23 skall det fjärde stycket ersättas med följande:

”De finansiella rutiner och bokföringsrutiner som är tillämpliga på utvecklingsfinansieringssamarbete med ULT inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden skall vara de som fastställs i budgetförordningen för nionde Europeiska utvecklingsfonden. De finansiella rutiner och bokföringsrutiner som är tillämpliga på utvecklingsfinansieringssamarbete med ULT inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden skall vara de som fastställs i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden.”

| 2. | I artikel 24 skall följande punkt läggas till:
  ”9.   För genomförandet av tionde Europeiska utvecklingsfonden skall de relevanta bestämmelserna i det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas vara tillämpliga.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 24 skall följande punkt läggas till:

”9.   För genomförandet av tionde Europeiska utvecklingsfonden skall de relevanta bestämmelserna i det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas vara tillämpliga.”

| 3. | I artikel 25.1 skall ”perioden 2000–2007” ersättas med ”perioderna 2000–2007 och 2008–2013”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 25.1 skall ”perioden 2000–2007” ersättas med ”perioderna 2000–2007 och 2008–2013”.

| 4. | Artikel 31 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 31
  Tekniskt bistånd
  1.   På kommissionens initiativ eller för dess räkning får undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras för att säkra den förberedelse, övervakning, utvärdering och kontroll som krävs för genomförandet av detta beslut, och den samlade utvärdering av beslutet som avses i artikel 1.1 c i bilaga II A.
  Dessa undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd skall finansieras med hjälp av det sammanlagda icke återbetalningspliktiga anslaget.
  2.   På initiativ av ett utomeuropeiskt land eller territorium får undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras för genomförande av åtgärder som omfattas av det samlade programdokumentet, efter yttrande från kommissionen.
  Inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden skall dessa undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras med det anslag som tilldelats det berörda landet eller territoriet. Inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden skall de finansieras med hjälp av det sammanlagda icke återbetalningspliktiga anslaget.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 31 skall ersättas med följande:

”Artikel 31

Tekniskt bistånd

1.   På kommissionens initiativ eller för dess räkning får undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras för att säkra den förberedelse, övervakning, utvärdering och kontroll som krävs för genomförandet av detta beslut, och den samlade utvärdering av beslutet som avses i artikel 1.1 c i bilaga II A.

Dessa undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd skall finansieras med hjälp av det sammanlagda icke återbetalningspliktiga anslaget.

2.   På initiativ av ett utomeuropeiskt land eller territorium får undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras för genomförande av åtgärder som omfattas av det samlade programdokumentet, efter yttrande från kommissionen.

Inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden skall dessa undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd finansieras med det anslag som tilldelats det berörda landet eller territoriet. Inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden skall de finansieras med hjälp av det sammanlagda icke återbetalningspliktiga anslaget.”

| 5. | Följande artikel skall införas som artikel 33a:
  ”Artikel 33a
  1.   Efter den 31 december 2007, eller efter den dag då det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas träder i kraft, om den dagen infaller senare, får det inte längre ingås åtaganden avseende återstående medel från nionde Europeiska utvecklingsfonden eller tidigare europeiska utvecklingsfonder, med undantag av återstående medel och de medel som efter denna ikraftträdandedag har frigjorts från systemet för stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) inom ramen för de europeiska utvecklingsfonder som föregått nionde Europeiska utvecklingsfonden, samt återstående medel och återbetalningar av de medel som inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden har avsatts till finansiering av anslaget enligt bilaga II C, med undantag av därmed sammanhängande räntesubventioner.
  2.   Efter den 31 december 2007 får det inte längre ingås åtaganden avseende medel som frigjorts från projekt inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden eller tidigare utvecklingsfonder, såvida inte rådet enhälligt på grundval av ett förslag från kommissionen beslutar något annat, med undantag för de medel som efter denna ikraftträdandedag frigjorts från Stabex och som automatiskt skall överföras till respektive territoriella vägledande program som finansieras i enlighet med artikel 3.1 i bilaga II Aa och de medel som inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden har avsatts till finansiering av anslaget enligt bilaga II C, med undantag av därmed sammanhängande räntesubventioner.” |
| --- | --- |

5.

Följande artikel skall införas som artikel 33a:

”Artikel 33a

1.   Efter den 31 december 2007, eller efter den dag då det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas träder i kraft, om den dagen infaller senare, får det inte längre ingås åtaganden avseende återstående medel från nionde Europeiska utvecklingsfonden eller tidigare europeiska utvecklingsfonder, med undantag av återstående medel och de medel som efter denna ikraftträdandedag har frigjorts från systemet för stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) inom ramen för de europeiska utvecklingsfonder som föregått nionde Europeiska utvecklingsfonden, samt återstående medel och återbetalningar av de medel som inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden har avsatts till finansiering av anslaget enligt bilaga II C, med undantag av därmed sammanhängande räntesubventioner.

2.   Efter den 31 december 2007 får det inte längre ingås åtaganden avseende medel som frigjorts från projekt inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden eller tidigare utvecklingsfonder, såvida inte rådet enhälligt på grundval av ett förslag från kommissionen beslutar något annat, med undantag för de medel som efter denna ikraftträdandedag frigjorts från Stabex och som automatiskt skall överföras till respektive territoriella vägledande program som finansieras i enlighet med artikel 3.1 i bilaga II Aa och de medel som inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden har avsatts till finansiering av anslaget enligt bilaga II C, med undantag av därmed sammanhängande räntesubventioner.”

| 6. | Artikel 58 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 58
  Gemenskapsprogram som är öppna för ULT
  Personer från ULT, samt i tillämpliga fall relevanta offentliga eller privata organ och institutioner i ULT, skall ha rätt att omfattas av gemenskapsprogrammen enligt de bestämmelser och mål som gäller för programmen och enligt den ordning som gäller för den medlemsstat som landet eller territoriet är knutet till. Medborgare i ULT skall omfattas av programmen inom ramen för den kvot som tilldelats den medlemsstat som det berörda landet eller territoriet är knutet till, om sådana kvoter används för programmet i fråga.
  De viktigaste program som är öppna för ULT är de som förtecknas i bilaga II F, samt program som kan komma att ersätta dessa.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 58 skall ersättas med följande:

”Artikel 58

Gemenskapsprogram som är öppna för ULT

Personer från ULT, samt i tillämpliga fall relevanta offentliga eller privata organ och institutioner i ULT, skall ha rätt att omfattas av gemenskapsprogrammen enligt de bestämmelser och mål som gäller för programmen och enligt den ordning som gäller för den medlemsstat som landet eller territoriet är knutet till. Medborgare i ULT skall omfattas av programmen inom ramen för den kvot som tilldelats den medlemsstat som det berörda landet eller territoriet är knutet till, om sådana kvoter används för programmet i fråga.

De viktigaste program som är öppna för ULT är de som förtecknas i bilaga II F, samt program som kan komma att ersätta dessa.”

| 7. | I artikel 63 skall ”2011” ersättas med ”2013”. |
| --- | --- |

7.

I artikel 63 skall ”2011” ersättas med ”2013”.

| 8. | I artikel 1.1 c i bilaga II A skall ”två år” ersättas med ”fyra år”. |
| --- | --- |

8.

I artikel 1.1 c i bilaga II A skall ”två år” ersättas med ”fyra år”.

| 9. | Efter bilaga II A skall en ny bilaga II Aa enligt bilaga I till detta beslut införas. |
| --- | --- |

9.

Efter bilaga II A skall en ny bilaga II Aa enligt bilaga I till detta beslut införas.

| 10. | Bilaga II B skall ändras på följande sätt:






  a) | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  1.   Lån till ett maximalt belopp av 20 miljoner EUR enligt artikel 5 i det interna avtal genom vilket nionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas kan beviljas av EIB ur dess egna medel i enlighet med villkoren i EIB:s stadga och i denna bilaga.
  2.   Lån till ett maximalt belopp av 30 miljoner EUR enligt artikel 3 i det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas kan beviljas av EIB ur dess egna medel i enlighet med villkoren i EIB:s stadga och i denna bilaga.” |
| --- | --- | --- |

10.

Bilaga II B skall ändras på följande sätt:

a)

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

1.   Lån till ett maximalt belopp av 20 miljoner EUR enligt artikel 5 i det interna avtal genom vilket nionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas kan beviljas av EIB ur dess egna medel i enlighet med villkoren i EIB:s stadga och i denna bilaga.

2.   Lån till ett maximalt belopp av 30 miljoner EUR enligt artikel 3 i det interna avtal genom vilket tionde Europeiska utvecklingsfonden inrättas kan beviljas av EIB ur dess egna medel i enlighet med villkoren i EIB:s stadga och i denna bilaga.”

| b) | Artikel 2.2 c skall ersättas med följande:






  ”c) | Under den period som omfattas av nionde Europeiska utvecklingsfonden skall beloppet för räntesubventionen, beräknat efter subventionens värde vid tiden för utbetalningen, avräknas mot de räntesubventioner som fastställs i artikel 3.3 d i bilaga II A och betalas direkt till EIB.
  Under den period som omfattas av tionde Europeiska utvecklingsfonden skall beloppet för räntesubventionen, beräknat efter subventionens värde vid tiden för utbetalningen, avräknas mot de räntesubventioner som fastställs i artikel 1.1 b i bilaga II Aa och betalas direkt till EIB.
  Räntesubventionerna får kapitaliseras eller användas i form av bidrag för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd, särskilt till finansiella institut i de utomeuropeiska länderna och territorierna.” |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 2.2 c skall ersättas med följande:

”c)

Under den period som omfattas av nionde Europeiska utvecklingsfonden skall beloppet för räntesubventionen, beräknat efter subventionens värde vid tiden för utbetalningen, avräknas mot de räntesubventioner som fastställs i artikel 3.3 d i bilaga II A och betalas direkt till EIB.

Under den period som omfattas av tionde Europeiska utvecklingsfonden skall beloppet för räntesubventionen, beräknat efter subventionens värde vid tiden för utbetalningen, avräknas mot de räntesubventioner som fastställs i artikel 1.1 b i bilaga II Aa och betalas direkt till EIB.

Räntesubventionerna får kapitaliseras eller användas i form av bidrag för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd, särskilt till finansiella institut i de utomeuropeiska länderna och territorierna.”

| 11. | Bilaga II C skall ersättas med bilaga II till detta beslut. |
| --- | --- |

11.

Bilaga II C skall ersättas med bilaga II till detta beslut.

| 12. | Bilaga II E skall ersättas med bilaga III till detta beslut. |
| --- | --- |

12.

Bilaga II E skall ersättas med bilaga III till detta beslut.

| 13. | Bilaga II F skall ersättas med bilaga IV till detta beslut. |
| --- | --- |

13.

Bilaga II F skall ersättas med bilaga IV till detta beslut.

Artikel 2

Verkan

Detta beslut får verkan samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.6, 1.12 och 1.13 skall emellertid tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Utfärdat i Bryssel den 19 mars 2007.

På rådets vägnar

H. SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  EGT L 314, 30.11.2001, s. 1.

1

(2)  EUT L 156, 18.6.2005, s. 19.

2

(3)  EUT L 247, 9.9.2006, s. 32.

3

(4)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3. Avtalet senast ändrat genom AVS-EG-ministerrådets beslut nr 1/2006 (EUT L 247, 9.9.2006, s. 22).

4

(5)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

5

---

BILAGA I

”BILAGA II Aa

GEMENSKAPENS FINANSIELLA STÖD: TIONDE EUF

Artikel 1

Fördelning mellan olika instrument

1.   För de ändamål som anges i detta beslut och för sexårsperioden 1 januari 2008–31 december 2013 skall det belopp om totalt 286 miljoner EUR i finansiellt bistånd från gemenskapen inom ramen för tionde EUF som fastställdes genom det interna avtalet om upprättande av tionde Europeiska utvecklingsfonden fördelas på följande sätt:

| a) | 250 miljoner EUR skall avsättas för icke återbetalningspliktigt programplanerat stöd till långsiktig utveckling, humanitärt bistånd, katastrofbistånd, stöd till flyktingar och tilläggsstöd vid fluktuationer i exportinkomsterna samt stöd till regionalt samarbete och regional integration. |
| --- | --- |

a)

250 miljoner EUR skall avsättas för icke återbetalningspliktigt programplanerat stöd till långsiktig utveckling, humanitärt bistånd, katastrofbistånd, stöd till flyktingar och tilläggsstöd vid fluktuationer i exportinkomsterna samt stöd till regionalt samarbete och regional integration.

| b) | 30 miljoner EUR skall avsättas för att finansiera det investeringsanslag för ULT som avses i bilaga II C, varav högst 1,5 miljoner EUR skall avsättas för att finansiera räntesubventionerna för den verksamhet som skall finansieras genom EIB:s egna medel i enlighet med bilaga II B eller inom ramen för investeringsanslaget för ULT. |
| --- | --- |

b)

30 miljoner EUR skall avsättas för att finansiera det investeringsanslag för ULT som avses i bilaga II C, varav högst 1,5 miljoner EUR skall avsättas för att finansiera räntesubventionerna för den verksamhet som skall finansieras genom EIB:s egna medel i enlighet med bilaga II B eller inom ramen för investeringsanslaget för ULT.

| c) | 6 miljoner EUR skall avsättas för undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd i enlighet med artikel 31 i detta beslut. |
| --- | --- |

c)

6 miljoner EUR skall avsättas för undersökningar eller åtgärder för tekniskt bistånd i enlighet med artikel 31 i detta beslut.

2.   Efter den 31 december 2013 får medel från tionde EUF inte längre tas i anspråk såvida inte rådet enhälligt beslutar något annat på förslag från kommissionen.

3.   Om de medel som anslagits enligt punkt 1 helt skulle ha tagits i anspråk innan beslutet upphör att gälla skall rådet vidta lämpliga åtgärder.

Artikel 2

Resursförvaltning

EIB skall förvalta de lån som beviljas från dess egna medel och som avses i bilaga II B, liksom de åtgärder som finansieras inom ramen för det investeringsanslag för ULT som avses i bilaga II C. Alla övriga finansieringsmedel enligt detta beslut skall förvaltas av kommissionen.

Artikel 3

Anslagsfördelning mellan de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT)

Det belopp på 250 miljoner EUR som anges i artikel 1.1 a skall fördelas efter ULT:s behov och resultat enligt de kriterier som anges nedan.

| 1. | Ett belopp A på 195 miljoner EUR skall fördelas mellan ULT, i synnerhet för att finansiera de initiativ som avses i de samlade programdokumenten, däribland prioriterade åtgärder för den sociala utvecklingen och miljöskyddet inom ramen för fattigdomsbekämpningen. De samlade programdokumenten skall där så är lämpligt ägna särskild uppmärksamhet åt åtgärder som syftar till att stärka de mottagande ULT:s samhällsstyrning och institutionella kapacitet, samt, om lämpligt, en sannolik tidsplan över de planerade åtgärderna.
  Vid fördelningen av belopp A skall hänsyn tas till befolkningsstorleken, bruttonationalinkomstens (BNI) nivå, nivån på och användningen av anslag från tidigare europeiska utvecklingsfonder, begränsningar på grund av det isolerade geografiska läget och strukturella och andra hinder för de minst utvecklade ULT som nämns i artikel 3 i detta beslut. Alla anslagsfördelningar bör möjliggöra ett effektivt utnyttjande. Beslut om anslagsfördelningar skall ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
  Beloppet skall i princip fördelas mellan de ULT vars BNI per capita inte överstiger gemenskapens BNI per capita enligt tillgängliga statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Ett belopp A på 195 miljoner EUR skall fördelas mellan ULT, i synnerhet för att finansiera de initiativ som avses i de samlade programdokumenten, däribland prioriterade åtgärder för den sociala utvecklingen och miljöskyddet inom ramen för fattigdomsbekämpningen. De samlade programdokumenten skall där så är lämpligt ägna särskild uppmärksamhet åt åtgärder som syftar till att stärka de mottagande ULT:s samhällsstyrning och institutionella kapacitet, samt, om lämpligt, en sannolik tidsplan över de planerade åtgärderna.

Vid fördelningen av belopp A skall hänsyn tas till befolkningsstorleken, bruttonationalinkomstens (BNI) nivå, nivån på och användningen av anslag från tidigare europeiska utvecklingsfonder, begränsningar på grund av det isolerade geografiska läget och strukturella och andra hinder för de minst utvecklade ULT som nämns i artikel 3 i detta beslut. Alla anslagsfördelningar bör möjliggöra ett effektivt utnyttjande. Beslut om anslagsfördelningar skall ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

Beloppet skall i princip fördelas mellan de ULT vars BNI per capita inte överstiger gemenskapens BNI per capita enligt tillgängliga statistiska uppgifter.

| 2. | 40 miljoner EUR skall beviljas för att stödja regionalt samarbete och regional integration i enlighet med artikel 16 i detta beslut, inbegripet de åtgärder för dialog och partnerskap som avses i artikel 7, regionala initiativ för beredskap inför katastrofer och lindrande av deras följder samt, i samordning med gemenskapens övriga finansieringsinstrument, samarbete mellan ULT och de yttersta randområden som avses i artikel 299.2 i fördraget. |
| --- | --- |

2.

40 miljoner EUR skall beviljas för att stödja regionalt samarbete och regional integration i enlighet med artikel 16 i detta beslut, inbegripet de åtgärder för dialog och partnerskap som avses i artikel 7, regionala initiativ för beredskap inför katastrofer och lindrande av deras följder samt, i samordning med gemenskapens övriga finansieringsinstrument, samarbete mellan ULT och de yttersta randområden som avses i artikel 299.2 i fördraget.

| 3. | Punkt 1 i denna artikel skall inte gälla Grönland. |
| --- | --- |

3.

Punkt 1 i denna artikel skall inte gälla Grönland.

| 4. | En (icke fördelad) reserv B på 15 miljoner EUR skall inrättas för följande åtgärder:






  a) | För att finansiera humanitärt bistånd, katastrofbistånd samt stöd till flyktingar för ULT, och, i förekommande fall, tilläggsstöd vid fluktuationer i exportinkomsterna i enlighet med bilaga II D. |
| --- | --- | --- |

4.

En (icke fördelad) reserv B på 15 miljoner EUR skall inrättas för följande åtgärder:

a)

För att finansiera humanitärt bistånd, katastrofbistånd samt stöd till flyktingar för ULT, och, i förekommande fall, tilläggsstöd vid fluktuationer i exportinkomsterna i enlighet med bilaga II D.

| b) | För att i takt med utvecklingen av ULT:s behov och resultat enligt punkt 1 göra nya anslagsfördelningar. |
| --- | --- |

b)

För att i takt med utvecklingen av ULT:s behov och resultat enligt punkt 1 göra nya anslagsfördelningar.

Resultaten skall, på ett objektivt sätt som medger öppenhet och insyn, bedömas på grundval av i vilken grad de fördelade medlen utnyttjats samt landets resultat när det gäller att effektivt genomföra pågående åtgärder, lindra eller faktiskt minska fattigdomen och genomföra antagna åtgärder för hållbar utveckling.

| 5. | De vägledande belopp som fördelas inom ramen för tionde EUF i enlighet med ovanstående punkter skall fastställas av kommissionen i enlighet med artikel 24 i detta beslut. |
| --- | --- |

5.

De vägledande belopp som fördelas inom ramen för tionde EUF i enlighet med ovanstående punkter skall fastställas av kommissionen i enlighet med artikel 24 i detta beslut.

| 6. | Kommissionen kan till följd av en översyn efter halva löptiden fastställa en annan fördelning av de medel som inte fördelats och som omnämns i denna artikel. Förfarandena i samband med denna översyn och beslut om en ny fördelning skall antas i enlighet med artikel 24 i detta beslut.” |
| --- | --- |

6.

Kommissionen kan till följd av en översyn efter halva löptiden fastställa en annan fördelning av de medel som inte fördelats och som omnämns i denna artikel. Förfarandena i samband med denna översyn och beslut om en ny fördelning skall antas i enlighet med artikel 24 i detta beslut.”

---

BILAGA II

”BILAGA II C

GEMENSKAPENS FINANSIELLA STÖD: INVESTERINGSANSLAGET FÖR ULT

Artikel 1

Syfte

Ett investeringsanslag för ULT (nedan kallat ’investeringsanslaget’) skall inrättas för att främja ekonomiskt livskraftiga företag huvudsakligen inom den privata sektorn men även inom de delar av den offentliga sektorn som stöder utvecklingen inom den privata sektorn.

Formerna och villkoren för finansiering i samband med åtgärder inom ramen för investeringsanslaget samt för lån från EIB ur dess egna medel skall vara de som anges i denna bilaga och i bilaga II B. För genomförandet av nionde EUF skall artiklarna 29 och 30 i det interna avtal genom vilket nionde EUF inrättas vara tillämpliga. För genomförandet av tionde EUF skall de relevanta bestämmelserna i det interna avtal genom vilket tionde EUF inrättas vara tillämpliga.

Medlen får kanaliseras till de finansieringsberättigade företagen direkt eller indirekt, via därtill behöriga investeringsfonder eller kreditförmedlare.

Artikel 2

Medel inom ramen för anslaget

1.   Medlen inom ramen för anslaget får bland annat användas för följande:

| a) | Tillhandahållande av riskkapital i form av






  i) | förvärv av andelar i eget kapital i ULT-företag, inbegripet finansiella institut, |
| --- | --- | --- |

a)

Tillhandahållande av riskkapital i form av

i)

förvärv av andelar i eget kapital i ULT-företag, inbegripet finansiella institut,

| ii) | andra former av kapitalbistånd till ULT-företag, inbegripet finansiella institut, samt |
| --- | --- |

ii)

andra former av kapitalbistånd till ULT-företag, inbegripet finansiella institut, samt

| iii) | garantier och andra former av kreditförstärkning som kan användas för att täcka politiska och andra investeringsrelaterade risker, såväl för utländska som för lokala investerare och långivare. |
| --- | --- |

iii)

garantier och andra former av kreditförstärkning som kan användas för att täcka politiska och andra investeringsrelaterade risker, såväl för utländska som för lokala investerare och långivare.

| b) | Tillhandahållande av vanliga lån. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av vanliga lån.

2.   Förvärv av andelar i eget kapital skall normalt avse icke-kontrollerande minoritetsinnehav, och gottgörelse skall utgå på grundval av det berörda projektets resultat.

3.   Andra former av kapitalbistånd kan utgöras av aktieägarförskott, konvertibla obligationer, villkorslån, förlagslån, vinstandelslån eller andra liknande former av stöd. Sådant bistånd kan särskilt utgå såsom

| a) | villkorslån, för vilka villkoren i fråga om ränta och amorteringar eller löptid skall knytas till uppfyllandet av vissa villkor avseende projektresultat; vad specifikt gäller villkorslån för förstudier för ett projekt eller annat projektrelaterat tekniskt bistånd får avkall göras på betalningen av ränta och amorteringar om projektet inte skulle komma till stånd, |
| --- | --- |

a)

villkorslån, för vilka villkoren i fråga om ränta och amorteringar eller löptid skall knytas till uppfyllandet av vissa villkor avseende projektresultat; vad specifikt gäller villkorslån för förstudier för ett projekt eller annat projektrelaterat tekniskt bistånd får avkall göras på betalningen av ränta och amorteringar om projektet inte skulle komma till stånd,

| b) | vinstandelslån, för vilka betalningen av ränta och amorteringar eller löptid skall knytas till projektets finansiella avkastning, eller |
| --- | --- |

b)

vinstandelslån, för vilka betalningen av ränta och amorteringar eller löptid skall knytas till projektets finansiella avkastning, eller

| c) | förlagslån, vilka behöver återbetalas först sedan andra skulder har reglerats. |
| --- | --- |

c)

förlagslån, vilka behöver återbetalas först sedan andra skulder har reglerats.

4.   Gottgörelsen skall för varje åtgärd specificeras i samband med att lånet beviljas.

Emellertid skall

| a) | när det gäller villkorslån eller vinstandelslån, gottgörelsen normalt utgöras av dels en fast räntesats på högst 3 %, dels en rörlig komponent som knyts till projektresultatet, samt |
| --- | --- |

a)

när det gäller villkorslån eller vinstandelslån, gottgörelsen normalt utgöras av dels en fast räntesats på högst 3 %, dels en rörlig komponent som knyts till projektresultatet, samt

| b) | när det gäller förlagslån, räntesatsen vara marknadsrelaterad. |
| --- | --- |

b)

när det gäller förlagslån, räntesatsen vara marknadsrelaterad.

5.   För garantier skall avgiften sättas så att den återspeglar de försäkrade riskerna och åtgärdens särdrag.

6.   Räntesatsen på vanliga lån skall utgöras av dels en referensräntesats, vilken skall motsvara den räntesats som EIB tillämpar för jämförbara lån med motsvarande villkor i fråga om betalningsfri period och amorteringstid, plus ett räntepåslag som skall fastställas av EIB.

7.   Vanliga lån får i följande fall beviljas på förmånliga villkor:

| a) | Om det är fråga om sådana infrastrukturprojekt i de minst utvecklade ULT eller i ULT som befunnit sig i konflikt eller drabbats av naturkatastrofer som är nödvändiga för utveckling av den privata sektorn. Räntesatsen skall i sådana fall nedsättas med 3 %. |
| --- | --- |

a)

Om det är fråga om sådana infrastrukturprojekt i de minst utvecklade ULT eller i ULT som befunnit sig i konflikt eller drabbats av naturkatastrofer som är nödvändiga för utveckling av den privata sektorn. Räntesatsen skall i sådana fall nedsättas med 3 %.

| b) | Om det är fråga om projekt som innefattar omstruktureringsåtgärder inom ramen för privatisering eller som har betydande och klart påvisbara positiva sociala eller miljömässiga verkningar. I sådana fall får lån beviljas med en räntesubvention vars storlek och form skall beslutas med hänsyn till projektets särdrag. Räntesubventionen skall emellertid inte överstiga 3 %. |
| --- | --- |

b)

Om det är fråga om projekt som innefattar omstruktureringsåtgärder inom ramen för privatisering eller som har betydande och klart påvisbara positiva sociala eller miljömässiga verkningar. I sådana fall får lån beviljas med en räntesubvention vars storlek och form skall beslutas med hänsyn till projektets särdrag. Räntesubventionen skall emellertid inte överstiga 3 %.

Den slutgiltiga räntesatsen för lån enligt a eller b får aldrig understiga 50 % av referensräntesatsen.

8.   De medel som skall få användas för beviljande av sådana förmåner kommer att ställas till förfogande från anslaget och får uppgå till högst 5 % av det belopp som totalt anslagits för finansiering av investeringar dels från anslaget, dels av banken ur dess egna medel.

9.   Räntesubventioner får kapitaliseras eller användas i form av bidrag. Högst 10 % av budgeten för räntesubventioner får användas för att stödja projektrelaterat tekniskt bistånd, i synnerhet för finansiella institutioner i ULT.

Artikel 3

Åtgärder inom ramen för anslaget

1.   Anslaget skall kunna utnyttjas inom alla sektorer av ekonomin och stödja investeringar som görs av privata eller affärsdrivande enheter inom den offentliga sektorn, även investeringar i intäktsgenererande ekonomisk och teknisk infrastruktur som är av central betydelse för den privata sektorn. Följande skall gälla för anslaget:

| a) | Det skall förvaltas som en fond som automatiskt förnyas och syfta till finansiell bärkraftighet. Finansieringsverksamheten skall äga rum på marknadsrelaterade villkor och det skall undvikas att finansieringsstödet förorsakar snedvridningar på lokala marknader eller ersätter privata finansieringskällor. |
| --- | --- |

a)

Det skall förvaltas som en fond som automatiskt förnyas och syfta till finansiell bärkraftighet. Finansieringsverksamheten skall äga rum på marknadsrelaterade villkor och det skall undvikas att finansieringsstödet förorsakar snedvridningar på lokala marknader eller ersätter privata finansieringskällor.

| b) | Det skall understödja den finansiella sektorn i ULT och ha en katalysatoreffekt genom att underlätta mobiliseringen av långfristig lokal finansiering och uppmuntra utländska privata investerare och långivare att engagera sig i projekt i ULT. |
| --- | --- |

b)

Det skall understödja den finansiella sektorn i ULT och ha en katalysatoreffekt genom att underlätta mobiliseringen av långfristig lokal finansiering och uppmuntra utländska privata investerare och långivare att engagera sig i projekt i ULT.

| c) | Det skall bära en del av den risk som är förenad med de projekt som finansieras och dess finansiella bärkraftighet skall säkras genom portföljen som helhet, inte genom de enskilda åtgärderna. |
| --- | --- |

c)

Det skall bära en del av den risk som är förenad med de projekt som finansieras och dess finansiella bärkraftighet skall säkras genom portföljen som helhet, inte genom de enskilda åtgärderna.

| d) | Det skall sträva efter att slussa medel genom institutioner och program i ULT som främjar utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

d)

Det skall sträva efter att slussa medel genom institutioner och program i ULT som främjar utvecklingen av små och medelstora företag.

2.   EIB kommer att ersättas för sina kostnader för att förvalta anslaget. Under vart och ett av de två första åren efter det andra finansprotokollets ikraftträdande kommer ersättning att betalas med högst 2 % av beloppet för den sammanlagda ursprungliga medelsanvisningen till anslaget. Därefter skall ersättningen till EIB varje år omfatta dels en fast del på 0,5 % av den ursprungliga medelsanvisningen, dels en rörlig del på högst 1,5 % av den del av portföljen som utgörs av investeringar i projekt i ULT. Ersättningen kommer att finansieras med medel från anslaget.

3.   När detta beslut upphör att gälla skall det ackumulerade nettoåterflödet till anslaget föras över till nästa finansieringsinstrument för ULT, såvida rådet inte beslutar något annat.

Artikel 4

Villkor beträffande valutarisk

För att verkningarna av växelkursfluktuationer skall kunna minimeras skall valutariskaspekten hanteras på följande sätt:

| a) | Vid förvärv av andelar i avsikt att förstärka ett företags eget kapital skall som huvudregel valutarisken bäras inom ramen för anslaget. |
| --- | --- |

a)

Vid förvärv av andelar i avsikt att förstärka ett företags eget kapital skall som huvudregel valutarisken bäras inom ramen för anslaget.

| b) | Vid riskkapitalfinansiering för små och medelstora företag skall som huvudregel gemenskapen och de andra berörda parterna gemensamt bära valutarisken. Genomsnittligt sett skall valutarisken delas lika. |
| --- | --- |

b)

Vid riskkapitalfinansiering för små och medelstora företag skall som huvudregel gemenskapen och de andra berörda parterna gemensamt bära valutarisken. Genomsnittligt sett skall valutarisken delas lika.

| c) | I de fall det är möjligt och lämpligt, särskilt i länder som utmärks av makroekonomisk och finansiell stabilitet, skall strävan vara att lån som beviljas inom ramen för anslaget skall vara utställda i de utomeuropeiska ländernas och territoriernas egen valuta, vilket innebär att valutarisken bärs av långivarna.” |
| --- | --- |

c)

I de fall det är möjligt och lämpligt, särskilt i länder som utmärks av makroekonomisk och finansiell stabilitet, skall strävan vara att lån som beviljas inom ramen för anslaget skall vara utställda i de utomeuropeiska ländernas och territoriernas egen valuta, vilket innebär att valutarisken bärs av långivarna.”

---

BILAGA III

”BILAGA II E

GEMENSKAPENS FINANSIELLA STÖD: BUDGETSTÖD TILL UTVECKLINGSLÄNDERNA

Utan att det påverkar tillämpningen av eventuella framtida ändringar av budgetbestämmelserna skall de utomeuropeiska länderna och territorierna ha tillgång till följande åtgärder som antagits till förmån för utvecklingsländerna inom ramen för Europeiska unionens allmänna budget:

| 1. | Tematiska program som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (1) och som ger direkt stöd för Europeiska gemenskapens politik för utveckling och samarbete. |
| --- | --- |

1.

Tematiska program som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (1) och som ger direkt stöd för Europeiska gemenskapens politik för utveckling och samarbete.

| 2. | Åtgärder för rehabilitering och återuppbyggnad som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument (2). |
| --- | --- |

2.

Åtgärder för rehabilitering och återuppbyggnad som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument (2).

| 3. | Humanitärt bistånd enligt rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (3). |
| --- | --- |

3.

Humanitärt bistånd enligt rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (3).

---

(1)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

1

(2)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).”

3

---

BILAGA IV

”BILAGA II F

ANNAT GEMENSKAPSSTÖD: DELTAGANDE I GEMENSKAPSPROGRAM

I enlighet med artikel 58 i detta beslut skall medborgare i ULT omfattas av följande program, och program som kan komma att ersätta dessa, inom ramen för den kvot som tilldelats den medlemsstat som det berörda landet eller territoriet är knutet till, om sådana kvoter används för programmet i fråga.

| 1. | Utbildningsprogram:






  — | Ett handlingsprogram för livslångt lärande (2007–2013) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (1). |
| --- | --- | --- |

1.

Utbildningsprogram:

—

Ett handlingsprogram för livslångt lärande (2007–2013) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (1).

| — | Programmet ’Aktiv ungdom’ för perioden 2007–2013 som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (2). |
| --- | --- |

—

Programmet ’Aktiv ungdom’ för perioden 2007–2013 som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (2).

| 2. | De program som omfattas av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (3). |
| --- | --- |

2.

De program som omfattas av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (3).

| 3. | De program som omfattas av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4). |
| --- | --- |

3.

De program som omfattas av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4).

| 4. | Program på de kulturella och audiovisuella områdena:






  — | Ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (5). |
| --- | --- | --- |

4.

Program på de kulturella och audiovisuella områdena:

—

Ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (5).

| — | Kultur (2007–2013) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1903/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (6). |
| --- | --- |

—

Kultur (2007–2013) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1903/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (6).

| 5. | HRTP Japan-programmet (Human Resources Training Programme in Japan) och Topical missions som inrättades genom rådets beslut 92/278/EEG av den 18 maj 1992 (7). |
| --- | --- |

5.

HRTP Japan-programmet (Human Resources Training Programme in Japan) och Topical missions som inrättades genom rådets beslut 92/278/EEG av den 18 maj 1992 (7).

---

(1)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 45.

1

(2)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 30.

2

(3)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

3

(4)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 12.

5

(6)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 22.

6

(7)  EGT L 144, 26.5.1992, s. 19.”

7

---

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/42

---

RÅDETS BESLUT

av den 16 april 2007

om tillstånd för Förenade kungariket att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

(2007/250/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse som registrerades vid kommissionens generalsekretariat den 10 februari 2006 begärde Förenade kungariket tillstånd att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 21.1 a i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse som registrerades vid kommissionens generalsekretariat den 10 februari 2006 begärde Förenade kungariket tillstånd att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 21.1 a i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (2).

| (2) | Genom en skrivelse av den 18 juli 2006 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG övriga medlemsstater om Förenade kungarikets begäran. Genom en skrivelse av den 19 juli 2006 meddelade kommissionen Förenade kungariket att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 18 juli 2006 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG övriga medlemsstater om Förenade kungarikets begäran. Genom en skrivelse av den 19 juli 2006 meddelade kommissionen Förenade kungariket att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet.

| (3) | Direktiv 77/388/EEG har omarbetats och upphävts genom direktiv 2006/112/EG. Hänvisningar till bestämmelser i det förra direktivet skall anses som hänvisningar till det senare direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 77/388/EEG har omarbetats och upphävts genom direktiv 2006/112/EG. Hänvisningar till bestämmelser i det förra direktivet skall anses som hänvisningar till det senare direktivet.

| (4) | Den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatten (moms) är enligt artikel 193 i direktiv 2006/112/EG den beskattningsbara person som levererar varorna. Syftet med den avvikelse som Förenade kungariket begär är att lägga denna skattskyldighet på den beskattningsbara person till vilken leveranserna görs, men endast på vissa villkor och uteslutande i fråga om mobiltelefoner och datachips/mikroprocessorer. |
| --- | --- |

(4)

Den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatten (moms) är enligt artikel 193 i direktiv 2006/112/EG den beskattningsbara person som levererar varorna. Syftet med den avvikelse som Förenade kungariket begär är att lägga denna skattskyldighet på den beskattningsbara person till vilken leveranserna görs, men endast på vissa villkor och uteslutande i fråga om mobiltelefoner och datachips/mikroprocessorer.

| (5) | Inom den sektorn ägnar sig ett betydande antal handlare åt skatteflykt genom att inte betala moms till skattemyndigheten efter att ha sålt produkterna. Deras kunder, som kan visa upp en giltig faktura, har dock rätt att dra av ingående moms. I sin mest utmanande form innebär denna typ av skatteflykt att samma varor, via s.k. karusellhandel, levereras flera gånger utan att moms betalas till skattemyndigheten. Genom att i dessa fall den person till vilken varorna levereras utses till betalningsskyldig för momsen skulle undantaget innebära att möjligheten att ägna sig åt den formen av skatteflykt undanröjs. Det skulle emellertid inte påverka beloppet på den moms som skall betalas. |
| --- | --- |

(5)

Inom den sektorn ägnar sig ett betydande antal handlare åt skatteflykt genom att inte betala moms till skattemyndigheten efter att ha sålt produkterna. Deras kunder, som kan visa upp en giltig faktura, har dock rätt att dra av ingående moms. I sin mest utmanande form innebär denna typ av skatteflykt att samma varor, via s.k. karusellhandel, levereras flera gånger utan att moms betalas till skattemyndigheten. Genom att i dessa fall den person till vilken varorna levereras utses till betalningsskyldig för momsen skulle undantaget innebära att möjligheten att ägna sig åt den formen av skatteflykt undanröjs. Det skulle emellertid inte påverka beloppet på den moms som skall betalas.

| (6) | För att säkerställa att undantaget fungerar väl samt förhindra att skatteflykten överflyttas till andra produkter eller till återförsäljarledet, bör Förenade kungariket införa lämpliga kontroll- och rapporteringskrav. Kommissionen bör underrättas om de beslut om särskilda åtgärder som antas, samt om övervakningen och den totala utvärderingen av hur avvikelsen fungerar. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att undantaget fungerar väl samt förhindra att skatteflykten överflyttas till andra produkter eller till återförsäljarledet, bör Förenade kungariket införa lämpliga kontroll- och rapporteringskrav. Kommissionen bör underrättas om de beslut om särskilda åtgärder som antas, samt om övervakningen och den totala utvärderingen av hur avvikelsen fungerar.

| (7) | Åtgärden står i proportion till det eftersträvade målet eftersom den inte är tänkt att tillämpas allmänt, utan endast på en särskild högrisksektor som omfattar vissa noga definierade produkter i fråga om vilka skatteflyktens omfattning och storlek har givit upphov till betydande förluster av skatteintäkter. Eftersom det rör sig om en liten sektor kan avvikelsen vidare inte anses motsvara en allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(7)

Åtgärden står i proportion till det eftersträvade målet eftersom den inte är tänkt att tillämpas allmänt, utan endast på en särskild högrisksektor som omfattar vissa noga definierade produkter i fråga om vilka skatteflyktens omfattning och storlek har givit upphov till betydande förluster av skatteintäkter. Eftersom det rör sig om en liten sektor kan avvikelsen vidare inte anses motsvara en allmän åtgärd.

| (8) | Tillståndet bör endast gälla för en kort period, eftersom det inte kan fastställas med säkerhet att målen för åtgärden kommer att uppnås, och det är likaså omöjligt att i förväg bedöma effekterna av åtgärden på momssystemets funktion i Förenade kungariket och i de övriga medlemsstaterna. Dessutom måste effekten av åtgärden och dess genomförande på den inre marknadens sätt att fungera noggrant utvärderas. |
| --- | --- |

(8)

Tillståndet bör endast gälla för en kort period, eftersom det inte kan fastställas med säkerhet att målen för åtgärden kommer att uppnås, och det är likaså omöjligt att i förväg bedöma effekterna av åtgärden på momssystemets funktion i Förenade kungariket och i de övriga medlemsstaterna. Dessutom måste effekten av åtgärden och dess genomförande på den inre marknadens sätt att fungera noggrant utvärderas.

| (9) | Avvikelsen har ingen negativ inverkan på den del av gemenskapernas egna medel som härrör från moms. |
| --- | --- |

(9)

Avvikelsen har ingen negativ inverkan på den del av gemenskapernas egna medel som härrör från moms.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom avvikelse från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG tillåts Förenade kungariket att utse den beskattningsbara person till vilken leveranserna av följande varor görs till betalningsskyldig för den moms som skall betalas:

| 1. | Mobiltelefoner, i meningen apparater som tillverkats eller anpassats för användning i förening med ett auktoriserat nät och som drivs på särskilt angivna frekvenser, oberoende av om de har någon annan användning eller inte. |
| --- | --- |

1.

Mobiltelefoner, i meningen apparater som tillverkats eller anpassats för användning i förening med ett auktoriserat nät och som drivs på särskilt angivna frekvenser, oberoende av om de har någon annan användning eller inte.

| 2. | Integrerade kretsanordningar, som exempelvis mikroprocessorer och centralenheter i stadiet före integrering i slutanvändningsprodukter. |
| --- | --- |

2.

Integrerade kretsanordningar, som exempelvis mikroprocessorer och centralenheter i stadiet före integrering i slutanvändningsprodukter.

Avvikelsen skall gälla leverans av varor vars beskattningsbara belopp uppgår till eller överstiger 5 000 pund sterling.

Artikel 2

Avvikelsen enligt artikel 1 tillåts under förutsättning att Förenade kungariket inför lämpliga och effektiva kontroll- och rapporteringskrav på beskattningsbara personer som levererar varor för vilka den omvända skatteskyldigheten gäller i enlighet med detta beslut.

Artikel 3

Förenade kungariket skall underrätta kommissionen när det har beslutat om de åtgärder som avses i artiklarna 1 och 2 och skall senast den 31 mars 2009 inkomma med en rapport till kommissionen om den totala utvärderingen av hur de berörda åtgärderna har fungerat, särskilt med avseende på åtgärdens effektivitet och eventuella belägg för att skatteflykten har överflyttats till andra produkter eller till detaljhandelsledet.

Artikel 4

Detta beslut skall upphöra att gälla den 30 april 2009.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Luxemburg den 16 april 2007.

På rådets vägnar

H. SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/138/EG (EUT L 384, 29.12.2006, s. 92).

1

(2)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/98/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 129).

2

---

IV Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/44

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 328/05/KOL

av den 20 december 2005

om ändring för femtiotredje gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 18 C: Statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (2), särskilt artikel 5.2 b och artikel 24 i detta och artikel 1 i del I av protokoll 3 och artiklarna 18 och 19 i del II av protokoll 3, och av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet skall Eftas övervakningsmyndighet förverkliga bestämmelserna om statsstöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet skall Eftas övervakningsmyndighet utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om det avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om Eftas övervakningsmyndighet anser det nödvändigt.

Procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd (3) antogs av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994 (4).

Europeiska kommissionen antog den 13 juli 2005 rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (5).

Rambestämmelserna är också av betydelse för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Enligt punkt II, under rubriken ”Allmänt”, i slutet av bilaga XV till EES-avtalet skall Eftas övervakningsmyndighet efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av kommissionen för att upprätthålla lika konkurrensvillkor.

Eftas övervakningsmyndighet har samrått med Europeiska kommissionen.

Eftas övervakningsmyndighet rådfrågade Eftastaterna i den aktuella frågan genom en skrivelse av den 19 oktober 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

| 1. | Riktlinjerna för statligt stöd skall ändras genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 18C: Statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster. Texten till det nya kapitlet återfinns i bilaga I till detta beslut. I bilaga I föreslås också lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Riktlinjerna för statligt stöd skall ändras genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 18C: Statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster. Texten till det nya kapitlet återfinns i bilaga I till detta beslut. I bilaga I föreslås också lämpliga åtgärder.

| 2. | Eftastaterna skall underrättas om detta beslut genom en kopia av beslutet inklusive bilagan. Eftastaterna uppmanas att meddela att de godkänner förslaget om lämpliga åtgärder inom en månad efter det att det tar emot underrättelsen om detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Eftastaterna skall underrättas om detta beslut genom en kopia av beslutet inklusive bilagan. Eftastaterna uppmanas att meddela att de godkänner förslaget om lämpliga åtgärder inom en månad efter det att det tar emot underrättelsen om detta beslut.

| 3. | Europeiska kommissionen skall i enlighet med punkt d i protokoll 27 till EES-avtalet underrättas om detta beslut genom en kopia av beslutet inklusive bilaga I. |
| --- | --- |

3.

Europeiska kommissionen skall i enlighet med punkt d i protokoll 27 till EES-avtalet underrättas om detta beslut genom en kopia av beslutet inklusive bilaga I.

| 4. | Beslutet, inklusive bilaga I, skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Beslutet, inklusive bilaga I, skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Om Eftastaterna godkänner förslaget till lämpliga åtgärder skall ett sammanfattande tillkännagivande offentliggöras i EES-delen av och i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning (som bifogas i bilaga 2). |
| --- | --- |

5.

Om Eftastaterna godkänner förslaget till lämpliga åtgärder skall ett sammanfattande tillkännagivande offentliggöras i EES-delen av och i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning (som bifogas i bilaga 2).

| 6. | Detta beslut är giltigt på engelska. |
| --- | --- |

6.

Detta beslut är giltigt på engelska.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2005.

På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

Einar M. BULL

Ordförande

Kurt JÄGER

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallat ”EES-avtalet”.

1

(2)  Nedan kallat ”övervakningsavtalet”.

2

(3)  Nedan kallade ”riktlinjerna för statligt stöd”.

3

(4)  Riktlinjerna offentliggjordes ursprungligen i EGT L 231 av den 3 september 1994 och i EES-supplementet samma dag, och ändrades senast genom beslut nr 313/05/KOL av den 7 december 2005 (har ännu inte offentliggjorts).

4

(5)  Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 297, 29.11.2005, s. 4).

5

---

BILAGA

”18C.   STATLIGT STÖD I FORM AV ERSÄTTNING FÖR OFFENTLIGA TJÄNSTER (1)

18C.1   Syfte och tillämpningsområde

| (1) | Det följer av rättspraxis från Europeiska gemenskapernas domstol (2) att ersättning för tillhandahållande av offentliga tjänster inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om den uppfyller vissa villkor. Om ersättningen inte uppfyller dessa villkor och om de allmänna kriterierna för tillämpning av artikel 87.1 i EG-fördraget är uppfyllda, utgör ersättningen statligt stöd. Denna rättspraxis är enligt övervakningsmyndigheten också tillämplig inom ramen för artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Det följer av rättspraxis från Europeiska gemenskapernas domstol (2) att ersättning för tillhandahållande av offentliga tjänster inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om den uppfyller vissa villkor. Om ersättningen inte uppfyller dessa villkor och om de allmänna kriterierna för tillämpning av artikel 87.1 i EG-fördraget är uppfyllda, utgör ersättningen statligt stöd. Denna rättspraxis är enligt övervakningsmyndigheten också tillämplig inom ramen för artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (2) | I Europeiska kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (3) anges på vilka villkor viss ersättning för offentliga tjänster utgör statligt stöd som är förenligt med artikel 86.2 i EG-fördraget. Ersättning som uppfyller dessa villkor undantas från kravet på förhandsanmälan. Beslutet har ännu inte införlivats med EES-avtalet (4). Ersättning för offentliga tjänster som utgör statligt stöd och inte omfattas av tillämpningsområdet för beslut 2005/842/EG kommer fortfarande att omfattas av kravet på förhandsanmälan, även efter det att beslutet antas. Syftet med dessa riktlinjer är att ange på vilka villkor sådant statligt stöd kan anses förenligt med EES-avtalets funktion i enlighet med artikel 59.2 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(2)

I Europeiska kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (3) anges på vilka villkor viss ersättning för offentliga tjänster utgör statligt stöd som är förenligt med artikel 86.2 i EG-fördraget. Ersättning som uppfyller dessa villkor undantas från kravet på förhandsanmälan. Beslutet har ännu inte införlivats med EES-avtalet (4). Ersättning för offentliga tjänster som utgör statligt stöd och inte omfattas av tillämpningsområdet för beslut 2005/842/EG kommer fortfarande att omfattas av kravet på förhandsanmälan, även efter det att beslutet antas. Syftet med dessa riktlinjer är att ange på vilka villkor sådant statligt stöd kan anses förenligt med EES-avtalets funktion i enlighet med artikel 59.2 i EES-avtalet.

| (3) | Dessa riktlinjer är tillämpliga på ersättning för offentliga tjänster som ges till företag i samband med verksamhet som regleras i EES-avtalet, med undantag för transportsektorn och för radio och TV i allmänhetens tjänst som omfattas av övervakningsmyndighetens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (5). |
| --- | --- |

(3)

Dessa riktlinjer är tillämpliga på ersättning för offentliga tjänster som ges till företag i samband med verksamhet som regleras i EES-avtalet, med undantag för transportsektorn och för radio och TV i allmänhetens tjänst som omfattas av övervakningsmyndighetens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (5).

| (4) | Dessa riktlinjer är tillämpliga utan att det påverkar tillämpningen av särskilda, strängare bestämmelser om skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster som ingår i sektorspecifik EES-lagstiftning och sektorspecifika EES-åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

Dessa riktlinjer är tillämpliga utan att det påverkar tillämpningen av särskilda, strängare bestämmelser om skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster som ingår i sektorspecifik EES-lagstiftning och sektorspecifika EES-åtgärder.

| (5) | Dessa riktlinjer påverkar inte tillämpningen av gällande bestämmelser inom områdena offentlig upphandling och konkurrens (särskilt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet). |
| --- | --- |

(5)

Dessa riktlinjer påverkar inte tillämpningen av gällande bestämmelser inom områdena offentlig upphandling och konkurrens (särskilt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet).

18C.2   Villkor för när ersättning för offentliga tjänster som utgör statligt stöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden

18C.2.1   Allmänna bestämmelser

| (6) | I sin dom i målet Altmark (6) fastställde EG-domstolen på vilka villkor ersättning för offentliga tjänster inte utgör statligt stöd, enligt följande.






  ’[...] | För det första skall det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade. [...] |
| --- | --- | --- |

(6)

I sin dom i målet Altmark (6) fastställde EG-domstolen på vilka villkor ersättning för offentliga tjänster inte utgör statligt stöd, enligt följande.

’[...]

För det första skall det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade. [...]

| [...] | För det andra skall de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt, på så sätt att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag. [...] Om en medlemsstat ersätter de förluster som ett företag åsamkats utan att kriterierna för en sådan ersättning har fastställts i förväg, när det i efterhand visar sig att genomförandet av vissa uppgifter inom ramen för skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte har varit ekonomiskt lönsamt, utgör detta också en ekonomisk åtgärd som omfattas av begreppet statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

[...]

För det andra skall de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt, på så sätt att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag. [...] Om en medlemsstat ersätter de förluster som ett företag åsamkats utan att kriterierna för en sådan ersättning har fastställts i förväg, när det i efterhand visar sig att genomförandet av vissa uppgifter inom ramen för skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte har varit ekonomiskt lönsamt, utgör detta också en ekonomisk åtgärd som omfattas av begreppet statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

| [...] | För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst [...]. |
| --- | --- |

[...]

För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst [...].

| [...] | För det fjärde skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten.’ |
| --- | --- |

[...]

För det fjärde skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten.’

| (7) | Om dessa fyra kriterier är uppfyllda, utgör inte ersättningen för offentliga tjänster statligt stöd och artikel 61 i EES-avtalet och artikel 1 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat ’övervakningsavtalet’) är inte tillämpliga. Om Eftastaterna inte respekterar dessa kriterier och om de allmänna kriterierna för tillämpning av artikel 61.1 i EES-avtalet är uppfyllda, utgör ersättningen emellertid statligt stöd. |
| --- | --- |

(7)

Om dessa fyra kriterier är uppfyllda, utgör inte ersättningen för offentliga tjänster statligt stöd och artikel 61 i EES-avtalet och artikel 1 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat ’övervakningsavtalet’) är inte tillämpliga. Om Eftastaterna inte respekterar dessa kriterier och om de allmänna kriterierna för tillämpning av artikel 61.1 i EES-avtalet är uppfyllda, utgör ersättningen emellertid statligt stöd.

| (8) | Övervakningsmyndigheten anser att sådant statligt stöd i EES-avtalets nuvarande utvecklingsskede kan förklaras förenligt med EES-avtalet enligt artikel 59.2 i EES-avtalet om det är nödvändigt för att tillhandahålla tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse och om det inte påverkar handeln i en omfattning som strider mot de avtalsslutande parternas intressen. Följande villkor bör vara uppfyllda för att en sådan balans skall uppnås. |
| --- | --- |

(8)

Övervakningsmyndigheten anser att sådant statligt stöd i EES-avtalets nuvarande utvecklingsskede kan förklaras förenligt med EES-avtalet enligt artikel 59.2 i EES-avtalet om det är nödvändigt för att tillhandahålla tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse och om det inte påverkar handeln i en omfattning som strider mot de avtalsslutande parternas intressen. Följande villkor bör vara uppfyllda för att en sådan balans skall uppnås.

18C.2.2   Tjänster som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 59 i EES-avtalet

| (9) | Det följer av EG-domstolens rättspraxis att Eftastaterna har ett stort utrymme för egna bedömningar när det gäller vilken typ av tjänster som skall klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dock med undantag för sektorer där det finns regler i EES-avtalet för detta. Det är alltså övervakningsmyndighetens uppgift att se till att detta utrymme för bedömningar tillämpas utan att det begås några uppenbara fel vid klassificeringen av tjänster som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(9)

Det följer av EG-domstolens rättspraxis att Eftastaterna har ett stort utrymme för egna bedömningar när det gäller vilken typ av tjänster som skall klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dock med undantag för sektorer där det finns regler i EES-avtalet för detta. Det är alltså övervakningsmyndighetens uppgift att se till att detta utrymme för bedömningar tillämpas utan att det begås några uppenbara fel vid klassificeringen av tjänster som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (10) | Av artikel 59.2 i EES-avtalet följer att företag (7) som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är företag med ’särskilda uppgifter’. Eftastaterna uppmuntras att genomföra ett omfattande samråd, framför allt med användarna, när de fastställer skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster och bedömer om de berörda företagen uppfyller dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(10)

Av artikel 59.2 i EES-avtalet följer att företag (7) som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är företag med ’särskilda uppgifter’. Eftastaterna uppmuntras att genomföra ett omfattande samråd, framför allt med användarna, när de fastställer skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster och bedömer om de berörda företagen uppfyller dessa skyldigheter.

18C.2.3   Behovet av en officiell handling där skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster och metoderna för beräkning av ersättning definieras

| (11) | Begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse innebär enligt artikel 59 i EES-avtalet att staten har tilldelat de berörda företagen särskilda uppgifter (8). De offentliga myndigheterna har alltid ansvaret för att fastställa kriterier och villkor för tillhandahållandet av tjänster, oavsett tjänsteleverantörens rättsliga status och oberoende om tjänsten tillhandahålls i fri konkurrens eller ej, dock med undantag för de sektorer där detta regleras av EES-regler. Därför skall offentliga tjänster tilldelas företagen av staten, så att de berörda företagens och statens ömsesidiga skyldigheter kan definieras. Med staten avses centrala, regionala eller lokala myndigheter. |
| --- | --- |

(11)

Begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse innebär enligt artikel 59 i EES-avtalet att staten har tilldelat de berörda företagen särskilda uppgifter (8). De offentliga myndigheterna har alltid ansvaret för att fastställa kriterier och villkor för tillhandahållandet av tjänster, oavsett tjänsteleverantörens rättsliga status och oberoende om tjänsten tillhandahålls i fri konkurrens eller ej, dock med undantag för de sektorer där detta regleras av EES-regler. Därför skall offentliga tjänster tilldelas företagen av staten, så att de berörda företagens och statens ömsesidiga skyldigheter kan definieras. Med staten avses centrala, regionala eller lokala myndigheter.

| (12) | Ansvaret för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse skall anförtros det berörda företaget genom en eller flera officiella handlingar, vars form Eftastaten själv får fastställa. I handlingen eller handlingarna skall framför allt följande anges:






  a) | Den exakta innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster och skyldigheternas varaktighet. |
| --- | --- | --- |

(12)

Ansvaret för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse skall anförtros det berörda företaget genom en eller flera officiella handlingar, vars form Eftastaten själv får fastställa. I handlingen eller handlingarna skall framför allt följande anges:

a)

Den exakta innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster och skyldigheternas varaktighet.

| b) | De berörda företagen och det berörda området. |
| --- | --- |

b)

De berörda företagen och det berörda området.

| c) | Exklusiva eller särskilda rättigheter som beviljats företagen. |
| --- | --- |

c)

Exklusiva eller särskilda rättigheter som beviljats företagen.

| d) | Metoderna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen. |
| --- | --- |

d)

Metoderna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen.

| e) | Åtgärder för att hindra och återbetala eventuell överkompensation. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att hindra och återbetala eventuell överkompensation.

| (13) | Eftastaterna uppmuntras att genomföra ett omfattande samråd, framför allt med användarna, när de fastställer skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster och bedömer om de berörda företagen uppfyller dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(13)

Eftastaterna uppmuntras att genomföra ett omfattande samråd, framför allt med användarna, när de fastställer skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster och bedömer om de berörda företagen uppfyller dessa skyldigheter.

18C.2.4   Ersättningens storlek

| (14) | Ersättningen får inte vara större än vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som orsakats av fullgörandet av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster, med hänsyn till intäkterna i samband med detta och till en rimlig vinst för att fullgöra dessa skyldigheter. Ersättningsbeloppet omfattar alla fördelar som har beviljats av staten eller genom statliga medel i någon form. Den rimliga vinsten kan bland annat omfatta hela eller delar av den produktivitetsökning som företagen uppnår under en överenskommen begränsad period utan att det minskar den tjänstekvalitet som staten har fastställt. |
| --- | --- |

(14)

Ersättningen får inte vara större än vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som orsakats av fullgörandet av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster, med hänsyn till intäkterna i samband med detta och till en rimlig vinst för att fullgöra dessa skyldigheter. Ersättningsbeloppet omfattar alla fördelar som har beviljats av staten eller genom statliga medel i någon form. Den rimliga vinsten kan bland annat omfatta hela eller delar av den produktivitetsökning som företagen uppnår under en överenskommen begränsad period utan att det minskar den tjänstekvalitet som staten har fastställt.

| (15) | Ersättningen skall under alla omständigheter användas för att tillhandahålla den berörda tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Ersättning för offentliga tjänster som ges för att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse men som i verkligheten används till verksamhet på en annan marknad är inte berättigad och utgör således oförenligt statligt stöd. Företag som får ersättning för offentliga tjänster har dock rätt till en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(15)

Ersättningen skall under alla omständigheter användas för att tillhandahålla den berörda tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Ersättning för offentliga tjänster som ges för att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse men som i verkligheten används till verksamhet på en annan marknad är inte berättigad och utgör således oförenligt statligt stöd. Företag som får ersättning för offentliga tjänster har dock rätt till en rimlig vinst.

| (16) | De kostnader som skall beaktas är alla kostnader som härrör från tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Om det berörda företagets verksamhet begränsar sig till tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan alla företagets kostnader beaktas. Om företaget också bedriver verksamhet som faller utanför tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, får bara de kostnader som har ett samband med den tjänsten beaktas. Kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan omfatta alla rörliga kostnader som tillhandahållandet av tjänsten medför, ett lämpligt bidrag till de gemensamma fasta kostnaderna och en rimlig avkastning på eget kapital som tilldelas tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse (9). Kostnader som hänför sig till investeringar, framför allt i infrastruktur, kan beaktas om de är nödvändiga för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. De kostnader som hänför sig till eventuell verksamhet vid sidan om tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse skall täcka alla rörliga kostnader, ett lämpligt bidrag till de gemensamma fasta kostnaderna och en rimlig avkastning på eget kapital. Dessa kostnader får aldrig tillskrivas tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Beräkningen av kostnaderna skall följa kriterier som fastställts i förväg och grunda sig på allmänt erkända bokföringsprinciper, som skall meddelas övervakningsmyndigheten i samband med anmälan i enlighet med bestämmelserna i artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

(16)

De kostnader som skall beaktas är alla kostnader som härrör från tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Om det berörda företagets verksamhet begränsar sig till tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan alla företagets kostnader beaktas. Om företaget också bedriver verksamhet som faller utanför tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, får bara de kostnader som har ett samband med den tjänsten beaktas. Kostnaderna för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan omfatta alla rörliga kostnader som tillhandahållandet av tjänsten medför, ett lämpligt bidrag till de gemensamma fasta kostnaderna och en rimlig avkastning på eget kapital som tilldelas tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse (9). Kostnader som hänför sig till investeringar, framför allt i infrastruktur, kan beaktas om de är nödvändiga för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. De kostnader som hänför sig till eventuell verksamhet vid sidan om tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse skall täcka alla rörliga kostnader, ett lämpligt bidrag till de gemensamma fasta kostnaderna och en rimlig avkastning på eget kapital. Dessa kostnader får aldrig tillskrivas tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Beräkningen av kostnaderna skall följa kriterier som fastställts i förväg och grunda sig på allmänt erkända bokföringsprinciper, som skall meddelas övervakningsmyndigheten i samband med anmälan i enlighet med bestämmelserna i artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet.

| (17) | De intäkter som skall beaktas skall åtminstone omfatta alla intäkter som influtit i samband med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Om det berörda företaget har exklusiva eller särskilda rättigheter som är förknippade med en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som genererar en vinst som är större än den rimliga vinsten, eller om det har andra fördelar som staten beviljat, skall dessa beaktas oavsett hur de klassificeras mot bakgrund av artikel 61 i EES-avtalet, och de adderas till företagets intäkter. Eftastaten kan också besluta att den vinst som härrör från annan verksamhet vid sidan om tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse helt eller delvis skall anslås finansieringen av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(17)

De intäkter som skall beaktas skall åtminstone omfatta alla intäkter som influtit i samband med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Om det berörda företaget har exklusiva eller särskilda rättigheter som är förknippade med en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som genererar en vinst som är större än den rimliga vinsten, eller om det har andra fördelar som staten beviljat, skall dessa beaktas oavsett hur de klassificeras mot bakgrund av artikel 61 i EES-avtalet, och de adderas till företagets intäkter. Eftastaten kan också besluta att den vinst som härrör från annan verksamhet vid sidan om tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse helt eller delvis skall anslås finansieringen av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.

| (18) | Med ’rimlig vinst’ avses en kapitalavkastning som tar hänsyn till den eventuella risk som företaget utsätter sig för på grund av Eftastatens ingripande. Detta gäller särskilt om Eftastaten beviljar exklusiva eller särskilda rättigheter. I regel får avkastningen inte vara högre än den genomsnittliga avkastningen i den berörda sektorn under de senaste åren. I sektorer där det inte finns något företag som är jämförbart med det företag som anförtrotts tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan det företaget jämföras med företag i andra Eftastater eller, vid behov, med företag i andra sektorer, under förutsättning att varje sektors särdrag beaktas. För att fastställa vad som utgör en rimlig vinst kan Eftastaten införa incitamentskriterier som bland annat är relaterade till kvaliteten på den tjänst som tillhandahållits och produktivitetsökningar. |
| --- | --- |

(18)

Med ’rimlig vinst’ avses en kapitalavkastning som tar hänsyn till den eventuella risk som företaget utsätter sig för på grund av Eftastatens ingripande. Detta gäller särskilt om Eftastaten beviljar exklusiva eller särskilda rättigheter. I regel får avkastningen inte vara högre än den genomsnittliga avkastningen i den berörda sektorn under de senaste åren. I sektorer där det inte finns något företag som är jämförbart med det företag som anförtrotts tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan det företaget jämföras med företag i andra Eftastater eller, vid behov, med företag i andra sektorer, under förutsättning att varje sektors särdrag beaktas. För att fastställa vad som utgör en rimlig vinst kan Eftastaten införa incitamentskriterier som bland annat är relaterade till kvaliteten på den tjänst som tillhandahållits och produktivitetsökningar.

| (19) | Om ett företag bedriver verksamhet både i form av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och annan verksamhet, skall det klart framgå av den interna redovisningen vilka kostnader och intäkter som hänger samman med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och vilka kostnader och intäkter som avser andra tjänster samt parametrarna för fördelning av kostnaderna och intäkterna. Om ett företag anförtrotts att tillhandahålla flera olika tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, antingen därför att olika myndigheter tilldelat tjänsterna eller därför att det rör sig om olika typer av tjänster, skall företagets internredovisning göra det möjligt att kontrollera att ingen överkompensation förekommit för någon av tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse. Dessa principer påverkar inte bestämmelserna i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga XV till EES-avtalet, dvs. kommissionens direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet, i dess ändrade lydelse, i de fall då den rättsakten är tillämplig. |
| --- | --- |

(19)

Om ett företag bedriver verksamhet både i form av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och annan verksamhet, skall det klart framgå av den interna redovisningen vilka kostnader och intäkter som hänger samman med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och vilka kostnader och intäkter som avser andra tjänster samt parametrarna för fördelning av kostnaderna och intäkterna. Om ett företag anförtrotts att tillhandahålla flera olika tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, antingen därför att olika myndigheter tilldelat tjänsterna eller därför att det rör sig om olika typer av tjänster, skall företagets internredovisning göra det möjligt att kontrollera att ingen överkompensation förekommit för någon av tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse. Dessa principer påverkar inte bestämmelserna i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga XV till EES-avtalet, dvs. kommissionens direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet, i dess ändrade lydelse, i de fall då den rättsakten är tillämplig.

18C.3   Överkompensation

| (20) | Eftastaterna skall regelbundet kontrollera eller låta kontrollera att ingen överkompensation har förekommit. Eftersom överkompensation inte är nödvändig för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, är det fråga om oförenligt statligt stöd som skall återbetalas till staten, och metoderna för beräkningen av kompensationen skall ses över för att undvika överkompensation i framtiden. |
| --- | --- |

(20)

Eftastaterna skall regelbundet kontrollera eller låta kontrollera att ingen överkompensation har förekommit. Eftersom överkompensation inte är nödvändig för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, är det fråga om oförenligt statligt stöd som skall återbetalas till staten, och metoderna för beräkningen av kompensationen skall ses över för att undvika överkompensation i framtiden.

| (21) | Om överkompensationen inte överstiger 10 % av den årliga ersättningen, får den föras över till följande år. Vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan omfatta kostnader som varierar betydligt på årsnivå, särskilt när det gäller vissa investeringar. I sådana fall kan en överkompensation som är högre än 10 % undantagsvis visa sig nödvändig för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. I anmälan till övervakningsmyndigheten bör Eftastaten redogöra för den speciella situation som kan motivera en överkompensation med mer än 10 %. En lägesbedömning skall dock göras med vissa mellanrum, som anpassas till respektive verksamhetssektor men inte bör vara längre än fyra år. Eventuell överkompensation som konstateras i slutet av perioden i fråga bör betalas tillbaka. |
| --- | --- |

(21)

Om överkompensationen inte överstiger 10 % av den årliga ersättningen, får den föras över till följande år. Vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan omfatta kostnader som varierar betydligt på årsnivå, särskilt när det gäller vissa investeringar. I sådana fall kan en överkompensation som är högre än 10 % undantagsvis visa sig nödvändig för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. I anmälan till övervakningsmyndigheten bör Eftastaten redogöra för den speciella situation som kan motivera en överkompensation med mer än 10 %. En lägesbedömning skall dock göras med vissa mellanrum, som anpassas till respektive verksamhetssektor men inte bör vara längre än fyra år. Eventuell överkompensation som konstateras i slutet av perioden i fråga bör betalas tillbaka.

| (22) | Eventuell överkompensation kan användas till att finansiera andra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls av samma företag, men en sådan överföring skall synas i företagets redovisning och göras i enlighet med de regler och principer som fastställs i dessa riktlinjer, framför allt när det gäller förhandsanmälan. Eftastaterna skall se till att sådana överföringar kontrolleras noga. Insynsreglerna i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga XV till EES-avtalet, dvs. kommissionens direktiv 80/723/EEG, i dess ändrade lydelse, är tillämpliga. |
| --- | --- |

(22)

Eventuell överkompensation kan användas till att finansiera andra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls av samma företag, men en sådan överföring skall synas i företagets redovisning och göras i enlighet med de regler och principer som fastställs i dessa riktlinjer, framför allt när det gäller förhandsanmälan. Eftastaterna skall se till att sådana överföringar kontrolleras noga. Insynsreglerna i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga XV till EES-avtalet, dvs. kommissionens direktiv 80/723/EEG, i dess ändrade lydelse, är tillämpliga.

| (23) | Ett företag kan inte få behålla eventuell överkompensation med motiveringen att det är fråga om ett statligt stöd som är förenligt med EES-avtalet (till exempel miljöstöd, sysselsättningsstöd och stöd till små och medelstora företag). Om en Eftastat avser att bevilja sådant stöd skall förfarandet för förhandsanmälan enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet följas. Stöd får betalas ut endast om det har godkänts av övervakningsmyndigheten. Om sådant stöd är förenligt med en gruppundantagsförordning, skall villkoren i den förordningen vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(23)

Ett företag kan inte få behålla eventuell överkompensation med motiveringen att det är fråga om ett statligt stöd som är förenligt med EES-avtalet (till exempel miljöstöd, sysselsättningsstöd och stöd till små och medelstora företag). Om en Eftastat avser att bevilja sådant stöd skall förfarandet för förhandsanmälan enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet följas. Stöd får betalas ut endast om det har godkänts av övervakningsmyndigheten. Om sådant stöd är förenligt med en gruppundantagsförordning, skall villkoren i den förordningen vara uppfyllda.

18C.4   Villkor och skyldigheter som förenas med övervakningsmyndighetens beslut

| (24) | Enligt artikel 7.4 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet (10) får övervakningsmyndigheten förena ett positivt beslut med villkor enligt vilka ett stöd kan anses förenligt med EES-avtalets funktion och fastställa skyldigheter för att göra det möjligt att övervaka att beslutet efterlevs. När det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan det krävas villkor och skyldigheter, främst för att se till att stöd som ges till de berörda företagen inte leder till överkompensation. I detta sammanhang kan regelbundna rapporter eller andra skyldigheter vara nödvändiga beroende på hur situationen ser ut för varje enskild tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(24)

Enligt artikel 7.4 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet (10) får övervakningsmyndigheten förena ett positivt beslut med villkor enligt vilka ett stöd kan anses förenligt med EES-avtalets funktion och fastställa skyldigheter för att göra det möjligt att övervaka att beslutet efterlevs. När det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan det krävas villkor och skyldigheter, främst för att se till att stöd som ges till de berörda företagen inte leder till överkompensation. I detta sammanhang kan regelbundna rapporter eller andra skyldigheter vara nödvändiga beroende på hur situationen ser ut för varje enskild tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

18C.5   Tillämpning av riktlinjerna

| (25) | Dessa riktlinjer skall tillämpas så snart de antagits av övervakningsmyndigheten. De skall vara i kraft i sex år efter ikraftträdandet. Övervakningsmyndigheten kan efter samråd med Eftastaterna ändra dessa riktlinjer innan de upphör att gälla, om det finns väsentliga skäl som hänger samman med utvecklingen av EES-avtalets funktion. Fyra år efter det att dessa riktlinjer antas kommer övervakningsmyndigheten att göra en konsekvensanalys på grundval av faktauppgifter och resultaten av omfattande samråd som övervakningsmyndigheten genomfört framför allt på grundval av uppgifter från Eftastaterna. Resultaten från konsekvensanalysen kommer att göras tillgängliga för Eftastaterna. |
| --- | --- |

(25)

Dessa riktlinjer skall tillämpas så snart de antagits av övervakningsmyndigheten. De skall vara i kraft i sex år efter ikraftträdandet. Övervakningsmyndigheten kan efter samråd med Eftastaterna ändra dessa riktlinjer innan de upphör att gälla, om det finns väsentliga skäl som hänger samman med utvecklingen av EES-avtalets funktion. Fyra år efter det att dessa riktlinjer antas kommer övervakningsmyndigheten att göra en konsekvensanalys på grundval av faktauppgifter och resultaten av omfattande samråd som övervakningsmyndigheten genomfört framför allt på grundval av uppgifter från Eftastaterna. Resultaten från konsekvensanalysen kommer att göras tillgängliga för Eftastaterna.

| (26) | Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på alla stödåtgärder som anmäls till den, och kommer att fatta beslut om dessa åtgärder efter det att riktlinjerna antas, även om åtgärderna anmäldes innan riktlinjerna antogs. För oanmälda stöd kommer övervakningsmyndigheten att tillämpa följande:






  — | Bestämmelserna i dessa riktlinjer om stödet beviljas efter det att dessa riktlinjer antas. |
| --- | --- | --- |

(26)

Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på alla stödåtgärder som anmäls till den, och kommer att fatta beslut om dessa åtgärder efter det att riktlinjerna antas, även om åtgärderna anmäldes innan riktlinjerna antogs. För oanmälda stöd kommer övervakningsmyndigheten att tillämpa följande:

—

Bestämmelserna i dessa riktlinjer om stödet beviljas efter det att dessa riktlinjer antas.

| — | De bestämmelser som gällde då stödet beviljades i samtliga övriga fall. |
| --- | --- |

—

De bestämmelser som gällde då stödet beviljades i samtliga övriga fall.

18C.6   Lämpliga åtgärder

| (27) | Som lämpliga åtgärder enligt artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet föreslår övervakningsmyndigheten att Eftastaterna anpassar sina befintliga stödordningar för ersättning för offentliga tjänster till dessa riktlinjer inom 18 månader efter det att beslutet har meddelats Eftastaten. Eftastaterna inbjuds att inom en månad efter det att de meddelats beslutet bekräfta för övervakningsmyndigheten att de godkänner förslaget till lämpliga åtgärder. Om svar inte inkommer, tolkar övervakningsmyndigheten detta som att Eftastaten i fråga inte samtycker till förslaget. |
| --- | --- |

(27)

Som lämpliga åtgärder enligt artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet föreslår övervakningsmyndigheten att Eftastaterna anpassar sina befintliga stödordningar för ersättning för offentliga tjänster till dessa riktlinjer inom 18 månader efter det att beslutet har meddelats Eftastaten. Eftastaterna inbjuds att inom en månad efter det att de meddelats beslutet bekräfta för övervakningsmyndigheten att de godkänner förslaget till lämpliga åtgärder. Om svar inte inkommer, tolkar övervakningsmyndigheten detta som att Eftastaten i fråga inte samtycker till förslaget.

---

(1)  Kapitlet motsvarar gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 297, 29.11.2005, s. 4).

1

(2)  Domar i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (’Altmark’), REG 2003, s. I-7747 och i förenade målen C-34/01–C-38/01 av den 27 november 2003, Enirisorse SpA mot Ministero delle Finanze, REG 2003 I-14243.

2

Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (’Altmark’)

Enirisorse SpA mot Ministero delle Finanze

(3)  Kommissionens beslut av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 312, 29.11.2005, s. 67).

3

(4)  Fram till dess att beslutet införlivas med EES-avtalet kommer denna typ av ersättning för offentliga tjänster att omfattas av de allmänna anmälningskraven i artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet och artikel 2 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet.

4

(5)  Kapitel 24 C i riktlinjerna för statligt stöd.

5

(6)  Se fotnot 2.

6

(7)  Med begreppet företag avses varje organisation som bedriver ekonomisk verksamhet. Juridisk form och finansieringssätt saknar betydelse i sammanhanget. Med begreppet offentligt företag avses varje företag, över vilket de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva ett dominerande inflytande till följd av ägarskap, finansiell medverkan eller gällande regler, i enlighet med definitionen i artikel 2.1 b i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga XV till EES-avtalet, dvs. kommissionens direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EGT L 195, 29.7.1980, s. 35, senast ändrat genom direktiv 2000/52/EG, EGT L 193, 29.7.2000, s. 75). Direktivet har införlivats med bilaga XV till EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 6/2001, vilket offentliggjordes i EGT L 66, 8.3.2001, s. 48, och i EES-supplementet nr 12, 8.3.2001, s. 6, och som trädde i kraft den 1.6.2002).

7

(8)  Se särskilt dom i mål C-127/73, BRT mot SABAM, Rec. 1974, s. 313.

8

BRT mot SABAM

(9)  Se förenade målen C-83/01P, C-93/01P och C-94/01P, Chronopost SA, REG 2003, s. I-6993.

9

Chronopost SA

(10)  Som motsvarar rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget.”

10

---

Rättelser

| 26.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/51

---

Rättelse till kommissionens beslut 2006/609/EG om fastställande av en vägledande fördelning per medlemsstat av åtagandebemyndiganden inom ramen för målet europeiskt territoriellt samarbete för perioden 2007–2013

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 247 av den 9 september 2006
  )

På grund av ett tekniskt fel (i tabell 1 i bilagan förväxlades de två beloppen för Lettland och Litauen) skall posterna för Lettland och Litauen i tabell 1 i bilagan till beslut 2006/609/EG av den 4 augusti 2006 ersättas med följande:

På sidan 28 skall posterna för Lettland och Litauen i tabell 1 i bilagan se ut på följande sätt:

| Medlemsstat | TABELL 1 – | Anslagsbelopp (i euro, 2004 års prisnivå) |
| --- | --- | --- |

Medlemsstat

TABELL 1 –

Anslagsbelopp (i euro, 2004 års prisnivå)

Regioner som är stödberättigade enligt målet europeiskt territoriellt samarbete

Tilläggsstöd enligt bilaga II till rådets förordning (EG) nr 1083/2006 punkt

Gränsöverskridande samarbete

Transnationellt samarbete

21

22

Internt

Överföring ENPI

Överföring IPA

Summa

”Latvija

50 791 319

21 417 000

72 208 319

7 617 737

Lietuva

60 432 203

25 380 000

85 812 203

11 299 892”

---