# Eiropas Savienības L 97/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 97 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 12. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 97

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 12. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 387/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 388/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1622/2000, kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 389/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1622/2000, kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 390/2007 (2007. gada 11. aprīlis) par antidempinga pagaidu maksājuma uzlikšanu Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes persulfātu ievedumiem | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 391/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 861/2006 attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem, kas radušies, ieviešot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās uzraudzības un kontroles sistēmas | 30 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 392/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu ievešanas atļauju izsniegšanai, par kurām pieteikumi iesniegti no 2007. gada 2. aprīla līdz 6. aprīlim, lai ievestu cukura nozares produktus saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 39 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2007/21/EK (2007. gada 10. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz termiņa beigu datumu darbīgo vielu azoksistrobīna, imazalila, krezoksimmetila, spiroksamīna, azimsulfurona, proheksadiona kalcija un fluroksipīra iekļaušanai I pielikumā (
  1
  ) | 42 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 387/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 388/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1622/2000, kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 389/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1622/2000, kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 390/2007 (2007. gada 11. aprīlis) par antidempinga pagaidu maksājuma uzlikšanu Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes persulfātu ievedumiem

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 391/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar kuru paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 861/2006 attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem, kas radušies, ieviešot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās uzraudzības un kontroles sistēmas

30

Komisijas Regula (EK) Nr. 392/2007 (2007. gada 11. aprīlis), ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu ievešanas atļauju izsniegšanai, par kurām pieteikumi iesniegti no 2007. gada 2. aprīla līdz 6. aprīlim, lai ievestu cukura nozares produktus saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

39

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2007/21/EK (2007. gada 10. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz termiņa beigu datumu darbīgo vielu azoksistrobīna, imazalila, krezoksimmetila, spiroksamīna, azimsulfurona, proheksadiona kalcija un fluroksipīra iekļaušanai I pielikumā (
  1
  )

1

42

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/226/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 11. aprīlis) par termiņa pagarinājumu tādu biocīdo produktu laišanai tirgū, kuru sastāvā ir aktīvās vielas, kas nav pētītas Direktīvas 98/8/EK 16. panta 2. punktā minētās desmit gadu darba programmas laikā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1545) | 47 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/226/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 11. aprīlis) par termiņa pagarinājumu tādu biocīdo produktu laišanai tirgū, kuru sastāvā ir aktīvās vielas, kas nav pētītas Direktīvas 98/8/EK 16. panta 2. punktā minētās desmit gadu darba programmas laikā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1545)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1545)

47

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Direktīvā 2007/19/EK (2007. gada 30. marts), ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un Padomes Direktīvu 85/572/EEK, ar ko nosaka sarakstu, kur uzskaitīti aizstājēji, kas izmantojami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 91, 31.3.2007.) | 50 |
| | * | Labojums Komisijas 2007. gada 2. aprīļa Regulā (EK) Nr. 372/2007, ar ko nosaka pagaidu migrācijas robežas attiecībā uz plastifikatoriem tādās vāku starplikās, kuras paredzētas saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 92, 3.4.2007.) | 70 |

Labojums

*

Labojums Komisijas Direktīvā 2007/19/EK (2007. gada 30. marts), ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un Padomes Direktīvu 85/572/EEK, ar ko nosaka sarakstu, kur uzskaitīti aizstājēji, kas izmantojami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 91, 31.3.2007.)

50

*

Labojums Komisijas 2007. gada 2. aprīļa Regulā (EK) Nr. 372/2007, ar ko nosaka pagaidu migrācijas robežas attiecībā uz plastifikatoriem tādās vāku starplikās, kuras paredzētas saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 92, 3.4.2007.)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 387/2007

(2007. gada 11. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 12. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 11. aprīla Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 104,8 |
| TN | 143,7 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 135,5 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 119,4 |
| 0709 90 70 | MA | 69,8 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 73,5 |
| 0709 90 80 | IL | 84,1 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 51,4 |
| MA | 45,1 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 55,1 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 80,2 |
| CA | 124,4 |
| CL | 89,4 |
| CN | 82,4 |
| NZ | 122,4 |
| US | 118,1 |
| UY | 68,4 |
| ZA | 94,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0808 20 50 | AR | 78,7 |
| CL | 104,4 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 90,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

104,8

TN

143,7

TR

158,1

ZZ

135,5

0707 00 05

JO

171,8

TR

67,0

ZZ

119,4

0709 90 70

MA

69,8

TR

77,1

ZZ

73,5

0709 90 80

IL

84,1

ZZ

84,1

0805 10 20

EG

48,8

IL

51,4

MA

45,1

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

55,1

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

85,0

BR

80,2

CA

124,4

CL

89,4

CN

82,4

NZ

122,4

US

118,1

UY

68,4

ZA

94,3

ZZ

96,1

0808 20 50

AR

78,7

CL

104,4

ZA

87,1

ZZ

90,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 388/2007

(2007. gada 11. aprīlis),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1622/2000, kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 46. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1493/1999 V pielikuma A. punkta 3. apakšpunktā ir paredzēta atkāpe attiecībā uz kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu vīnā, kad tas ir vajadzīgs laika apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1493/1999 V pielikuma A. punkta 3. apakšpunktā ir paredzēta atkāpe attiecībā uz kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu vīnā, kad tas ir vajadzīgs laika apstākļu dēļ.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000 (2) ir paredzēti konkrēti piemērošanas noteikumi Regulai (EK) Nr. 1493/1999 jo īpaši attiecībā uz kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu vīnā. Minētās regulas 19. panta 4. punktā ir noteikti un XII.a pielikumā uzskaitīti gadījumi, kuros laika apstākļu dēļ dalībvalstis drīkst atļaut kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu, kurš ir noteikts mazāks par 300 miligramiem litrā, palielināt ne vairāk kā par 40 miligramiem litrā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000 (2) ir paredzēti konkrēti piemērošanas noteikumi Regulai (EK) Nr. 1493/1999 jo īpaši attiecībā uz kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu vīnā. Minētās regulas 19. panta 4. punktā ir noteikti un XII.a pielikumā uzskaitīti gadījumi, kuros laika apstākļu dēļ dalībvalstis drīkst atļaut kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu, kurš ir noteikts mazāks par 300 miligramiem litrā, palielināt ne vairāk kā par 40 miligramiem litrā.

| (3) | Savā 2007. gada 12. janvāra vēstulē Vācijas valdība ir lūgusi atļauju īpaši nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ vīnam, kas ražots Bādenē-Virtembergā, Bavārijā, Hesenē un Reinzemē-Pfalcā no 2006. gada vīnogu ražas, palielināt kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu, kurš ir noteikts mazāks par 300 miligramiem litrā, ne vairāk kā par 40 miligramiem litrā. Šis lūgums ir jāizpilda. |
| --- | --- |

(3)

Savā 2007. gada 12. janvāra vēstulē Vācijas valdība ir lūgusi atļauju īpaši nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ vīnam, kas ražots Bādenē-Virtembergā, Bavārijā, Hesenē un Reinzemē-Pfalcā no 2006. gada vīnogu ražas, palielināt kopējo maksimāli pieļaujamo sēra dioksīda saturu, kurš ir noteikts mazāks par 300 miligramiem litrā, ne vairāk kā par 40 miligramiem litrā. Šis lūgums ir jāizpilda.

| (4) | Vācijas kompetento iestāžu sniegto zinātnisko ziņojumu dati liecina, ka, lai nodrošinātu pareizu vīna ražošanu un uzglabāšanu un panāktu, lai tas būtu derīgs tirdzniecībai, sēra dioksīda daudzumam vīnā jābūt lielākam nekā parasti atļautajam. Šis pagaidu pasākums ir vienīgā iespēja tirdzniecībai derīga vīna ražošanai izmantot vīnogas, kuras ir cietušas no nelabvēlīgiem laika apstākļiem. |
| --- | --- |

(4)

Vācijas kompetento iestāžu sniegto zinātnisko ziņojumu dati liecina, ka, lai nodrošinātu pareizu vīna ražošanu un uzglabāšanu un panāktu, lai tas būtu derīgs tirdzniecībai, sēra dioksīda daudzumam vīnā jābūt lielākam nekā parasti atļautajam. Šis pagaidu pasākums ir vienīgā iespēja tirdzniecībai derīga vīna ražošanai izmantot vīnogas, kuras ir cietušas no nelabvēlīgiem laika apstākļiem.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1622/2000. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1622/2000.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1622/2000 XII.a pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2030/2006 (OV L 414, 30.12.2006., 40. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS XII.a

Kopējā maksimāli pieļaujamā sēra dioksīda satura palielināšana laika apstākļu dēļ

(19. pants)

| | Gads | Dalībvalsts | Vīnkopības teritorija(s) | Attiecīgie vīni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2000 | Vācija | Visas Vācijas vīnkopības teritorijas | Visi vīni, kas iegūti no 2000. gada vīnogu ražas |
| 2. | 2006 | Vācija | Bādenes-Virtembergas, Bavārijas, Hesenes un Reinzemas-Pfalcas reģionu vīnkopības teritorijas | Visi vīni, kas iegūti no 2006. gada vīnogu ražas” |

Gads

Dalībvalsts

Vīnkopības teritorija(s)

Attiecīgie vīni

1.

2000

Vācija

Visas Vācijas vīnkopības teritorijas

Visi vīni, kas iegūti no 2000. gada vīnogu ražas

2.

2006

Vācija

Bādenes-Virtembergas, Bavārijas, Hesenes un Reinzemas-Pfalcas reģionu vīnkopības teritorijas

Visi vīni, kas iegūti no 2006. gada vīnogu ražas”

---

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 389/2007

(2007. gada 11. aprīlis),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1622/2000, kas nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju ieviešanai un kas izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 46. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000 (2) noteikti konkrēti izmantošanas nosacījumi vielām, kuru lietošana atļauta ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999. Īpaši IXa pielikumā paredzēts, ka dimetildikarbonāts jāpievieno pirms vīna pildīšanas pudelēs. Jēdziena “pildīšana pudelēs” tulkojums un tā dažādās nozīmes atsevišķās valodās ir izraisījis ekonomiskās darbības veicēju un kontroles iestāžu atšķirīgu interpretāciju attiecībā uz šā noteikuma piemērojamības jomu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000 (2) noteikti konkrēti izmantošanas nosacījumi vielām, kuru lietošana atļauta ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999. Īpaši IXa pielikumā paredzēts, ka dimetildikarbonāts jāpievieno pirms vīna pildīšanas pudelēs. Jēdziena “pildīšana pudelēs” tulkojums un tā dažādās nozīmes atsevišķās valodās ir izraisījis ekonomiskās darbības veicēju un kontroles iestāžu atšķirīgu interpretāciju attiecībā uz šā noteikuma piemērojamības jomu.

| (2) | 7. pantā Komisijas 2002. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (3), definēts jēdziena “pildīšana pudelēs” lietojums. |
| --- | --- |

(2)

7. pantā Komisijas 2002. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (3), definēts jēdziena “pildīšana pudelēs” lietojums.

| (3) | Lai nodrošinātu vienotu interpretāciju prasībām, kas piemērojamas dimetildikarbonāta lietošanas gadījumā, ir jāizmanto Regulā (EK) Nr. 753/2002 iekļautā jēdziena “pildīšana pudelēs” definīcija, lai precizētu Regulā (EK) Nr. 1622/2000 iekļautās prasības. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1622/2000 IXa pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu vienotu interpretāciju prasībām, kas piemērojamas dimetildikarbonāta lietošanas gadījumā, ir jāizmanto Regulā (EK) Nr. 753/2002 iekļautā jēdziena “pildīšana pudelēs” definīcija, lai precizētu Regulā (EK) Nr. 1622/2000 iekļautās prasības. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1622/2000 IXa pielikums.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1622/2000 IXa pielikuma otrās daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:

| “— | pievienošanai jānotiek tikai neilgu laiku pirms pildīšanas pudelēs, ko definē kā minētā produkta pildīšanu tvertnē, kuras tilpība nepārsniedz 60 litrus, komerciālos nolūkos.” |
| --- | --- |

“—

pievienošanai jānotiek tikai neilgu laiku pirms pildīšanas pudelēs, ko definē kā minētā produkta pildīšanu tvertnē, kuras tilpība nepārsniedz 60 litrus, komerciālos nolūkos.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2030/2006 (OV L 414, 30.12.2006., 40. lpp.).

2

(3)  OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2016/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 38. lpp.).

3

---

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 390/2007

(2007. gada 11. aprīlis)

par antidempinga pagaidu maksājuma uzlikšanu Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes persulfātu ievedumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregulu”), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | 2006. gada 31. maijā Komisija saņēma no CEFIC (Eiropas Ķīmijas rūpniecības padomes) (“sūdzības iesniedzējs”) saskaņā ar pamatregulas 5. punktu iesniegtu sūdzību no ražotājiem, kuru produkcija veido 100 % no Kopienas kopējās persulfātu produkcijas, par Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”), Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas izcelsmes persulfātiem (“persulfāti”). |
| --- | --- |

(1)

2006. gada 31. maijā Komisija saņēma no CEFIC (Eiropas Ķīmijas rūpniecības padomes) (“sūdzības iesniedzējs”) saskaņā ar pamatregulas 5. punktu iesniegtu sūdzību no ražotājiem, kuru produkcija veido 100 % no Kopienas kopējās persulfātu produkcijas, par Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”), Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas izcelsmes persulfātiem (“persulfāti”).

| (2) | Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par dempingu un tā rezultātā nodarītiem būtiskiem zaudējumiem, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par dempingu un tā rezultātā nodarītiem būtiskiem zaudējumiem, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

| (3) | Procedūra tika uzsākta 2006. gada 13. jūlijā ar paziņojuma par sākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Procedūra tika uzsākta 2006. gada 13. jūlijā ar paziņojuma par sākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

2.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (4) | Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus ASV, ĶTR un Taivānā, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un zināmās ieinteresētās apvienības, un ASV, ĶTR un Taivānas pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus ASV, ĶTR un Taivānā, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un zināmās ieinteresētās apvienības, un ASV, ĶTR un Taivānas pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (5) | Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja TER un AR pieprasījuma veidlapas zināmajiem attiecīgajiem uzņēmumiem un visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noliktajos termiņos. Seši ražotāji eksportētāji, attiecīgos gadījumos kopā ar saviem saistītajiem tirdzniecības uzņēmumiem, ir pieprasījuši TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai atsevišķu režīmu gadījumam, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER nosacījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja TER un AR pieprasījuma veidlapas zināmajiem attiecīgajiem uzņēmumiem un visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noliktajos termiņos. Seši ražotāji eksportētāji, attiecīgos gadījumos kopā ar saviem saistītajiem tirdzniecības uzņēmumiem, ir pieprasījuši TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai atsevišķu režīmu gadījumam, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER nosacījumiem.

| (6) | Ievērojot Ķīnas ražotāju eksportētāju prāvo skaitu, procedūras uzsākšanas paziņojumā Komisija norādīja, ka šajā izmeklēšanā dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu izmantot atlasi. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Ķīnas ražotāju eksportētāju prāvo skaitu, procedūras uzsākšanas paziņojumā Komisija norādīja, ka šajā izmeklēšanā dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu izmantot atlasi.

| (7) | Lai Komisija varētu izlemt, vai jāizmanto atlase, un, ja tā, lai to izdarītu, visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika lūgts paziņot par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par uzsākšanu, sniegt galvenās ziņas par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu 2005. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Lai Komisija varētu izlemt, vai jāizmanto atlase, un, ja tā, lai to izdarītu, visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika lūgts paziņot par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par uzsākšanu, sniegt galvenās ziņas par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu 2005. gadā.

| (8) | Tā kā ar izmeklēšanu sadarbojās tikai seši ražotāji eksportētāji, tika nolemts, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā ar izmeklēšanu sadarbojās tikai seši ražotāji eksportētāji, tika nolemts, ka atlase nav vajadzīga.

| (9) | Komisija izsūtīja aptaujas lapas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noliktajos termiņos. Atbildes pienāca no sešiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, diviem ASV un viena Taivānā, un no viena ražotāja analogā valstī Turcijā. Pilnīgi aizpildītas anketas pienāca arī no diviem Kopienas ražotājiem un diviem importētājiem, kas sadarbojās, iesūtīdami anketas. Šās izmeklēšanas laikā anketas neaizpildīja neviens no lietotājiem un neviens cits lietotājs neiesniedza Komisijai nekādas ziņas un nepaziņoja par sevi. |
| --- | --- |

(9)

Komisija izsūtīja aptaujas lapas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noliktajos termiņos. Atbildes pienāca no sešiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, diviem ASV un viena Taivānā, un no viena ražotāja analogā valstī Turcijā. Pilnīgi aizpildītas anketas pienāca arī no diviem Kopienas ražotājiem un diviem importētājiem, kas sadarbojās, iesūtīdami anketas. Šās izmeklēšanas laikā anketas neaizpildīja neviens no lietotājiem un neviens cits lietotājs neiesniedza Komisijai nekādas ziņas un nepaziņoja par sevi.

| (10) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu dempingā, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu provizoriskai noteikšanai, un izdarīja pārbaudes šādos uzņēmumos:






  (a) | Kopienas ražotāji:







  — | Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Vācija |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu dempingā, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu provizoriskai noteikšanai, un izdarīja pārbaudes šādos uzņēmumos:

(a)

Kopienas ražotāji:

—

Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Vācija

| — | RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Vācija |
| --- | --- |

—

RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Vācija

| (b) | ĶTR ražotāji eksportētāji:







  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Shanghai |
| --- | --- | --- |

(b)

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Shanghai

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen

| — | Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui |
| --- | --- |

—

Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

| — | Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji |
| --- | --- |

—

Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji

| — | Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu |
| --- | --- |

—

Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu

| (c) | ASV ražotāji eksportētāji:







  — | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware |
| --- | --- | --- |

(c)

ASV ražotāji eksportētāji:

—

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

| — | FMC Corporation, Tonawanda, New York |
| --- | --- |

—

FMC Corporation, Tonawanda, New York

| (d) | Saistītais tirgotājs Šveicē:







  — | DuPont De Nemours International S.A., Geneva |
| --- | --- | --- |

(d)

Saistītais tirgotājs Šveicē:

—

DuPont De Nemours International S.A., Geneva

| (e) | Ražotājs eksportētājs Taivānā:







  — | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi |
| --- | --- | --- |

(e)

Ražotājs eksportētājs Taivānā:

—

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi

| (11) | Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem TER nebūtu piešķirams, pārbaudes apmeklējums normālās vērtības noteikšanai pēc datiem par analoga valsti, šajā gadījumā – Turciju, notika šādā uzņēmumā:

  Ražotājs Turcijā:







  — | Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul |
| --- | --- | --- |

(11)

Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem TER nebūtu piešķirams, pārbaudes apmeklējums normālās vērtības noteikšanai pēc datiem par analoga valsti, šajā gadījumā – Turciju, notika šādā uzņēmumā:

Ražotājs Turcijā:

—

Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul

3.   Izmeklēšanas periods un aplūkojamais laikposms

| (12) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais laikposms”). |
| --- | --- |

(12)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais laikposms”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (13) | Attiecīgais ražojums ir ASV, ĶTR un Taivānas izcelsmes persulfāti (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgo ražojumu parasti deklarē ar KN kodiem 2833 40 00 un ex 2842 90 80 (KN kodi no 2007. gada 1. janvāra). |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgais ražojums ir ASV, ĶTR un Taivānas izcelsmes persulfāti (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgo ražojumu parasti deklarē ar KN kodiem 2833 40 00 un ex 2842 90 80 (KN kodi no 2007. gada 1. janvāra).

| (14) | Persulfāti ir kristāliski sāļi bez krāsas un smaržas, tiem ir četri galvenie paveidi: amonija persulfāts (NH4)2S2O8, nātrija persulfāts (Na2S2O8), kālija persulfāts (K2S2O8) un kālija monopersulfāts (2KHSO5·KHSO4·K2SO4). |
| --- | --- |

(14)

Persulfāti ir kristāliski sāļi bez krāsas un smaržas, tiem ir četri galvenie paveidi: amonija persulfāts (NH4)2S2O8, nātrija persulfāts (Na2S2O8), kālija persulfāts (K2S2O8) un kālija monopersulfāts (2KHSO5·KHSO4·K2SO4).

| (15) | Attiecīgo ražojumu izmanto par iniciatoru vai oksidētāju vairākos pielietojumos. Piemēram, to izmanto par polimerizācijas iniciatoru polimēru ražošanā, kodinātāju iespiedshēmu plašu ražošanā, matu kopšanas līdzekļos, tekstilmateriālu izmēra samazināšanai, papīrrūpniecībā, par zobu protēžu tīrītāju un par dezinficētāju. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgo ražojumu izmanto par iniciatoru vai oksidētāju vairākos pielietojumos. Piemēram, to izmanto par polimerizācijas iniciatoru polimēru ražošanā, kodinātāju iespiedshēmu plašu ražošanā, matu kopšanas līdzekļos, tekstilmateriālu izmēra samazināšanai, papīrrūpniecībā, par zobu protēžu tīrītāju un par dezinficētāju.

| (16) | Viens ASV ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kālija monopersulfātu nevar pieskaitīt pie tā paša ražojuma, jo tam ir citāds ķīmiskais sastāvs un struktūra, citāda izmantošana un citi pircēji. Tika arī apgalvots, ka kālija monopersulfātu pārdodot par citādām cenām nekā pārējos ražojuma paveidus. |
| --- | --- |

(16)

Viens ASV ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kālija monopersulfātu nevar pieskaitīt pie tā paša ražojuma, jo tam ir citāds ķīmiskais sastāvs un struktūra, citāda izmantošana un citi pircēji. Tika arī apgalvots, ka kālija monopersulfātu pārdodot par citādām cenām nekā pārējos ražojuma paveidus.

| (17) | Tomēr izmeklēšanā pierādījās, ka par spīti ķīmiskā sastāva atšķirībām un daļēji atšķirīgam izmantojumam, visiem dažādajiem ražojuma paveidiem ir vienādas ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galvenie izmantošanas veidi. Tiek atzīts, ka ne jau visus paveidus izmanto visos iespējamos veidos, taču tie visi izrādījās savstarpēji atvietojami vismaz dažos nozīmīgākajos izmantošanas veidos. Ciktāl ir runa par atšķirīgajām cenām, jāatceras, ka tās nav vienīgais faktors, pēc kā nosaka, vai vairāki ražojuma paveidi ir viens un tas pats ražojums. Tā kā ir atklājies, ka visiem četriem paveidiem ir vienādas īpašības un kopīgi izmantošanas veidi, šo argumentu nācās noraidīt. Līdz ar to visi četri paveidi šās izmeklēšanas vajadzībām provizoriski tiek uzskatīti par vienu un to pašu ražojumu. |
| --- | --- |

(17)

Tomēr izmeklēšanā pierādījās, ka par spīti ķīmiskā sastāva atšķirībām un daļēji atšķirīgam izmantojumam, visiem dažādajiem ražojuma paveidiem ir vienādas ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galvenie izmantošanas veidi. Tiek atzīts, ka ne jau visus paveidus izmanto visos iespējamos veidos, taču tie visi izrādījās savstarpēji atvietojami vismaz dažos nozīmīgākajos izmantošanas veidos. Ciktāl ir runa par atšķirīgajām cenām, jāatceras, ka tās nav vienīgais faktors, pēc kā nosaka, vai vairāki ražojuma paveidi ir viens un tas pats ražojums. Tā kā ir atklājies, ka visiem četriem paveidiem ir vienādas īpašības un kopīgi izmantošanas veidi, šo argumentu nācās noraidīt. Līdz ar to visi četri paveidi šās izmeklēšanas vajadzībām provizoriski tiek uzskatīti par vienu un to pašu ražojumu.

2.   Līdzīgs ražojums

| (18) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka persulfāti, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un tirgo Kopienā, persulfāti, ko ražo un tirgo ASV, ĶTR un Taivānas iekšējā tirgū, un persulfāti, ko no šīm valstīm ieved Kopienā, kā arī persulfāti, ko ražo un tirgo analoga valsts Turcijas iekšējā tirgū, pēc fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām ir vienādi un arī to lietošana ir vienāda. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka persulfāti, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un tirgo Kopienā, persulfāti, ko ražo un tirgo ASV, ĶTR un Taivānas iekšējā tirgū, un persulfāti, ko no šīm valstīm ieved Kopienā, kā arī persulfāti, ko ražo un tirgo analoga valsts Turcijas iekšējā tirgū, pēc fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām ir vienādi un arī to lietošana ir vienāda.

| (19) | Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(19)

Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Vispārīgā metodika

| (20) | Tālāk aprādītā vispārīgā metodika tika piemērota visiem ASV un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, kā arī ķīniešu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem tika atvēlēts TER. Tāpēc attiecīgajās valstīs konstatēto dempinga faktu izklāstā aprakstīti tikai katrai izvešanas valstij raksturīgie jautājumi. |
| --- | --- |

(20)

Tālāk aprādītā vispārīgā metodika tika piemērota visiem ASV un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, kā arī ķīniešu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem tika atvēlēts TER. Tāpēc attiecīgajās valstīs konstatēto dempinga faktu izklāstā aprakstīti tikai katrai izvešanas valstij raksturīgie jautājumi.

1.1.   Normālā vērtība

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma iekšzemes tirdzniecība neatkarīgiem pircējiem bijusi reprezentatīva, t.i., vai kopējais šādas pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā pārdevuma eksportā uz Kopienu. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma iekšzemes tirdzniecība neatkarīgiem pircējiem bijusi reprezentatīva, t.i., vai kopējais šādas pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā pārdevuma eksportā uz Kopienu.

| (22) | Pēc tam Komisija identificēja tos ražojuma paveidus, kurus vietējā tirgū pārdod uzņēmumi, kuriem ir kopumā reprezentatīvs noiets vietējā tirgū, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod eksportā uz Kopienu. |
| --- | --- |

(22)

Pēc tam Komisija identificēja tos ražojuma paveidus, kurus vietējā tirgū pārdod uzņēmumi, kuriem ir kopumā reprezentatīvs noiets vietējā tirgū, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod eksportā uz Kopienu.

| (23) | Ražojuma paveida pārdevumu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja šā paveida pārdotais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no visa salīdzināmā eksportā uz Kopienu pārdotā ražojuma paveida kopapjoma. |
| --- | --- |

(23)

Ražojuma paveida pārdevumu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja šā paveida pārdotais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no visa salīdzināmā eksportā uz Kopienu pārdotā ražojuma paveida kopapjoma.

| (24) | Tad Komisija pārbaudīja, vai katra persulfātu paveidu, ko iekšzemē tirgo reprezentatīvos daudzumos, katra uzņēmuma pārdevumu iekšzemes tirgū katrā izvešanas valstī var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaude tika veikta, nosakot īpatsvaru katra eksportētā ražojuma paveida rentablam pārdevumu apjomam neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(24)

Tad Komisija pārbaudīja, vai katra persulfātu paveidu, ko iekšzemē tirgo reprezentatīvos daudzumos, katra uzņēmuma pārdevumu iekšzemes tirgū katrā izvešanas valstī var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaude tika veikta, nosakot īpatsvaru katra eksportētā ražojuma paveida rentablam pārdevumu apjomam neatkarīgiem pircējiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā.

| (25) | Ja ražojuma paveida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, bija vairāk nekā 80 % no minētā paveida pārdošanas kopapjoma un ja minētā paveida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšējā tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa minētā ražojuma paveida pārdošanas apjoma cenām iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai pārdošana bijusi rentabla vai ne. |
| --- | --- |

(25)

Ja ražojuma paveida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, bija vairāk nekā 80 % no minētā paveida pārdošanas kopapjoma un ja minētā paveida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšējā tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa minētā ražojuma paveida pārdošanas apjoma cenām iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai pārdošana bijusi rentabla vai ne.

| (26) | Ja persulfātu ienesīgo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no ražojuma paveida kopējā pārdevuma vai ja vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū, ko aprēķina kā vidējo svērto vērtību tikai no ienesīgajiem pārdevumiem, ja vien šie pārdevumi atbilda 10 % vai vairāk no paveida kopējā pārdevuma. |
| --- | --- |

(26)

Ja persulfātu ienesīgo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no ražojuma paveida kopējā pārdevuma vai ja vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū, ko aprēķina kā vidējo svērto vērtību tikai no ienesīgajiem pārdevumiem, ja vien šie pārdevumi atbilda 10 % vai vairāk no paveida kopējā pārdevuma.

| (27) | Ja kāda paveida rentablo pārdošanas darījumu apjoms veidoja mazāk nekā 10 % no minētā paveida kopējā pārdevuma, tika uzskatīts, ka konkrēto paveidu nepārdod pietiekamos daudzumos, lai cena iekšzemes tirgū būtu pietiekams pamats normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(27)

Ja kāda paveida rentablo pārdošanas darījumu apjoms veidoja mazāk nekā 10 % no minētā paveida kopējā pārdevuma, tika uzskatīts, ka konkrēto paveidu nepārdod pietiekamos daudzumos, lai cena iekšzemes tirgū būtu pietiekams pamats normālās vērtības noteikšanai.

| (28) | Reizēs, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot ražotāja eksportētāja tirgotā paveida vietējā tirgus cenas, bija jāpiemēro cita metode. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija tās vietā aprēķināja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(28)

Reizēs, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot ražotāja eksportētāja tirgotā paveida vietējā tirgus cenas, bija jāpiemēro cita metode. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija tās vietā aprēķināja salikto normālo vērtību.

| (29) | Normālā vērtība tika veidota, eksportējamo paveidu katra eksportētāja ražošanas izmaksām, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas, pierēķinot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu (“TVA izmaksas”) summu un samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(29)

Normālā vērtība tika veidota, eksportējamo paveidu katra eksportētāja ražošanas izmaksām, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas, pierēķinot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu (“TVA izmaksas”) summu un samērīgu peļņas normu.

| (30) | Visos gadījumos TVA izmaksas un peļņu noteica pēc pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis iekšzemes tirgū, ir ticami dati. |
| --- | --- |

(30)

Visos gadījumos TVA izmaksas un peļņu noteica pēc pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis iekšzemes tirgū, ir ticami dati.

1.2.   Izvešanas cena

| (31) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, izvešanas cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām izvešanas cenām. |
| --- | --- |

(31)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, izvešanas cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām izvešanas cenām.

| (32) | Ja pārdošana eksportā tika veikta caur saistītiem importētājiem, kas atrodas Kopienā, tad izvešanas cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika sastādīta, pamatojoties uz cenu, par kādu ievestos ražojumus pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam, pienācīgi koriģējot ar visām izmaksām, kas radušās no ievešanas līdz atkalpārdošanai, un samērīgu apjomu par TVA izmaksām un peļņu. Šajā sakarā tika izmantotas saistīto importētāju pašu TVA izmaksas. Peļņas norma tika noteikta pēc ziņām, ko sniedza nesaistīti importētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(32)

Ja pārdošana eksportā tika veikta caur saistītiem importētājiem, kas atrodas Kopienā, tad izvešanas cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika sastādīta, pamatojoties uz cenu, par kādu ievestos ražojumus pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam, pienācīgi koriģējot ar visām izmaksām, kas radušās no ievešanas līdz atkalpārdošanai, un samērīgu apjomu par TVA izmaksām un peļņu. Šajā sakarā tika izmantotas saistīto importētāju pašu TVA izmaksas. Peļņas norma tika noteikta pēc ziņām, ko sniedza nesaistīti importētāji, kuri sadarbojās.

| (33) | Ja pārdošana eksportā tika veikta caur saistītu tirgotāju, kas neatrodas Kopienā, izvešanas cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu pirmajā atkalpārdošanā neatkarīgiem pircējiem Kopienā. |
| --- | --- |

(33)

Ja pārdošana eksportā tika veikta caur saistītu tirgotāju, kas neatrodas Kopienā, izvešanas cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu pirmajā atkalpārdošanā neatkarīgiem pircējiem Kopienā.

1.3.   Salīdzināšana

| (34) | Normālās vērtības un izvešanas cenas salīdzināšana tika izdarīta, balstoties uz ražotāja cenām. |
| --- | --- |

(34)

Normālās vērtības un izvešanas cenas salīdzināšana tika izdarīta, balstoties uz ražotāja cenām.

| (35) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un izvešanas cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un izvešanas cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

1.4.   Dempinga starpība

| (36) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības pa ražojuma paveidiem salīdzinājumu ar vidējo svērto izvešanas cenu pa ražojuma paveidam, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības pa ražojuma paveidiem salīdzinājumu ar vidējo svērto izvešanas cenu pa ražojuma paveidam, kā noteikts iepriekš.

| (37) | Lai noteiktu dempinga starpību, ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica līmeni, kādā uzņēmums nesadarbojās. Lai to noteiktu, izvedumus uz Kopienu, par kuriem ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzināja ar līdzvērtīgu Statistikas biroja ievedumu statistiku. |
| --- | --- |

(37)

Lai noteiktu dempinga starpību, ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica līmeni, kādā uzņēmums nesadarbojās. Lai to noteiktu, izvedumus uz Kopienu, par kuriem ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzināja ar līdzvērtīgu Statistikas biroja ievedumu statistiku.

| (38) | Tā kā sadarbošanās līmenis ASV un Taivānā bija augsts (faktiski 100 %) un nebija iemesla aizdomām, ka kāds ražotājs eksportētājs šajās valstīs apzināti atturētos no sadarbības, tika uzskatīts, ka katrā no attiecīgajām valstīm atlikusī dempinga starpība visiem ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojas, jānosaka tādā līmenī, kāda ir augstākā starpība, ko uzliek eksportētājam, kas sadarbojas. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā sadarbošanās līmenis ASV un Taivānā bija augsts (faktiski 100 %) un nebija iemesla aizdomām, ka kāds ražotājs eksportētājs šajās valstīs apzināti atturētos no sadarbības, tika uzskatīts, ka katrā no attiecīgajām valstīm atlikusī dempinga starpība visiem ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojas, jānosaka tādā līmenī, kāda ir augstākā starpība, ko uzliek eksportētājam, kas sadarbojas.

| (39) | Arī attiecībā uz ĶTR, sadarbības līmenis valstī kopumā bija ļoti augsts (vairāk par 85 %). Īpašā metodika, kas tika izmantota valsts mēroga dempinga starpības noteikšanai ĶTR, tālāk tiks izskaidrota. |
| --- | --- |

(39)

Arī attiecībā uz ĶTR, sadarbības līmenis valstī kopumā bija ļoti augsts (vairāk par 85 %). Īpašā metodika, kas tika izmantota valsts mēroga dempinga starpības noteikšanai ĶTR, tālāk tiks izskaidrota.

2.   ASV

2.1.   Normālā vērtība

| (40) | Abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdevums iekšzemes tirgū, kā noteikts iepriekš 21. apsvērumā, bija reprezentatīvs. Tādejādi visiem ražojuma paveidiem normālās vērtības pamatā bija cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas neatkarīgiem pircējiem ASV parastajā tirdzniecības apritē, tā, kā paskaidrots 25. un 26. apsvērumā, jo attiecīgie pārdevumi visos gadījumos atbilda vismaz 10 % no attiecīgā paveida kopējā pārdevumu apjoma. |
| --- | --- |

(40)

Abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdevums iekšzemes tirgū, kā noteikts iepriekš 21. apsvērumā, bija reprezentatīvs. Tādejādi visiem ražojuma paveidiem normālās vērtības pamatā bija cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas neatkarīgiem pircējiem ASV parastajā tirdzniecības apritē, tā, kā paskaidrots 25. un 26. apsvērumā, jo attiecīgie pārdevumi visos gadījumos atbilda vismaz 10 % no attiecīgā paveida kopējā pārdevumu apjoma.

2.2.   Izvešanas cena

| (41) | Viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Šā eksportētāja izvešanas cenas noteica, ņemot vērā cenas, ko faktiski maksāja vai kas bija maksājamas par attiecīgo ražojumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Šā eksportētāja izvešanas cenas noteica, ņemot vērā cenas, ko faktiski maksāja vai kas bija maksājamas par attiecīgo ražojumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (42) | Otram eksportētājam viss eksports uz Kopienu iet caur saistītu tirdzniecības uzņēmumu Šveicē. Tādēļ izvešanas cena tika noteikta tā, kā aprakstīts 33. apsvērumā. |
| --- | --- |

(42)

Otram eksportētājam viss eksports uz Kopienu iet caur saistītu tirdzniecības uzņēmumu Šveicē. Tādēļ izvešanas cena tika noteikta tā, kā aprakstīts 33. apsvērumā.

| (43) | Bez tam ievērojama daļa no šā ražotāja eksportētāja ASV izveduma uz Kopienu caur saistīto uzņēmumu Šveicē nonāca pie saistīta uzņēmuma, kurš attiecīgo ražojumu izmantoja par izejvielu citam ražojumam, kuru neuzskata par līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(43)

Bez tam ievērojama daļa no šā ražotāja eksportētāja ASV izveduma uz Kopienu caur saistīto uzņēmumu Šveicē nonāca pie saistīta uzņēmuma, kurš attiecīgo ražojumu izmantoja par izejvielu citam ražojumam, kuru neuzskata par līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (44) | Tā kā atklājās, ka cenas, kas noteiktas darījumiem starp ražotāju eksportētāju un tā saistīto uzņēmumu Kopienā caur to saistīto tirdzniecības uzņēmumu Šveicē, ir ietekmējusi šo trīs uzņēmumu saistība, pēc šīm cenām nebija iespējams noteikt šo darījumu izvešanas cenu. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā atklājās, ka cenas, kas noteiktas darījumiem starp ražotāju eksportētāju un tā saistīto uzņēmumu Kopienā caur to saistīto tirdzniecības uzņēmumu Šveicē, ir ietekmējusi šo trīs uzņēmumu saistība, pēc šīm cenām nebija iespējams noteikt šo darījumu izvešanas cenu.

| (45) | Tā kā izvešanas cenu nevarēja arī izveidot pēc saistītā uzņēmuma tālākpārdošanas cenas neatkarīgiem pircējiem, jo attiecīgais ražojums tiek būtiski pārstrādāts, saistītajam uzņēmumam izgatavojot galaproduktu, visi iekšējās izmantošanas darījumi izvešanas cenas noteikšanā tika ignorēti. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā izvešanas cenu nevarēja arī izveidot pēc saistītā uzņēmuma tālākpārdošanas cenas neatkarīgiem pircējiem, jo attiecīgais ražojums tiek būtiski pārstrādāts, saistītajam uzņēmumam izgatavojot galaproduktu, visi iekšējās izmantošanas darījumi izvešanas cenas noteikšanā tika ignorēti.

2.3.   Salīdzināšana

| (46) | Normālo vērtību un izvešanas cenu salīdzināja, kā iepriekš aprādīts, pamatojoties uz ražotāja cenu, izdarot attiecīgas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Korekcijās ierēķināja atlaides, rabatus, pārvadāšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanu, kredītus un ievedmuitu. |
| --- | --- |

(46)

Normālo vērtību un izvešanas cenu salīdzināja, kā iepriekš aprādīts, pamatojoties uz ražotāja cenu, izdarot attiecīgas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Korekcijās ierēķināja atlaides, rabatus, pārvadāšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanu, kredītus un ievedmuitu.

| (47) | Tirdzniecībai, ko viens no ražotājiem eksportētājiem virzīja caur savu saistīto tirgotāju Šveicē, tika izdarītas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Korekcijas pamatā bija uzcenojums, ko saistītais tirgotājs saņēma Šveicē, taču šajā aprēķinā nevarēja izmantot saistītā tirgotāja faktisko peļņu, jo ražotāja eksportētāja un saistītā tirgotāja attiecības ievērojami ietekmēja iekšējo norēķinu cenas. Tādējādi uzcenojumu aprēķināja kā TVA izdevumus, kas IP laikā radušies saistītajam tirdzniecības uzņēmumam, un pieņemamu peļņas normu, kas šajā posmā tika noteikta 5 %, jo nebija citādu izmantojamu ziņu no nesaistītiem uzņēmumiem, kas uzņemas salīdzināmas funkcijas un kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(47)

Tirdzniecībai, ko viens no ražotājiem eksportētājiem virzīja caur savu saistīto tirgotāju Šveicē, tika izdarītas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Korekcijas pamatā bija uzcenojums, ko saistītais tirgotājs saņēma Šveicē, taču šajā aprēķinā nevarēja izmantot saistītā tirgotāja faktisko peļņu, jo ražotāja eksportētāja un saistītā tirgotāja attiecības ievērojami ietekmēja iekšējo norēķinu cenas. Tādējādi uzcenojumu aprēķināja kā TVA izdevumus, kas IP laikā radušies saistītajam tirdzniecības uzņēmumam, un pieņemamu peļņas normu, kas šajā posmā tika noteikta 5 %, jo nebija citādu izmantojamu ziņu no nesaistītiem uzņēmumiem, kas uzņemas salīdzināmas funkcijas un kuri sadarbojās.

| (48) | Viens ražotājs eksportētājs ASV pieprasīja tirdzniecības līmeņa korekciju pēc pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta uz tāda pamata, ka daži no tā iekšzemes pārdevumiem neesot salīdzināmi ar tā eksporta pārdevumiem, jo iekšzemes tirgū esot tādas pircēju kategorijas, pret kurām ražotājs eksportētājs uzņemas atšķirīgas funkcijas. Taču izmeklēšanā tika konstatēts, ka šī prasība nav pamatota, jo uzņēmums nebija iesniedzis pierādījumus, kas apliecinātu funkciju atšķirības. Turklāt izrādījās, ka iedomātās cenu atšķirības kategoriju starpā nav konsekventas dažādos ražojuma paveidos. Tāpēc šo prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(48)

Viens ražotājs eksportētājs ASV pieprasīja tirdzniecības līmeņa korekciju pēc pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta uz tāda pamata, ka daži no tā iekšzemes pārdevumiem neesot salīdzināmi ar tā eksporta pārdevumiem, jo iekšzemes tirgū esot tādas pircēju kategorijas, pret kurām ražotājs eksportētājs uzņemas atšķirīgas funkcijas. Taču izmeklēšanā tika konstatēts, ka šī prasība nav pamatota, jo uzņēmums nebija iesniedzis pierādījumus, kas apliecinātu funkciju atšķirības. Turklāt izrādījās, ka iedomātās cenu atšķirības kategoriju starpā nav konsekventas dažādos ražojuma paveidos. Tāpēc šo prasību noraidīja.

2.4.   Dempinga starpība

| (49) | Tā kā sadarbošanās bija plaša un nebija iemesla uzskatīt, ka kāds no ražotājiem eksportētājiem tīšām izvairītos no sadarbības, atlikusī visiem citiem ASV eksportētājiem piemērojamā starpība tika noteikta tādā pašā apmērā kā tā, kas noteikta tam ražotājam eksportētājam no tiem, kuri sadarbojās, kuram bija visaugstākā dempinga starpība. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā sadarbošanās bija plaša un nebija iemesla uzskatīt, ka kāds no ražotājiem eksportētājiem tīšām izvairītos no sadarbības, atlikusī visiem citiem ASV eksportētājiem piemērojamā starpība tika noteikta tādā pašā apmērā kā tā, kas noteikta tam ražotājam eksportētājam no tiem, kuri sadarbojās, kuram bija visaugstākā dempinga starpība.

| (50) | Dempinga starpība, izteikta procentos no CIF ievešanas cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, pagaidām ir šāda:







  E.I. DuPont De Nemours | 28,3 % |
| --- | --- | --- |
| FMC Corporation | 84,1 % |
| Pārējie uzņēmumi | 84,1 % |

(50)

Dempinga starpība, izteikta procentos no CIF ievešanas cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, pagaidām ir šāda:

E.I. DuPont De Nemours

28,3 %

FMC Corporation

84,1 %

Pārējie uzņēmumi

84,1 %

3.   Ķīna

3.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (51) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes ievedumiem normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosakāma ražotājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(51)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes ievedumiem normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosakāma ražotājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.

| (52) | Uzziņas vajadzībām tālāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:






  1) | lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un galveno ražošanas resursu izmaksas pēc būtības atspoguļo tirgus vērtības; |
| --- | --- | --- |

(52)

Uzziņas vajadzībām tālāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:

1)

lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un galveno ražošanas resursu izmaksas pēc būtības atspoguļo tirgus vērtības;

| 2) | uzņēmumiem ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumiem ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām;

| 3) | nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika; |
| --- | --- |

3)

nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;

| 4) | likumi par bankrotu un īpašumu garantē juridisko noteiktību un stabilitāti, un |
| --- | --- |

4)

likumi par bankrotu un īpašumu garantē juridisko noteiktību un stabilitāti, un

| 5) | valūtas pārrēķini tiek izdarīti pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

valūtas pārrēķini tiek izdarīti pēc tirgus kursa.

| (53) | Seši ražotāji eksportētāji pieprasīja TER piemērošanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieprasījuma veidlapu. Komisija no šiem uzņēmumiem ieguva un to telpās pārbaudīja visas nepieciešamās TER pieprasījumos sniegtās ziņas. Izmeklēšana atklāja, ka TER piešķirams tikai trim ražotājiem eksportētājiem, bet pārējo triju iesniegumi noraidāmi. Jāpiezīmē, ka attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, kam TER piešķirts, šis lēmums joprojām atkarīgs no turpmākās izmeklēšanas, kas līdz šim nebija pabeidzama vēlīni iesniegto ziņu dēļ. Šīs ziņas, ja tālākā izmeklēšanā apstiprinātos, var ievērojami mainīt faktisko stāvokli, kura dēļ minētajam uzņēmumam tika piešķirts TER, ciktāl tās var iespaidot 1. kritēriju. Tabulā ir kopsavilkums par to trīs uzņēmumu, kam TER nav piešķirts, atbilstību katram no pieciem minētajiem kritērijiem:










  Uzņēmums | Kritērijs |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 1. | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Izpildīts | Izpildīts |
| 2. | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Izpildīts | Izpildīts |
| 3. | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Izpildīts | Izpildīts |

(53)

Seši ražotāji eksportētāji pieprasīja TER piemērošanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieprasījuma veidlapu. Komisija no šiem uzņēmumiem ieguva un to telpās pārbaudīja visas nepieciešamās TER pieprasījumos sniegtās ziņas. Izmeklēšana atklāja, ka TER piešķirams tikai trim ražotājiem eksportētājiem, bet pārējo triju iesniegumi noraidāmi. Jāpiezīmē, ka attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, kam TER piešķirts, šis lēmums joprojām atkarīgs no turpmākās izmeklēšanas, kas līdz šim nebija pabeidzama vēlīni iesniegto ziņu dēļ. Šīs ziņas, ja tālākā izmeklēšanā apstiprinātos, var ievērojami mainīt faktisko stāvokli, kura dēļ minētajam uzņēmumam tika piešķirts TER, ciktāl tās var iespaidot 1. kritēriju. Tabulā ir kopsavilkums par to trīs uzņēmumu, kam TER nav piešķirts, atbilstību katram no pieciem minētajiem kritērijiem:

Uzņēmums

Kritērijs

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

1.

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Izpildīts

Izpildīts

2.

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Izpildīts

Izpildīts

3.

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Izpildīts

Izpildīts

| (54) | Attiecībā uz 1., 2. un 3. uzņēmumu izmeklēšana parādīja, ka tie neatbilst minēto 1., 2. un 3. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz 1., 2. un 3. uzņēmumu izmeklēšana parādīja, ka tie neatbilst minēto 1., 2. un 3. kritērija prasībām.

| (55) | Proti, šie trīs uzņēmumi nespēja pierādīt, ka to saimnieciskie lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(55)

Proti, šie trīs uzņēmumi nespēja pierādīt, ka to saimnieciskie lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās.

| (56) | Attiecībā uz 1. uzņēmumu atklājās, ka vairums Valdes locekļu, ieskaitot priekšsēdētāju, kam uzņēmumā pieder ievērojama daļa, ir tie paši, kas pirms privatizācijas, un viņus ir iecēlusi valsts. Viņi arī izrādījās Komunistiskās partijas biedri. Turklāt uzņēmums nespēja pierādīt akciju apmaksu privatizācijas gaitā. 2. uzņēmumā, kas bija dibināts kā valstij piederošs uzņēmums un privatizēts 2000. gadā, izmeklēšana parādīja, ka trīs vadības locekļi, kas bija amatā pirms privatizācijas, bija vadījuši privatizāciju un viņu varā joprojām ir uzņēmuma galvenās lēmējstruktūras. Minētās trīs personas izrādījās Komunistiskās partijas biedri. Bez tam 2. uzņēmums izrādījās piegādājis nepatiesas ziņas par akciju piederību un privatizācijas gaitu, tā slēpjot ievērojamu valsts iejaukšanos. Attiecībā uz 3. uzņēmumu bija liecības, ka uzņēmuma sākumkapitāls iegūts no sādžai vai kopsaimniecībai piederošiem uzņēmumiem, kurus pārvaldīja uzņēmuma pašreizējais priekšsēdētājs, un uzņēmums nespēja izskaidrot un pierādīt kapitāla izcelšanos. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz 1. uzņēmumu atklājās, ka vairums Valdes locekļu, ieskaitot priekšsēdētāju, kam uzņēmumā pieder ievērojama daļa, ir tie paši, kas pirms privatizācijas, un viņus ir iecēlusi valsts. Viņi arī izrādījās Komunistiskās partijas biedri. Turklāt uzņēmums nespēja pierādīt akciju apmaksu privatizācijas gaitā. 2. uzņēmumā, kas bija dibināts kā valstij piederošs uzņēmums un privatizēts 2000. gadā, izmeklēšana parādīja, ka trīs vadības locekļi, kas bija amatā pirms privatizācijas, bija vadījuši privatizāciju un viņu varā joprojām ir uzņēmuma galvenās lēmējstruktūras. Minētās trīs personas izrādījās Komunistiskās partijas biedri. Bez tam 2. uzņēmums izrādījās piegādājis nepatiesas ziņas par akciju piederību un privatizācijas gaitu, tā slēpjot ievērojamu valsts iejaukšanos. Attiecībā uz 3. uzņēmumu bija liecības, ka uzņēmuma sākumkapitāls iegūts no sādžai vai kopsaimniecībai piederošiem uzņēmumiem, kurus pārvaldīja uzņēmuma pašreizējais priekšsēdētājs, un uzņēmums nespēja izskaidrot un pierādīt kapitāla izcelšanos.

| (57) | Turklāt šo trīs uzņēmumu grāmatvedības dokumenti netika kārtoti saskaņā ar SGS, un atklājās nevīžības pazīmes šo dokumentu revīzijā. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt šo trīs uzņēmumu grāmatvedības dokumenti netika kārtoti saskaņā ar SGS, un atklājās nevīžības pazīmes šo dokumentu revīzijā.

| (58) | Visbeidzot, atklājās, ka uzņēmumu izmaksas iespaido izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās iekārtas, kas nav tirgus ekonomika, it sevišķi attiecībā uz iegūto zemes lietošanas tiesību izmaksām (1. un 3. uzņēmumam) vai privatizācijas laikā pārvestajiem aktīviem (2. uzņēmumam). |
| --- | --- |

(58)

Visbeidzot, atklājās, ka uzņēmumu izmaksas iespaido izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās iekārtas, kas nav tirgus ekonomika, it sevišķi attiecībā uz iegūto zemes lietošanas tiesību izmaksām (1. un 3. uzņēmumam) vai privatizācijas laikā pārvestajiem aktīviem (2. uzņēmumam).

| (59) | Attiecībā uz trim pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, sākumā tika secināts, ka tie atbilst visiem pieciem kritērijiem. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz trim pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, sākumā tika secināts, ka tie atbilst visiem pieciem kritērijiem.

| (60) | Taču pēc faktu izpaušanas ieinteresētajām personām, kam tika dota iespēja izteikt piezīmes par minētajiem konstatējumiem, Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka diviem no trim ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija likts priekšā piešķirt TER, tas nebūtu atvēlams (tālāk saukti par 4. un 5. uzņēmumu). |
| --- | --- |

(60)

Taču pēc faktu izpaušanas ieinteresētajām personām, kam tika dota iespēja izteikt piezīmes par minētajiem konstatējumiem, Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka diviem no trim ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija likts priekšā piešķirt TER, tas nebūtu atvēlams (tālāk saukti par 4. un 5. uzņēmumu).

| (61) | Par 4. uzņēmumu tika izteikts pieņēmums, ka notiek valsts iejaukšanās gan uzņēmuma vadībā, gan finansēšanā. |
| --- | --- |

(61)

Par 4. uzņēmumu tika izteikts pieņēmums, ka notiek valsts iejaukšanās gan uzņēmuma vadībā, gan finansēšanā.

| (62) | Par 5. uzņēmumu Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka tas esot uzrādījis zemāku darbinieku skaitu, un apšaubīja sākumkapitāla apmaksu. Tika apšaubīti arī saistītā tirdzniecības uzņēmuma radītie zaudējumi. |
| --- | --- |

(62)

Par 5. uzņēmumu Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka tas esot uzrādījis zemāku darbinieku skaitu, un apšaubīja sākumkapitāla apmaksu. Tika apšaubīti arī saistītā tirdzniecības uzņēmuma radītie zaudējumi.

| (63) | Par 4. uzņēmumu līdz šim nav bijis iespējams secināt, vai pieņēmumi ir pietiekams pamats TER nepiešķirt. Tā kā pieņēmumi tiek uztverti nopietni, šobrīd pastāv neskaidrība par faktiem, uz kuriem pieņēmumi balstīti. Pirms galīga lēmuma pieņemšanas ir nepieciešama tālāka uzņēmuma iesniegto ziņu analīze un papildu izmeklēšana. Tādos īpašos apstākļos, lai neapdraudētu ieinteresēto personu aizstāvības tiesības, tika nolemts, ka šobrīd 4. uzņēmumam TER ir piešķirams, bet izmeklēšana sakarā ar tā TER pieprasījumu turpināma. |
| --- | --- |

(63)

Par 4. uzņēmumu līdz šim nav bijis iespējams secināt, vai pieņēmumi ir pietiekams pamats TER nepiešķirt. Tā kā pieņēmumi tiek uztverti nopietni, šobrīd pastāv neskaidrība par faktiem, uz kuriem pieņēmumi balstīti. Pirms galīga lēmuma pieņemšanas ir nepieciešama tālāka uzņēmuma iesniegto ziņu analīze un papildu izmeklēšana. Tādos īpašos apstākļos, lai neapdraudētu ieinteresēto personu aizstāvības tiesības, tika nolemts, ka šobrīd 4. uzņēmumam TER ir piešķirams, bet izmeklēšana sakarā ar tā TER pieprasījumu turpināma.

| (64) | Pieņēmumi attiecībā uz 5. uzņēmumu bija tikai aizdomas. Komisija pārbaudīja šā ražotāja eksportētāja sniegtās ziņas un secināja, ka pieņēmumi nav pamatoti. Līdz ar to Komisijas secinājumi par šo uzņēmumu tiek paturēti spēkā. |
| --- | --- |

(64)

Pieņēmumi attiecībā uz 5. uzņēmumu bija tikai aizdomas. Komisija pārbaudīja šā ražotāja eksportētāja sniegtās ziņas un secināja, ka pieņēmumi nav pamatoti. Līdz ar to Komisijas secinājumi par šo uzņēmumu tiek paturēti spēkā.

| (65) | Pēc Komisijas secinājumu izpaušanas visi trīs uzņēmumi, kam TER bija liegts, paziņoja, ka tas esot nepareizi un ka tie atbilstot visiem pieciem TER kritērijiem, un ka tiem tāpēc TER jāsaņem. |
| --- | --- |

(65)

Pēc Komisijas secinājumu izpaušanas visi trīs uzņēmumi, kam TER bija liegts, paziņoja, ka tas esot nepareizi un ka tie atbilstot visiem pieciem TER kritērijiem, un ka tiem tāpēc TER jāsaņem.

| (66) | Konkrēti, 1. uzņēmums teicās iesniedzis Komisijai pierādījumus par akciju apmaksu naudā un noliedza jebkādu valsts ietekmi tā lēmumu pieņemšanā. Tas arī bilda, ka grāmatvedība tam esot saskaņā ar SGS un ka zemes lietošanas tiesību izmaksas saskanot ar vērtību tirgū. |
| --- | --- |

(66)

Konkrēti, 1. uzņēmums teicās iesniedzis Komisijai pierādījumus par akciju apmaksu naudā un noliedza jebkādu valsts ietekmi tā lēmumu pieņemšanā. Tas arī bilda, ka grāmatvedība tam esot saskaņā ar SGS un ka zemes lietošanas tiesību izmaksas saskanot ar vērtību tirgū.

| (67) | 2. uzņēmums izlikās, ka tā augstākās vadības dalība komunistu partijā nav iemesls secināt, ka valsts iejaucas uzņēmuma lēmumu pieņemšanā, un teicās iesniedzis apstiprinošus pierādījumus par akciju apmaksu tā privatizācijas gaitā. Bez tam uzņēmums strīdējās, ka tā grāmatvedības dokumenti gan pārkāpj dažus SGS, taču atbilst ķīniešu grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

(67)

2. uzņēmums izlikās, ka tā augstākās vadības dalība komunistu partijā nav iemesls secināt, ka valsts iejaucas uzņēmuma lēmumu pieņemšanā, un teicās iesniedzis apstiprinošus pierādījumus par akciju apmaksu tā privatizācijas gaitā. Bez tam uzņēmums strīdējās, ka tā grāmatvedības dokumenti gan pārkāpj dažus SGS, taču atbilst ķīniešu grāmatvedības standartiem.

| (68) | 3. uzņēmums apgalvoja, ka uzņēmuma sākumkapitāls nācis no citiem tam pašam akcionāram piederošiem uzņēmumiem, ka grāmatvedības dokumenti atbilstot SGS un ka zemes lietošanas tiesību cenas esot bijušas tādas pašas kā citiem uzņēmumiem tajā pašā apgabalā un tādas pašas kā tirgus cenas. |
| --- | --- |

(68)

3. uzņēmums apgalvoja, ka uzņēmuma sākumkapitāls nācis no citiem tam pašam akcionāram piederošiem uzņēmumiem, ka grāmatvedības dokumenti atbilstot SGS un ka zemes lietošanas tiesību cenas esot bijušas tādas pašas kā citiem uzņēmumiem tajā pašā apgabalā un tādas pašas kā tirgus cenas.

| (69) | Šīs piezīmes Komisija ņēma vērā. Taču tās nemainīja secinājumu, ka šiem trim uzņēmumiem TER jāatsaka. |
| --- | --- |

(69)

Šīs piezīmes Komisija ņēma vērā. Taču tās nemainīja secinājumu, ka šiem trim uzņēmumiem TER jāatsaka.

| (70) | Nudien, 1. uzņēmums tikai aizbildinājās, ka Ķīnā parasti netiekot lietoti bankas pārskati, taču nespēja sagādāt nekādus apstiprinošus pierādījumus, ka akcijas tā privatizācijai ir faktiski apmaksātas. Uzņēmums arī neapstrīdēja, ka vadības struktūra ir tāda pati kā pirms privatizācijas un ka priekšsēdētājs ir Komunistiskās partijas biedrs. Netika apstrīdēts arī tas, ka galvenie akcionāri nav pārstāvēti Valdē. Tādēļ tika konstatēts, ka uzņēmums nav pietiekami pierādījis, ka to būtiski neietekmē valsts. |
| --- | --- |

(70)

Nudien, 1. uzņēmums tikai aizbildinājās, ka Ķīnā parasti netiekot lietoti bankas pārskati, taču nespēja sagādāt nekādus apstiprinošus pierādījumus, ka akcijas tā privatizācijai ir faktiski apmaksātas. Uzņēmums arī neapstrīdēja, ka vadības struktūra ir tāda pati kā pirms privatizācijas un ka priekšsēdētājs ir Komunistiskās partijas biedrs. Netika apstrīdēts arī tas, ka galvenie akcionāri nav pārstāvēti Valdē. Tādēļ tika konstatēts, ka uzņēmums nav pietiekami pierādījis, ka to būtiski neietekmē valsts.

| (71) | Bez tam netika iesniegti nekādi jauni elementi, kas atspēkotu secinājumus un atbalstītu apgalvojumu, ka grāmatvedības dokumenti atbilst SGS un ka zemes lietošanas tiesību cenas atbildušas tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(71)

Bez tam netika iesniegti nekādi jauni elementi, kas atspēkotu secinājumus un atbalstītu apgalvojumu, ka grāmatvedības dokumenti atbilst SGS un ka zemes lietošanas tiesību cenas atbildušas tirgus nosacījumiem.

| (72) | 2. uzņēmums iebilda, ka Komisijas secinājums tik vien kā nenoliedzot faktus, pēc kuriem tas izdarīts. Par privatizācijas gaitu un akciju apmaksu uzņēmums iebilda, ka tas esot sagādājis apstiprinošus pierādījumus, taču neiztirzāja faktu, ka dokumenti ir nepatiesi, lai gan to pārbaudes apmeklējumā bija apstiprinājis ģenerāldirektors. Uzņēmums arī apstiprināja, ka svarīgākos vadības amatus ieņem Komunistiskās partijas biedri. |
| --- | --- |

(72)

2. uzņēmums iebilda, ka Komisijas secinājums tik vien kā nenoliedzot faktus, pēc kuriem tas izdarīts. Par privatizācijas gaitu un akciju apmaksu uzņēmums iebilda, ka tas esot sagādājis apstiprinošus pierādījumus, taču neiztirzāja faktu, ka dokumenti ir nepatiesi, lai gan to pārbaudes apmeklējumā bija apstiprinājis ģenerāldirektors. Uzņēmums arī apstiprināja, ka svarīgākos vadības amatus ieņem Komunistiskās partijas biedri.

| (73) | Turklāt netika iesniegti nekādi jauni elementi, kas atbalstītu apgalvojumu, ka grāmatvedība atbilstot SGS – uzņēmums tikai apgalvoja, ka tā atbilst ķīniešu grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt netika iesniegti nekādi jauni elementi, kas atbalstītu apgalvojumu, ka grāmatvedība atbilstot SGS – uzņēmums tikai apgalvoja, ka tā atbilst ķīniešu grāmatvedības standartiem.

| (74) | Attiecībā uz 3. uzņēmumu Komisija joprojām apšaubīja uzņēmuma kapitāla izcelšanos. Patiesi, 3. uzņēmums tikai deklarēja, ka kapitāla avoti bijuši aizņēmumi no saistītiem uzņēmumiem, kas pieder 3. uzņēmuma priekšsēdētājam, un tie dažu mēnešu laikā atmaksāti. Tika konstatēts, ka jaunās ziņas ir ne tikai pretrunā 3. uzņēmuma pārstāvju apgalvojumiem pārbaudes laikā uzņēmuma telpās, kur inspekcijai nebija pieejamas dokumentētas liecības, bet arī acīmredzami nepietiekamas, jo nedod nekādas norādes par aizņēmumu atmaksai izmantoto līdzekļu izcelšanos. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz 3. uzņēmumu Komisija joprojām apšaubīja uzņēmuma kapitāla izcelšanos. Patiesi, 3. uzņēmums tikai deklarēja, ka kapitāla avoti bijuši aizņēmumi no saistītiem uzņēmumiem, kas pieder 3. uzņēmuma priekšsēdētājam, un tie dažu mēnešu laikā atmaksāti. Tika konstatēts, ka jaunās ziņas ir ne tikai pretrunā 3. uzņēmuma pārstāvju apgalvojumiem pārbaudes laikā uzņēmuma telpās, kur inspekcijai nebija pieejamas dokumentētas liecības, bet arī acīmredzami nepietiekamas, jo nedod nekādas norādes par aizņēmumu atmaksai izmantoto līdzekļu izcelšanos.

| (75) | Uzņēmums vēlreiz apgalvoja, ka tā grāmatvedība atbilstot SGS un ka izmeklēšanas uzietās neatbilstības faktiski esot izlabojamas. Tomēr tas iesniedza tikai daļējas ziņas, kas dokumentē varbūtējos labojumus un attiecas tikai uz mazu daļu no atklātajām atšķirībām. Lai nu kā, jaunās ziņas tika iesniegtas tikai pēc izmeklēšanas, tik vēlu, ka tās nebija praktiski pārbaudāmas. Bez tam uzņēmums arī nevarēja pierādīt, ka zemā zemes lietošanas tiesību cena faktiski bijusi tirgus cena. |
| --- | --- |

(75)

Uzņēmums vēlreiz apgalvoja, ka tā grāmatvedība atbilstot SGS un ka izmeklēšanas uzietās neatbilstības faktiski esot izlabojamas. Tomēr tas iesniedza tikai daļējas ziņas, kas dokumentē varbūtējos labojumus un attiecas tikai uz mazu daļu no atklātajām atšķirībām. Lai nu kā, jaunās ziņas tika iesniegtas tikai pēc izmeklēšanas, tik vēlu, ka tās nebija praktiski pārbaudāmas. Bez tam uzņēmums arī nevarēja pierādīt, ka zemā zemes lietošanas tiesību cena faktiski bijusi tirgus cena.

| (76) | Uz tāda pamata TER tiek piešķirts trim ražotājiem eksportētājiem:






  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(76)

Uz tāda pamata TER tiek piešķirts trim ražotājiem eksportētājiem:

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

3.2.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (77) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, var noteikt valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, un saņem atsevišķu režīmu (“AR”). |
| --- | --- |

(77)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, var noteikt valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, un saņem atsevišķu režīmu (“AR”).

| (78) | Ražotāji eksportētāji, kuriem TER nepienācās, pieteicās arī uz AR, ja tiem nepiešķirtu TER. Tomēr tika noraidīts arī uzņēmumu pieprasījums pēc atsevišķa režīma, jo tie neatbilda 9. panta 5. punkta b) apakšpunkta kritērijiem, proti, tam, ka izvedumu cenām un daudzumiem jābūt brīvi noteiktiem un ka valsts iejaukšanās nedrīkst būt tāda, ka būtu iespējams apiet noteiktos pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem būtu piešķirtas atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(78)

Ražotāji eksportētāji, kuriem TER nepienācās, pieteicās arī uz AR, ja tiem nepiešķirtu TER. Tomēr tika noraidīts arī uzņēmumu pieprasījums pēc atsevišķa režīma, jo tie neatbilda 9. panta 5. punkta b) apakšpunkta kritērijiem, proti, tam, ka izvedumu cenām un daudzumiem jābūt brīvi noteiktiem un ka valsts iejaukšanās nedrīkst būt tāda, ka būtu iespējams apiet noteiktos pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem būtu piešķirtas atšķirīgas maksājuma likmes.

3.3.   Normālā vērtība

a)   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts TER

| (79) | Trijiem TER saņēmušajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdevums iekšzemes tirgū, kā noteikts iepriekš 21. apsvērumā, bija reprezentatīvs. Visiem ražojuma paveidiem normālās vērtības pamatā bija cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas neatkarīgiem pircējiem ĶTR parastajā tirdzniecības apritē, tā, kā paskaidrots 25. un 26. apsvērumā, un tiem ražojuma paveidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū vai netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, normālā vērtība bija jāsastāda tā, kā aprakstīts 27.–30. apsvērumā. |
| --- | --- |

(79)

Trijiem TER saņēmušajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdevums iekšzemes tirgū, kā noteikts iepriekš 21. apsvērumā, bija reprezentatīvs. Visiem ražojuma paveidiem normālās vērtības pamatā bija cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas neatkarīgiem pircējiem ĶTR parastajā tirdzniecības apritē, tā, kā paskaidrots 25. un 26. apsvērumā, un tiem ražojuma paveidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū vai netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, normālā vērtība bija jāsastāda tā, kā aprakstīts 27.–30. apsvērumā.

| (80) | Tajos gadījumos, kad normālo vērtību nācās sastādīt, starpības TVA izmaksām un peļņai, kas minētas 29. un 30. apsvērumā, tika balstītas uz faktiskajām TVA izmaksām un peļņu, kas ražotājam eksportētājam iekšzemes tirgū bija līdzīgā ražojuma iekšzemes realizācijā parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(80)

Tajos gadījumos, kad normālo vērtību nācās sastādīt, starpības TVA izmaksām un peļņai, kas minētas 29. un 30. apsvērumā, tika balstītas uz faktiskajām TVA izmaksām un peļņu, kas ražotājam eksportētājam iekšzemes tirgū bija līdzīgā ražojuma iekšzemes realizācijā parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo daļu.

b)   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER

i)   Analoga valsts

| (81) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, jānosaka pēc iekšzemes cenām vai saliktās normālās vērtības analoga valstī. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, jānosaka pēc iekšzemes cenām vai saliktās normālās vērtības analoga valstī.

| (82) | Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analoga valsti izmantot Japānu, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes. Taču piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(82)

Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analoga valsti izmantot Japānu, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes. Taču piezīmes netika saņemtas.

| (83) | Notika sazināšanās ar visiem zināmajiem persulfātu ražotājiem Japānā, bet neviens nepiekrita sadarboties. |
| --- | --- |

(83)

Notika sazināšanās ar visiem zināmajiem persulfātu ražotājiem Japānā, bet neviens nepiekrita sadarboties.

| (84) | Tad Komisija sazinājās ar visiem persulfātu ražotājiem citās valstīs, par kurām bija zināms, ka tādi ražotāji ir, proti, Indijā un Turcijā, un izsūtīja anketas. No Indijas uzņēmumiem reakcijas nebija, bet viens Turcijas ražotājs atsūtīja aizpildītu anketu. |
| --- | --- |

(84)

Tad Komisija sazinājās ar visiem persulfātu ražotājiem citās valstīs, par kurām bija zināms, ka tādi ražotāji ir, proti, Indijā un Turcijā, un izsūtīja anketas. No Indijas uzņēmumiem reakcijas nebija, bet viens Turcijas ražotājs atsūtīja aizpildītu anketu.

| (85) | Tad Komisija pārbaudīja, vai Turcija ir piemērota būt par analoga valsti. Tika secināts, ka Turcijā, kur gan ir tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs, ir atvērts tirgus ar zemu ievedmuitu un ievērojamu ievedumu no trešajām valstīm. Bez tam izmeklēšana neatrada nevienu iemeslu, piemēram, pārmērīgi augstas izejvielu vai enerģijas izmaksas, kādēļ Turcija nebūtu piemērota normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(85)

Tad Komisija pārbaudīja, vai Turcija ir piemērota būt par analoga valsti. Tika secināts, ka Turcijā, kur gan ir tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs, ir atvērts tirgus ar zemu ievedmuitu un ievērojamu ievedumu no trešajām valstīm. Bez tam izmeklēšana neatrada nevienu iemeslu, piemēram, pārmērīgi augstas izejvielu vai enerģijas izmaksas, kādēļ Turcija nebūtu piemērota normālās vērtības noteikšanai.

| (86) | Turcijas sadarbojošās ražotāja iesniegtie anketas dati tika pārbaudīti klātienē un atzīti par ticamām ziņām, ko var ņemt par pamatu normālajai vērtībai. |
| --- | --- |

(86)

Turcijas sadarbojošās ražotāja iesniegtie anketas dati tika pārbaudīti klātienē un atzīti par ticamām ziņām, ko var ņemt par pamatu normālajai vērtībai.

| (87) | Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Turcija ir piemērota un pamatota analoga valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(87)

Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Turcija ir piemērota un pamatota analoga valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

ii)   Normālā vērtība

| (88) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika noteikta normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analoga valstī, t.i., pamatojoties uz maksātajām vai maksājamām cenām Turcijas tirgū salīdzināmiem ražojuma paveidiem, pēc iepriekš izklāstītās metodes. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika noteikta normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analoga valstī, t.i., pamatojoties uz maksātajām vai maksājamām cenām Turcijas tirgū salīdzināmiem ražojuma paveidiem, pēc iepriekš izklāstītās metodes.

| (89) | Tā kā pārdevums nesaistītiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs un kopumā ienesīgs, normālās vērtības pamatā bija visas cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas pircējiem Turcijas tirgū par salīdzināmiem ražojuma paveidiem, pārdošanai parastajā tirdzniecības apritē tā, kā aprakstīts 25. un 26. apsvērumā. |
| --- | --- |

(89)

Tā kā pārdevums nesaistītiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs un kopumā ienesīgs, normālās vērtības pamatā bija visas cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas pircējiem Turcijas tirgū par salīdzināmiem ražojuma paveidiem, pārdošanai parastajā tirdzniecības apritē tā, kā aprakstīts 25. un 26. apsvērumā.

3.4.   Izvešanas cenas

| (90) | Visi sadarbojošies ražotāji eksportētāji pārdeva eksportā uz Kopienu vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, vai arī caur saistītiem vai nesaistītiem uzņēmumiem ĶTR, Honkongā vai Kopienā. |
| --- | --- |

(90)

Visi sadarbojošies ražotāji eksportētāji pārdeva eksportā uz Kopienu vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, vai arī caur saistītiem vai nesaistītiem uzņēmumiem ĶTR, Honkongā vai Kopienā.

| (91) | Gadījumos, kad attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, izvešanas cenas noteica, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu pamatojoties uz attiecīgā ražojuma faktiski maksātajām vai maksājamajām cenām. |
| --- | --- |

(91)

Gadījumos, kad attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, izvešanas cenas noteica, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu pamatojoties uz attiecīgā ražojuma faktiski maksātajām vai maksājamajām cenām.

| (92) | Gadījumos, kad pārdošana notika caur saistītu uzņēmumu Kopienā, izvešanas cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Gadījumos, kad pārdošana notika caur saistītu uzņēmumu ārpus Kopienas, izvešanas cenu noteica pēc 33. apsvērumā aprakstītās metodes. |
| --- | --- |

(92)

Gadījumos, kad pārdošana notika caur saistītu uzņēmumu Kopienā, izvešanas cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Gadījumos, kad pārdošana notika caur saistītu uzņēmumu ārpus Kopienas, izvešanas cenu noteica pēc 33. apsvērumā aprakstītās metodes.

3.5.   Salīdzināšana

| (93) | Pēc vajadzības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu izdarīja korekcijas attiecībā uz transportu, apdrošināšanu, pārkraušanas izmaksām un papildu izmaksām, iepakojumu, kredītiem, maksājumiem bankām un komisijas maksām visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pārbaudītu pierādījumu atbalstītām. |
| --- | --- |

(93)

Pēc vajadzības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu izdarīja korekcijas attiecībā uz transportu, apdrošināšanu, pārkraušanas izmaksām un papildu izmaksām, iepakojumu, kredītiem, maksājumiem bankām un komisijas maksām visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pārbaudītu pierādījumu atbalstītām.

| (94) | Pārdevumiem caur saistītajiem tirdzniecības uzņēmumiem tika izdarīta korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ja izrādījās, ka uzņēmumiem ir līdzīgas funkcijas kā pārstāvjiem, kas darbojas uz komisijas maksas pamata. Šajā sakarā saistītā uzņēmuma sniegtais TVA izmaksu sadalījums tika atzīts par ticamu, un par pamatu korekcijai bija minētā TVA izmaksu summa plus 5 % peļņas norma, kas ir pieņemama, ja nav izmantojamu datu par nesaistītiem importētājiem vai tirgotājiem Kopienā, kuri sadarbojas. |
| --- | --- |

(94)

Pārdevumiem caur saistītajiem tirdzniecības uzņēmumiem tika izdarīta korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ja izrādījās, ka uzņēmumiem ir līdzīgas funkcijas kā pārstāvjiem, kas darbojas uz komisijas maksas pamata. Šajā sakarā saistītā uzņēmuma sniegtais TVA izmaksu sadalījums tika atzīts par ticamu, un par pamatu korekcijai bija minētā TVA izmaksu summa plus 5 % peļņas norma, kas ir pieņemama, ja nav izmantojamu datu par nesaistītiem importētājiem vai tirgotājiem Kopienā, kuri sadarbojas.

3.6.   Dempinga starpība

a)   Ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojas un kuriem piešķirts TER

| (95) | Salīdzinot normālo vērtību un izvešanas cenu, izrādījās, ka diviem no šiem trim attiecīgajiem eksportētājiem dempinga starpība ir zemāka par 2 %, t.i, neievērojama. Dempinga starpība, izteikta procentos no CIF ievešanas cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, provizoriski ir šāda:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | neievērojama |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | neievērojama |

(95)

Salīdzinot normālo vērtību un izvešanas cenu, izrādījās, ka diviem no šiem trim attiecīgajiem eksportētājiem dempinga starpība ir zemāka par 2 %, t.i, neievērojama. Dempinga starpība, izteikta procentos no CIF ievešanas cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, provizoriski ir šāda:

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

neievērojama

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

neievērojama

b)   Pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (96) | Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem citiem eksportētājiem ĶTR, tāpēc ka sadarbība bija plaša, kā paskaidrots iepriekš, vidējo svērto izvešanas cenu trijiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet kuriem nebija piešķirts TER, salīdzināja ar normālo vērtību, kas aprēķināta, pamatojoties uz datiem analoga valstī. |
| --- | --- |

(96)

Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem citiem eksportētājiem ĶTR, tāpēc ka sadarbība bija plaša, kā paskaidrots iepriekš, vidējo svērto izvešanas cenu trijiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet kuriem nebija piešķirts TER, salīdzināja ar normālo vērtību, kas aprēķināta, pamatojoties uz datiem analoga valstī.

| (97) | Uz tāda pamata valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 102,7 % apmērā no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas. |
| --- | --- |

(97)

Uz tāda pamata valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 102,7 % apmērā no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas.

4.   Taivāna

4.1.   Normālā vērtība

| (98) | Vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevums, kā jau noteikts iepriekš 21. apsvērumā, bija reprezentatīvs. Tādējādi visiem ražojuma paveidiem normālās vērtības pamatā bija cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas neatkarīgiem pircējiem Taivānā parastajā tirdzniecības apritē, tā, kā paskaidrots 25. un 26. apsvērumā, jo attiecīgie pārdevumi visos gadījumos atbilda vismaz 10 % no attiecīgā paveida kopējā pārdevumu apjoma. |
| --- | --- |

(98)

Vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevums, kā jau noteikts iepriekš 21. apsvērumā, bija reprezentatīvs. Tādējādi visiem ražojuma paveidiem normālās vērtības pamatā bija cenas, ko maksājuši vai kas uzliktas neatkarīgiem pircējiem Taivānā parastajā tirdzniecības apritē, tā, kā paskaidrots 25. un 26. apsvērumā, jo attiecīgie pārdevumi visos gadījumos atbilda vismaz 10 % no attiecīgā paveida kopējā pārdevumu apjoma.

4.2.   Izvešanas cena

| (99) | Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tādēļ izvešanas cenu noteica pēc cenām, ko faktiski maksāja vai kas bija maksājamas par attiecīgo ražojumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(99)

Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tādēļ izvešanas cenu noteica pēc cenām, ko faktiski maksāja vai kas bija maksājamas par attiecīgo ražojumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

4.3.   Salīdzināšana

| (100) | Normālo vērtību un izvešanas cenu salīdzināja, kā iepriekš aprādīts, pamatojoties uz ražotāja cenu, izdarot attiecīgas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Korekcijās ierēķināja rabatus, pārvadāšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanas un kredīta izmaksas. |
| --- | --- |

(100)

Normālo vērtību un izvešanas cenu salīdzināja, kā iepriekš aprādīts, pamatojoties uz ražotāja cenu, izdarot attiecīgas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Korekcijās ierēķināja rabatus, pārvadāšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanas un kredīta izmaksas.

| (101) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pieprasīja tirdzniecības līmeņa korekciju uz tāda pamata, ka daži no tā iekšzemes pārdevumiem esot tādā tirdzniecības līmenī, kas nav salīdzināms ar tā pārdevumiem eksportā. Izmeklēšanas gaitā atklājās, ka par vienu no galvenajiem iekšzemes pircējiem deklarētais tirdzniecības līmenis ir kļūdains, un tas lika nopietni apšaubīt tirdzniecības līmeņa korekcijas atbalstam iesniegtās pircēju klasifikācijas ticamību. Vispār izrādījās, ka paziņotās cenu atšķirības kategoriju starpā IP laikā nav konsekventas dažādos ražojuma paveidos, un prasība tādējādi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(101)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pieprasīja tirdzniecības līmeņa korekciju uz tāda pamata, ka daži no tā iekšzemes pārdevumiem esot tādā tirdzniecības līmenī, kas nav salīdzināms ar tā pārdevumiem eksportā. Izmeklēšanas gaitā atklājās, ka par vienu no galvenajiem iekšzemes pircējiem deklarētais tirdzniecības līmenis ir kļūdains, un tas lika nopietni apšaubīt tirdzniecības līmeņa korekcijas atbalstam iesniegtās pircēju klasifikācijas ticamību. Vispār izrādījās, ka paziņotās cenu atšķirības kategoriju starpā IP laikā nav konsekventas dažādos ražojuma paveidos, un prasība tādējādi bija jānoraida.

| (102) | Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pieprasīja korekciju sakarā ar samaksāto komisiju, norādot īpaši uz komisiju pārstāvim Taivānā tirdzniecībai Taivānas tirgū. Taču izmeklēšanas gaitā pēc ražotāja eksportētāja sniegtajām ziņām atklājās, ka pārstāvis veic līdzīgas funkcijas kā ražotāja eksportētāja eksporta tirdzniecības nodaļa. Tā kā izrādījās, ka pārstāvim faktiski maksāta komisija, tika konstatēts, ka tā neiespaido iekšzemes cenu un izvešanas cenu salīdzināmību. Līdz ar to prasība tika noraidīta, jo nebija izpildīti pamatregulas 2. panta 10. punkta pirmās daļas nosacījumi. |
| --- | --- |

(102)

Ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pieprasīja korekciju sakarā ar samaksāto komisiju, norādot īpaši uz komisiju pārstāvim Taivānā tirdzniecībai Taivānas tirgū. Taču izmeklēšanas gaitā pēc ražotāja eksportētāja sniegtajām ziņām atklājās, ka pārstāvis veic līdzīgas funkcijas kā ražotāja eksportētāja eksporta tirdzniecības nodaļa. Tā kā izrādījās, ka pārstāvim faktiski maksāta komisija, tika konstatēts, ka tā neiespaido iekšzemes cenu un izvešanas cenu salīdzināmību. Līdz ar to prasība tika noraidīta, jo nebija izpildīti pamatregulas 2. panta 10. punkta pirmās daļas nosacījumi.

| (103) | Bez tam ražotājs eksportētājs pieprasīja korekciju pārvadāšanas izmaksām, kas radušās iekšzemes tirgū. Taču uzņēmums nespēja pienācīgi pamatot savu prasību un iesniegtie dokumenti daļēji bija maldinoši. Tas tika informēts, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu piemērojami noteikumi par daļēju sadarbošanos. Tā kā nebija apmierinoša paskaidrojuma no uzņēmuma par iesniegtajiem dokumentiem, dempinga aprēķinā tika izmantoti pieejamie dati par pārvadāšanas izmaksām iekšzemes tirgū. Korekcijas pamatā bija summas, kas pamatotas ar faktūrām, kas saņemtas no kravas ekspeditoriem. |
| --- | --- |

(103)

Bez tam ražotājs eksportētājs pieprasīja korekciju pārvadāšanas izmaksām, kas radušās iekšzemes tirgū. Taču uzņēmums nespēja pienācīgi pamatot savu prasību un iesniegtie dokumenti daļēji bija maldinoši. Tas tika informēts, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu piemērojami noteikumi par daļēju sadarbošanos. Tā kā nebija apmierinoša paskaidrojuma no uzņēmuma par iesniegtajiem dokumentiem, dempinga aprēķinā tika izmantoti pieejamie dati par pārvadāšanas izmaksām iekšzemes tirgū. Korekcijas pamatā bija summas, kas pamatotas ar faktūrām, kas saņemtas no kravas ekspeditoriem.

4.4.   Dempinga starpība

| (104) | Tā kā sadarbošanās bija plaša un nebija iemesla uzskatīt, ka kāds no ražotājiem eksportētājiem tīšām izvairītos no sadarbības, atlikusī visiem citiem Taivānas eksportētājiem piemērojamā starpība tika noteikta tādā pašā apmērā kā tā, kas noteikta ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(104)

Tā kā sadarbošanās bija plaša un nebija iemesla uzskatīt, ka kāds no ražotājiem eksportētājiem tīšām izvairītos no sadarbības, atlikusī visiem citiem Taivānas eksportētājiem piemērojamā starpība tika noteikta tādā pašā apmērā kā tā, kas noteikta ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās.

| (105) | Dempinga starpība, izteikta procentos no CIF ievešanas cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, pagaidām ir šāda:







  San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| --- | --- | --- |
| Pārējie uzņēmumi | 22,6 % |

(105)

Dempinga starpība, izteikta procentos no CIF ievešanas cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, pagaidām ir šāda:

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Pārējie uzņēmumi

22,6 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare

| (106) | Kopienā līdzīgo ražojumu izgatavo divi ražotāji Vācijā, kuru vārdā bija iesniegta sūdzība un kuri sadarbojās ar izmeklēšanu. IP laikā to produkcija bija 24 000–29 000 t robežās un reprezentēja 100 % no Kopienas ražošanas apjoma. Turklāt abi ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Viens no ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka viens no Kopienas ražotājiem IP laikā esot ievedis attiecīgo ražojumu no Ķīnas, un tādēļ tas nebūtu iekļaujams Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Tomēr, kā minēts arī tālāk 151. apsvērumā, ieveduma līmenis bija zems un ievešana notika tikai plaša mēroga pircēju saglabāšanai. Bez tam, tā kā atkalpārdošanas cena caurmērā bija ievērojami augstāka par ķīniešu ievešanas cenām, tika uzskatīts, ka šā Kopienas ražotāja ievedumi drīzāk bijusi pašaizsardzība pret importa dempingu, nevis pašizraisīti zaudējumi. Tādēļ abi Kopienas ražotāji tika uzskatīti par Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(106)

Kopienā līdzīgo ražojumu izgatavo divi ražotāji Vācijā, kuru vārdā bija iesniegta sūdzība un kuri sadarbojās ar izmeklēšanu. IP laikā to produkcija bija 24 000–29 000 t robežās un reprezentēja 100 % no Kopienas ražošanas apjoma. Turklāt abi ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Viens no ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka viens no Kopienas ražotājiem IP laikā esot ievedis attiecīgo ražojumu no Ķīnas, un tādēļ tas nebūtu iekļaujams Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Tomēr, kā minēts arī tālāk 151. apsvērumā, ieveduma līmenis bija zems un ievešana notika tikai plaša mēroga pircēju saglabāšanai. Bez tam, tā kā atkalpārdošanas cena caurmērā bija ievērojami augstāka par ķīniešu ievešanas cenām, tika uzskatīts, ka šā Kopienas ražotāja ievedumi drīzāk bijusi pašaizsardzība pret importa dempingu, nevis pašizraisīti zaudējumi. Tādēļ abi Kopienas ražotāji tika uzskatīti par Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

2.   Kopienas patēriņš

| (107) | Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz abu ražotāju pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, piekaitot visus ievedumus no attiecīgajām valstīm un no citām trešajām valstīm atbilstīgi attiecīgajiem KN kodiem pēc Statistikas biroja datiem, bet Taivānas un ASV gadījumā – pēc faktiskiem pārbaudītiem datiem. Runājot par ĶTR, sadarbojošos ķīniešu ražotāju eksportētāju ziņotais ievedums nereprezentē visu ievedumu no ĶTR. Tādēļ attiecībā uz ievedumiem no ĶTR tika uzskatīts, ka Kopienas kopējā patēriņa noteikšanai visticamākais informācijas avots ir Statistikas biroja dati. |
| --- | --- |

(107)

Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz abu ražotāju pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, piekaitot visus ievedumus no attiecīgajām valstīm un no citām trešajām valstīm atbilstīgi attiecīgajiem KN kodiem pēc Statistikas biroja datiem, bet Taivānas un ASV gadījumā – pēc faktiskiem pārbaudītiem datiem. Runājot par ĶTR, sadarbojošos ķīniešu ražotāju eksportētāju ziņotais ievedums nereprezentē visu ievedumu no ĶTR. Tādēļ attiecībā uz ievedumiem no ĶTR tika uzskatīts, ka Kopienas kopējā patēriņa noteikšanai visticamākais informācijas avots ir Statistikas biroja dati.

| (108) | Kā minēts 13. apsvērumā, attiecīgo ražojumu tagad deklarē ar KN kodiem 2833 40 00 un ex 2842 90 80. Statistikas biroja dati par KN kodu ex 2842 90 80 aptver vienu konkrētu persulfātu paveidu (monopersulfātu), ko galvenokārt ieved no ASV, un citus ražojumus, kā neorganiskās skābes vai peroksiskābes, kas nav attiecīgie ražojumi. Tā kā nebija iespējams no plašākās ražojumu kategorijas iegūt datus tikai par persulfātiem, tika nolemts, ka Statistikas biroja dati par konkrēti KN kodu nedotu ticamu stāvokļa atspoguļojumu un tādēļ nav izmantojami. Vispār, un kā iepriekš minēts 107. apsvērumā, attiecībā uz ASV un Taivānu tika izmantoti faktiski pārbaudīti dati par ievedumiem. |
| --- | --- |

(108)

Kā minēts 13. apsvērumā, attiecīgo ražojumu tagad deklarē ar KN kodiem 2833 40 00 un ex 2842 90 80. Statistikas biroja dati par KN kodu ex 2842 90 80 aptver vienu konkrētu persulfātu paveidu (monopersulfātu), ko galvenokārt ieved no ASV, un citus ražojumus, kā neorganiskās skābes vai peroksiskābes, kas nav attiecīgie ražojumi. Tā kā nebija iespējams no plašākās ražojumu kategorijas iegūt datus tikai par persulfātiem, tika nolemts, ka Statistikas biroja dati par konkrēti KN kodu nedotu ticamu stāvokļa atspoguļojumu un tādēļ nav izmantojami. Vispār, un kā iepriekš minēts 107. apsvērumā, attiecībā uz ASV un Taivānu tika izmantoti faktiski pārbaudīti dati par ievedumiem.

| (109) | Uz šo datu pamata tika konstatēts, ka aplūkojamajā laikposmā patēriņš samazinājies par 7 %.
  1.   tabula
  Patēriņš ES (apjoms) | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš tonnās (robežas) | 37 000–42 000 | 40 000–45 000 | 39 000–44 000 | 40 000–45 000 |
| Patēriņš (koeficients) | 100 | 108 | 105 | 107 |

(109)

Uz šo datu pamata tika konstatēts, ka aplūkojamajā laikposmā patēriņš samazinājies par 7 %.

1.   tabula

Patēriņš ES (apjoms)

2003

2004

2005

IP

Patēriņš tonnās (robežas)

37 000–42 000

40 000–45 000

39 000–44 000

40 000–45 000

Patēriņš (koeficients)

100

108

105

107

3.   Attiecīgo valstu ieveduma ietekmes kumulatīvā vērtēšana

| (110) | Komisija izpētīja, vai ĶTR, Taivānas un ASV izcelsmes persulfātu ievedums jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(110)

Komisija izpētīja, vai ĶTR, Taivānas un ASV izcelsmes persulfātu ievedums jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (111) | Dempinga starpība, kas noteikta katrai no attiecīgajām valstīm, pārsniedz pieļaujamo minimumu, kas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un katras valsts ievedumu apjoms nav neievērojams pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē, t.i., to attiecīgās tirgus daļas IP laikā sasniedz 14,9 %, 5,9 % un 9,3 %. Kā minēts 95. apsvērumā, diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem noteiktā dempinga starpība bija zemāka par pieļaujamo minimumu. Tādēļ šo divu uzņēmumu ievedumu neņēma vērā. |
| --- | --- |

(111)

Dempinga starpība, kas noteikta katrai no attiecīgajām valstīm, pārsniedz pieļaujamo minimumu, kas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un katras valsts ievedumu apjoms nav neievērojams pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē, t.i., to attiecīgās tirgus daļas IP laikā sasniedz 14,9 %, 5,9 % un 9,3 %. Kā minēts 95. apsvērumā, diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem noteiktā dempinga starpība bija zemāka par pieļaujamo minimumu. Tādēļ šo divu uzņēmumu ievedumu neņēma vērā.

| (112) | Attiecībā uz konkurences noteikumiem izmeklēšanā konstatēja, kā noteikts 18. apsvērumā, ka no attiecīgajām valstīm ievestie persulfāti un Kopienas ražošanas nozares izgatavotie persulfāti ir līdzīgi pēc savām fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām. Pie tam attiecīgo valstu izcelsmes persulfāti un Kopienā ražotie un tirgotie persulfāti tiek tirgoti pa salīdzināmiem tirdzniecības kanāliem un līdzīgos tirdzniecības apstākļos, tā konkurējot savā starpā. Tika arī konstatēts, ka ĶTR, Taivānas un ASV izvešanas cenās aplūkojamajā laikposmā bija līdzīga attīstība un tās bija būtiski zemākas par Kopienas cenām. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz konkurences noteikumiem izmeklēšanā konstatēja, kā noteikts 18. apsvērumā, ka no attiecīgajām valstīm ievestie persulfāti un Kopienas ražošanas nozares izgatavotie persulfāti ir līdzīgi pēc savām fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām. Pie tam attiecīgo valstu izcelsmes persulfāti un Kopienā ražotie un tirgotie persulfāti tiek tirgoti pa salīdzināmiem tirdzniecības kanāliem un līdzīgos tirdzniecības apstākļos, tā konkurējot savā starpā. Tika arī konstatēts, ka ĶTR, Taivānas un ASV izvešanas cenās aplūkojamajā laikposmā bija līdzīga attīstība un tās bija būtiski zemākas par Kopienas cenām.

| (113) | Ievērojot iepriekš minēto, tika provizoriski pieņemts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir ievēroti un ka ievedumi no attiecīgajām valstīm jāizskata kumulatīvi. |
| --- | --- |

(113)

Ievērojot iepriekš minēto, tika provizoriski pieņemts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir ievēroti un ka ievedumi no attiecīgajām valstīm jāizskata kumulatīvi.

4.   Ievedums no attiecīgajām valstīm

4.1.   Attiecīgo ievedumu apjoms un tirgus daļa

| (114) | Laikā no 2003. gada līdz IP ievedums no attiecīgajām valstīm palielinājās par 43 %. Šis ievedums 2003. gadā bija 8 778 t, bet izauga līdz 12 593 t IP laikā. Šis ieveduma pieaugums bija īpaši zīmīgs laikā no 2003. līdz 2004. gadam, kad tas bija 31 %.
  2.   tabula
  Ievedums no attiecīgajām valstīm









  Ievedums (tonnās) | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 3 214 | 5 228 | 5 811 | 6 235 |
| Koeficients | 100 | 163 | 181 | 194 |
| Taivāna | 2 080 | 2 760 | 2 700 | 2 480 |
| Koeficients | 100 | 133 | 130 | 119 |
| ASV | 3 484 | 3 499 | 3 818 | 3 878 |
| Koeficients | 100 | 100 | 110 | 111 |
| Attiecīgās valstis kopā | 8 778 | 11 487 | 12 329 | 12 593 |
| Koeficients | 100 | 131 | 140 | 143 |

(114)

Laikā no 2003. gada līdz IP ievedums no attiecīgajām valstīm palielinājās par 43 %. Šis ievedums 2003. gadā bija 8 778 t, bet izauga līdz 12 593 t IP laikā. Šis ieveduma pieaugums bija īpaši zīmīgs laikā no 2003. līdz 2004. gadam, kad tas bija 31 %.

2.   tabula

Ievedums no attiecīgajām valstīm

Ievedums (tonnās)

2003

2004

2005

IP

ĶTR

3 214

5 228

5 811

6 235

Koeficients

100

163

181

194

Taivāna

2 080

2 760

2 700

2 480

Koeficients

100

133

130

119

ASV

3 484

3 499

3 818

3 878

Koeficients

100

100

110

111

Attiecīgās valstis kopā

8 778

11 487

12 329

12 593

Koeficients

100

131

140

143

| (115) | Attiecīgo valstu tirgus daļa no 2003. gada līdz IP pieauga no 22,6 % līdz 30,2 %, t.i., par 7,6 %. Šis pieaugums bija īpaši straujš laika posmā starp 2003. un 2004. gadu, kad tas bija 4,8 %.
  3.   tabula
  Attiecīgo valstu tirgus daļa









  Tirgus daļas | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 8,3 % | 12,5 % | 14,3 % | 14,9 % |
| Taivāna | 5,3 % | 6,6 % | 6,6 % | 5,9 % |
| ASV | 9,0 % | 8,3 % | 9,4 % | 9,3 % |
| Attiecīgās valstis kopā | 22,6 % | 27,4 % | 30,3 % | 30,2 % |

(115)

Attiecīgo valstu tirgus daļa no 2003. gada līdz IP pieauga no 22,6 % līdz 30,2 %, t.i., par 7,6 %. Šis pieaugums bija īpaši straujš laika posmā starp 2003. un 2004. gadu, kad tas bija 4,8 %.

3.   tabula

Attiecīgo valstu tirgus daļa

Tirgus daļas

2003

2004

2005

IP

ĶTR

8,3 %

12,5 %

14,3 %

14,9 %

Taivāna

5,3 %

6,6 %

6,6 %

5,9 %

ASV

9,0 %

8,3 %

9,4 %

9,3 %

Attiecīgās valstis kopā

22,6 %

27,4 %

30,3 %

30,2 %

4.2.   Cenas

| (116) | No 2003. gada līdz IP cenas ievedumiem no attiecīgajām valstīm pazeminājās par 12 %. Tās samazinājās no EUR 946/t 2003. gadā uz EUR 828/t IP laikā.
  4.   tabula
  Attiecīgo ievedumu cenas









  Vienības cenas (EUR/t) | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgās valstis kopā | 946 | 852 | 779 | 828 |
| Koeficients | 100 | 90 | 82 | 88 |

(116)

No 2003. gada līdz IP cenas ievedumiem no attiecīgajām valstīm pazeminājās par 12 %. Tās samazinājās no EUR 946/t 2003. gadā uz EUR 828/t IP laikā.

4.   tabula

Attiecīgo ievedumu cenas

Vienības cenas (EUR/t)

2003

2004

2005

IP

Attiecīgās valstis kopā

946

852

779

828

Koeficients

100

90

82

88

4.3.   Cenu samazinājums

| (117) | Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika analizēti dati, kas attiecas uz IP. Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas ir neto cenas pēc visu atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika pielāgotas ražotāja noteiktās cenas līmenim, t.i., neieskaitot frakti Kopienā. Arī attiecīgo valstu ievešanas cenas bija bez atlaidēm un rabatiem, un pēc vajadzības tika pielāgotas CIF līdz Kopienas robežai. |
| --- | --- |

(117)

Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika analizēti dati, kas attiecas uz IP. Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas ir neto cenas pēc visu atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika pielāgotas ražotāja noteiktās cenas līmenim, t.i., neieskaitot frakti Kopienā. Arī attiecīgo valstu ievešanas cenas bija bez atlaidēm un rabatiem, un pēc vajadzības tika pielāgotas CIF līdz Kopienas robežai.

| (118) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena un attiecīgo valstu ievešanas cenas tika salīdzinātas vienādā tirdzniecības līmenī, proti, neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(118)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena un attiecīgo valstu ievešanas cenas tika salīdzinātas vienādā tirdzniecības līmenī, proti, neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū.

| (119) | IP laikā svērtā vidējā dempinga starpība procentos no Kopienas ražošanas nozares realizācijas cenas bija 30,2 % Taivānas eksportētājam, 30,3 % – ĶTR, un 7,4 % – ASV. Kopējā vidējā dempinga starpība visām attiecīgajām valstīm IP laikā bija 22,7 %. |
| --- | --- |

(119)

IP laikā svērtā vidējā dempinga starpība procentos no Kopienas ražošanas nozares realizācijas cenas bija 30,2 % Taivānas eksportētājam, 30,3 % – ĶTR, un 7,4 % – ASV. Kopējā vidējā dempinga starpība visām attiecīgajām valstīm IP laikā bija 22,7 %.

5.   Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (120) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu ieveduma par dempinga cenām ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari novērtējums ietvēra visu to ekonomisko faktoru analīzi, kuri aplūkojamajā laikposmā iespaidoja Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Konfidenciālu iemeslu dēļ, tā kā analīze attiecas tikai uz diviem uzņēmumiem, vairums rādītāju sniegti koeficientu vai robežu veidā. |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu ieveduma par dempinga cenām ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari novērtējums ietvēra visu to ekonomisko faktoru analīzi, kuri aplūkojamajā laikposmā iespaidoja Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Konfidenciālu iemeslu dēļ, tā kā analīze attiecas tikai uz diviem uzņēmumiem, vairums rādītāju sniegti koeficientu vai robežu veidā.

5.1.   Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantošana

5.   tabula

Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantošana

| | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms tonnās (robežas) | 29 000–34 000 | 29 000–34 000 | 26 000–31 000 | 24 000–29 000 |
| Apjoms (koeficients) | 100 | 100 | 90 | 86 |
| Ražošanas jauda tonnās (robežas) | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 |
| Ražošanas jauda (koeficients) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 83 % | 83 % | 75 % | 71 % |

2003

2004

2005

IP

Apjoms tonnās (robežas)

29 000–34 000

29 000–34 000

26 000–31 000

24 000–29 000

Apjoms (koeficients)

100

100

90

86

Ražošanas jauda tonnās (robežas)

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

Ražošanas jauda (koeficients)

100

100

100

100

Ražošanas jaudas izmantojums

83 %

83 %

75 %

71 %

| (121) | Laikā no 2003. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjomam bija tendence samazināties. No 2003. līdz 2004. gadam ražošanas apjoms vēl bija stabils, taču spēji kritās par 10 % 2005. gadā, un šī tendence turpinājās IP laikā. Lai gan jaudas izmantojums IP laikā pārsniedza 70 %, Kopienas ražošanas nozares izlaide aplūkojamajā laikposmā kopumā samazinājās par 14 %. |
| --- | --- |

(121)

Laikā no 2003. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjomam bija tendence samazināties. No 2003. līdz 2004. gadam ražošanas apjoms vēl bija stabils, taču spēji kritās par 10 % 2005. gadā, un šī tendence turpinājās IP laikā. Lai gan jaudas izmantojums IP laikā pārsniedza 70 %, Kopienas ražošanas nozares izlaide aplūkojamajā laikposmā kopumā samazinājās par 14 %.

| (122) | Ražošanas jauda no 2003. gada līdz IP palika stabila. |
| --- | --- |

(122)

Ražošanas jauda no 2003. gada līdz IP palika stabila.

5.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļas, pieaugums un vienības vidējās cenas EK

| (123) | Tabulas dati atspoguļo Kopienas ražošanas nozares rezultātus tirdzniecībā ar neatkarīgiem pircējiem Kopienā.
  6.   tabula
  Pārdošanas apjoms, tirgus daļa, cenas un vienības vidējās cenas Kopienā | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (koeficients) | 100 | 96 | 91 | 90 |
| Tirgus daļa (koeficients) | 100 | 89 | 87 | 84 |
| Vienības cenas EUR (robežas) | 1 000–1 400 | 900–1 300 | 900–1 300 | 850–1 250 |
| Vienības cenas (koeficients) | 100 | 93 | 93 | 92 |

(123)

Tabulas dati atspoguļo Kopienas ražošanas nozares rezultātus tirdzniecībā ar neatkarīgiem pircējiem Kopienā.

6.   tabula

Pārdošanas apjoms, tirgus daļa, cenas un vienības vidējās cenas Kopienā

2003

2004

2005

IP

Pārdošanas apjoms (koeficients)

100

96

91

90

Tirgus daļa (koeficients)

100

89

87

84

Vienības cenas EUR (robežas)

1 000–1 400

900–1 300

900–1 300

850–1 250

Vienības cenas (koeficients)

100

93

93

92

| (124) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms aplūkojamā laikposmā pakāpeniski samazinājās par 10 %. Tas jāskata sakarā ar patēriņa pieaugumu EK. |
| --- | --- |

(124)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms aplūkojamā laikposmā pakāpeniski samazinājās par 10 %. Tas jāskata sakarā ar patēriņa pieaugumu EK.

| (125) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa no 2003. gada līdz IP nemitīgi samazinājās kopā par 11 procentu punktiem. Īpaši izteiksmīgs kritums bija no 2003. līdz 2004. gadam, kad tika zaudēti 7,6 procentu punkti. Pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums jāskata sakarā ar Kopienas patēriņa attīstību, kas aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 7 %, un pieaugošo ievedumu no attiecīgajām valstīm. Tajā pašā laikā vienības izmaksas Kopienas ražošanas nozarē pieauga par 5 %. Patiešām, ražošanas apjoma samazināšanās, jaudai nemainoties, palielināja pieskaitāmās izmaksas katrai vienībai. |
| --- | --- |

(125)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa no 2003. gada līdz IP nemitīgi samazinājās kopā par 11 procentu punktiem. Īpaši izteiksmīgs kritums bija no 2003. līdz 2004. gadam, kad tika zaudēti 7,6 procentu punkti. Pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums jāskata sakarā ar Kopienas patēriņa attīstību, kas aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 7 %, un pieaugošo ievedumu no attiecīgajām valstīm. Tajā pašā laikā vienības izmaksas Kopienas ražošanas nozarē pieauga par 5 %. Patiešām, ražošanas apjoma samazināšanās, jaudai nemainoties, palielināja pieskaitāmās izmaksas katrai vienībai.

| (126) | Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cena aplūkojamā laikposmā arī pakāpeniski samazinājās par 8 %. Tāds cenu pazeminājums rāda, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja vispārējo izmaksu pieaugumu novelt uz pircējiem. Gluži otrādi – Kopienas ražošanas nozarei nācās pazemināt cenas, lai nezaudētu vēl vairāk klientu vai pasūtījumu. |
| --- | --- |

(126)

Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cena aplūkojamā laikposmā arī pakāpeniski samazinājās par 8 %. Tāds cenu pazeminājums rāda, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja vispārējo izmaksu pieaugumu novelt uz pircējiem. Gluži otrādi – Kopienas ražošanas nozarei nācās pazemināt cenas, lai nezaudētu vēl vairāk klientu vai pasūtījumu.

5.3.   Krājumi

| (127) | Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda krājumu apjomu katra perioda beigās:
  7.   tabula
  Krājumi | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi tonnās (robežas) | 2 000–2 500 | 1 800–2 300 | 2 700–3 200 | 2 100–2 600 |
| Krājumi (koeficients) | 100 | 83 | 124 | 103 |

(127)

Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda krājumu apjomu katra perioda beigās:

7.   tabula

Krājumi

2003

2004

2005

IP

Krājumi tonnās (robežas)

2 000–2 500

1 800–2 300

2 700–3 200

2 100–2 600

Krājumi (koeficients)

100

83

124

103

| (128) | Izmeklēšanā atklājās, ka krājumus nevar uzskatīt par nozīmīgu kaitējuma faktoru, jo ražojumu lielākoties izgatavo pēc pasūtījuma. Tādēļ krājumu tendences ir uzrādītas zināšanai. Katrā ziņā krājumu līmenis kopumā palika visai stabils. Tas samazinājās par 17 % no 2003. līdz 2004. gadam, tad palielinājās par 41 % līdz 2005. gada beigām un tad atkal samazinājās par 21 %, sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā 2003. gadā. |
| --- | --- |

(128)

Izmeklēšanā atklājās, ka krājumus nevar uzskatīt par nozīmīgu kaitējuma faktoru, jo ražojumu lielākoties izgatavo pēc pasūtījuma. Tādēļ krājumu tendences ir uzrādītas zināšanai. Katrā ziņā krājumu līmenis kopumā palika visai stabils. Tas samazinājās par 17 % no 2003. līdz 2004. gadam, tad palielinājās par 41 % līdz 2005. gada beigām un tad atkal samazinājās par 21 %, sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā 2003. gadā.

5.4.   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

8.   tabula

Ieguldījumi

| | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (koeficients) | 100 | 21 | 28 | 55 |

2003

2004

2005

IP

Ieguldījumi (koeficients)

100

21

28

55

| (129) | Laikā no 2003. gada līdz IP ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā samazinājās par 45 %. Pēc krasa krituma par 78 % no 2003. līdz 2004. gadam tie palika zemā līmenī 2004. gadā. IP laikā ieguldījumu vērtība palielinājās par 27 %, taču palika zemā līmenī, salīdzinot ar 2003. gadu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ieguldījumi ēkās, iekārtās un mašīnās galvenokārt tika izdarīti, lai saglabātu ražošanas jaudu. Ņemot vērā iepriekš minēto zemo jaudas izmantojumu, ieguldījumi nekādā gadījumā netika izdarīti ar nolūku paaugstināt vispārējo ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(129)

Laikā no 2003. gada līdz IP ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā samazinājās par 45 %. Pēc krasa krituma par 78 % no 2003. līdz 2004. gadam tie palika zemā līmenī 2004. gadā. IP laikā ieguldījumu vērtība palielinājās par 27 %, taču palika zemā līmenī, salīdzinot ar 2003. gadu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ieguldījumi ēkās, iekārtās un mašīnās galvenokārt tika izdarīti, lai saglabātu ražošanas jaudu. Ņemot vērā iepriekš minēto zemo jaudas izmantojumu, ieguldījumi nekādā gadījumā netika izdarīti ar nolūku paaugstināt vispārējo ražošanas jaudu.

| (130) | Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, tomēr neatklāja, ka nopietni iespaidota būtu tās spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(130)

Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, tomēr neatklāja, ka nopietni iespaidota būtu tās spēja piesaistīt kapitālu.

5.5.   Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma

9.   tabula

Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma

| | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma (robežas) | 15–25 % | 10–20 % | 2–11 % | 1–10 % |
| Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma (koeficients) | 100 | 79 | 26 | 20 |
| Ienākumi no visiem ieguldījumiem (robežas) | 30–40 % | 20–30 % | 5–15 % | 1–10 % |
| Ienākumi no visiem ieguldījumiem (koeficients) | 100 | 77 | 26 | 19 |
| Naudas plūsma (koeficients) | 100 | 88 | 41 | 28 |

2003

2004

2005

IP

Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma (robežas)

15–25 %

10–20 %

2–11 %

1–10 %

Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma (koeficients)

100

79

26

20

Ienākumi no visiem ieguldījumiem (robežas)

30–40 %

20–30 %

5–15 %

1–10 %

Ienākumi no visiem ieguldījumiem (koeficients)

100

77

26

19

Naudas plūsma (koeficients)

100

88

41

28

| (131) | Pārdošanas apjoma samazinājums kopā ar realizācijas cenu pazeminājumu no 2003. gada līdz IP ievērojami iespaidoja Kopienas ražošanas nozares sasniegto rentabilitāti, proti, laikā no 2003. gada līdz IP tā nokritās par 15,5 procentu punktiem. Negatīvā tendence īpaši izteikta bija no 2004. līdz 2005. gadam, kad rentabilitāte kritās par vairāk nekā 10 procentu punktiem. Ienākums no visiem ieguldījumiem tika aprēķināts, izsakot līdzīgā ražojuma tīro peļņu pirms nodokļiem kā procentus no līdzīgajam ražojumam atvēlēto pamatlīdzekļu neto uzskaites vērtības. Šim rādītājam bija līdzīga tendence kā rentabilitātei – ievērojama pazemināšanās aplūkojamajā laikposmā, īpaši izteikta no 2004. gada līdz 2005. gadam, ar ienākuma no ieguldījumiem kritumu par 17 procentu punktiem. Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares radīto naudas plūsmu atklājās līdzīga negatīva tendence, kas IP laikā izraisīja krasu, vispārēju Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(131)

Pārdošanas apjoma samazinājums kopā ar realizācijas cenu pazeminājumu no 2003. gada līdz IP ievērojami iespaidoja Kopienas ražošanas nozares sasniegto rentabilitāti, proti, laikā no 2003. gada līdz IP tā nokritās par 15,5 procentu punktiem. Negatīvā tendence īpaši izteikta bija no 2004. līdz 2005. gadam, kad rentabilitāte kritās par vairāk nekā 10 procentu punktiem. Ienākums no visiem ieguldījumiem tika aprēķināts, izsakot līdzīgā ražojuma tīro peļņu pirms nodokļiem kā procentus no līdzīgajam ražojumam atvēlēto pamatlīdzekļu neto uzskaites vērtības. Šim rādītājam bija līdzīga tendence kā rentabilitātei – ievērojama pazemināšanās aplūkojamajā laikposmā, īpaši izteikta no 2004. gada līdz 2005. gadam, ar ienākuma no ieguldījumiem kritumu par 17 procentu punktiem. Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares radīto naudas plūsmu atklājās līdzīga negatīva tendence, kas IP laikā izraisīja krasu, vispārēju Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

5.6.   Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

10.   tabula

Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

| | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits (Koeficients) | 100 | 95 | 89 | 87 |
| Nodarbināšanas izmaksas (Koeficients) | 100 | 93 | 88 | 86 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Darba ražīgums (Koeficients) | 100 | 105 | 101 | 99 |

2003

2004

2005

IP

Darbinieku skaits (Koeficients)

100

95

89

87

Nodarbināšanas izmaksas (Koeficients)

100

93

88

86

Vidējās darbaspēka izmaksas

100

98

99

99

Darba ražīgums (Koeficients)

100

105

101

99

| (132) | Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits kopumā samazinājās par 13 % aplūkojamā laikposma sākumā notikušās pārstrukturēšanas dēļ. Tādēļ vidējās algas palika stabilas, lai arī kopējās nodarbināšanas izmaksas ievērojami samazinājās. Darbinieku skaita samazinājums bija līdzīgs ražošanas apjoma samazinājumam. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare spēja saglabāt tādu pašu ražīgumu kā 2003. gadā. |
| --- | --- |

(132)

Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits kopumā samazinājās par 13 % aplūkojamā laikposma sākumā notikušās pārstrukturēšanas dēļ. Tādēļ vidējās algas palika stabilas, lai arī kopējās nodarbināšanas izmaksas ievērojami samazinājās. Darbinieku skaita samazinājums bija līdzīgs ražošanas apjoma samazinājumam. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare spēja saglabāt tādu pašu ražīgumu kā 2003. gadā.

5.7.   Dempinga starpības lielums

| (133) | Ņemot vērā importa dempinga apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā importa dempinga apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.

5.8.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (134) | 1995. gada decembrī Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes persulfātiem (3). Šie pasākumi beidzās 2002. gada aprīlī (4). Šajā izmeklēšanā savāktie skaitļi liek domāt, ka pēc atkopšanās no dempinga agrākos laikos Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājās no 2002. gada, kad tika atcelti antidempinga maksājumi un Kopienas tirgū no jauna parādījās dempingoti ievedumi. |
| --- | --- |

(134)

1995. gada decembrī Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes persulfātiem (3). Šie pasākumi beidzās 2002. gada aprīlī (4). Šajā izmeklēšanā savāktie skaitļi liek domāt, ka pēc atkopšanās no dempinga agrākos laikos Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājās no 2002. gada, kad tika atcelti antidempinga maksājumi un Kopienas tirgū no jauna parādījās dempingoti ievedumi.

5.9.   Izaugsme

| (135) | Izmeklēšana parādīja, ka par spīti patēriņa pieaugumam par 7 % Kopienas ražošanas nozare aplūkojamajā laikposmā zaudējusi realizācijas apjomu (– 10 %) un tirgus daļu (– 11 procentu punktu). Līdz ar to aplūkojamajā laikposmā tā nepieredzēja nekādu izaugsmi. |
| --- | --- |

(135)

Izmeklēšana parādīja, ka par spīti patēriņa pieaugumam par 7 % Kopienas ražošanas nozare aplūkojamajā laikposmā zaudējusi realizācijas apjomu (– 10 %) un tirgus daļu (– 11 procentu punktu). Līdz ar to aplūkojamajā laikposmā tā nepieredzēja nekādu izaugsmi.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (136) | Aplūkojamajā laikposmā dempingotais persulfātu ievedums no attiecīgajām valstīm ievērojami palielinājās, t.i., par 43 %, un arī to tirgus daļa palielinājās par 7,6 procentu punktiem, IP laikā sasniedzot 30,2 % no Kopienas tirgus. Tajā pašā laikā šo ievedumu cenas ievērojami pazeminājās, vidēji būdamas par 22,7 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares realizācijas cenas. |
| --- | --- |

(136)

Aplūkojamajā laikposmā dempingotais persulfātu ievedums no attiecīgajām valstīm ievērojami palielinājās, t.i., par 43 %, un arī to tirgus daļa palielinājās par 7,6 procentu punktiem, IP laikā sasniedzot 30,2 % no Kopienas tirgus. Tajā pašā laikā šo ievedumu cenas ievērojami pazeminājās, vidēji būdamas par 22,7 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares realizācijas cenas.

| (137) | Kaitējuma rādītāju analīze parādīja, ka aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājies. Visi kaitējuma rādītāji aplūkojamajā laikposmā uzrāda negatīvu tendenci. Lai nepazaudētu vēl lielāku tirgus daļu un saglabātu ražošanu pieņemamā līmenī, Kopienas ražošanas nozarei nebija citas izejas kā piemēroties dempingoto ievedumu cenu līmenim, t.i., pazemināt cenas par 8 % laikā no 2003. gada līdz IP. Tā iznākums bija ievērojams rentabilitātes kritums aplūkojamajā laikposmā. Turklāt Kopienas ražošanas nozare nevarēja izmaksu pieaugumu novirzīt uz pircējiem, un tās finansiālais stāvoklis aplūkojamajā laika posmā ievērojami pasliktinājās. |
| --- | --- |

(137)

Kaitējuma rādītāju analīze parādīja, ka aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājies. Visi kaitējuma rādītāji aplūkojamajā laikposmā uzrāda negatīvu tendenci. Lai nepazaudētu vēl lielāku tirgus daļu un saglabātu ražošanu pieņemamā līmenī, Kopienas ražošanas nozarei nebija citas izejas kā piemēroties dempingoto ievedumu cenu līmenim, t.i., pazemināt cenas par 8 % laikā no 2003. gada līdz IP. Tā iznākums bija ievērojams rentabilitātes kritums aplūkojamajā laikposmā. Turklāt Kopienas ražošanas nozare nevarēja izmaksu pieaugumu novirzīt uz pircējiem, un tās finansiālais stāvoklis aplūkojamajā laika posmā ievērojami pasliktinājās.

| (138) | Noieta samazinājums nozīmē arī to, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no pieprasījuma pieauguma persulfātu tirgū. |
| --- | --- |

(138)

Noieta samazinājums nozīmē arī to, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no pieprasījuma pieauguma persulfātu tirgū.

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBAS

1.   Ievads

| (140) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija ir pārbaudījusi, vai ASV, ĶTR un Taivānas izcelsmes attiecīgo ražojumu imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām un vienlaikus varēja radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, – lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējami radītie zaudējumi netiek piedēvēti importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(140)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija ir pārbaudījusi, vai ASV, ĶTR un Taivānas izcelsmes attiecīgo ražojumu imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām un vienlaikus varēja radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, – lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējami radītie zaudējumi netiek piedēvēti importam par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām sekas

| (141) | Ievedums no attiecīgajām valstīm ievērojami pieauga par 43 % apjoma ziņā un par 7,6 procentu punktiem tirgus daļas ziņā. Tajā pašā laikā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par apmēram 11 procentu punktiem. Vidējā vienības pārdošanas cena par tonnu ievedumiem no attiecīgajām valstīm samazinājās par 12 %, būdama caurmērā par 22,7 % zemāka nekā vidējā Kopienas ražošanas nozares cena IP laikā. Ievērojamais attiecīgo valstu ieveduma pieaugums un iegūtā tirgus daļa aplūkojamajā laikposmā, par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, sakrita ar acīmredzamo Kopienas ražošanas nozares vispārējā finansiālā stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā laikposmā. It īpaši pasliktināšanās konstatējama pārdošanas cenās, rentabilitātē, peļņā no ieguldījuma, naudas plūsmā un nodarbinātībā. |
| --- | --- |

(141)

Ievedums no attiecīgajām valstīm ievērojami pieauga par 43 % apjoma ziņā un par 7,6 procentu punktiem tirgus daļas ziņā. Tajā pašā laikā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par apmēram 11 procentu punktiem. Vidējā vienības pārdošanas cena par tonnu ievedumiem no attiecīgajām valstīm samazinājās par 12 %, būdama caurmērā par 22,7 % zemāka nekā vidējā Kopienas ražošanas nozares cena IP laikā. Ievērojamais attiecīgo valstu ieveduma pieaugums un iegūtā tirgus daļa aplūkojamajā laikposmā, par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, sakrita ar acīmredzamo Kopienas ražošanas nozares vispārējā finansiālā stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā laikposmā. It īpaši pasliktināšanās konstatējama pārdošanas cenās, rentabilitātē, peļņā no ieguldījuma, naudas plūsmā un nodarbinātībā.

| (142) | Analizējot importa par dempinga cenām ietekmi, tika konstatēts, ka cena ir konkurences galvenais elements, jo kvalitātes aspektiem nav izšķirīga nozīme. Jāpiezīmē, ka importa dempinga cenas bija ievērojami zemākas gan par Kopienas ražošanas nozares cenām, gan par citu trešo valstu eksportētāju cenām. |
| --- | --- |

(142)

Analizējot importa par dempinga cenām ietekmi, tika konstatēts, ka cena ir konkurences galvenais elements, jo kvalitātes aspektiem nav izšķirīga nozīme. Jāpiezīmē, ka importa dempinga cenas bija ievērojami zemākas gan par Kopienas ražošanas nozares cenām, gan par citu trešo valstu eksportētāju cenām.

| (143) | Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka spiedienam, ko radīja attiecīgais imports, kas no 2003. gada būtiski palielināja apjomu un tirgus daļu un tika veikts par zemām dempinga cenām, bija noteicošā nozīme, izraisot Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(143)

Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka spiedienam, ko radīja attiecīgais imports, kas no 2003. gada būtiski palielināja apjomu un tirgus daļu un tika veikts par zemām dempinga cenām, bija noteicošā nozīme, izraisot Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

3.   Citu faktoru ietekme

(a)   Trešu valstu izcelsmes ievedumi, kas nav no ĶTR, ASV un Taivānas

11.   tabula

Citu trešo valstu izcelsmes ievedums (daudzums)

| Ievedums (tonnās) | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | 2 161 | 2 327 | 1 198 | 1 247 |
| Koeficients | 100 | 108 | 55 | 58 |
| Japāna | 146 | 0 | 24 | 10 |
| Koeficients | 100 | 0 | 16 | 7 |
| Citi | 158 | 260 | 976 | 1 005 |
| Koeficients | 100 | 165 | 618 | 636 |
| Citas valstis kopā | 2 466 | 2 587 | 2 198 | 2 262 |
| Koeficients | 100 | 105 | 89 | 92 |

Ievedums (tonnās)

2003

2004

2005

IP

Turcija

2 161

2 327

1 198

1 247

Koeficients

100

108

55

58

Japāna

146

0

24

10

Koeficients

100

0

16

7

Citi

158

260

976

1 005

Koeficients

100

165

618

636

Citas valstis kopā

2 466

2 587

2 198

2 262

Koeficients

100

105

89

92

12.   tabula

Citu trešo valstu izcelsmes ievedums (vidējā cena)

| Vidējās cenas (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | 1 022 | 974 | 977 | 900 |
| Koeficients | 100 | 95 | 96 | 88 |
| Japāna | 856 | 0 | 827 | 1 635 |
| Koeficients | 100 | 0 | 97 | 191 |
| Citi | 2 202 | 1 277 | 805 | 839 |
| Koeficients | 100 | 58 | 37 | 38 |
| Citas valstis kopā | 1 088 | 1 004 | 899 | 876 |
| Koeficients | 100 | 92 | 83 | 80 |

Vidējās cenas (EUR)

2003

2004

2005

IP

Turcija

1 022

974

977

900

Koeficients

100

95

96

88

Japāna

856

0

827

1 635

Koeficients

100

0

97

191

Citi

2 202

1 277

805

839

Koeficients

100

58

37

38

Citas valstis kopā

1 088

1 004

899

876

Koeficients

100

92

83

80

13.   tabula

Tirgus daļas

| Tirgus daļas (%) | 2003 | 2004 | 2005 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | 5,6 | 5,5 | 2,9 | 3,0 |
| Japāna | 0,4 | 0 | 0,1 | 0,0 |
| Citi | 0,4 | 0,6 | 2,4 | 2,4 |
| Citas valstis kopā | 6,3 | 6,2 | 5,4 | 5,4 |

Tirgus daļas (%)

2003

2004

2005

IP

Turcija

5,6

5,5

2,9

3,0

Japāna

0,4

0

0,1

0,0

Citi

0,4

0,6

2,4

2,4

Citas valstis kopā

6,3

6,2

5,4

5,4

| (144) | Saskaņā ar Statistikas biroja datiem un izmeklēšanā savākto informāciju galvenā trešā valstis, no kuras ieved persulfātus, ir Turcija, kam IP laikā tirgus daļa bija 3 %. Cita eksportētāja valsts ir Japāna, lai gan tās ieveduma apjoms ir tuvu nullei. |
| --- | --- |

(144)

Saskaņā ar Statistikas biroja datiem un izmeklēšanā savākto informāciju galvenā trešā valstis, no kuras ieved persulfātus, ir Turcija, kam IP laikā tirgus daļa bija 3 %. Cita eksportētāja valsts ir Japāna, lai gan tās ieveduma apjoms ir tuvu nullei.

| (145) | Atskaitot ĶTR, ASV un Taivānu, trešu valstu izcelsmes ievedumi samazinājās par 8 %, no 2 466 tonnām 2003. gadā līdz 2 262 tonnām IP laikā. Tādēļ to tirgus daļa kopumā samazinājās no 6,3 % 2003. gadā līdz 5,4 % IP laikā. |
| --- | --- |

(145)

Atskaitot ĶTR, ASV un Taivānu, trešu valstu izcelsmes ievedumi samazinājās par 8 %, no 2 466 tonnām 2003. gadā līdz 2 262 tonnām IP laikā. Tādēļ to tirgus daļa kopumā samazinājās no 6,3 % 2003. gadā līdz 5,4 % IP laikā.

| (146) | Ievedums no Turcijas bija 2 161 t 2003. gadā, bet aplūkojamajā laikposmā tas samazinājās par 42 % uz 1 247 t IP laikā, veidojot tirgus daļu 3 %. Lai gan ievedumi no Turcijas bija lētāki par Kopienas ražošanas nozares realizācijas cenu, to ierobežotā un arvien sarūkošā tirgus daļa netika uzskatīta par tādu, kas negatīvi iespaidotu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(146)

Ievedums no Turcijas bija 2 161 t 2003. gadā, bet aplūkojamajā laikposmā tas samazinājās par 42 % uz 1 247 t IP laikā, veidojot tirgus daļu 3 %. Lai gan ievedumi no Turcijas bija lētāki par Kopienas ražošanas nozares realizācijas cenu, to ierobežotā un arvien sarūkošā tirgus daļa netika uzskatīta par tādu, kas negatīvi iespaidotu stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

| (147) | Par ievedumiem no pārējām trešajām valstīm Statistikas biroja dati rāda ļoti zemu ieveduma līmeni, t.i., 304 t 2003. gadā, kas izauga līdz 1 015 t IP laikā. Par spīti pieaugumam, šo ievedumu apjoms palika tikpat kā neievērojams, jo atbilda tikai 2,4 % no Kopienas patēriņa IP laikā. Bez tam šo ievedumu cenas bija ievērojami augstākas nekā attiecīgo valstu un Turcijas cenas. Tādēļ tiek secināts, ka šie ievedumi nav ievērojami ietekmējuši stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(147)

Par ievedumiem no pārējām trešajām valstīm Statistikas biroja dati rāda ļoti zemu ieveduma līmeni, t.i., 304 t 2003. gadā, kas izauga līdz 1 015 t IP laikā. Par spīti pieaugumam, šo ievedumu apjoms palika tikpat kā neievērojams, jo atbilda tikai 2,4 % no Kopienas patēriņa IP laikā. Bez tam šo ievedumu cenas bija ievērojami augstākas nekā attiecīgo valstu un Turcijas cenas. Tādēļ tiek secināts, ka šie ievedumi nav ievērojami ietekmējuši stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

| (148) | Līdz ar to var provizoriski secināt, ka ievedumi no tām valstīm, kas nav ĶTR, ASV un Taivāna, nav sekmējuši Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(148)

Līdz ar to var provizoriski secināt, ka ievedumi no tām valstīm, kas nav ĶTR, ASV un Taivāna, nav sekmējuši Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

(b)   Kopienas ražošanas nozares izvedums

| (149) | Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares persulfātu izvešana ārpus Kopienas samazinājās (par 13 %). Arī Kopienas ražošanas nozares izvešanas cenas aplūkojamajā laikposmā pazeminājās par 9 %. Taču šis izvedums atbilst tikai 6 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdevuma nesaistītām personām IP laikā, tādēļ tika secināts, ka tam nav būtiska iespaida uz Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(149)

Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares persulfātu izvešana ārpus Kopienas samazinājās (par 13 %). Arī Kopienas ražošanas nozares izvešanas cenas aplūkojamajā laikposmā pazeminājās par 9 %. Taču šis izvedums atbilst tikai 6 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdevuma nesaistītām personām IP laikā, tādēļ tika secināts, ka tam nav būtiska iespaida uz Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

(c)   ĶTR izcelsmes bezdempinga ievedums

| (150) | Kā minēts 95. apsvērumā, diviem ražotājiem eksportētājiem noteiktā dempinga starpība bija zemāka par pieļaujamo minimumu. Tādēļ šo divu uzņēmumu ievedumu kaitējuma analīzē neņēma vērā. Tā vietā tika izpētīts, vai šis ievedums būtu varējis izraisīt būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr, ņemot vērā šā ieveduma ierobežoto apjomu, kas IP laikā sasniedza 6,9 %, tika uzskatīts, ka bezdempinga ievedumi nevar izjaukt cēloņsakarību starp dempingotajiem ievedumiem un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(150)

Kā minēts 95. apsvērumā, diviem ražotājiem eksportētājiem noteiktā dempinga starpība bija zemāka par pieļaujamo minimumu. Tādēļ šo divu uzņēmumu ievedumu kaitējuma analīzē neņēma vērā. Tā vietā tika izpētīts, vai šis ievedums būtu varējis izraisīt būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr, ņemot vērā šā ieveduma ierobežoto apjomu, kas IP laikā sasniedza 6,9 %, tika uzskatīts, ka bezdempinga ievedumi nevar izjaukt cēloņsakarību starp dempingotajiem ievedumiem un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

(d)   Kopienas ražošanas nozares ievedumi

| (151) | Viens Kopienas ražotājs attiecīgo ražojumu ieveda no sava saistītā uzņēmuma ĶTR un pārdeva Kopienas tirgū. Lai gan atkalpārdošanas cenas tiešām bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, jāpiezīmē, ka šis ķīniešu ievedumu apjoms veido tikai nelielu daļu no kopējā ieveduma no ĶTR (mazāk par 4 %). Bez tam šis ievedums tika veikts tikai tādēļ, lai saglabātu plaša mēroga pircējus, kas citādi būtu attiecīgo ražojumu pirkuši no ķīniešu piegādātājiem par dempinga cenām. Turklāt atkalpārdošanas cena Kopienas tirgū caurmērā bija ievērojami augstāka par citu ķīniešu ražotāju eksportētāju ievešanas cenām. Tādēļ tika secināts, ka attiecīgā ražojuma Kopienas ražošanas nozares ievedums no ĶTR nevar izjaukt cēloņsakarību starp dempingotajiem ievedumiem un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(151)

Viens Kopienas ražotājs attiecīgo ražojumu ieveda no sava saistītā uzņēmuma ĶTR un pārdeva Kopienas tirgū. Lai gan atkalpārdošanas cenas tiešām bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, jāpiezīmē, ka šis ķīniešu ievedumu apjoms veido tikai nelielu daļu no kopējā ieveduma no ĶTR (mazāk par 4 %). Bez tam šis ievedums tika veikts tikai tādēļ, lai saglabātu plaša mēroga pircējus, kas citādi būtu attiecīgo ražojumu pirkuši no ķīniešu piegādātājiem par dempinga cenām. Turklāt atkalpārdošanas cena Kopienas tirgū caurmērā bija ievērojami augstāka par citu ķīniešu ražotāju eksportētāju ievešanas cenām. Tādēļ tika secināts, ka attiecīgā ražojuma Kopienas ražošanas nozares ievedums no ĶTR nevar izjaukt cēloņsakarību starp dempingotajiem ievedumiem un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (152) | Sakritība laikā starp ĶTR, ASV un Taivānas dempingoto ievedumu pieaugumu, konstatēto tirgus daļu pieaugumu un cenu samazinājumu, no vienas puses, un stāvokļa acīmredzamo pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē, no otras puses, liek secināt, ka imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Konkrēti, dempinga cenu spiediena dēļ Kopienas ražošanas nozarei bija jāpazemina pārdošanas cenas Kopienas tirgū. Tādējādi kopējais izmaksu pieaugums nebija noveļams uz pircējiem un peļņas norma ievērojami samazinājās, skaudri iespaidojot Kopienas ražošanas nozares vispārējo finansiālo stāvokli. Citu faktoru – jo īpaši ievedumu no citām trešām valstīm iespējamā ietekme, Kopienas ražošanas nozares realizētā ĶTR izcelsmes bezdempinga ievedumu izvešanas un izmaksu pārmaiņu – ietekme tika izanalizēta, taču neizrādījās izšķirīgs iemesls Kopienas ražošanas nozares ciestajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(152)

Sakritība laikā starp ĶTR, ASV un Taivānas dempingoto ievedumu pieaugumu, konstatēto tirgus daļu pieaugumu un cenu samazinājumu, no vienas puses, un stāvokļa acīmredzamo pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē, no otras puses, liek secināt, ka imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Konkrēti, dempinga cenu spiediena dēļ Kopienas ražošanas nozarei bija jāpazemina pārdošanas cenas Kopienas tirgū. Tādējādi kopējais izmaksu pieaugums nebija noveļams uz pircējiem un peļņas norma ievērojami samazinājās, skaudri iespaidojot Kopienas ražošanas nozares vispārējo finansiālo stāvokli. Citu faktoru – jo īpaši ievedumu no citām trešām valstīm iespējamā ietekme, Kopienas ražošanas nozares realizētā ĶTR izcelsmes bezdempinga ievedumu izvešanas un izmaksu pārmaiņu – ietekme tika izanalizēta, taču neizrādījās izšķirīgs iemesls Kopienas ražošanas nozares ciestajiem zaudējumiem.

| (153) | Pamatojoties uz doto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi apzināta un nošķirta no importa dempinga kaitīgās ietekmes, tiek provizoriski secināts, ka persulfātu ievedumi no ĶTR, ASV un Taivānas ir sagādājuši Kopienas ražošanas nozarei būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz doto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi apzināta un nošķirta no importa dempinga kaitīgās ietekmes, tiek provizoriski secināts, ka persulfātu ievedumi no ĶTR, ASV un Taivānas ir sagādājuši Kopienas ražošanas nozarei būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

F.   KOPIENAS INTERESES

| (154) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, par spīti secinājumam par kaitīgu dempingu, nav kādi vērā ņemami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Kopienas interesēs. Šajā sakarā ir jāizskata iespējamo pasākumu ietekme uz visām izmeklēšanā iesaistītajām personām, kā arī pasākumu nepieņemšanas sekas. |
| --- | --- |

(154)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, par spīti secinājumam par kaitīgu dempingu, nav kādi vērā ņemami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Kopienas interesēs. Šajā sakarā ir jāizskata iespējamo pasākumu ietekme uz visām izmeklēšanā iesaistītajām personām, kā arī pasākumu nepieņemšanas sekas.

| (155) | Lai novērtētu pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas iespējamo ietekmi, tika pieprasītas ziņas no visām ieinteresētajām personām, par kurām vai nu bija zināms, ka tās ir iesaistītas, vai kuras pieteicās pašas. Uz tāda pamata Komisija izsūtīja anketas Kopienas ražošanas nozarei, 12 nesaistītiem importētājiem un 11 lietotājiem. |
| --- | --- |

(155)

Lai novērtētu pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas iespējamo ietekmi, tika pieprasītas ziņas no visām ieinteresētajām personām, par kurām vai nu bija zināms, ka tās ir iesaistītas, vai kuras pieteicās pašas. Uz tāda pamata Komisija izsūtīja anketas Kopienas ražošanas nozarei, 12 nesaistītiem importētājiem un 11 lietotājiem.

| (156) | Kā jau paskaidrots 9. apsvērumā, aizpildītu anketu iesniedza abi sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji un divi nesaistīti importētāji. |
| --- | --- |

(156)

Kā jau paskaidrots 9. apsvērumā, aizpildītu anketu iesniedza abi sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji un divi nesaistīti importētāji.

1.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (157) | Kopienas ražošanas nozares zaudējumus rada grūtības konkurēt ar importa dempingu par zemām cenām. |
| --- | --- |

(157)

Kopienas ražošanas nozares zaudējumus rada grūtības konkurēt ar importa dempingu par zemām cenām.

| (158) | Sagaidāms, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmākus tirgus izkropļojumus un cenu nosišanu un atjaunos godīgu konkurenci. Kopienas ražošanas nozarei tad būtu jāspēj palielināt noietu un atgūt tirgus daļu, līdz ar to veidot apjomradītus ietaupījumus, tādējādi sasniedzot nepieciešamo peļņas līmeni, lai uzlabotu nozares finansiālo stāvokli un ļautu tai pastāvīgi ieguldīt ražošanā, tādējādi nodrošinot Kopienas ražošanas nozares izdzīvošanu. |
| --- | --- |

(158)

Sagaidāms, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmākus tirgus izkropļojumus un cenu nosišanu un atjaunos godīgu konkurenci. Kopienas ražošanas nozarei tad būtu jāspēj palielināt noietu un atgūt tirgus daļu, līdz ar to veidot apjomradītus ietaupījumus, tādējādi sasniedzot nepieciešamo peļņas līmeni, lai uzlabotu nozares finansiālo stāvokli un ļautu tai pastāvīgi ieguldīt ražošanā, tādējādi nodrošinot Kopienas ražošanas nozares izdzīvošanu.

| (159) | Antidempinga pasākumu nepiemērošanas gadījumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis turpinās pasliktināties. Kopienas ražošanas nozarē īpaši izteikts ir ieņēmumu zaudējums cenu pazeminājuma, tirgus daļas sašaurināšanās un peļņas ievērojamas samazināšanās dēļ. Patiesi, ņemot vērā ieņēmumu samazināšanos un ievērojamas pasliktināšanās tendenci IP laikā, minēto pasākumu neesības gadījumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, kļūs vēl ļaunāks. Tas galu galā izraisīs ražošanas sašaurināšanu, kas tādējādi apdraudēs nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā. Tam ir īpaša nozīme apstākļos, kad attiecīgajām valstīm Eiropas tirgus ir palicis viens no nedaudzajiem eksporta tirgiem pēc antidempinga maksājumu uzlikšanas Ķīnas persulfātiem Amerikas Savienotajās Valstīs. Pēc Kopienas ražošanas slēgšanas persulfātu lietotāji kļūtu atkarīgāki no ārpuskopienas piegādātājiem. |
| --- | --- |

(159)

Antidempinga pasākumu nepiemērošanas gadījumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis turpinās pasliktināties. Kopienas ražošanas nozarē īpaši izteikts ir ieņēmumu zaudējums cenu pazeminājuma, tirgus daļas sašaurināšanās un peļņas ievērojamas samazināšanās dēļ. Patiesi, ņemot vērā ieņēmumu samazināšanos un ievērojamas pasliktināšanās tendenci IP laikā, minēto pasākumu neesības gadījumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, kļūs vēl ļaunāks. Tas galu galā izraisīs ražošanas sašaurināšanu, kas tādējādi apdraudēs nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā. Tam ir īpaša nozīme apstākļos, kad attiecīgajām valstīm Eiropas tirgus ir palicis viens no nedaudzajiem eksporta tirgiem pēc antidempinga maksājumu uzlikšanas Ķīnas persulfātiem Amerikas Savienotajās Valstīs. Pēc Kopienas ražošanas slēgšanas persulfātu lietotāji kļūtu atkarīgāki no ārpuskopienas piegādātājiem.

| (160) | Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūties no pārciestā kaitīgā dempinga un būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(160)

Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūties no pārciestā kaitīgā dempinga un būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.

2.   Nesaistīto importētāju intereses

| (161) | Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem importētājiem/tirgotājiem. No importētājiem tikai divi atbildēja uz anketas jautājumiem. Taču šo divu importētāju attiecīgā ražojuma ieveduma apjoms atbilst 18,9 % no kopējā Kopienas ieveduma un 6,7 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(161)

Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem importētājiem/tirgotājiem. No importētājiem tikai divi atbildēja uz anketas jautājumiem. Taču šo divu importētāju attiecīgā ražojuma ieveduma apjoms atbilst 18,9 % no kopējā Kopienas ieveduma un 6,7 % no Kopienas patēriņa.

| (162) | Jāpiezīmē, ka šo importētāju vienīgais piegādes avots IP laikā bija attiecīgās valstis (ASV un Taivāna), tādēļ šie importētāji apgalvoja, ka antidempinga maksājuma uzlikšana ievērojami iespaidotu to finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(162)

Jāpiezīmē, ka šo importētāju vienīgais piegādes avots IP laikā bija attiecīgās valstis (ASV un Taivāna), tādēļ šie importētāji apgalvoja, ka antidempinga maksājuma uzlikšana ievērojami iespaidotu to finansiālo stāvokli.

| (163) | Tomēr balstoties uz attiecīgo importētāju sniegtajām ziņām, tika konstatēts, ka persulfātu ieveduma daļa uzņēmuma kopējā apgrozījumā IP laikā bijusi niecīga (t.i., no 0,03 līdz 1,3 %). Tādēļ, lai arī nav noliedzams, ka antidempinga maksājumu uzlikšana varētu zināmā mērā iespaidot šos uzņēmumus, kopumā šis iespaids būtu neievērojams. |
| --- | --- |

(163)

Tomēr balstoties uz attiecīgo importētāju sniegtajām ziņām, tika konstatēts, ka persulfātu ieveduma daļa uzņēmuma kopējā apgrozījumā IP laikā bijusi niecīga (t.i., no 0,03 līdz 1,3 %). Tādēļ, lai arī nav noliedzams, ka antidempinga maksājumu uzlikšana varētu zināmā mērā iespaidot šos uzņēmumus, kopumā šis iespaids būtu neievērojams.

| (164) | Bez tam var sagaidīt, ka cenu pieaugumu vismaz pa daļai varēs uzvelt pircējiem tādēļ, ka vairumā gadījumu, kā minēts tālāk 166. apsvērumā, persulfāti ir tikai daļa no šo pircēju kopējām izmaksām. Visbeidzot, jāpiezīmē, ka ir pieejami arī citi iegādes avoti, kā Turcija, Japāna un tā Ķīnas izveduma daļa, uz kuru neattiecas antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(164)

Bez tam var sagaidīt, ka cenu pieaugumu vismaz pa daļai varēs uzvelt pircējiem tādēļ, ka vairumā gadījumu, kā minēts tālāk 166. apsvērumā, persulfāti ir tikai daļa no šo pircēju kopējām izmaksām. Visbeidzot, jāpiezīmē, ka ir pieejami arī citi iegādes avoti, kā Turcija, Japāna un tā Ķīnas izveduma daļa, uz kuru neattiecas antidempinga maksājumi.

3.   Lietotāju intereses

| (165) | Komisija izsūtīja anketas visiem vienpadsmit zināmajiem lietotājiem Kopienā. No tiem neviens neatbildēja uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanas gaitā neviens cits no lietotājiem nesniedza Komisijai nekādas ziņas un nepaziņoja par sevi. |
| --- | --- |

(165)

Komisija izsūtīja anketas visiem vienpadsmit zināmajiem lietotājiem Kopienā. No tiem neviens neatbildēja uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanas gaitā neviens cits no lietotājiem nesniedza Komisijai nekādas ziņas un nepaziņoja par sevi.

| (166) | Nekas neliecināja par to, ka lietotāju intereses tiks ievērojami aizskartas. Patiesi, pēc Komisijas rīcībā esošajām ziņām, persulfāti vairumā gadījumu veido nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām un antidempinga maksājuma iespaids būtu niecīgs. |
| --- | --- |

(166)

Nekas neliecināja par to, ka lietotāju intereses tiks ievērojami aizskartas. Patiesi, pēc Komisijas rīcībā esošajām ziņām, persulfāti vairumā gadījumu veido nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām un antidempinga maksājuma iespaids būtu niecīgs.

4.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (167) | Visu minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtiski negatīvi neietekmēs vai vispār neietekmēs attiecīgā ražojuma lietotāju un importētāju stāvokli. Uz tāda pamata tiek provizoriski secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(167)

Visu minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtiski negatīvi neietekmēs vai vispār neietekmēs attiecīgā ražojuma lietotāju un importētāju stāvokli. Uz tāda pamata tiek provizoriski secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus.

G.   ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas pakāpe

| (168) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(168)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (169) | Pasākumi jāpiemēro pietiekamā apmērā, lai novērstu minētā importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitīgā dempinga iespaida novēršanai nepieciešamo maksājumu summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei segt savas ražošanas izmaksas un kopumā iegūt tādu peļņu pirms nodokļu atskaitīšanas, ko ražotājiem šādā nozarē iespējams sasniegt līdzīgā produkta pārdošanā Kopienā normālos konkurences apstākļos, proti, ja nav importa par dempinga cenām. Aprēķinos izmantotā ražotāju peļņas norma pirms nodokļiem, kas minēta sūdzībā un apstiprinājusies izmeklēšanā, ir 12 %. Faktiskā Kopienas ražošanas nozares peļņa 2003. un 2004. gadā, kā arī pirms aplūkojamā laikposma nekad nenoslīdēja zem minētā līmeņa. |
| --- | --- |

(169)

Pasākumi jāpiemēro pietiekamā apmērā, lai novērstu minētā importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitīgā dempinga iespaida novēršanai nepieciešamo maksājumu summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei segt savas ražošanas izmaksas un kopumā iegūt tādu peļņu pirms nodokļu atskaitīšanas, ko ražotājiem šādā nozarē iespējams sasniegt līdzīgā produkta pārdošanā Kopienā normālos konkurences apstākļos, proti, ja nav importa par dempinga cenām. Aprēķinos izmantotā ražotāju peļņas norma pirms nodokļiem, kas minēta sūdzībā un apstiprinājusies izmeklēšanā, ir 12 %. Faktiskā Kopienas ražošanas nozares peļņa 2003. un 2004. gadā, kā arī pirms aplūkojamā laikposma nekad nenoslīdēja zem minētā līmeņa.

| (170) | Vajadzīgo cenu paaugstinājumu noteica, salīdzinot vidējo svērto ievešanas cenu, kas bija noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai (sk. 117.–119. apsvērumu), kā arī cenu, kas nerada kaitējumu, ražojumiem, ko Kopienas ražošanas nozare pārdevusi Kopienas tirgū. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu ar faktiskajiem zaudējumiem/peļņu izmeklēšanas laikposmā un pieskaitot tai iepriekš minēto peļņas normu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā daļu procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(170)

Vajadzīgo cenu paaugstinājumu noteica, salīdzinot vidējo svērto ievešanas cenu, kas bija noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai (sk. 117.–119. apsvērumu), kā arī cenu, kas nerada kaitējumu, ražojumiem, ko Kopienas ražošanas nozare pārdevusi Kopienas tirgū. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu ar faktiskajiem zaudējumiem/peļņu izmeklēšanas laikposmā un pieskaitot tai iepriekš minēto peļņas normu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā daļu procentos no kopējās CIF importa vērtības.

| (171) | TER saņēmušajiem ķīniešu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, šīs starpības pārsniedza konstatēto dempinga starpību. Lai aprēķinātu valsts mēroga kaitējuma novēršanas līmeni visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, jāatceras, ka sadarbības līmenis bija augsts. Tādēļ zaudējuma apmēru aprēķināja kā starpību starp TER nesaņēmušo uzņēmumu vidējo svērto CIF ievešanas cenu un cenu, kas nerada zaudējumus. ASV gadījumā kaitējuma novēršanas līmenis bija zemāks par ražotājiem eksportētājiem konstatēto dempinga starpību, turpretim Taivānai kaitējuma novēršanas līmenis bija augstāks par konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(171)

TER saņēmušajiem ķīniešu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, šīs starpības pārsniedza konstatēto dempinga starpību. Lai aprēķinātu valsts mēroga kaitējuma novēršanas līmeni visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, jāatceras, ka sadarbības līmenis bija augsts. Tādēļ zaudējuma apmēru aprēķināja kā starpību starp TER nesaņēmušo uzņēmumu vidējo svērto CIF ievešanas cenu un cenu, kas nerada zaudējumus. ASV gadījumā kaitējuma novēršanas līmenis bija zemāks par ražotājiem eksportētājiem konstatēto dempinga starpību, turpretim Taivānai kaitējuma novēršanas līmenis bija augstāks par konstatēto dempinga starpību.

2.   Pagaidu pasākumi

| (172) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, tiek uzskatīts, ka ir jāpiemēro provizorisks antidempinga maksājums, kas atbilst konstatētās dempinga starpības līmenim, bet saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu nedrīkst būt lielāks par aprēķinātā kaitējuma apmēru. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, tiek uzskatīts, ka ir jāpiemēro provizorisks antidempinga maksājums, kas atbilst konstatētās dempinga starpības līmenim, bet saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu nedrīkst būt lielāks par aprēķinātā kaitējuma apmēru.

| (173) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo šās izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā atlikušajiem maksājumiem, ko piemēro “pārējiem uzņēmumiem” ASV un Taivānā, un valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “pārējiem uzņēmumiem” ĶTR) tātad ir piemērojamas vienīgi tādiem attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu ievedumiem, kurus ražojuši minētie uzņēmumi jeb konkrētās juridiskās personas. Ievestie ražojumi, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šā dokumenta rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi. |
| --- | --- |

(173)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo šās izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā atlikušajiem maksājumiem, ko piemēro “pārējiem uzņēmumiem” ASV un Taivānā, un valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “pārējiem uzņēmumiem” ĶTR) tātad ir piemērojamas vienīgi tādiem attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu ievedumiem, kurus ražojuši minētie uzņēmumi jeb konkrētās juridiskās personas. Ievestie ražojumi, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šā dokumenta rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi.

| (174) | Jebkurš prasījums piemērot minētā atsevišķā uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (5), pievienojot attiecīgas ziņas, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmēju sarakstu, kurām piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(174)

Jebkurš prasījums piemērot minētā atsevišķā uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (5), pievienojot attiecīgas ziņas, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmēju sarakstu, kurām piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (175) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, provizoriskās maksājumu likmes ir šādas:







  Valsts | Ražotājs eksportētājs | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- |
| ASV | E.I. DuPont De Nemours | 10,6 % |
| FMC Corporation | 39,0 % |
| Pārējie uzņēmumi | 39,0 % |
| ĶTR | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | 0 % |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | 0 % |
| Pārējie uzņēmumi | 67,4 % |
| Taivāna | San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| Pārējie uzņēmumi | 22,6 % |

(175)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, provizoriskās maksājumu likmes ir šādas:

Valsts

Ražotājs eksportētājs

Antidempinga maksājuma likme

ASV

E.I. DuPont De Nemours

10,6 %

FMC Corporation

39,0 %

Pārējie uzņēmumi

39,0 %

ĶTR

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

0 %

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

0 %

Pārējie uzņēmumi

67,4 %

Taivāna

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Pārējie uzņēmumi

22,6 %

3.   Īpašā uzraudzība

| (176) | Lai mazinātu apiešanas risku ĶTR ražotājiem eksportētājiem piemērojamo maksājumu likmju lielās atšķirības dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Vienīgi attiecīgā ražotāja eksportētāja ĶTR izgatavoto attiecīgo ražojumu ievedumiem var izmantot attiecīgajam ražotājam noteikto īpašo dempinga starpību. Īpašie pasākumi, kas attiecas tikai uz uzņēmumiem ĶTR, kuriem ir noteikta individuāla maksājuma likme, ir šādi: |
| --- | --- |

(176)

Lai mazinātu apiešanas risku ĶTR ražotājiem eksportētājiem piemērojamo maksājumu likmju lielās atšķirības dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Vienīgi attiecīgā ražotāja eksportētāja ĶTR izgatavoto attiecīgo ražojumu ievedumiem var izmantot attiecīgajam ražotājam noteikto īpašo dempinga starpību. Īpašie pasākumi, kas attiecas tikai uz uzņēmumiem ĶTR, kuriem ir noteikta individuāla maksājuma likme, ir šādi:

| (177) | Šās regulas pielikumā izklāstītajām prasībām atbilstošas derīgas faktūras uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem. Ievedumiem bez tādas pievienotas faktūras uzliek atlikušo antidempinga maksājumu, kuru piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem ĶTR. |
| --- | --- |

(177)

Šās regulas pielikumā izklāstītajām prasībām atbilstošas derīgas faktūras uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem. Ievedumiem bez tādas pievienotas faktūras uzliek atlikušo antidempinga maksājumu, kuru piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem ĶTR.

| (178) | Ja to ĶTR uzņēmumu izvedums, kuri gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būtiski palielināsies, tādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Tādā izmeklēšanā cita starpā var izskatīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un piemērot valsts mēroga vai atlikušo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(178)

Ja to ĶTR uzņēmumu izvedums, kuri gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būtiski palielināsies, tādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Tādā izmeklēšanā cita starpā var izskatīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un piemērot valsts mēroga vai atlikušo maksājuma likmi.

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (179) | Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par savu ieinteresētību, var rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt uzklausīšanu. Bez tam jānosaka, ka šās regulas vajadzībām sniegtie atzinumi attiecībā uz antidempinga maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un galīga maksājuma vajadzībām tos var izskatīt no jauna, |
| --- | --- |

(179)

Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par savu ieinteresētību, var rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt uzklausīšanu. Bez tam jānosaka, ka šās regulas vajadzībām sniegtie atzinumi attiecībā uz antidempinga maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un galīga maksājuma vajadzībām tos var izskatīt no jauna,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums ievestajiem Amerikas Savienoto Valstu, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes persulfātiem, ieskaitot kālija peroksimonosulfātsulfātu, kas atbilst KN kodiem 2833 40 00 un ex 2842 90 80 (TARIC kods 2842908020).

2.   Antidempinga pagaidu maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk uzskatīto uzņēmumu ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware | 10,6 % | A818 |
| FMC Corporation, Tonawanda, New York | 39,0 % | A819 |
| Pārējie uzņēmumi | 39,0 % | A999 |
| Ķīnas Tautas Republika | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0 % | A820 |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai | 14,4 % | A821 |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing | 0 % | A822 |
| Pārējie uzņēmumi | 67,4 % | A999 |
| Taivāna | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi | 22,6 % | A823 |
| Pārējie uzņēmumi | 22,6 % | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Amerikas Savienotās Valstis

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

10,6 %

A818

FMC Corporation, Tonawanda, New York

39,0 %

A819

Pārējie uzņēmumi

39,0 %

A999

Ķīnas Tautas Republika

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0 %

A820

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai

14,4 %

A821

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

0 %

A822

Pārējie uzņēmumi

67,4 %

A999

Taivāna

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi

22,6 %

A823

Pārējie uzņēmumi

22,6 %

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem Ķīnas Tautas Republikas uzņēmumiem noteiktās īpašās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīta derīga faktūra, kas atbilst pielikumā noteiktajām prasībām. Ja šādu faktūru neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Par 1. punktā minētā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šās regulas spēkā stāšanās var lūgt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, attiecīgās personas viena mēneša laikā no šās regulas spēkā stāšanās var izteikt piezīmes par tās piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šās regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 162, 13.7.2006., 5. lpp.

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 2961/95 (OV L 308, 21.12.1995, 61. lpp.).

3

(4)  Padomes 2002. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 695/2002 (OV L 109, 25.4.2002., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, B direkcija, B-1049 Brisele, Beļģija

5

---

PIELIKUMS

Šās regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā faktūrā jābūt uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai ar uzņēmuma oficiālo zīmogu šādā formā:

| 1) | Faktūras izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1)

Faktūras izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja uzvārds un amats.

| 2) | Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrā norādītie [daudzums] persulfātu, kas tiek pārdoti izvešanai uz Eiropas Kopienu, ir izgatavoti [uzņēmuma nosaukums un adrese] [TARIC papildu kods] Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā faktūrā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” |
| --- | --- |

2)

Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrā norādītie [daudzums] persulfātu, kas tiek pārdoti izvešanai uz Eiropas Kopienu, ir izgatavoti [uzņēmuma nosaukums un adrese] [TARIC papildu kods] Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā faktūrā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

---

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 391/2007

(2007. gada 11. aprīlis),

ar kuru paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 861/2006 attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem, kas radušies, ieviešot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās uzraudzības un kontroles sistēmas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā (1), un jo īpaši tās 31. pantu,

tā kā:

| (1) | Kopš 1990. gada atbilstīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2) izvirzītajiem mērķiem Kopiena ir finansējusi dalībvalstu darbības zivsaimniecībā kontroles un izpildes jomā. |
| --- | --- |

(1)

Kopš 1990. gada atbilstīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2) izvirzītajiem mērķiem Kopiena ir finansējusi dalībvalstu darbības zivsaimniecībā kontroles un izpildes jomā.

| (2) | Uzlabojumus, kas vajadzīgi efektīvas kontroles sistēmas nodrošināšanai visā Kopienā, būs grūti panākt bez stimuliem, jo īpaši attiecīgos gadījumos, kad jāizmēģina un jāievieš jaunas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(2)

Uzlabojumus, kas vajadzīgi efektīvas kontroles sistēmas nodrošināšanai visā Kopienā, būs grūti panākt bez stimuliem, jo īpaši attiecīgos gadījumos, kad jāizmēģina un jāievieš jaunas tehnoloģijas.

| (3) | Fakti liecina, ka dalībvalstu resursi vēl aizvien nav pietiekami, lai izpildītu saistības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Kopienas atbalsts ir jo īpaši nepieciešams, lai pārvarētu ar zivsaimniecības kontroles un pārraudzības iespējām saistītās grūtības. |
| --- | --- |

(3)

Fakti liecina, ka dalībvalstu resursi vēl aizvien nav pietiekami, lai izpildītu saistības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Kopienas atbalsts ir jo īpaši nepieciešams, lai pārvarētu ar zivsaimniecības kontroles un pārraudzības iespējām saistītās grūtības.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 861/2006 līdztekus citām darbībām paredzēti Kopienas finansiālie pasākumi attiecībā uz izdevumiem zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un pārraudzībai laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 861/2006 līdztekus citām darbībām paredzēti Kopienas finansiālie pasākumi attiecībā uz izdevumiem zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un pārraudzībai laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā norādītas dalībvalstu veiktās darbības zivsaimniecībā kontroles un izpildes jomā, kuras uzskata par atbilstīgām, lai saņemtu Kopienas finansiālo atbalstu. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā norādītas dalībvalstu veiktās darbības zivsaimniecībā kontroles un izpildes jomā, kuras uzskata par atbilstīgām, lai saņemtu Kopienas finansiālo atbalstu.

| (6) | Saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu dalībvalstīm ir jābūt dotām skaidrām norādēm par to, kuri noteikumi jāievēro, lai varētu saņemt Kopienas finansiālu atbalstu, ja tām rodas izdevumi zivsaimniecībā kontroles un izpildes jomā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu dalībvalstīm ir jābūt dotām skaidrām norādēm par to, kuri noteikumi jāievēro, lai varētu saņemt Kopienas finansiālu atbalstu, ja tām rodas izdevumi zivsaimniecībā kontroles un izpildes jomā.

| (7) | Ir jānodrošina tas, ka šīm darbībām pieejamos Kopienas līdzekļus piešķir lietderīgi ar nolūku samazināt konstatētos trūkumus tā, lai pārbaudes tiktu veiktas atbilstīgi stingrām prasībām. |
| --- | --- |

(7)

Ir jānodrošina tas, ka šīm darbībām pieejamos Kopienas līdzekļus piešķir lietderīgi ar nolūku samazināt konstatētos trūkumus tā, lai pārbaudes tiktu veiktas atbilstīgi stingrām prasībām.

| (8) | Ik gadu un visā laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam kopumā dalībvalstīm jānovērtē savas programmas, kā arī izdevumu ietekme uz kontroli, inspekciju un pārraudzību. |
| --- | --- |

(8)

Ik gadu un visā laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam kopumā dalībvalstīm jānovērtē savas programmas, kā arī izdevumu ietekme uz kontroli, inspekciju un pārraudzību.

| (9) | Procedūru vienkāršošanas nolūkā pieprasījumi atlīdzināt izdevumus, kas apstiprināti, pamatojoties uz Padomes Lēmumiem 95/527/EK (3), 2001/431/EK (4) un 2004/465/EK (5), no 2007. gada 1. janvāra jāiesniedz atbilstīgi šīs regulas VI un VII pielikumam. |
| --- | --- |

(9)

Procedūru vienkāršošanas nolūkā pieprasījumi atlīdzināt izdevumus, kas apstiprināti, pamatojoties uz Padomes Lēmumiem 95/527/EK (3), 2001/431/EK (4) un 2004/465/EK (5), no 2007. gada 1. janvāra jāiesniedz atbilstīgi šīs regulas VI un VII pielikumam.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 861/2006 attiecībā uz Kopienas finansiālo ieguldījumu, lai segtu dalībvalstu izdevumus, kas radušies, ieviešot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās uzraudzības un kontroles sistēmas laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas.

| a) | “Gada zivsaimniecības kontroles programma” ir programma, ko ik gadu sagatavo dalībvalstis atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 861/2006 20. pantam; |
| --- | --- |

a)

“Gada zivsaimniecības kontroles programma” ir programma, ko ik gadu sagatavo dalībvalstis atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 861/2006 20. pantam;

| b) | “Budžeta saistības” ir darbība, ar kuru rezervēta apropriācija, kas vajadzīga, lai segtu turpmākos maksājumus juridisko saistību pildīšanai; |
| --- | --- |

b)

“Budžeta saistības” ir darbība, ar kuru rezervēta apropriācija, kas vajadzīga, lai segtu turpmākos maksājumus juridisko saistību pildīšanai;

| c) | “Juridiskas saistības” ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvarotāja iestāde uzņemas saistības maksāt vai nosaka pienākumu maksāt. |
| --- | --- |

c)

“Juridiskas saistības” ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvarotāja iestāde uzņemas saistības maksāt vai nosaka pienākumu maksāt.

3. pants

Gada zivsaimniecības kontroles programmas

1.   Dalībvalstis, kas vēlas saņemt finansiālu ieguldījumu, lai segtu izdevumus, kas radušies saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktu, ik gadu līdz 31. janvārim Komisijai dara zināmu gada zivsaimniecības kontroles programmu.

2.   Papildus Regulas (EK) Nr. 861/2006 20. pantā prasītajai informācijai dalībvalstis savā zivsaimniecības kontroles programmā par katru projektu sniedz šādu informāciju:

| a) | gada prognoze par atlīdzinājuma pieprasījumiem; |
| --- | --- |

a)

gada prognoze par atlīdzinājuma pieprasījumiem;

| b) | pasākumi, kas paredzēti, lai informētu sabiedrību pa to, ka projekts saņēmis finansiālu atbalstu no Kopienas; |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kas paredzēti, lai informētu sabiedrību pa to, ka projekts saņēmis finansiālu atbalstu no Kopienas;

| c) | ja projekts attiecas uz kuģu un gaisa kuģu iegādi un modernizāciju – kuģa vai gaisa kuģa tips; |
| --- | --- |

c)

ja projekts attiecas uz kuģu un gaisa kuģu iegādi un modernizāciju – kuģa vai gaisa kuģa tips;

| d) | saskaņā ar I pielikumu sastādīts visu to līdzekļu apraksts, kuri administrācijai pieejami zivsaimniecības uzraudzības un kontroles veikšanai. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar I pielikumu sastādīts visu to līdzekļu apraksts, kuri administrācijai pieejami zivsaimniecības uzraudzības un kontroles veikšanai.

3.   Sīki izstrādāti noteikumi par noteiktu darbību atbilstību ir izklāstīti II, III un IV pielikumā.

4. pants

Izdevumu saistības

Attiecībā uz darbībām, kuras uzskata par atbilstīgām, lai saņemtu finansiālo ieguldījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 21. pantā paredzēto lēmumu, dalībvalstis uzņemas juridiskās un budžeta saistības 2 mēnešu laikā pēc tā gada beigām, kurā tām ir paziņots par šādu lēmumu.

5. pants

Attaisnotie izdevumi

Atlīdzina tikai tos izdevumus, kas:

| a) | ir paredzēti zivsaimniecības kontroles programmā un |
| --- | --- |

a)

ir paredzēti zivsaimniecības kontroles programmā un

| b) | ir saistīti ar jebkuru no Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā minētajām darbībām; |
| --- | --- |

b)

ir saistīti ar jebkuru no Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktā minētajām darbībām;

| c) | attiecas uz projektiem, kuru izmaksas bez PVN pārsniedz EUR 40 000, izņemot gadījumus, kad projekts attiecas uz Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punkta ii) vai v) apakšpunktā minētu darbību, vai pietiekami pamatotus gadījumus; |
| --- | --- |

c)

attiecas uz projektiem, kuru izmaksas bez PVN pārsniedz EUR 40 000, izņemot gadījumus, kad projekts attiecas uz Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punkta ii) vai v) apakšpunktā minētu darbību, vai pietiekami pamatotus gadījumus;

| d) | rodas, pildot juridiskās un budžeta saistības, kuras dalībvalstis uzņēmušas saskaņā ar šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

rodas, pildot juridiskās un budžeta saistības, kuras dalībvalstis uzņēmušas saskaņā ar šīs regulas 4. pantu;

| e) | attiecas uz projektiem, kuri īstenoti saskaņā ar šīs regulas 8. pantu; |
| --- | --- |

e)

attiecas uz projektiem, kuri īstenoti saskaņā ar šīs regulas 8. pantu;

| f) | attiecīgā gadījumā atbilst konkrētiem piemērojamiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā atbilst konkrētiem piemērojamiem Kopienas noteikumiem.

6. pants

Attaisnotie izdevumi, kas saistīti ar noteiktām darbībām

1.   Izdevumi, kas saistīti ar jaunām kontroles tehnoloģijām, ir atlīdzināmi tādā apmērā, kādā tie saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts ziņojumu atbilst II pielikumam un zvejas darbību uzraudzības un kontroles vajadzībām.

2.   Izdevumi, kas radušies saistībā ar kuģu un gaisa kuģu iegādi un modernizāciju, ir atlīdzināmi tādā apmērā, kādā tie saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts ziņojumu atbilst III pielikumam un zvejas darbības uzraudzības un kontroles vajadzībām; tiem jāaptver vismaz 25 % no attiecīgās darbības.

3.   Izdevumi, kas saistīti ar mācību un apmaiņas programmām, semināriem un plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, ir atlīdzināmi tādā apmērā, kādā tie atbilst IV pielikumam. Šādi izdevumi var attiekties uz:

| a) | zivsaimniecības pārraudzības metodoloģiju; |
| --- | --- |

a)

zivsaimniecības pārraudzības metodoloģiju;

| b) | Kopienas tiesību aktiem, ar ko reglamentē kopējo zivsaimniecības politiku, un jo īpaši kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas tiesību aktiem, ar ko reglamentē kopējo zivsaimniecības politiku, un jo īpaši kontroli;

| c) | zivsaimniecības kontroles metožu izmatošanu; |
| --- | --- |

c)

zivsaimniecības kontroles metožu izmatošanu;

| d) | piemērojamās kontroles sistēmas ieviešanu, ko dalībvalstis īsteno atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

piemērojamās kontroles sistēmas ieviešanu, ko dalībvalstis īsteno atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem.

7. pants

Neattaisnotie izdevumi

1.   Izdevumi nav attaisnoti, ja tie ir radušies pirms tā gada 1. janvāra, kurā Komisijai iesniegta attiecīgā gada zivsaimniecības kontroles programma.

2.   Pievienotās vērtības nodoklis (PVN) nav atlīdzināms.

3.   Orientējošs neattaisnoto izdevumu saraksts ir norādīts V pielikumā.

8. pants

Projektu īstenošana

1.   Projektus sāk un pabeidz saskaņā ar grafiku, kas noteikts gada zivsaimniecības kontroles programmā.

2.   Grafikā ir norādīts paredzētais projektu sākšanas un pabeigšanas datums.

9. pants

Projektu neīstenošana un novēlota īstenošana

Ja dalībvalsts pieņem lēmumu neīstenot visus projektus vai daļu projektu, par kuriem piešķirts finansiāls ieguldījums, vai ja rodas kavēšanās, tā nekavējoties rakstiski informē Komisiju un norāda:

| a) | ietekmi (arī finansiālo) uz tās gada zivsaimniecības kontroles programmu; |
| --- | --- |

a)

ietekmi (arī finansiālo) uz tās gada zivsaimniecības kontroles programmu;

| b) | kavēšanās vai neīstenošanas iemeslus; |
| --- | --- |

b)

kavēšanās vai neīstenošanas iemeslus;

| c) | paredzēto jauno īstenošanas termiņu. |
| --- | --- |

c)

paredzēto jauno īstenošanas termiņu.

10. pants

Avansi

1.   Saņemot pamatotu pieprasījumu no dalībvalsts, Komisija katram projektam var piešķirt līdz 50 % no finansiālā ieguldījuma, kas iedalīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 21. pantā paredzēto lēmumu. Avansa summu atskaita no starpposma maksājuma, ja tāds ir, kā arī no finansiālā ieguldījuma galīgā maksājuma attiecīgās dalībvalsts projektam.

2.   Dalībvalsts pieprasījumam pievieno attiecīgās administrācijas un pakalpojumu sniedzēja apliecinātu līguma kopiju.

3.   Ja dalībvalsts kompetentā iestāde nav uzņēmusies juridiskās saistības šīs regulas 4. pantā noteiktajā termiņā, piešķirto avansu izmaksā vēlāk.

11. pants

Atlīdzinājuma pieprasījumi

1.   Atlīdzinājuma pieprasījumus dalībvalstis Komisijai iesniedz deviņu mēnešu laikā no izdevumu rašanās dienas.

2.   Atlīdzinājuma pieprasījumos iekļauj VI pielikumā norādītos izdevumu posteņus; tos noformē tādā veidā, kā norādīts VII pielikumā.

3.   Iesniedzot atlīdzinājuma pieprasījumus, dalībvalstis pārbauda un apliecina to, ka izdevumi ir radušies atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 861/2006, šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 861/2006 21. pantā paredzētajā lēmumā, un atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem par valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. Pieprasījumā iekļauj apliecinājumu par nosūtīto izdevumu pārskatu pareizību un patiesumu, izmantojot VII pielikumā iekļauto veidlapas paraugu.

4.   Pieprasījumus par summu, kas mazāka par EUR 20 000, izskata tikai tad, ja tie ir pietiekami pamatoti. Pieprasījumus var pārgrupēt.

5.   Pieprasījumus par projektiem, kas nav pabeigti atbilstīgi šīs regulas 8. pantā minētajam grafikam, var pieņemt tikai tad, ja kavēšanās ir pietiekami pamatota. Ja šādus pieprasījumus nepieņem, Kopienas apropriācijas atceļ.

6.   Ja Komisija uzskata, ka pieprasījums neatbilst nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 861/2006, šajā regulā, Regulas (EK) Nr. 861/2006 21. pantā paredzētajā lēmumā, vai Kopienas tiesību aktiem par valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, tā pieprasa dalībvalstij noteiktā termiņā iesniegt apsvērumus par šo jautājumu. Ja pārbaudē apstiprinās neatbilstība nosacījumiem, Komisija atsakās atlīdzināt visus vai daļu no izdevumiem un attiecīgā gadījumā pieprasa atlīdzināt nepamatotos maksājumus.

12. pants

Valūta

1.   Visās zivsaimniecības kontroles programmās, pieprasījumos atlīdzināt izdevumus un avansa pieprasījumos izmantotā valūtas vienība ir euro.

2.   Izdevumus atlīdzina euro, pamatojoties uz maiņas kursu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā dienā, kad Komisijas atbildīgā struktūrvienība devusi maksājuma uzdevumu vai iekasēšanas rīkojumu.

3.   Dalībvalstis, kas nepiedalās ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā, norāda izmantoto valūtas maiņas kursu.

13. pants

Revīzijas un finanšu korekcijas

Dalībvalstis sniedz Komisijai un Revīzijas palātai visu informāciju, ko šīs iestādes var pieprasīt Regulas (EK) Nr. 861/2006 28. pantā minēto revīziju un finanšu korekciju veikšanai.

14. pants

Dalībvalstu ziņojumi

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai informāciju, kas tai ļauj pārbaudīt finansiālā ieguldījuma izlietojumu un novērtēt šajā regulā paredzēto pasākumu ietekmi uz kontroli, inspekciju un pārraudzību.

2.   Turklāt dalībvalstis:

| a) | līdz katra gada 31. martam iesniedz Komisijai starpposma novērtējuma ziņojumu par iepriekšējā gada zivsaimniecības kontroles programmu, iekļaujot šādu informāciju:






  i) | pabeigtie projekti un zivsaimniecības kontroles programmas īstenotā daļa; |
| --- | --- | --- |

a)

līdz katra gada 31. martam iesniedz Komisijai starpposma novērtējuma ziņojumu par iepriekšējā gada zivsaimniecības kontroles programmu, iekļaujot šādu informāciju:

i)

pabeigtie projekti un zivsaimniecības kontroles programmas īstenotā daļa;

| ii) | gada prognoze par atlīdzinājuma pieprasījumiem esošajam un nākamajam gadam; |
| --- | --- |

ii)

gada prognoze par atlīdzinājuma pieprasījumiem esošajam un nākamajam gadam;

| iii) | ietekme uz zivsaimniecības kontroles programmām – to norāda, izmantojot programmā paredzētos rādītājus; |
| --- | --- |

iii)

ietekme uz zivsaimniecības kontroles programmām – to norāda, izmantojot programmā paredzētos rādītājus;

| iv) | visas korekcijas, kas veiktas sākotnējā zivsaimniecības kontroles programmā; |
| --- | --- |

iv)

visas korekcijas, kas veiktas sākotnējā zivsaimniecības kontroles programmā;

| b) | līdz 2014. gada 31. martam iesniedz Komisijai galīgo novērtējuma ziņojumu, iekļaujot šādu informāciju:






  i) | pabeigtie projekti; |
| --- | --- | --- |

b)

līdz 2014. gada 31. martam iesniedz Komisijai galīgo novērtējuma ziņojumu, iekļaujot šādu informāciju:

i)

pabeigtie projekti;

| ii) | projektu izmaksas; |
| --- | --- |

ii)

projektu izmaksas;

| iii) | ietekme uz zivsaimniecības kontroles programmām – to norāda, izmantojot programmā paredzētos rādītājus; |
| --- | --- |

iii)

ietekme uz zivsaimniecības kontroles programmām – to norāda, izmantojot programmā paredzētos rādītājus;

| iv) | visas korekcijas, kas veiktas sākotnējās zivsaimniecības kontroles programmās; |
| --- | --- |

iv)

visas korekcijas, kas veiktas sākotnējās zivsaimniecības kontroles programmās;

| v) | finansiālā ieguldījuma ietekme uz zivsaimniecības kontroles programmām visā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

v)

finansiālā ieguldījuma ietekme uz zivsaimniecības kontroles programmām visā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam.

15. pants

Pārejas noteikumi

No 2007. gada 1. janvāra atlīdzinājuma pieprasījumi saistībā ar finansiālo ieguldījumu to izdevumu segšanai, kas apstiprināti, pamatojoties uz Lēmumiem 95/527/EK, 2001/431/EK un 2004/465/EK, jāiesniedz atbilstīgi šīs regulas VI un VII pielikumam.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 160, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

2

(3)  OV L 301, 14.12.1995., 30. lpp.

3

(4)  OV L 154, 9.6.2001., 22. lpp.

4

(5)  OV L 157, 30.4.2004., 114. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/2/EK (OV L 2, 5.1.2006., 4. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Dalībvalstīm pieejamo zivsaimniecības uzraudzībai un kontrolei izmantojamo līdzekļu apraksts

Dalībvalstīm pieejamo zivsaimniecības kontroles veikšanai izmantojamo līdzekļu aprakstā, kas minēts šīs regulas 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā, iekļaujama šāda informācija:

| a) | īss to administratīvo struktūru apraksts, kuras atbild par zivsaimniecības kontroli valsts, reģionālā un vietējā mērogā; |
| --- | --- |

a)

īss to administratīvo struktūru apraksts, kuras atbild par zivsaimniecības kontroli valsts, reģionālā un vietējā mērogā;

| b) | īss apraksts par cilvēkresursiem, aprīkojumu (jo īpaši pieejamo kuģu, gaisa kuģu un helikopteru skaits) un galvenajām darbībām, kas veiktas iepriekšējā gadā, lai izpildītu pienākumus atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

īss apraksts par cilvēkresursiem, aprīkojumu (jo īpaši pieejamo kuģu, gaisa kuģu un helikopteru skaits) un galvenajām darbībām, kas veiktas iepriekšējā gadā, lai izpildītu pienākumus atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem;

| c) | euro izteikts dalībvalsts gada budžets, kas atvēlēts zivsaimniecības kontrolei, norādot sīku informāciju par ieguldījumiem un darbības izmaksām saistībā ar līdzekļiem, ko izmanto zivsaimniecības kontrolei (dati pa kategorijām, arī par cilvēkresursiem). |
| --- | --- |

c)

euro izteikts dalībvalsts gada budžets, kas atvēlēts zivsaimniecības kontrolei, norādot sīku informāciju par ieguldījumiem un darbības izmaksām saistībā ar līdzekļiem, ko izmanto zivsaimniecības kontrolei (dati pa kategorijām, arī par cilvēkresursiem).

---

II PIELIKUMS

Orientējošs saraksts ar attaisnoto izdevumu posteņiem, kas saistīti ar kontroles tehnoloģiju ieviešanu

Par attaisnotiem uzskata šādus izdevumus:

| a) | datortehnikas pirkšana, uzstādīšana un tehniskā palīdzība, kā arī IT tīklu izveide (tostarp attālās izpētes līdzekļi), lai padarītu iespējamu efektīvu un drošu datu apmaiņu saistībā ar zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību. Izdevumi, kas saistīti ar tehnisko palīdzību, ir atlīdzināmi divos gados pēc uzstādīšanas; |
| --- | --- |

a)

datortehnikas pirkšana, uzstādīšana un tehniskā palīdzība, kā arī IT tīklu izveide (tostarp attālās izpētes līdzekļi), lai padarītu iespējamu efektīvu un drošu datu apmaiņu saistībā ar zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību. Izdevumi, kas saistīti ar tehnisko palīdzību, ir atlīdzināmi divos gados pēc uzstādīšanas;

| b) | izdevumi, kas radušies, iegādājoties un uzstādot






  i) | atrašanās vietas automātiskas noteikšanas ierīces, lai zvejas pārraudzības centrs varētu no attāluma uzraudzīt kuģus, izmantojot kuģu novērošanas sistēmu (VMS); |
| --- | --- | --- |

b)

izdevumi, kas radušies, iegādājoties un uzstādot

i)

atrašanās vietas automātiskas noteikšanas ierīces, lai zvejas pārraudzības centrs varētu no attāluma uzraudzīt kuģus, izmantojot kuģu novērošanas sistēmu (VMS);

| ii) | elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas iekārtas, kas ļauj elektroniski nosūtīt ar zvejas darbībām saistītus datus. |
| --- | --- |

ii)

elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas iekārtas, kas ļauj elektroniski nosūtīt ar zvejas darbībām saistītus datus.

Ierīcēm jāatbilst prasībām, kas izklāstītas attiecīgajos Kopienas noteikumos;

| c) | ar zvejas darbībām saistītu datu uzglabāšanai un apstrādei paredzētu personālo datoru, planšetdatoru un personālo ciparasistentu iegāde; |
| --- | --- |

c)

ar zvejas darbībām saistītu datu uzglabāšanai un apstrādei paredzētu personālo datoru, planšetdatoru un personālo ciparasistentu iegāde;

| d) | Izmēģinājuma projekti, kas saistīti ar jaunām zvejas kontroles tehnoloģijām un to ieviešanu. |
| --- | --- |

d)

Izmēģinājuma projekti, kas saistīti ar jaunām zvejas kontroles tehnoloģijām un to ieviešanu.

---

III PIELIKUMS

Ar zivsaimniecības darbību kontroles mērķiem izmantojamo kuģu un gaisa kuģu iegādi un modernizāciju saistīto attaisnoto izdevumu posteņu orientējošs saraksts

Par attaisnojamiem uzskata šādus izdevumus:

| a) | fiksētu spārnu lidmašīnas, bezpilota lidaparāti un helikopteri un to aprīkojums, kas paredzēts zivsaimniecības kontrolei; jo īpaši – detektorierīces, saziņas un navigācijas aprīkojums un programmatūra, kas instalēta uz kuģa, ir daļa no zivsaimniecības darbību inspekcijai un pārraudzībai izmantotajiem kuģiem vai gaisa kuģiem un padara iespējamu datu apmaiņu starp kuģiem vai gaisa kuģiem un zivsaimniecības kontroles iestādēm; |
| --- | --- |

a)

fiksētu spārnu lidmašīnas, bezpilota lidaparāti un helikopteri un to aprīkojums, kas paredzēts zivsaimniecības kontrolei; jo īpaši – detektorierīces, saziņas un navigācijas aprīkojums un programmatūra, kas instalēta uz kuģa, ir daļa no zivsaimniecības darbību inspekcijai un pārraudzībai izmantotajiem kuģiem vai gaisa kuģiem un padara iespējamu datu apmaiņu starp kuģiem vai gaisa kuģiem un zivsaimniecības kontroles iestādēm;

| b) | aprīkojums, ar ko aizstāj vecu aprīkojumu, kas paredzēts zivsaimniecības kontroles efektivitātes palielināšanai. Attaisnotas ir arī izmaksas, kas radušās, modernizējot mašīntelpu, stūres māju un kuģa kravas iekraušanas un izkraušanas iekārtas; |
| --- | --- |

b)

aprīkojums, ar ko aizstāj vecu aprīkojumu, kas paredzēts zivsaimniecības kontroles efektivitātes palielināšanai. Attaisnotas ir arī izmaksas, kas radušās, modernizējot mašīntelpu, stūres māju un kuģa kravas iekraušanas un izkraušanas iekārtas;

| c) | kuģa laivas (piemēram, Searider un RIB), arī tajās uzstādītais aprīkojums, dzinēji, laivceltņi un krāni (arī hidrosistēmas un uzstādīšana), kuģa korpusā izdarītās izmaiņas, lai to pielāgotu kuģa laivām (piemēram, klāja un virsbūves nostiprināšana); |
| --- | --- |

c)

kuģa laivas (piemēram, Searider un RIB), arī tajās uzstādītais aprīkojums, dzinēji, laivceltņi un krāni (arī hidrosistēmas un uzstādīšana), kuģa korpusā izdarītās izmaiņas, lai to pielāgotu kuģa laivām (piemēram, klāja un virsbūves nostiprināšana);

| d) | svarīgākās kuģa dzinēju sistēmas daļas, piemēram, dzenskrūvju sistēmas, ātrumkārbas, jauni galvenie dzinēji un palīgdzinēji; |
| --- | --- |

d)

svarīgākās kuģa dzinēju sistēmas daļas, piemēram, dzenskrūvju sistēmas, ātrumkārbas, jauni galvenie dzinēji un palīgdzinēji;

| e) | aprīkojums, ar ko nodrošina saziņas konfidencialitāti, piemēram, kodēšanas iekārtas un skrembleri; |
| --- | --- |

e)

aprīkojums, ar ko nodrošina saziņas konfidencialitāti, piemēram, kodēšanas iekārtas un skrembleri;

| f) | ūdensdroši personālie datori izmantošanai uz kuģa. |
| --- | --- |

f)

ūdensdroši personālie datori izmantošanai uz kuģa.

---

IV PIELIKUMS

Ar mācību un apmaiņas programmām, semināriem un plašsaziņas līdzekļu izmantošanu saistīto attaisnoto izdevumu posteņu orientējošs saraksts

| a) | Par attaisnojamiem uzskata šādus izdevumus:






  i) | mācību telpu īre; |
| --- | --- | --- |

a)

Par attaisnojamiem uzskata šādus izdevumus:

i)

mācību telpu īre;

| ii) | mācībās un semināros izmantotā aprīkojuma pirkšana vai īre; |
| --- | --- |

ii)

mācībās un semināros izmantotā aprīkojuma pirkšana vai īre;

| iii) | honorāri pasniedzējiem, kas nav dalībvalsts vai Kopienas civildienestā; |
| --- | --- |

iii)

honorāri pasniedzējiem, kas nav dalībvalsts vai Kopienas civildienestā;

| iv) | komandējumu izdevumi inspektoriem, prokuroriem, tiesnešiem un zvejniekiem, kas apmeklē kursus, kā arī pasniedzējiem; |
| --- | --- |

iv)

komandējumu izdevumi inspektoriem, prokuroriem, tiesnešiem un zvejniekiem, kas apmeklē kursus, kā arī pasniedzējiem;

| v) | visi izdevumi, kas saistīti ar semināram, mācībām vai plašsaziņas līdzekļu izmantošanai vajadzīgajiem līdzekļiem, piemēram, grāmatām, plakātiem, kompaktdiskiem, DVD, videomateriāliem, brošūrām, reklāmkarogiem. |
| --- | --- |

v)

visi izdevumi, kas saistīti ar semināram, mācībām vai plašsaziņas līdzekļu izmantošanai vajadzīgajiem līdzekļiem, piemēram, grāmatām, plakātiem, kompaktdiskiem, DVD, videomateriāliem, brošūrām, reklāmkarogiem.

| b) | Izdevumi ir atlīdzināmi tādā mērā, kādā tie ir var tikt atlīdzināti saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

Izdevumi ir atlīdzināmi tādā mērā, kādā tie ir var tikt atlīdzināti saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.

---

V PIELIKUMS

Neattaisnoto izdevumu posteņu orientējošs saraksts

Par neattaisnotiem uzskata šādus izdevumus:

| a) | nomas un izpirkumnomas līgumi; |
| --- | --- |

a)

nomas un izpirkumnomas līgumi;

| b) | aprīkojums, ko neizmanto vienīgi zivsaimniecības darbību kontroles mērķiem, piemēram, personālie datori, klēpja datori, skeneri, printeri, mobilie tālruņi, tālruņu centrāles, rācijas, mērlentes, lineāli un citi tamlīdzīgi aprīkojumi, video un fotoaparatūra; |
| --- | --- |

b)

aprīkojums, ko neizmanto vienīgi zivsaimniecības darbību kontroles mērķiem, piemēram, personālie datori, klēpja datori, skeneri, printeri, mobilie tālruņi, tālruņu centrāles, rācijas, mērlentes, lineāli un citi tamlīdzīgi aprīkojumi, video un fotoaparatūra;

| c) | apģērba gabali un apavi, piemēram, uniformas, aizsargtērpi utt., kā arī parastais individuālais ekipējums; |
| --- | --- |

c)

apģērba gabali un apavi, piemēram, uniformas, aizsargtērpi utt., kā arī parastais individuālais ekipējums;

| d) | ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas, piemēram, maksa par telekomunikācijām, procenti, apdrošināšanas prēmijas, degviela; |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas, piemēram, maksa par telekomunikācijām, procenti, apdrošināšanas prēmijas, degviela;

| e) | rezerves daļas, kas vajadzīgas, lai saglabātu darba kārtībā kādu attaisnoto izdevumu posteņiem atbilstošu priekšmetu; |
| --- | --- |

e)

rezerves daļas, kas vajadzīgas, lai saglabātu darba kārtībā kādu attaisnoto izdevumu posteņiem atbilstošu priekšmetu;

| f) | automašīnas un motocikli; |
| --- | --- |

f)

automašīnas un motocikli;

| g) | ēkas un zemes gabali; |
| --- | --- |

g)

ēkas un zemes gabali;

| h) | algas un kompensācijas. |
| --- | --- |

h)

algas un kompensācijas.

---

VI PIELIKUMS

Atlīdzinājuma pieprasījumu saturs

Izdevumu atlīdzinājuma pieprasījumos jāiekļauj šādi dokumenti un informācija:

| a) | Vēstule, kurā norādīta kopējā atlīdzināšanai pieprasītā summa. Vēstulē skaidri jānorāda:






  i) | Komisijas lēmums, uz ko izdarīta atsauce (atbilstīgais pants un pielikums); |
| --- | --- | --- |

a)

Vēstule, kurā norādīta kopējā atlīdzināšanai pieprasītā summa. Vēstulē skaidri jānorāda:

i)

Komisijas lēmums, uz ko izdarīta atsauce (atbilstīgais pants un pielikums);

| ii) | euro izteikta no Komisijai pieprasītā summa bez PVN; |
| --- | --- |

ii)

euro izteikta no Komisijai pieprasītā summa bez PVN;

| iii) | pieprasītā maksājuma veids (priekšmaksājums, starpposma maksājums, galīgais maksājums); |
| --- | --- |

iii)

pieprasītā maksājuma veids (priekšmaksājums, starpposma maksājums, galīgais maksājums);

| iv) | bankas konts, uz kuru izdarāms pārskaitījums. |
| --- | --- |

iv)

bankas konts, uz kuru izdarāms pārskaitījums.

| b) | Izdevumu pārskats, izmantojot VII pielikumā iekļauto veidlapu (viens pārskats atbilstoši katram Komisijas lēmumam). |
| --- | --- |

b)

Izdevumu pārskats, izmantojot VII pielikumā iekļauto veidlapu (viens pārskats atbilstoši katram Komisijas lēmumam).

| c) | Saraksts ar šādu informāciju:






  i) | projekta vai projektu nosaukums un atsauce uz gada zivsaimniecības kontroles programmu vai programmām, kurās tie iekļauti; |
| --- | --- | --- |

c)

Saraksts ar šādu informāciju:

i)

projekta vai projektu nosaukums un atsauce uz gada zivsaimniecības kontroles programmu vai programmām, kurās tie iekļauti;

| ii) | atsauce uz līgumu, uz kuru attiecas rēķini; |
| --- | --- |

ii)

atsauce uz līgumu, uz kuru attiecas rēķini;

| iii) | saraksts ar pievienotajiem rēķiniem, kas attiecas uz projektu (rēķinu numuri un summas bez PVN). |
| --- | --- |

iii)

saraksts ar pievienotajiem rēķiniem, kas attiecas uz projektu (rēķinu numuri un summas bez PVN).

| d) | Par katru projektu, kam pieprasīts atlīdzinājums:






  i) | rēķinu oriģināli vai to apstiprinātas kopijas; |
| --- | --- | --- |

d)

Par katru projektu, kam pieprasīts atlīdzinājums:

i)

rēķinu oriģināli vai to apstiprinātas kopijas;

| ii) | piemērotais maiņas kurss, ja rēķini nav izrakstīti euro; |
| --- | --- |

ii)

piemērotais maiņas kurss, ja rēķini nav izrakstīti euro;

| iii) | maksājuma apstiprinājuma oriģināls vai apliecināta kopija atbilstoši katram pievienotajam rēķinam; |
| --- | --- |

iii)

maksājuma apstiprinājuma oriģināls vai apliecināta kopija atbilstoši katram pievienotajam rēķinam;

| iv) | dokuments, kurā (attiecīgā gadījumā) norādītas turpmākās maksājuma daļas un to paredzamie izmaksāšanas datumi; |
| --- | --- |

iv)

dokuments, kurā (attiecīgā gadījumā) norādītas turpmākās maksājuma daļas un to paredzamie izmaksāšanas datumi;

| v) | ar rēķinu saistītā līguma apstiprināta kopija; |
| --- | --- |

v)

ar rēķinu saistītā līguma apstiprināta kopija;

| vi) | procentuāli un dienās izteikts kuģa, gaisa kuģa vai bezpilota lidaparāta gada izmantojums zivsaimniecības kontrolei; |
| --- | --- |

vi)

procentuāli un dienās izteikts kuģa, gaisa kuģa vai bezpilota lidaparāta gada izmantojums zivsaimniecības kontrolei;

| vii) | informācija par publiskajiem iepirkumiem – pievieno Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētā paziņojuma par konkursu fotokopiju. Ja paziņojums par konkursu nav publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, saņēmējs apliecina, ka Kopienas tiesību akti par publisko iepirkumu ir ievēroti, un pamato, kāpēc nav veiktas Kopienas noteiktās procedūras. Attiecībā uz izdevumiem par kuģiem un gaisa kuģiem, kurus pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot zivsaimniecības kontroles mērķiem, nevar piemērot nevienu atbrīvojumu no Kopienas iepirkuma noteikumiem, kas saistīti ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. pantu; |
| --- | --- |

vii)

informācija par publiskajiem iepirkumiem – pievieno Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētā paziņojuma par konkursu fotokopiju. Ja paziņojums par konkursu nav publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, saņēmējs apliecina, ka Kopienas tiesību akti par publisko iepirkumu ir ievēroti, un pamato, kāpēc nav veiktas Kopienas noteiktās procedūras. Attiecībā uz izdevumiem par kuģiem un gaisa kuģiem, kurus pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot zivsaimniecības kontroles mērķiem, nevar piemērot nevienu atbrīvojumu no Kopienas iepirkuma noteikumiem, kas saistīti ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. pantu;

| viii) | īss veiktās darbības apraksts, kurā norādīti sīki dati par sasniegtajiem rezultātiem un kuram pievienots īss zivsaimniecības kontrolē un pārraudzībā veiktā ieguldījuma ietekmes novērtējums. Tajā iekļauj arī informāciju par paredzēto turpmāko izmantojumu attiecībā uz priekšmetiem no izdevumu pozīcijām; |
| --- | --- |

viii)

īss veiktās darbības apraksts, kurā norādīti sīki dati par sasniegtajiem rezultātiem un kuram pievienots īss zivsaimniecības kontrolē un pārraudzībā veiktā ieguldījuma ietekmes novērtējums. Tajā iekļauj arī informāciju par paredzēto turpmāko izmantojumu attiecībā uz priekšmetiem no izdevumu pozīcijām;

| ix) | attiecībā uz izdevumiem, kas radušies saistībā ar izmēģinājuma projektiem un plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, jāiekļauj beigu ziņojums vai noslēguma dokuments; |
| --- | --- |

ix)

attiecībā uz izdevumiem, kas radušies saistībā ar izmēģinājuma projektiem un plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, jāiekļauj beigu ziņojums vai noslēguma dokuments;

| x) | attiecībā uz mācībām un semināriem jānorāda visa attiecīgā informācija par tematiem, lektoriem un dalībniekiem. |
| --- | --- |

x)

attiecībā uz mācībām un semināriem jānorāda visa attiecīgā informācija par tematiem, lektoriem un dalībniekiem.

---

VII PIELIKUMS

Izdevumu pārskats

Image

---

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 392/2007

(2007. gada 11. aprīlis),

ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu ievešanas atļauju izsniegšanai, par kurām pieteikumi iesniegti no 2007. gada 2. aprīla līdz 6. aprīlim, lai ievestu cukura nozares produktus saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši minētās regulas 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 950/2006 vai Komisijas 2006. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 1832/2006, ar ko nosaka pārejas pasākumus cukura nozarē sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (3), kompetentajai iestādei nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim tika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas ir vienāds vai lielāks par apjomu, kas pieejams saskaņā ar sērijas numuru 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 950/2006 vai Komisijas 2006. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 1832/2006, ar ko nosaka pārejas pasākumus cukura nozarē sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (3), kompetentajai iestādei nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim tika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas ir vienāds vai lielāks par apjomu, kas pieejams saskaņā ar sērijas numuru 09.4318.

| (2) | Šādā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķiršanas koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jāinformē dalībvalstis par to, ka ir sasniegta attiecīgā robeža, |
| --- | --- |

(2)

Šādā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķiršanas koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jāinformē dalībvalstis par to, ka ir sasniegta attiecīgā robeža,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ņemot vērā ievešanas atļauju pieteikumus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1832/2006 5. pantu iesniegti no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzuma ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 11. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2006/2006 (OV L 379, 28.12.2006., 95. lpp.).

2

(3)  OV L 354, 14.12.2006., 8. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ĀKK preferences cukurs – Indija

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV sadaļa

2006./2007. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 0 | Sasniegts |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokrātiskā Republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gviāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 100 | |
| 09.4341 | Malāvija | 100 | |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4344 | Sentkitsa-Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | 0 | Sasniegts |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim

Limits

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

0

Sasniegts

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Demokrātiskā Republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gviāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

100

09.4341

Malāvija

100

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

0

Sasniegts

09.4344

Sentkitsa-Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

0

Sasniegts

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Papildu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 V sadaļa

2006./2007. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | 100 | |
| 09.4316 | Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu | 100 | |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim

Limits

09.4315

Indija

100

09.4316

Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu

100

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VI sadaļa

2006./2007. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | 0 | Sasniegts |
| 09.4318 | Brazīlija | 14,2857 | Sasniegts |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Sasniegts |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim

Limits

09.4317

Austrālija

0

Sasniegts

09.4318

Brazīlija

14,2857

Sasniegts

09.4319

Kuba

0

Sasniegts

09.4320

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

Balkānu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VII sadaļa

2006./2007. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Valsts | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | 0 | Sasniegts |
| 09.4326 | Serbija, Melnkalne un Kosova | 100 | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 100 | |
| 09.4328 | Horvātija | 100 | |

Sērijas numurs

Valsts

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim

Limits

09.4324

Albānija

100

09.4325

Bosnija un Hercegovina

0

Sasniegts

09.4326

Serbija, Melnkalne un Kosova

100

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

100

09.4328

Horvātija

100

Īpaša un rūpnieciska ieveduma cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII sadaļa

2006./2007. tirdzniecības gads

| Sērijas numurs | Veids | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | 100 | |

Sērijas numurs

Veids

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim

Limits

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

100

Cukura imports saskaņā ar Bulgārijai un Rumānijai atvērtajām pārejas posma tarifu kvotām

Regulas (EK) Nr. 1832/2006 1. nodaļas 2. iedaļa

2006./2007. tirdzniecības gads

| Kārtas numurs | Veids | Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim | Limits |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgārija | 0 | Sasniegts |
| 09.4366 | Rumānija | 100 | |

Kārtas numurs

Veids

Procentos, ko piešķir no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 2007. gada 2. aprīļa līdz 6. aprīlim

Limits

09.4365

Bulgārija

0

Sasniegts

09.4366

Rumānija

100

---

DIREKTĪVAS

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/42

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/21/EK

(2007. gada 10. aprīlis),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz termiņa beigu datumu darbīgo vielu azoksistrobīna, imazalila, krezoksimmetila, spiroksamīna, azimsulfurona, proheksadiona kalcija un fluroksipīra iekļaušanai I pielikumā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļāva azoksistrobīnu līdz 2008. gada 1. jūlijam ar Komisijas Direktīvu 98/47/EK (2), imazalilu līdz 2008. gada 31. decembrim ar Komisijas Direktīvu 97/73/EK (3), krezoksimmetilu līdz 2009. gada 31. janvārim ar Komisijas Direktīvu 1999/1/EK (4), spiroksamīnu līdz 2009. gada 1. septembrim ar Komisijas Direktīvu 1999/73/EK (5), azimsulfuronu līdz 2009. gada 1. oktobrim ar Komisijas Direktīvu 1999/80/EK (6), proheksadiona kalciju līdz 2010. gada 20. oktobrim ar Komisijas Direktīvu 2000/50/EK (7) un fluroksipīru līdz 2010. gada 30. novembrim ar Komisijas Direktīvu 2000/10/EK (8). |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļāva azoksistrobīnu līdz 2008. gada 1. jūlijam ar Komisijas Direktīvu 98/47/EK (2), imazalilu līdz 2008. gada 31. decembrim ar Komisijas Direktīvu 97/73/EK (3), krezoksimmetilu līdz 2009. gada 31. janvārim ar Komisijas Direktīvu 1999/1/EK (4), spiroksamīnu līdz 2009. gada 1. septembrim ar Komisijas Direktīvu 1999/73/EK (5), azimsulfuronu līdz 2009. gada 1. oktobrim ar Komisijas Direktīvu 1999/80/EK (6), proheksadiona kalciju līdz 2010. gada 20. oktobrim ar Komisijas Direktīvu 2000/50/EK (7) un fluroksipīru līdz 2010. gada 30. novembrim ar Komisijas Direktīvu 2000/10/EK (8).

| (2) | Pēc pieprasījuma darbīgās vielas iekļaušanu var atjaunot, ja iesniedz pieteikumu vēlākais divus gadus pirms attiecīgā ieraksta termiņa beigām. Komisija ir saņēmusi pieprasījumus atjaunot visu iepriekš minēto vielu iekļaušanu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pieprasījuma darbīgās vielas iekļaušanu var atjaunot, ja iesniedz pieteikumu vēlākais divus gadus pirms attiecīgā ieraksta termiņa beigām. Komisija ir saņēmusi pieprasījumus atjaunot visu iepriekš minēto vielu iekļaušanu.

| (3) | Komisijai būs jānosaka sīki noteikumi par tādas papildu informācijas iesniegšanu un novērtēšanu, kas vajadzīga, lai atjaunotu iekļaušanu I pielikumā. Tāpēc ir pamats atjaunot iepriekš minēto darbīgo vielu iekļaušanu I pielikumā uz laikposmu, kas vajadzīgs, lai pieteikuma iesniedzēji varētu sagatavot pieteikumus un Komisija varētu noorganizēt to novērtēšanu un pieņemt lēmumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai būs jānosaka sīki noteikumi par tādas papildu informācijas iesniegšanu un novērtēšanu, kas vajadzīga, lai atjaunotu iekļaušanu I pielikumā. Tāpēc ir pamats atjaunot iepriekš minēto darbīgo vielu iekļaušanu I pielikumā uz laikposmu, kas vajadzīgs, lai pieteikuma iesniedzēji varētu sagatavot pieteikumus un Komisija varētu noorganizēt to novērtēšanu un pieņemt lēmumu.

| (4) | Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Direktīvu 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Direktīvu 91/414/EEK.

| (5) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 12. decembra pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai minēto tiesību aktu tekstu, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.

Tās piemēro šos noteikumus no 2007. gada 13. decembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šī norāde.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 10. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/6/EK (OV L 43, 15.2.2007., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 191, 7.7.1998., 50. lpp.

2

(3)  OV L 353, 24.12.1997., 26. lpp.

3

(4)  OV L 21, 28.1.1999., 21. lpp.

4

(5)  OV L 206, 5.8.1999., 16. lpp.; labojums: OV L 221, 21.8.1999., 19. lpp.

5

(6)  OV L 210, 10.8.1999., 13. lpp.

6

(7)  OV L 198, 4.8.2000., 39. lpp.

7

(8)  OV L 57, 2.3.2000., 28. lpp.

8

---

PIELIKUMS

Direktīvas 91/414/EEK I pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6., 8. rindu aizstāj ar šādām rindām:

| “1. | Imazalils
  CAS Nr. 73790-28-0, 35554-44-0
  CIPAC Nr. 335 | (±)-1-(β-aliloksi-2,4-dihlorfeniletil)imidazols vai (±)-alil l-(2,4-dihlorfenil)-2-imidazol-l-iletilēteris | 975 g/kg | 1999. gada 1. janvāris | 2011. gada 31. decembris | Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu.
  Turpmāk norādītie konkrētie nosacījumi ir piemērojami šādai lietošanai:






  — | augļu, dārzeņu un kartupeļu apstrāde pēc ražas novākšanas ir atļauta tikai tad, ja ir pieejama atbilstīga dezaktivācijas sistēma vai arī ja apdraudējuma novērtējums dalībvalstij, kura izsniedz atļauju, ir parādījis, ka apstrādes šķīduma izsmidzināšana nerada nepieņemamu apdraudējumu videi, un jo īpaši ūdens organismiem, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“1.

Imazalils

CAS Nr. 73790-28-0, 35554-44-0

CIPAC Nr. 335

(±)-1-(β-aliloksi-2,4-dihlorfeniletil)imidazols vai (±)-alil l-(2,4-dihlorfenil)-2-imidazol-l-iletilēteris

975 g/kg

1999. gada 1. janvāris

2011. gada 31. decembris

Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu.

Turpmāk norādītie konkrētie nosacījumi ir piemērojami šādai lietošanai:

—

augļu, dārzeņu un kartupeļu apstrāde pēc ražas novākšanas ir atļauta tikai tad, ja ir pieejama atbilstīga dezaktivācijas sistēma vai arī ja apdraudējuma novērtējums dalībvalstij, kura izsniedz atļauju, ir parādījis, ka apstrādes šķīduma izsmidzināšana nerada nepieņemamu apdraudējumu videi, un jo īpaši ūdens organismiem,

| — | kartupeļu apstrāde pēc ražas novākšanas ir atļauta tikai tad, ja apdraudējuma novērtējums dalībvalstij, kura izsniedz atļauju, ir parādījis, ka no apstrādātiem kartupeļiem iegūtu apstrādes atkritumu izplatīšana nerada nepieņemamu apdraudējumu ūdens organismiem, |
| --- | --- |

—

kartupeļu apstrāde pēc ražas novākšanas ir atļauta tikai tad, ja apdraudējuma novērtējums dalībvalstij, kura izsniedz atļauju, ir parādījis, ka no apstrādātiem kartupeļiem iegūtu apstrādes atkritumu izplatīšana nerada nepieņemamu apdraudējumu ūdens organismiem,

| — | var lietot uz brīvā dabā augošajiem lapaugiem tikai tad, ja apdraudējuma novērtējums dalībvalstij, kura izsniedz atļauju, ir parādījis, ka šāds lietojums nerada nepieņemamu apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi. |
| --- | --- |

—

var lietot uz brīvā dabā augošajiem lapaugiem tikai tad, ja apdraudējuma novērtējums dalībvalstij, kura izsniedz atļauju, ir parādījis, ka šāds lietojums nerada nepieņemamu apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi.

Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmes datums, kurā pārskata ziņojums tika precizēts: 1997. gada 11. jūlijs.

2.

Azoksistrobīns

CAS Nr. 131860-33-8

CIPAC Nr. 571

Metil-(E)-2-{2[6-(2-ciānfenoksi)pirimidīn-4-iloksi] fenil}}-3-meto-ksiakrilāts

930 g/kg (Z izomērs nepārsniedz 25 g/kg)

1998. gada 1. jūlijs

2011. gada 31. decembris

Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu.

Pieņemot lēmumus atbilstīgi vienotajiem principiem, jāpievērš īpaša uzmanība ietekmei uz ūdens organismiem. Atļauju piešķiršanas nosacījumos jāietver atbilstoši risku mazināšanas pasākumi.

Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmes datums, kurā pārskata ziņojums tika precizēts: 1998. gada 22. aprīlis.

3.

Krezoksimmetils

CAS Nr. 143390-89-0

CIPAC Nr. 568

Metil (E)-2-metoksi-imino-2-[2-(o-toliloksimetil) fenil] acetāts

910 g/kg

1999. gada 1. februāris

2011. gada 31. decembris

Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu.

Pieņemot lēmumus atbilstīgi vienotajiem principiem, dalībvalstis pievērš īpašu uzmanību gruntsūdeņu aizsardzībai mazāk aizsargātos apstākļos.

Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmes datums, kurā pārskata ziņojums tika precizēts: 1998. gada 16. oktobris.

4.

Spiroksamīns

CAS Nr. 1181134-30-8

CIPAC Nr. 572

(8-terc-butil-l,4-dioksa-spiro [4.5] dekan-2-ilmetil)-etilpropilamīns

940 g/kg (diastereomēri A un B kopā)

1999. gada 1. septembris

2011. gada 31. decembris

Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu.

Pieņemot lēmumus atbilstīgi vienotajiem principiem, dalībvalstīm:

| — | jāpievērš īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, lai atļauju piešķiršanas nosacījumos ietvertu atbilstošus aizsargpasākumus,
  un |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, lai atļauju piešķiršanas nosacījumos ietvertu atbilstošus aizsargpasākumus,

un

| — | jāpievērš īpaša uzmanība ietekmei uz ūdens organismiem un jānodrošina, lai atļauju piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietvertu risku mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība ietekmei uz ūdens organismiem un jānodrošina, lai atļauju piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietvertu risku mazināšanas pasākumus.

Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmes datums, kurā pārskata ziņojums tika precizēts: 1999. gada 12. maijs.

5.

Azimsulfurons

CAS Nr. 120162-55-2

CIPAC Nr. 584

l-(4,6-dimetoksipirimidīn-2-il)-3-[1-metil-4-(2-metil-2H-tetrazol-5-il)-pirazol-5-ilsulfonil]-urīnviela

980 g/kg

1999. gada 1. oktobris

2011. gada 31. decembris

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

Nedrīkst atļaut izsmidzināšanu no gaisa.

Pieņemot lēmumus atbilstīgi vienotajiem principiem, dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība ietekmei uz ūdens organismiem un sauszemes blakussugu augiem un jānodrošina, lai atļauju piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietvertu risku mazināšanas pasākumus (piemēram, rīsu audzēšanā minimālie ūdens aizturēšanas periodi pirms novākšanas).

Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmes datums, kurā pārskata ziņojums tika precizēts: 1999. gada 2. jūlijs.

6.

Fluroksipīrs

CAS Nr. 69377-81-7

CIPAC Nr. 431

4-amino-3,5-dihlor-6-fluor-2-piridiloksietiķskābe

950 g/kg

2000. gada 1. decembris

2011. gada 31. decembris

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

Pieņemot lēmumus atbilstīgi vienotajiem principiem, dalībvalstīm:

| — | jāņem vērā pārskata ziņojuma 7. punktā prasītā papildinformācija, |
| --- | --- |

—

jāņem vērā pārskata ziņojuma 7. punktā prasītā papildinformācija,

| — | jāpievērš īpaša uzmanība gruntsūdeņu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība gruntsūdeņu aizsardzībai,

| — | jāpievērš īpaša uzmanība ietekmei uz ūdens organismiem un jānodrošina, lai atļauju piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietvertu risku mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība ietekmei uz ūdens organismiem un jānodrošina, lai atļauju piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietvertu risku mazināšanas pasākumus.

Ja pieprasītie papildu izmēģinājumi un informācija, kas norādīta pārskata ziņojuma 7. punktā, nav iesniegta līdz 2000. gada 1. decembrim, dalībvalstis par to informē Komisiju.

Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmes datums, kurā pārskata ziņojums tika precizēts: 1999. gada 30. novembris.

8.

Proheksadiona kalcijs

CAS Nr. 127277-53-6

CIPAC Nr. 567

Kalcija 3,5-diokso-4-pro-pionilcikloheksānkarboksilāts

890 g/kg

2000. gada 1. oktobris

2011. gada 31. decembris

Var atļaut lietot tikai kā augu augšanas regulatoru.

Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmes datums, kurā pārskata ziņojums tika precizēts: 2000. gada 16. jūnijs.”

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 11. aprīlis)

par termiņa pagarinājumu tādu biocīdo produktu laišanai tirgū, kuru sastāvā ir aktīvās vielas, kas nav pētītas Direktīvas 98/8/EK 16. panta 2. punktā minētās desmit gadu darba programmas laikā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1545)

(Autentisks ir tikai teksts franču un poļu valodā)

(2007/226/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 98/8/EK (turpmāk – “Direktīva”) 16. panta 2. punkta otrajā daļā un 3. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja aktīvās vielas izvērtēšanai nepieciešamā informācija un dati noteiktajā termiņā nav iesniegti, var nolemt aktīvo vielu neiekļaut direktīvas I, IA vai IB pielikumā. Pēc šāda lēmuma dalībvalstis anulē visas atļaujas biocīdajiem produktiem, kas satur šo aktīvo vielu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 98/8/EK (turpmāk – “Direktīva”) 16. panta 2. punkta otrajā daļā un 3. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja aktīvās vielas izvērtēšanai nepieciešamā informācija un dati noteiktajā termiņā nav iesniegti, var nolemt aktīvo vielu neiekļaut direktīvas I, IA vai IB pielikumā. Pēc šāda lēmuma dalībvalstis anulē visas atļaujas biocīdajiem produktiem, kas satur šo aktīvo vielu.

| (2) | Komisijas Regulās (EK) Nr. 1896/2000 (2) un (EK) Nr. 2032/2003 (3) ir noteikta Direktīvas 16. panta 2. punktā minētās desmit gadu darba programmas pirmā un otrā posma īstenošanas kārtība. Regulas (EK) Nr. 2032/2003 4. panta 2. punktā noteikts, ka 2006. gada 1. septembris ir datums, no kura dalībvalstīs ir anulētas atļaujas attiecībā uz biocīdajiem produktiem, kas satur noteiktas esošas aktīvās vielas, par kurām nav akceptēts paziņojums un par kurām dalībvalsts nav izteikusi interesi. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulās (EK) Nr. 1896/2000 (2) un (EK) Nr. 2032/2003 (3) ir noteikta Direktīvas 16. panta 2. punktā minētās desmit gadu darba programmas pirmā un otrā posma īstenošanas kārtība. Regulas (EK) Nr. 2032/2003 4. panta 2. punktā noteikts, ka 2006. gada 1. septembris ir datums, no kura dalībvalstīs ir anulētas atļaujas attiecībā uz biocīdajiem produktiem, kas satur noteiktas esošas aktīvās vielas, par kurām nav akceptēts paziņojums un par kurām dalībvalsts nav izteikusi interesi.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 2032/2003 4.a pantā, ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1048/2005 (4), izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var iesniegt Komisijai pieteikumu regulas 4. panta 2. punktā noteiktā lietojuma pārtraukšanas perioda pagarināšanai, un šāda pagarinājuma piešķiršanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 2032/2003 4.a pantā, ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1048/2005 (4), izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var iesniegt Komisijai pieteikumu regulas 4. panta 2. punktā noteiktā lietojuma pārtraukšanas perioda pagarināšanai, un šāda pagarinājuma piešķiršanas nosacījumi.

| (4) | Atsevišķas dalībvalstis Komisijai ir iesniegušas pieteikumus lietojuma pārtraukšanas perioda pagarināšanai attiecībā uz dažām aktīvajām vielām, kuru izmantošana biocīdajos produktos pēc 2006. gada 1. septembra ir aizliegta; pieteikumiem pievienota informācija, kas liecina par nepieciešamību turpināt izmantot attiecīgās vielas. |
| --- | --- |

(4)

Atsevišķas dalībvalstis Komisijai ir iesniegušas pieteikumus lietojuma pārtraukšanas perioda pagarināšanai attiecībā uz dažām aktīvajām vielām, kuru izmantošana biocīdajos produktos pēc 2006. gada 1. septembra ir aizliegta; pieteikumiem pievienota informācija, kas liecina par nepieciešamību turpināt izmantot attiecīgās vielas.

| (5) | Polija iesniedza informāciju, kas liecina, ka pagaidām nav piemērotu alternatīvu ciflutrīna kā insekticīda izmantošanai vēsturisku būvju un citu konstrukciju koksnes aizsardzībai. Attiecībā uz šo vielu būtu lietderīgi nedaudz pagarināt lietojuma pārtraukšanas periodu, lai varētu iesniegt datus par citu, alternatīvu vielu efektivitāti un tās varētu laist Polijas tirgū saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Polija iesniedza informāciju, kas liecina, ka pagaidām nav piemērotu alternatīvu ciflutrīna kā insekticīda izmantošanai vēsturisku būvju un citu konstrukciju koksnes aizsardzībai. Attiecībā uz šo vielu būtu lietderīgi nedaudz pagarināt lietojuma pārtraukšanas periodu, lai varētu iesniegt datus par citu, alternatīvu vielu efektivitāti un tās varētu laist Polijas tirgū saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

| (6) | Francija iesniedza informāciju, kas liecina par nepieciešamību nodrošināt iespējami plašu larvicīdu piedāvājumu, lai apkarotu dzēlējodus, kuru pārnēsātās bīstamās slimības skar dalībvalsts Aizjūras departamentu iedzīvotājus, un pieprasīja saglabāt temefosa pieejamību minēto reģionu tirgū. Būtu lietderīgi pagarināt lietojuma pārtraukšanas periodu minētajai vielai, lai varētu to aizstāt ar citām piemērotām vielām. |
| --- | --- |

(6)

Francija iesniedza informāciju, kas liecina par nepieciešamību nodrošināt iespējami plašu larvicīdu piedāvājumu, lai apkarotu dzēlējodus, kuru pārnēsātās bīstamās slimības skar dalībvalsts Aizjūras departamentu iedzīvotājus, un pieprasīja saglabāt temefosa pieejamību minēto reģionu tirgū. Būtu lietderīgi pagarināt lietojuma pārtraukšanas periodu minētajai vielai, lai varētu to aizstāt ar citām piemērotām vielām.

| (7) | Francija iesniedza informāciju, kas liecina par nepieciešamību uz laiku pagarināt amonjaka kā veterinārās higiēnas biocīdā produkta izmantošanu, lai novērstu mājlopu inficēšanos ar kokcīdijām, kriptosporām un nematodēm. Būtu lietderīgi pagarināt lietojuma pārtraukšanas periodu minētajai vielai, lai to pakāpeniski varētu aizstāt ar citām pieejamām vielām, kas paziņotas izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvas pārskatīšanas programmu. |
| --- | --- |

(7)

Francija iesniedza informāciju, kas liecina par nepieciešamību uz laiku pagarināt amonjaka kā veterinārās higiēnas biocīdā produkta izmantošanu, lai novērstu mājlopu inficēšanos ar kokcīdijām, kriptosporām un nematodēm. Būtu lietderīgi pagarināt lietojuma pārtraukšanas periodu minētajai vielai, lai to pakāpeniski varētu aizstāt ar citām pieejamām vielām, kas paziņotas izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvas pārskatīšanas programmu.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2032/2003 4. panta 2. punkta, šā lēmuma pielikuma B slejā minētās dalībvalstis var piešķirt jaunas vai saglabāt izsniegtās atļaujas tādu biocīdo produktu laišanai tirgū, kas satur pielikuma A slejā minētās vielas, tikai izmantojuma veidiem, kas minēti D slejā, un līdz datumam, kas norādīts pielikuma C slejā.

2. pants

1.   Dalībvalstis, kas izmanto šā lēmuma 1. pantā paredzēto atkāpi, nodrošina, lai būtu izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | turpināt izmantošanu var tikai ar nosacījumu, ka attiecīgo vielu saturoši produkti ir apstiprināti paredzētajam lietojumam; |
| --- | --- |

a)

turpināt izmantošanu var tikai ar nosacījumu, ka attiecīgo vielu saturoši produkti ir apstiprināti paredzētajam lietojumam;

| b) | izmantošanas turpināšana ir pieļaujama tikai tad, ja tā nevēlami neietekmē cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi; |
| --- | --- |

b)

izmantošanas turpināšana ir pieļaujama tikai tad, ja tā nevēlami neietekmē cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi;

| c) | piešķirot apstiprinājumu, tiek uzdots veikt visus atbilstošos riska samazināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

c)

piešķirot apstiprinājumu, tiek uzdots veikt visus atbilstošos riska samazināšanas pasākumus;

| d) | šādi biocīdie produkti, kas paliek tirgū pēc 2006. gada 1. septembra, tiek pārmarķēti, lai panāktu atbilstību ierobežotas lietošanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

d)

šādi biocīdie produkti, kas paliek tirgū pēc 2006. gada 1. septembra, tiek pārmarķēti, lai panāktu atbilstību ierobežotas lietošanas nosacījumiem;

| e) | attiecīgā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka atļauju turētāji vai attiecīgās dalībvalstis meklē šādas izmantošanas alternatīvas, vai arī vēlākais līdz 2008. gada 14. maijam sagatavo iesniegšanai dokumentāciju saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 11. pantā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka atļauju turētāji vai attiecīgās dalībvalstis meklē šādas izmantošanas alternatīvas, vai arī vēlākais līdz 2008. gada 14. maijam sagatavo iesniegšanai dokumentāciju saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 11. pantā paredzēto procedūru.

2.   Attiecīgās dalībvalstis ik gadus informē Komisiju par 1. punkta piemērošanu, un jo īpaši par darbībām, kas veiktas atbilstoši e) apakšpunktam.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai un Polijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 11. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/140/EK (OV L 414, 30.12.2006., 78. lpp.).

1

(2)  OV L 228, 8.9.2000., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2032/2003 (OV L 307, 24.11.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1849/2006 (OV L 355, 15.12.2006., 63. lpp.).

3

(4)  OV L 178, 9.7.2005., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

1. pantā minētās atļaujas

| A sleja | B sleja | C sleja | D sleja |
| --- | --- | --- | --- |
| Aktīvā viela | Dalībvalsts | Datums | Izmantojums |
| Ciflutrīns
  EK Nr. 269-855-7
  CAS Nr. 68359-37-5 | Polija | 1.9.2007. | Būvniecībā izmantojamās koksnes aizsardzība pret insektiem; tikai profesionālām vajadzībām. |
| Temefoss
  EK Nr. 222-191-1
  CAS Nr. 3383-96-8 | Francija | 14.5.2009. | Slimību pārnēsātāju dzēlējodu apkarošanai; tikai Francijas Aizjūras departamentos. |
| Amonjaks
  EK Nr. 231-635-3
  CAS Nr. 7664-41-7 | Francija | 14.5.2008. | Veterinārās higiēnas biocīdais produkts kokcīdiju, kriptosporu un nematožu infekciju novēršanai; lietojams tikai gadījumos, ja nav iespējams izvēlēties citus līdzekļus ar līdzīgu iedarbību. |

A sleja

B sleja

C sleja

D sleja

Aktīvā viela

Dalībvalsts

Datums

Izmantojums

Ciflutrīns

EK Nr. 269-855-7

CAS Nr. 68359-37-5

Polija

1.9.2007.

Būvniecībā izmantojamās koksnes aizsardzība pret insektiem; tikai profesionālām vajadzībām.

Temefoss

EK Nr. 222-191-1

CAS Nr. 3383-96-8

Francija

14.5.2009.

Slimību pārnēsātāju dzēlējodu apkarošanai; tikai Francijas Aizjūras departamentos.

Amonjaks

EK Nr. 231-635-3

CAS Nr. 7664-41-7

Francija

14.5.2008.

Veterinārās higiēnas biocīdais produkts kokcīdiju, kriptosporu un nematožu infekciju novēršanai; lietojams tikai gadījumos, ja nav iespējams izvēlēties citus līdzekļus ar līdzīgu iedarbību.

---

Labojums

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/50

---

Labojums Komisijas Direktīvā 2007/19/EK (2007. gada 30. marts), ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un Padomes Direktīvu 85/572/EEK, ar ko nosaka sarakstu, kur uzskaitīti aizstājēji, kas izmantojami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 91, 2007. gada 31. marts
  )

Direktīvu 2007/19/EK lasīt šādi:

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/19/EK

(2007. gada 2. aprīlis),

ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un Padomes Direktīvu 85/572/EEK, ar ko nosaka sarakstu, kur uzskaitīti aizstājēji, kas izmantojami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK (1) atcelšanu, un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“Iestāde”),

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīva 2002/72/EK (2) ir īpaša direktīva saskaņā ar pamata Regulu (EK) Nr. 1935/2004, ar ko saskaņo noteikumus attiecībā uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīva 2002/72/EK (2) ir īpaša direktīva saskaņā ar pamata Regulu (EK) Nr. 1935/2004, ar ko saskaņo noteikumus attiecībā uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

| (2) | Direktīva 2002/72/EK nosaka to vielu sarakstu, kuras atļauts izmantot šādu materiālu un izstrādājumu ražošanā, jo īpaši piedevas un monomērus, ierobežojumus attiecībā uz to izmantošanu, noteikumus par marķēšanu, kā arī par patērētājiem vai pārtikas ražošanas uzņēmumiem sniedzamo informāciju par šādu materiālu un izstrādājumu pareizu lietošanu. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 2002/72/EK nosaka to vielu sarakstu, kuras atļauts izmantot šādu materiālu un izstrādājumu ražošanā, jo īpaši piedevas un monomērus, ierobežojumus attiecībā uz to izmantošanu, noteikumus par marķēšanu, kā arī par patērētājiem vai pārtikas ražošanas uzņēmumiem sniedzamo informāciju par šādu materiālu un izstrādājumu pareizu lietošanu.

| (3) | Komisijai iesniegtā informācija rāda, ka izmantotie plastifikatori, piemēram, polivinilhlorīda (PVC) starplikas vākos var migrēt taukus saturošā pārtikā daudzumos, kas var apdraudēt cilvēka veselību vai izraisīt nepieņemamas izmaiņas pārtikas sastāvā. Tādēļ būtu jāprecizē, ka Direktīva 2002/72/EK attiecas uz starplikām arī tad, ja tās, piemēram, ir daļa no metāla vāciņiem. Vienlaikus būtu jānosaka īpaši noteikumi par piedevu izmantošanu šādu starpliku ražošanā. Būtu jāņem vērā vāciņu ražotājiem nepieciešamo laiku, lai piemērotos dažiem Direktīvas 2002/72/EK noteikumiem. Jo īpaši jāņem vērā laiks, kāds ir nepieciešams, lai sagatavotu novērtējuma pieprasījumu par īpašām piedevām, kuras izmanto vāciņu starpliku ražošanā; to novērtēšanai vēl nav iespējams izveidot laika grafiku. Tādēļ atļauto piedevu saraksts, kuru pieņems nākotnē attiecībā uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, pirmajā posmā neattieksies uz vāciņu starpliku ražošanu, lai saglabātu iespēju izmantot citas piedevas, ievērojot valsts likumus. Šo stāvokli būtu atkārtoti jāizvērtē vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai iesniegtā informācija rāda, ka izmantotie plastifikatori, piemēram, polivinilhlorīda (PVC) starplikas vākos var migrēt taukus saturošā pārtikā daudzumos, kas var apdraudēt cilvēka veselību vai izraisīt nepieņemamas izmaiņas pārtikas sastāvā. Tādēļ būtu jāprecizē, ka Direktīva 2002/72/EK attiecas uz starplikām arī tad, ja tās, piemēram, ir daļa no metāla vāciņiem. Vienlaikus būtu jānosaka īpaši noteikumi par piedevu izmantošanu šādu starpliku ražošanā. Būtu jāņem vērā vāciņu ražotājiem nepieciešamo laiku, lai piemērotos dažiem Direktīvas 2002/72/EK noteikumiem. Jo īpaši jāņem vērā laiks, kāds ir nepieciešams, lai sagatavotu novērtējuma pieprasījumu par īpašām piedevām, kuras izmanto vāciņu starpliku ražošanā; to novērtēšanai vēl nav iespējams izveidot laika grafiku. Tādēļ atļauto piedevu saraksts, kuru pieņems nākotnē attiecībā uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, pirmajā posmā neattieksies uz vāciņu starpliku ražošanu, lai saglabātu iespēju izmantot citas piedevas, ievērojot valsts likumus. Šo stāvokli būtu atkārtoti jāizvērtē vēlākā posmā.

| (4) | Ņemot vērā jauno informāciju par riska novērtējumu attiecībā uz vielām, ko izvērtējusi Iestāde, kā arī vajadzību pašreizējos noteikumus par migrācijas aprēķināšanu pielāgot tehniskajam progresam, Direktīva 2002/72/EK būtu jāaktualizē. Skaidrības labad būtu jānosaka lietoto tehnisko terminu definīcijas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā jauno informāciju par riska novērtējumu attiecībā uz vielām, ko izvērtējusi Iestāde, kā arī vajadzību pašreizējos noteikumus par migrācijas aprēķināšanu pielāgot tehniskajam progresam, Direktīva 2002/72/EK būtu jāaktualizē. Skaidrības labad būtu jānosaka lietoto tehnisko terminu definīcijas.

| (5) | Noteikumiem attiecībā uz kopējo migrāciju un īpatnējo migrāciju būtu jāpamato ar vienotu principu un tādēļ būtu jāsaskaņo. |
| --- | --- |

(5)

Noteikumiem attiecībā uz kopējo migrāciju un īpatnējo migrāciju būtu jāpamato ar vienotu principu un tādēļ būtu jāsaskaņo.

| (6) | Būtu jāievieš īpaši noteikumi, lai uzlabotu zīdaiņu aizsardzību, jo zīdaiņi uzņem vairāk barības proporcionāli to ķermeņa svaram nekā pieaugušie. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāievieš īpaši noteikumi, lai uzlabotu zīdaiņu aizsardzību, jo zīdaiņi uzņem vairāk barības proporcionāli to ķermeņa svaram nekā pieaugušie.

| (7) | Atbilstības īpatnējai migrācijas robežai (SML) D aizstājējā pārbaude attiecībā uz piedevām, kas uzskaitītas Direktīvas 2002/72/EK III pielikuma B daļā, būtu jāpiemēro vienlaicīgi ar pārējiem migrācijas aprēķināšanas noteikumiem, kas iekļauti šajā direktīvā, lai ļautu labāk novērtēt šo piedevu patieso ietekmi uz patērētājiem. Tādēļ būtu jāpagarina termiņš iepriekšminētās atbilstības pārbaudes piemērošanai. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstības īpatnējai migrācijas robežai (SML) D aizstājējā pārbaude attiecībā uz piedevām, kas uzskaitītas Direktīvas 2002/72/EK III pielikuma B daļā, būtu jāpiemēro vienlaicīgi ar pārējiem migrācijas aprēķināšanas noteikumiem, kas iekļauti šajā direktīvā, lai ļautu labāk novērtēt šo piedevu patieso ietekmi uz patērētājiem. Tādēļ būtu jāpagarina termiņš iepriekšminētās atbilstības pārbaudes piemērošanai.

| (8) | Būtu jāprecizē to piedevu statuss, kuras darbojas kā polimerizācijas atbalsts ražošanā (PPA). PPA, kas darbojas arī kā piedevas, būtu jāizvērtē un jāietver nākamajā atļauto piedevu sarakstā. Dažas no tām jau ir iekļautas esošajā nepilnīgajā piedevu sarakstā. Attiecībā uz piedevām, kas darbojas tikai kā PPA un tādēļ nepaliek gatavajā izstrādājumā, būtu jāprecizē, ka to izmantošana joprojām būs iespējama, ievērojot valsts tiesību aktus, arī pēc nākamā atļauto piedevu saraksta pieņemšanas. Šo stāvokli būtu atkārtoti jāizvērtē vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāprecizē to piedevu statuss, kuras darbojas kā polimerizācijas atbalsts ražošanā (PPA). PPA, kas darbojas arī kā piedevas, būtu jāizvērtē un jāietver nākamajā atļauto piedevu sarakstā. Dažas no tām jau ir iekļautas esošajā nepilnīgajā piedevu sarakstā. Attiecībā uz piedevām, kas darbojas tikai kā PPA un tādēļ nepaliek gatavajā izstrādājumā, būtu jāprecizē, ka to izmantošana joprojām būs iespējama, ievērojot valsts tiesību aktus, arī pēc nākamā atļauto piedevu saraksta pieņemšanas. Šo stāvokli būtu atkārtoti jāizvērtē vēlākā posmā.

| (9) | Pētījumos ir pierādīts, ka azodikarbonamīds augstas temperatūras ietekmē sadalās, veidojot semikarbazīdu. Iestādei 2003. gadā tika lūgts apkopot datus un novērtēt iespējamo risku, ko rada semikarbazīds pārtikā. Līdz šīs informācijas saņemšanai un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulas (EK) Nr. 178/2002 ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3) 7. pantu, azodikarbonamīda izmantošana plastmasas materiālos un izstrādājumos tika pārtraukta ar Komisijas Direktīvu 2004/1/EK (4). Savā 2005. gada 21. jūnija atzinumā (5) Iestāde secina, ka tādā koncentrācijā, kas sastopama pārtikā, semikarbazīda kancerogenitāte neapdraud cilvēka veselību, ja tiek nodrošināts, ka semikarbazīds nerodas no azodikarbonamīda. Tādēļ ir pamatoti saglabāt azodikarbonamīda izmantošanas aizliegumu plastmasas materiālos un izstrādājumos. |
| --- | --- |

(9)

Pētījumos ir pierādīts, ka azodikarbonamīds augstas temperatūras ietekmē sadalās, veidojot semikarbazīdu. Iestādei 2003. gadā tika lūgts apkopot datus un novērtēt iespējamo risku, ko rada semikarbazīds pārtikā. Līdz šīs informācijas saņemšanai un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulas (EK) Nr. 178/2002 ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3) 7. pantu, azodikarbonamīda izmantošana plastmasas materiālos un izstrādājumos tika pārtraukta ar Komisijas Direktīvu 2004/1/EK (4). Savā 2005. gada 21. jūnija atzinumā (5) Iestāde secina, ka tādā koncentrācijā, kas sastopama pārtikā, semikarbazīda kancerogenitāte neapdraud cilvēka veselību, ja tiek nodrošināts, ka semikarbazīds nerodas no azodikarbonamīda. Tādēļ ir pamatoti saglabāt azodikarbonamīda izmantošanas aizliegumu plastmasas materiālos un izstrādājumos.

| (10) | Būtu jāievieš jēdziens par plastmasas funkcionālo barjeru, tas ir, barjeru plastmasas materiālos vai izstrādājumos, kas novērš vai samazina migrāciju uz pārtiku. Tikai stikls un atsevišķi metāli var pilnībā bloķēt migrāciju. Plastmasa var būt daļēji funkcionāla barjera, kuras īpašības un efektivitāte ir jānovērtē, un tā var palīdzēt samazināt vielu migrāciju zem SML vai noteikšanas robežas. Aiz plastmasas funkcionālās barjeras, var izmantot neatļautas vielas, ja tās atbilst atsevišķiem kritērijiem un to migrācija ir zemāka par attiecīgu noteikšanas robežu. Ņemot vērā zīdaiņu un citu īpaši uzņēmīgu personu pārtiku, kā arī grūtības, kas saistītas ar šāda veida analīzēm, kam raksturīga liela analītiskā pielaide, būtu jānosaka, ka maksimālais līmenis neatļautas vielas migrācijai pārtikā vai pārtikas aizstājējā caur plastmasas funkcionālo barjeru ir 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāievieš jēdziens par plastmasas funkcionālo barjeru, tas ir, barjeru plastmasas materiālos vai izstrādājumos, kas novērš vai samazina migrāciju uz pārtiku. Tikai stikls un atsevišķi metāli var pilnībā bloķēt migrāciju. Plastmasa var būt daļēji funkcionāla barjera, kuras īpašības un efektivitāte ir jānovērtē, un tā var palīdzēt samazināt vielu migrāciju zem SML vai noteikšanas robežas. Aiz plastmasas funkcionālās barjeras, var izmantot neatļautas vielas, ja tās atbilst atsevišķiem kritērijiem un to migrācija ir zemāka par attiecīgu noteikšanas robežu. Ņemot vērā zīdaiņu un citu īpaši uzņēmīgu personu pārtiku, kā arī grūtības, kas saistītas ar šāda veida analīzēm, kam raksturīga liela analītiskā pielaide, būtu jānosaka, ka maksimālais līmenis neatļautas vielas migrācijai pārtikā vai pārtikas aizstājējā caur plastmasas funkcionālo barjeru ir 0,01 mg/kg.

| (11) | Direktīvas 2002/72/EK 9. pantā noteikts, ka materiāliem un izstrādājumiem jāpievieno rakstveida atbilstības deklarācija, kas apliecina, ka tie atbilst noteikumiem, kuri tiem piemērojami. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 5. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktu, lai pastiprinātu piegādātāju koordināciju un atbildību, katrā izgatavošanas stadijā, tostarp izejvielu stadijā, atbildīgajām personām būtu jādokumentē atbilstība attiecīgajiem noteikumiem atbilstības deklarācijā, kas ir pieejama to klientiem. Turklāt katrā ražošanas stadijā atbalstošajiem dokumentiem, kas ir par pamatu atbilstības deklarācijai, būtu jābūt pieejamiem tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 2002/72/EK 9. pantā noteikts, ka materiāliem un izstrādājumiem jāpievieno rakstveida atbilstības deklarācija, kas apliecina, ka tie atbilst noteikumiem, kuri tiem piemērojami. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 5. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktu, lai pastiprinātu piegādātāju koordināciju un atbildību, katrā izgatavošanas stadijā, tostarp izejvielu stadijā, atbildīgajām personām būtu jādokumentē atbilstība attiecīgajiem noteikumiem atbilstības deklarācijā, kas ir pieejama to klientiem. Turklāt katrā ražošanas stadijā atbalstošajiem dokumentiem, kas ir par pamatu atbilstības deklarācijai, būtu jābūt pieejamiem tiesībaizsardzības iestādēm.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 17. panta 1. punktu uzņēmējiem, kuri iesaistīti pārtikas apritē, ir jāpārliecinās, ka pārtika atbilst tai piemērojamiem noteikumiem. Šim nolūkam, ievērojot konfidencialitātes prasības, pārtikas apritē iesaistītam uzņēmējam jāsaņem pieeja attiecīgai informācijai, kas tiem ļauj nodrošināt, ka migrācija no materiāliem un izstrādājumiem uz pārtiku atbilst pārtikas likumdošanā paredzētajām specifikācijām un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 17. panta 1. punktu uzņēmējiem, kuri iesaistīti pārtikas apritē, ir jāpārliecinās, ka pārtika atbilst tai piemērojamiem noteikumiem. Šim nolūkam, ievērojot konfidencialitātes prasības, pārtikas apritē iesaistītam uzņēmējam jāsaņem pieeja attiecīgai informācijai, kas tiem ļauj nodrošināt, ka migrācija no materiāliem un izstrādājumiem uz pārtiku atbilst pārtikas likumdošanā paredzētajām specifikācijām un ierobežojumiem.

| (13) | Atbilstību Regulas (EK) Nr. 1935/2004 3. pantam attiecībā uz Direktīvas 2002/72/EK II un III pielikuma sarakstā neiekļautām vielām, piemēram, piemaisījumiem vai reakciju produktiem, kā minēts Direktīvas 2002/72/EK II pielikuma 3. punktā un III pielikuma 3. punktā, attiecīgajam uzņēmējam būtu jānovērtē saskaņā ar starptautiski atzītiem zinātniskiem principiem. |
| --- | --- |

(13)

Atbilstību Regulas (EK) Nr. 1935/2004 3. pantam attiecībā uz Direktīvas 2002/72/EK II un III pielikuma sarakstā neiekļautām vielām, piemēram, piemaisījumiem vai reakciju produktiem, kā minēts Direktīvas 2002/72/EK II pielikuma 3. punktā un III pielikuma 3. punktā, attiecīgajam uzņēmējam būtu jānovērtē saskaņā ar starptautiski atzītiem zinātniskiem principiem.

| (14) | Lai varētu precīzāk aprēķināt iedarbību uz patērētāju, migrācijas pārbaudēs būtu jāievieš jauns samazinājuma koeficients, kas tiek saukts par tauku samazinājuma koeficientu (FRF). Līdz šim pakļautība to vielu iedarbībai, kuras pārsvarā migrē uz taukus saturošu pārtiku (lipofīlas vielas), bija pamatota ar vispārēju pieņēmumu, ka viena persona dienā uzņem 1 kg pārtikas. Tomēr ikdienā viens cilvēks uzņem ne vairāk kā 200 g tauku. Tas būtu jāņem vērā, koriģējot īpatnējo migrāciju ar FRF, kas piemērojams lipofīlām vielām, saskaņā ar Pārtikas zinātniskās komitejas (PZK) (6) atzinumu un Iestādes atzinumu (7). |
| --- | --- |

(14)

Lai varētu precīzāk aprēķināt iedarbību uz patērētāju, migrācijas pārbaudēs būtu jāievieš jauns samazinājuma koeficients, kas tiek saukts par tauku samazinājuma koeficientu (FRF). Līdz šim pakļautība to vielu iedarbībai, kuras pārsvarā migrē uz taukus saturošu pārtiku (lipofīlas vielas), bija pamatota ar vispārēju pieņēmumu, ka viena persona dienā uzņem 1 kg pārtikas. Tomēr ikdienā viens cilvēks uzņem ne vairāk kā 200 g tauku. Tas būtu jāņem vērā, koriģējot īpatnējo migrāciju ar FRF, kas piemērojams lipofīlām vielām, saskaņā ar Pārtikas zinātniskās komitejas (PZK) (6) atzinumu un Iestādes atzinumu (7).

| (15) | Ņemot vērā jauno informāciju par monomēru un citu izejvielu riska novērtējumu, ko veikusi Iestāde (8), daži monomēri, ko pagaidām atļauts lietot valsts līmenī, kā arī daži jauni monomēri, būtu jāiekļauj Kopienas atļauto vielu sarakstā. Attiecībā uz pārējām ierobežojumi un/vai specifikācijas, kas jau noteiktas Kopienas līmenī, būtu jāgroza, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā jauno informāciju par monomēru un citu izejvielu riska novērtējumu, ko veikusi Iestāde (8), daži monomēri, ko pagaidām atļauts lietot valsts līmenī, kā arī daži jauni monomēri, būtu jāiekļauj Kopienas atļauto vielu sarakstā. Attiecībā uz pārējām ierobežojumi un/vai specifikācijas, kas jau noteiktas Kopienas līmenī, būtu jāgroza, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju.

| (16) | Nepilnīgo piedevu sarakstu, kuras var izmantot plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanā, būtu jāgroza lai ietvertu citas piedevas, ko novērtējusi Iestāde. Attiecībā uz atsevišķām piedevām ierobežojumi un/vai specifikācijas, kas jau noteiktas Kopienas līmenī, būtu jāgroza, ņemot vērā jaunāko pieejamo novērtējumu. |
| --- | --- |

(16)

Nepilnīgo piedevu sarakstu, kuras var izmantot plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanā, būtu jāgroza lai ietvertu citas piedevas, ko novērtējusi Iestāde. Attiecībā uz atsevišķām piedevām ierobežojumi un/vai specifikācijas, kas jau noteiktas Kopienas līmenī, būtu jāgroza, ņemot vērā jaunāko pieejamo novērtējumu.

| (17) | Komisijas Direktīva 2005/79/EK (9) veica izmaiņas ierobežojumos un/vai specifikācijās attiecībā uz vielu ar atsauces Nr. 35760 Direktīvas 2002/72/EK III pielikuma A daļā B daļas vietā, un attiecībā uz vielu ar atsauces Nr. 67180 izmaiņas tika veiktas tā pielikuma B daļā A daļas vietā. Turklāt vielām ar atsauces Nr. 43480, 45200, 81760 un 88640 norāde par ierobežojumiem un/vai specifikācijām Direktīvas 2002/72/EK III pielikumā ir neskaidra. Tādēļ tiesiskās noteiktības labad vielas ar atsauces Nr. 35760 un 67180 būtu jāiekļauj piedevu saraksta attiecīgajā daļā un būtu jāatjauno ierobežojumi un specifikācijas vielām ar atsauces Nr. 43480, 45200, 81760 un 88640. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas Direktīva 2005/79/EK (9) veica izmaiņas ierobežojumos un/vai specifikācijās attiecībā uz vielu ar atsauces Nr. 35760 Direktīvas 2002/72/EK III pielikuma A daļā B daļas vietā, un attiecībā uz vielu ar atsauces Nr. 67180 izmaiņas tika veiktas tā pielikuma B daļā A daļas vietā. Turklāt vielām ar atsauces Nr. 43480, 45200, 81760 un 88640 norāde par ierobežojumiem un/vai specifikācijām Direktīvas 2002/72/EK III pielikumā ir neskaidra. Tādēļ tiesiskās noteiktības labad vielas ar atsauces Nr. 35760 un 67180 būtu jāiekļauj piedevu saraksta attiecīgajā daļā un būtu jāatjauno ierobežojumi un specifikācijas vielām ar atsauces Nr. 43480, 45200, 81760 un 88640.

| (18) | Ir pierādīts, ka pašlaik izmantotais destilētais ūdens nav pienācīgs aizstājējs atsevišķiem piena produktiem. To būtu jāaizstāj ar 50 % etanolu, kas vairāk līdzinās piena produktu taukainumam. |
| --- | --- |

(18)

Ir pierādīts, ka pašlaik izmantotais destilētais ūdens nav pienācīgs aizstājējs atsevišķiem piena produktiem. To būtu jāaizstāj ar 50 % etanolu, kas vairāk līdzinās piena produktu taukainumam.

| (19) | Epoksidētu sojas pupu eļļu (ESBO) izmanto kā plastifikatoru starplikām. Ņemot vērā Iestādes 2006. gada 16. marta atzinumu (10) par materiālos, kas nonāk kontaktā ar pārtiku, izmantoto ESBO iedarbību uz pieaugušajiem, būtu piemēroti noteikt īsāku termiņu vāciņu starpliku atbilstībai Direktīvā 2002/72/EK noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz ESBO un to aizvietotājiem. Tas pats termiņš būtu jānosaka azodikarbonamīda izmantošanas aizliegumam. |
| --- | --- |

(19)

Epoksidētu sojas pupu eļļu (ESBO) izmanto kā plastifikatoru starplikām. Ņemot vērā Iestādes 2006. gada 16. marta atzinumu (10) par materiālos, kas nonāk kontaktā ar pārtiku, izmantoto ESBO iedarbību uz pieaugušajiem, būtu piemēroti noteikt īsāku termiņu vāciņu starpliku atbilstībai Direktīvā 2002/72/EK noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz ESBO un to aizvietotājiem. Tas pats termiņš būtu jānosaka azodikarbonamīda izmantošanas aizliegumam.

| (20) | Daži ftalāti tiek izmantoti kā plastifikatori starplikām un citiem plastmasas izstrādājumiem. Iestāde savā atzinumā par ftalātiem (11), kas publicēts 2005. gada septembrī, nosaka pieļaujamās dienas devas (TDI) dažiem ftalātiem un uzskata, ka cilvēki ir pakļauti dažu ftalātu iedarbībai tādā pat diapazonā kā TDI. Tādēļ būtu piemēroti noteikt īsāku termiņu vāciņu plastmasas materiālu un izstrādājumu atbilstībai Direktīvā 2002/72/EK noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz šīm vielām. |
| --- | --- |

(20)

Daži ftalāti tiek izmantoti kā plastifikatori starplikām un citiem plastmasas izstrādājumiem. Iestāde savā atzinumā par ftalātiem (11), kas publicēts 2005. gada septembrī, nosaka pieļaujamās dienas devas (TDI) dažiem ftalātiem un uzskata, ka cilvēki ir pakļauti dažu ftalātu iedarbībai tādā pat diapazonā kā TDI. Tādēļ būtu piemēroti noteikt īsāku termiņu vāciņu plastmasas materiālu un izstrādājumu atbilstībai Direktīvā 2002/72/EK noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz šīm vielām.

| (21) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Padomes Direktīva 85/572/EEK (12) un Direktīva 2002/72/EK. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Padomes Direktīva 85/572/EEK (12) un Direktīva 2002/72/EK.

| (22) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(22)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2002/72/EK groza šādi:

| 1) | 1. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Šo direktīvu piemēro uz šādiem materiāliem un izstrādājumiem, kuriem gatava produkta formā ir paredzēts saskarties vai kuri saskaras ar pārtikas produktiem un ir paredzēti šim nolūkam (turpmāk “plastmasas materiāli un izstrādājumi”):






  a) | materiāliem un izstrādājumiem un to daļām, kas sastāv tikai no plastmasas; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šo direktīvu piemēro uz šādiem materiāliem un izstrādājumiem, kuriem gatava produkta formā ir paredzēts saskarties vai kuri saskaras ar pārtikas produktiem un ir paredzēti šim nolūkam (turpmāk “plastmasas materiāli un izstrādājumi”):

a)

materiāliem un izstrādājumiem un to daļām, kas sastāv tikai no plastmasas;

| b) | daudzslāņu plastmasas materiāliem un izstrādājumiem; |
| --- | --- |

b)

daudzslāņu plastmasas materiāliem un izstrādājumiem;

| c) | plastmasas slāņiem vai plastmasas pārklājumiem, kas veido vāciņu starplikas, kas kopā sastāv no diviem vai vairākiem dažāda veida materiāla slāņiem.” |
| --- | --- |

c)

plastmasas slāņiem vai plastmasas pārklājumiem, kas veido vāciņu starplikas, kas kopā sastāv no diviem vai vairākiem dažāda veida materiāla slāņiem.”

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Neskarot šīs direktīvas 2. punkta c) apakšpunktu, šo direktīvu nepiemēro tiem materiāliem un izstrādājumiem, kas sastāv no diviem vai vairākiem slāņiem, no kuriem viens vai vairāki nesastāv tikai no plastmasas, pat tad, ja tas slānis, kuram paredzēts tieši saskarties ar pārtikas produktiem, sastāv tikai no plastmasas.” |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Neskarot šīs direktīvas 2. punkta c) apakšpunktu, šo direktīvu nepiemēro tiem materiāliem un izstrādājumiem, kas sastāv no diviem vai vairākiem slāņiem, no kuriem viens vai vairāki nesastāv tikai no plastmasas, pat tad, ja tas slānis, kuram paredzēts tieši saskarties ar pārtikas produktiem, sastāv tikai no plastmasas.”

| 2) | Iekļauj šādu 1.a pantu:
  “1.a pants
  Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “daudzslāņu plastmasas materiāli vai izstrādājumi” ir tie plastmasas materiāli vai izstrādājumi, kas sastāv no diviem vai vairākiem materiālu slāņiem, no kuriem katrs sastāv tikai no plastmasas un kuri ir savienoti ar līmvielām vai citiem līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

2)

Iekļauj šādu 1.a pantu:

“1.a pants

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

a)

“daudzslāņu plastmasas materiāli vai izstrādājumi” ir tie plastmasas materiāli vai izstrādājumi, kas sastāv no diviem vai vairākiem materiālu slāņiem, no kuriem katrs sastāv tikai no plastmasas un kuri ir savienoti ar līmvielām vai citiem līdzekļiem;

| b) | “plastmasas funkcionālā barjera” ir barjera, kas sastāv no viena vai vairākiem plastmasas slāņiem, kas nodrošina to, ka gatavie materiāli vai izstrādājumi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (13) 3. pantam un šai direktīvai; |
| --- | --- |

b)

“plastmasas funkcionālā barjera” ir barjera, kas sastāv no viena vai vairākiem plastmasas slāņiem, kas nodrošina to, ka gatavie materiāli vai izstrādājumi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (13) 3. pantam un šai direktīvai;

| c) | “taukus nesaturoša pārtika” ir pārtika, kam Direktīvā 85/572/EEK migrācijas pārbaudēm noteikti citi aizstājēji, nevis aizstājējs D. |
| --- | --- |

c)

“taukus nesaturoša pārtika” ir pārtika, kam Direktīvā 85/572/EEK migrācijas pārbaudēm noteikti citi aizstājēji, nevis aizstājējs D.

| 3) | 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  1.   Plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļas nedrīkst pāriet pārtikas produktos tādā daudzumā, kas pārsniedz 60 miligramus sastāvdaļu, kas izdalās uz kilogramu pārtikas produkta vai pārtikas aizstājēja (mg/kg) (kopējās migrācijas robeža).
  Tomēr šī robeža ir 10 miligrami uz materiāla vai izstrādājuma virsmas kvadrātdecimetru (mg/dm2) šādos gadījumos:






  a) | izstrādājumiem, kas ir trauki vai kas tiem pielīdzināmi, vai ko var piepildīt, un kuru tilpums ir mazāks par 500 mililitriem (ml) vai lielāks par 10 litriem (l); |
| --- | --- | --- |

3)

2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

1.   Plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļas nedrīkst pāriet pārtikas produktos tādā daudzumā, kas pārsniedz 60 miligramus sastāvdaļu, kas izdalās uz kilogramu pārtikas produkta vai pārtikas aizstājēja (mg/kg) (kopējās migrācijas robeža).

Tomēr šī robeža ir 10 miligrami uz materiāla vai izstrādājuma virsmas kvadrātdecimetru (mg/dm2) šādos gadījumos:

a)

izstrādājumiem, kas ir trauki vai kas tiem pielīdzināmi, vai ko var piepildīt, un kuru tilpums ir mazāks par 500 mililitriem (ml) vai lielāks par 10 litriem (l);

| b) | loksnēm, plēvēm vai citiem materiāliem vai izstrādājumiem, kurus nevar piepildīt vai kuriem nav iespējams aprēķināt attiecību starp šādu materiālu vai izstrādājumu virsmas laukumu un to pārtikas produktu daudzumu, kas ar to saskaras. |
| --- | --- |

b)

loksnēm, plēvēm vai citiem materiāliem vai izstrādājumiem, kurus nevar piepildīt vai kuriem nav iespējams aprēķināt attiecību starp šādu materiālu vai izstrādājumu virsmas laukumu un to pārtikas produktu daudzumu, kas ar to saskaras.

2.   Plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai kas saskaras ar zīdaiņiem un maziem bērniem domātu pārtiku atbilstoši Komisijas Direktīvai 91/321/EK (14) un Direktīvai 96/5/EK (15), kopējās migrācijas robeža vienmēr ir 60 mg/kg.

| 4) | 4. panta 2. punktā datumu “2006. gada 1. jūlijs” aizstāj ar “2008. gada 1. maijs”. |
| --- | --- |

4)

4. panta 2. punktā datumu “2006. gada 1. jūlijs” aizstāj ar “2008. gada 1. maijs”.

| 5) | Iekļauj šādu 4.c, 4.d un 4.e pantu:
  “4.c pants
  Piedevām, kuras izmanto vāciņu plastmasas slāņu vai plastmasas pārklājumu ražošanā, kas minēti 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, piemēro šādus noteikumus:






  a) | piedevām, kas minētas III pielikumā, piemēro minētajā pielikumā noteiktos to izmantošanas ierobežojumus un/vai specifikācijas, neskarot 4. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

5)

Iekļauj šādu 4.c, 4.d un 4.e pantu:

“4.c pants

Piedevām, kuras izmanto vāciņu plastmasas slāņu vai plastmasas pārklājumu ražošanā, kas minēti 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, piemēro šādus noteikumus:

a)

piedevām, kas minētas III pielikumā, piemēro minētajā pielikumā noteiktos to izmantošanas ierobežojumus un/vai specifikācijas, neskarot 4. panta 2. punktu;

| b) | atkāpjoties no 4. panta 1. punkta un 4.a panta 1. un 5. punkta, līdz turpmākai pārskatīšanai var turpināt izmantot piedevas, kas nav minētas III pielikumā, ievērojot valsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 4. panta 1. punkta un 4.a panta 1. un 5. punkta, līdz turpmākai pārskatīšanai var turpināt izmantot piedevas, kas nav minētas III pielikumā, ievērojot valsts tiesību aktus;

| c) | atkāpjoties no 4.b panta, dalībvalstis var turpināt valsts līmenī atļaut piedevas, ko izmanto vāciņu plastmasas slāņu vai plastmasas pārklājumu ražošanā, kas minēti 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no 4.b panta, dalībvalstis var turpināt valsts līmenī atļaut piedevas, ko izmanto vāciņu plastmasas slāņu vai plastmasas pārklājumu ražošanā, kas minēti 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

4.d pants

To piedevu izmantošanai, kuras darbojas tikai kā polimerizācijas atbalsta vielas un kuras nav paredzētas palikt gatavā izstrādājumā (turpmāk “PPA”), plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanā, piemēro šādus noteikumus:

| a) | PPA, kas minētas III pielikumā, piemēro III pielikumā noteiktos to izmantošanas ierobežojumus un/vai specifikācijas, neskarot 4. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

PPA, kas minētas III pielikumā, piemēro III pielikumā noteiktos to izmantošanas ierobežojumus un/vai specifikācijas, neskarot 4. panta 2. punktu;

| b) | atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, 4.a panta 1. un 5. punkta, līdz turpmākai pārskatīšanai var turpināt izmantot PPA, kas nav minētas III pielikumā, ievērojot valsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, 4.a panta 1. un 5. punkta, līdz turpmākai pārskatīšanai var turpināt izmantot PPA, kas nav minētas III pielikumā, ievērojot valsts tiesību aktus;

| c) | atkāpjoties no 4.b panta, dalībvalstis var turpināt valsts līmenī atļaut PPA. |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no 4.b panta, dalībvalstis var turpināt valsts līmenī atļaut PPA.

4.e pants

Azodikarbonamīda, atsauces Nr. 36640 (CAS Nr. 000123-77-3), izmantošana plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanā ir aizliegta.”

| 6) | 5.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Visos tirdzniecības posmos, izņemot mazumtirdzniecību, plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem un satur 1. punktā minētās piedevas, saskaņā ar Direktīvas 89/109/EEK 9. pantu pievieno rakstisku deklarāciju.” |
| --- | --- |

6)

5.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Visos tirdzniecības posmos, izņemot mazumtirdzniecību, plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem un satur 1. punktā minētās piedevas, saskaņā ar Direktīvas 89/109/EEK 9. pantu pievieno rakstisku deklarāciju.”

| 7) | 7. pantam pievieno šādu daļu:
  “Plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai kas saskaras ar pārtiku, kas domāta zīdaiņiem un maziem bērniem, kā definēts Direktīvu 91/321/EK un Direktīvu 96/5/EK, SML vienmēr piemēro kā mg/kg.” |
| --- | --- |

7)

7. pantam pievieno šādu daļu:

“Plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai kas saskaras ar pārtiku, kas domāta zīdaiņiem un maziem bērniem, kā definēts Direktīvu 91/321/EK un Direktīvu 96/5/EK, SML vienmēr piemēro kā mg/kg.”

| 8) | Iekļauj šādu 7.a pantu:
  “7.a pants
  1.   Daudzslāņu plastmasas materiālā vai izstrādājumā katra plastmasas slāņa sastāvam ir jāatbilst šai direktīvai.
  2.   Atkāpjoties no 1. punkta, slānis, kas nav tiešā saskarē ar pārtiku un kuru no pārtikas šķir plastmasas funkcionālā barjera, var, ja gatavajā materiālā vai izstrādājumā ir ievērotas šajā direktīvā noteiktās īpatnējās un kopējās migrācijas robežas:






  a) | neatbilst šajā direktīvā noteiktajiem ierobežojumiem un specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

8)

Iekļauj šādu 7.a pantu:

“7.a pants

1.   Daudzslāņu plastmasas materiālā vai izstrādājumā katra plastmasas slāņa sastāvam ir jāatbilst šai direktīvai.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, slānis, kas nav tiešā saskarē ar pārtiku un kuru no pārtikas šķir plastmasas funkcionālā barjera, var, ja gatavajā materiālā vai izstrādājumā ir ievērotas šajā direktīvā noteiktās īpatnējās un kopējās migrācijas robežas:

a)

neatbilst šajā direktīvā noteiktajiem ierobežojumiem un specifikācijām;

| b) | būt ražots izmantojot vielas, kas nav ietvertas šajā direktīvā vai valsts sarakstos attiecībā uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku. |
| --- | --- |

b)

būt ražots izmantojot vielas, kas nav ietvertas šajā direktīvā vai valsts sarakstos attiecībā uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku.

3.   2. punkta b) apakšpunktā minēto vielu migrācija uz pārtiku vai pārtikas aizstājēju nedrīkst pārsniegt 0,01 mg/kg; to mēra ar statistisku ticamību, izmantojot analīzes metodi atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) 882/2004 (16) 11. pantam. Šī robeža vienmēr jāizsaka kā koncentrācija pārtikā vai pārtikas aizstājējā. Robeža jāpiemēro savienojumu grupai, ja tie ir strukturāli vai toksikoloģiski līdzīgi, jo īpaši izomēri vai savienojumi ar tādu pašu attiecīgo funkcionālo grupu, un tajā jāietver iespējamā netīšā vielu pārnese.

4.   2. punkta b) apakšpunktā minētās vielas nedrīkst ietilpt šādās kategorijās:

| a) | vielas, kas Padomes Direktīvas 67/548/EEK (17) I pielikumā klasificētas kā pierādīti vai iespējami “kancerogēnas”, “mutagēnas” vai “teratogēnas” vielas; |
| --- | --- |

a)

vielas, kas Padomes Direktīvas 67/548/EEK (17) I pielikumā klasificētas kā pierādīti vai iespējami “kancerogēnas”, “mutagēnas” vai “teratogēnas” vielas;

| b) | vielas, kas, pamatojoties uz personīgās atbildības kritērijiem, saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK VI pielikuma noteikumiem klasificētas kā “kancerogēnas”, “mutagēnas” vai “teratogēnas”. |
| --- | --- |

b)

vielas, kas, pamatojoties uz personīgās atbildības kritērijiem, saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK VI pielikuma noteikumiem klasificētas kā “kancerogēnas”, “mutagēnas” vai “teratogēnas”.

| 9) | 8. pantam pievieno šādu 5. punktu:
  “5.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz ftalātiem (atsauces Nr. 74640, 74880, 74560, 75100, 75105), kas minēti III pielikuma B daļā, SML pārbauda tikai pārtikas aizstājējos. Tomēr SML var pārbaudīt pārtikā, ja pārtika nav bijusi saskarē ar materiālu vai izstrādājumu un ir iepriekš pārbaudīta attiecībā uz ftalātiem un līmenis nav statistiski nozīmīgs vai lielāks par vai vienāds ar kvantitatīvās noteikšanas robežu.” |
| --- | --- |

9)

8. pantam pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz ftalātiem (atsauces Nr. 74640, 74880, 74560, 75100, 75105), kas minēti III pielikuma B daļā, SML pārbauda tikai pārtikas aizstājējos. Tomēr SML var pārbaudīt pārtikā, ja pārtika nav bijusi saskarē ar materiālu vai izstrādājumu un ir iepriekš pārbaudīta attiecībā uz ftalātiem un līmenis nav statistiski nozīmīgs vai lielāks par vai vienāds ar kvantitatīvās noteikšanas robežu.”

| 10) | 9. pantu aizstāj ar šādu:
  “9. pants
  1.   Visos tirdzniecības posmos, izņemot mazumtirdzniecības posmu, plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kā arī vielām, kas paredzētas šo materiālu un izstrādājumu ražošanai, pievieno rakstveida deklarāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 16. pantu.
  2.   1. punktā minēto deklarāciju izsniedz uzņēmējs, un tajā ietver VIa pielikumā minēto informāciju.
  3.   Pēc valsts kompetento iestāžu pieprasījuma uzņēmējs tām sniedz atbilstīgo dokumentāciju, kas apliecina, ka plastmasas materiāli un izstrādājumi, kā arī vielas, kas paredzētas šo materiālu un izstrādājumu ražošanai, atbilst šīs direktīvas prasībām. Dokumentācijā jāiekļauj nosacījumi un pārbaužu rezultāti, aprēķini un citas analīzes, kā arī pierādījumi par drošību vai pamatojums, kas apliecina atbilstību.” |
| --- | --- |

10)

9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

1.   Visos tirdzniecības posmos, izņemot mazumtirdzniecības posmu, plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kā arī vielām, kas paredzētas šo materiālu un izstrādājumu ražošanai, pievieno rakstveida deklarāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 16. pantu.

2.   1. punktā minēto deklarāciju izsniedz uzņēmējs, un tajā ietver VIa pielikumā minēto informāciju.

3.   Pēc valsts kompetento iestāžu pieprasījuma uzņēmējs tām sniedz atbilstīgo dokumentāciju, kas apliecina, ka plastmasas materiāli un izstrādājumi, kā arī vielas, kas paredzētas šo materiālu un izstrādājumu ražošanai, atbilst šīs direktīvas prasībām. Dokumentācijā jāiekļauj nosacījumi un pārbaužu rezultāti, aprēķini un citas analīzes, kā arī pierādījumi par drošību vai pamatojums, kas apliecina atbilstību.”

| 11) | I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I, II un III pielikumu. |
| --- | --- |

11)

I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I, II un III pielikumu.

| 12) | Šīs direktīvas IV pielikuma tekstu iekļauj kā IVa pielikumu. |
| --- | --- |

12)

Šīs direktīvas IV pielikuma tekstu iekļauj kā IVa pielikumu.

| 13) | V un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas V un VI pielikumu. |
| --- | --- |

13)

V un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas V un VI pielikumu.

| 14) | Šīs direktīvas VII pielikuma tekstu iekļauj kā VIa pielikumu. |
| --- | --- |

14)

Šīs direktīvas VII pielikuma tekstu iekļauj kā VIa pielikumu.

2. pants

Direktīvas 85/572/EEK pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas VIII pielikumu.

3. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2008. gada 1. maijam pieņem un publicē normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

Minētos noteikumus piemēro tā, lai:

| a) | no 2008. gada 1. maija varētu notikt to plastmasas materiālu un izstrādājumu tirdzniecība un lietošana, kas paredzēti saskarei ar pārtiku un kas atbilst Direktīvai 2002/72/EK, kas grozīta ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

a)

no 2008. gada 1. maija varētu notikt to plastmasas materiālu un izstrādājumu tirdzniecība un lietošana, kas paredzēti saskarei ar pārtiku un kas atbilst Direktīvai 2002/72/EK, kas grozīta ar šo direktīvu;

| b) | Kopienā aizliegtu ražot un importēt vāciņus ar starpliku, kas neatbilst ierobežojumiem un specifikācijām atsauces Nr. 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 un 93760, kas noteiktas Direktīvā 2002/72/EK, kas grozīta ar šo Direktīvu, sākot ar 2008. gada 1. jūliju; |
| --- | --- |

b)

Kopienā aizliegtu ražot un importēt vāciņus ar starpliku, kas neatbilst ierobežojumiem un specifikācijām atsauces Nr. 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 un 93760, kas noteiktas Direktīvā 2002/72/EK, kas grozīta ar šo Direktīvu, sākot ar 2008. gada 1. jūliju;

| c) | Kopienā aizliegtu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanu un importu, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, kas neatbilst ierobežojumiem un specifikācijām par ftalātiem atsauces Nr. 74560, 74640, 74880, 75100, 75105, kas noteiktas Direktīvā 2002/72/EK, kas grozīta ar šo Direktīvu, sākot ar 2008. gada 1. jūliju; |
| --- | --- |

c)

Kopienā aizliegtu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanu un importu, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, kas neatbilst ierobežojumiem un specifikācijām par ftalātiem atsauces Nr. 74560, 74640, 74880, 75100, 75105, kas noteiktas Direktīvā 2002/72/EK, kas grozīta ar šo Direktīvu, sākot ar 2008. gada 1. jūliju;

| d) | neskarot b) un c) apakšpunktu, Kopienā tiktu aizliegta to plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošana un imports, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, kas neatbilst Direktīvai 2002/72/EK, kas grozīta ar šo direktīvu, sākot ar 2009. gada 1. maiju. |
| --- | --- |

d)

neskarot b) un c) apakšpunktu, Kopienā tiktu aizliegta to plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošana un imports, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, kas neatbilst Direktīvai 2002/72/EK, kas grozīta ar šo direktīvu, sākot ar 2009. gada 1. maiju.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 2. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

I PIELIKUMS

Direktīvas 2002/72/EK I pielikumu groza šādi:

| 1) | Iekļauj šādu 2.a un 2.b punktu:
  2.a   Korekcija, izmantojot tauku samazinājuma koeficientu (FRF), īpatnējai migrācijai uz pārtiku, kas satur vairāk kā 20 % tauku:
  “Tauku samazinājuma koeficients” (FRF) ir koeficients no 1 līdz 5, ar kuru pirms salīdzināšanas ar īpatnējās migrācijas robežu jādala lipofīlo vielu aprēķinātā migrācija uz taukus saturošu pārtiku vai D aizstājēju un tā aizvietotājiem.
  Vispārīgie noteikumi
  Vielas, ko uzskata par “lipofīlām” nolūkā piemērot FRF, ir uzskaitītas IVa pielikumā. Lipofīlo vielu īpatnējo migrāciju mg/kg (M) koriģē ar FRF no 1 līdz 5 (MFRF). Pirms salīdzināšanas ar atļauto robežu piemēro šādu vienādojumu:
  MFRF = M/FRF

  un

  FRF = (g tauku pārtikā/kg pārtikas)/200 = (% tauku × 5)/100
  Šī korekcija, izmantojot FRF, nav piemērojama šādos gadījumos:






  a) | ja materiāls vai izstrādājums saskaras vai ir paredzēts saskarei ar pārtiku, kas satur mazāk kā 20 % tauku; |
| --- | --- | --- |

1)

Iekļauj šādu 2.a un 2.b punktu:

2.a   Korekcija, izmantojot tauku samazinājuma koeficientu (FRF), īpatnējai migrācijai uz pārtiku, kas satur vairāk kā 20 % tauku:

“Tauku samazinājuma koeficients” (FRF) ir koeficients no 1 līdz 5, ar kuru pirms salīdzināšanas ar īpatnējās migrācijas robežu jādala lipofīlo vielu aprēķinātā migrācija uz taukus saturošu pārtiku vai D aizstājēju un tā aizvietotājiem.

Vispārīgie noteikumi

Vielas, ko uzskata par “lipofīlām” nolūkā piemērot FRF, ir uzskaitītas IVa pielikumā. Lipofīlo vielu īpatnējo migrāciju mg/kg (M) koriģē ar FRF no 1 līdz 5 (MFRF). Pirms salīdzināšanas ar atļauto robežu piemēro šādu vienādojumu:

MFRF = M/FRF

un

FRF = (g tauku pārtikā/kg pārtikas)/200 = (% tauku × 5)/100

Šī korekcija, izmantojot FRF, nav piemērojama šādos gadījumos:

a)

ja materiāls vai izstrādājums saskaras vai ir paredzēts saskarei ar pārtiku, kas satur mazāk kā 20 % tauku;

| b) | ja materiāls vai izstrādājums saskaras vai ir paredzēts saskarei ar zīdaiņiem un maziem bērniem domātu pārtiku, kā definēts Direktīvā 91/321/EK un Direktīvā 96/5/EK; |
| --- | --- |

b)

ja materiāls vai izstrādājums saskaras vai ir paredzēts saskarei ar zīdaiņiem un maziem bērniem domātu pārtiku, kā definēts Direktīvā 91/321/EK un Direktīvā 96/5/EK;

| c) | vielām Kopienas sarakstā II un III pielikumā, kurām (4) ailē ir noteikts ierobežojums SML = ND, vai sarakstā neiekļautām vielām, ko izmanto aiz plastmasas funkcionālās barjeras ar migrācijas robežu 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

c)

vielām Kopienas sarakstā II un III pielikumā, kurām (4) ailē ir noteikts ierobežojums SML = ND, vai sarakstā neiekļautām vielām, ko izmanto aiz plastmasas funkcionālās barjeras ar migrācijas robežu 0,01 mg/kg;

| d) | materiāliem un izstrādājumiem, kuriem nav iespējams aprēķināt attiecību starp virsmas laukumu un to pārtikas produktu daudzumu, kas ar to saskaras, piemēram, to formas vai izmantošanas dēļ; migrāciju aprēķina, izmantojot pieņemto virsmas laukumu/tilpuma konversijas koeficientu 6 dm2/kg. |
| --- | --- |

d)

materiāliem un izstrādājumiem, kuriem nav iespējams aprēķināt attiecību starp virsmas laukumu un to pārtikas produktu daudzumu, kas ar to saskaras, piemēram, to formas vai izmantošanas dēļ; migrāciju aprēķina, izmantojot pieņemto virsmas laukumu/tilpuma konversijas koeficientu 6 dm2/kg.

Šī korekcija, izmantojot FRF, ir piemērojama, ievērojot atsevišķus nosacījumus, šādā gadījumā:

traukiem un citiem piepildāmiem izstrādājumiem, kuru tilpums ir mazāks par 500 mililitriem vai lielāks par 10 litriem, un loksnēm un plēvēm saskarē ar pārtikas produktiem, kuri satur vairāk kā 20 % tauku, migrāciju vai nu aprēķina kā koncentrāciju pārtikā vai pārtikas aizstājējā (mg/kg) un to koriģē, izmantojot FRF, vai arī to pārrēķina kā mg/dm2, nepiemērojot FRF. Ja viena no divām vērtībām ir zemāka par SML, materiāls vai izstrādājums ir uzskatāms par prasībām atbilstošu.

FRF piemērošana nedrīkst izraisīt īpatnējo migrāciju, kas pārsniedz kopējo migrācijas robežu.

2.b   Īpatnējās migrācijas koriģēšana pārtikas aizstājējā D:

Lipofīlo vielu īpatnējo migrāciju uz pārtikas aizstājēju D un tā aizvietotājiem koriģē ar šādiem koeficientiem:

| a) | samazinājuma koeficientus, kas noteikts Direktīvas 85/572/EEK pielikuma 3. punktā, turpmāk dēvēts par D aizstājēja samazinājuma koeficientu (DRF).
  DRF nedrīkst piemērot, ja īpatnējā migrācija uz pārtikas aizstājēju D ir lielāka par 80 % no vielas satura gatavā materiālā vai izstrādājumā (piemēram, plānās plēvēs). Lai noteiktu, vai ir piemērojams DRF, ir nepieciešami zinātniski vai eksperimentāli iegūti pierādījumi (piemēram, testi ar visvairāk apdraudēto pārtiku). Tas nav piemērojams arī vielām Kopienas sarakstos, kurām (4) ailē ir noteikts ierobežojums SML = ND, vai sarakstā neiekļautām vielām, ko izmanto aiz plastmasas funkcionālās barjeras ar migrācijas robežu 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

a)

samazinājuma koeficientus, kas noteikts Direktīvas 85/572/EEK pielikuma 3. punktā, turpmāk dēvēts par D aizstājēja samazinājuma koeficientu (DRF).

DRF nedrīkst piemērot, ja īpatnējā migrācija uz pārtikas aizstājēju D ir lielāka par 80 % no vielas satura gatavā materiālā vai izstrādājumā (piemēram, plānās plēvēs). Lai noteiktu, vai ir piemērojams DRF, ir nepieciešami zinātniski vai eksperimentāli iegūti pierādījumi (piemēram, testi ar visvairāk apdraudēto pārtiku). Tas nav piemērojams arī vielām Kopienas sarakstos, kurām (4) ailē ir noteikts ierobežojums SML = ND, vai sarakstā neiekļautām vielām, ko izmanto aiz plastmasas funkcionālās barjeras ar migrācijas robežu 0,01 mg/kg;

| b) | FRF var piemērot migrācijai uz aizstājējiem, ja ir zināms iesaiņojamās pārtikas tauku saturs un ir izpildītas 2.a punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

b)

FRF var piemērot migrācijai uz aizstājējiem, ja ir zināms iesaiņojamās pārtikas tauku saturs un ir izpildītas 2.a punktā noteiktās prasības;

| c) | Kopējais samazinājuma koeficients (TRF) ir koeficients, kura maksimālā vērtība ir 5, ar kuru jādala izmērītā īpatnējā migrācija uz D aizstājēju vai tā aizvietotāju pirms salīdzināšanas ar atļauto robežu. To iegūst DRF reizinot ar FRF, ja ir piemērojami abi koeficienti.” |
| --- | --- |

c)

Kopējais samazinājuma koeficients (TRF) ir koeficients, kura maksimālā vērtība ir 5, ar kuru jādala izmērītā īpatnējā migrācija uz D aizstājēju vai tā aizvietotāju pirms salīdzināšanas ar atļauto robežu. To iegūst DRF reizinot ar FRF, ja ir piemērojami abi koeficienti.”

| 2) | Iekļauj šādu 5.a punktu:
  5.a   Uzmavas, vāki, starplikas, aizbāžņi un līdzīgi izstrādājumi noslēgšanai.






  a) | Ja ir zināms paredzētais lietojums, šādus izstrādājumus pārbauda, izmantojot tos traukiem, kuriem tie ir paredzēti, tādā veidā, kas atbilst noslēgšanas apstākļiem parastā vai paredzamā izmantojumā. Tiek pieņemts, ka šie izstrādājumi ir saskarē ar tādu pārtikas daudzumu, kas ietilpst traukā. Rezultātus izsaka mg/kg vai mg/dm2 saskaņā ar 2. un 7. panta noteikumiem, ņemot vērā visu noslēdzošā izstrādājuma un trauka saskares laukumu. |
| --- | --- | --- |

2)

Iekļauj šādu 5.a punktu:

5.a   Uzmavas, vāki, starplikas, aizbāžņi un līdzīgi izstrādājumi noslēgšanai.

a)

Ja ir zināms paredzētais lietojums, šādus izstrādājumus pārbauda, izmantojot tos traukiem, kuriem tie ir paredzēti, tādā veidā, kas atbilst noslēgšanas apstākļiem parastā vai paredzamā izmantojumā. Tiek pieņemts, ka šie izstrādājumi ir saskarē ar tādu pārtikas daudzumu, kas ietilpst traukā. Rezultātus izsaka mg/kg vai mg/dm2 saskaņā ar 2. un 7. panta noteikumiem, ņemot vērā visu noslēdzošā izstrādājuma un trauka saskares laukumu.

| b) | Ja šo izstrādājumu paredzētais lietojums nav zināms, tos jāpārbauda ar atsevišķu testu un rezultāti jāizsaka mg/izstrādājumā. Iegūtā vērtība vajadzības gadījumā jāpieskaita tam daudzumam, kas migrē no trauka, kuram tas ir paredzēts.” |
| --- | --- |

b)

Ja šo izstrādājumu paredzētais lietojums nav zināms, tos jāpārbauda ar atsevišķu testu un rezultāti jāizsaka mg/izstrādājumā. Iegūtā vērtība vajadzības gadījumā jāpieskaita tam daudzumam, kas migrē no trauka, kuram tas ir paredzēts.”

II PIELIKUMS

Direktīvas 2002/72/EK II pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļu groza šādi:






  a) | Iekļauj šādus monomērus un citas izejvielas atbilstošā numerācijas kārtībā:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “15267 | 000080-08-0 | 4,4′-diaminodifenilsulfons | SML = 5 mg/kg |
| 21970 | 000923-02-4 | N-metilolmetakrilamīds | SML = 0,05 mg/kg |
| 24886 | 046728-75-0 | 5-sulfoizoftālskābe, monolitija sāls | SML = 5 mg/kg un litijam

  SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izteikts kā litijs)” |

1)

A daļu groza šādi:

a)

Iekļauj šādus monomērus un citas izejvielas atbilstošā numerācijas kārtībā:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“15267

000080-08-0

4,4′-diaminodifenilsulfons

SML = 5 mg/kg

21970

000923-02-4

N-metilolmetakrilamīds

SML = 0,05 mg/kg

24886

046728-75-0

5-sulfoizoftālskābe, monolitija sāls

SML = 5 mg/kg un litijam

SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izteikts kā litijs)”

| b) | Attiecībā uz turpmāk minētajiem monomēriem un citām izejvielām tabulas 4. slejas “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” saturu aizstāj ar šādu:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “12786 | 000919-30-2 | 3-amino-propiltrietoksisilāns | 3-aminopropiltrietoksisilāna ekstrahējamo atlieku saturam jābūt zemākam nekā 3 mg/kg pildvielas, ja to izmanto neorganisku pildvielu reaģējošas virsmas apstrādei, un SML = 0,05 mg/kg, ja to izmanto materiālu un izstrādājumu virsmas apstrādei. |
| 16450 | 000646-06-0 | 1,3-dioksolāns | SML = 5 mg/kg |
| 25900 | 000110-88-3 | Trioksāns | SML = 5 mg/kg” |

b)

Attiecībā uz turpmāk minētajiem monomēriem un citām izejvielām tabulas 4. slejas “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” saturu aizstāj ar šādu:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“12786

000919-30-2

3-amino-propiltrietoksisilāns

3-aminopropiltrietoksisilāna ekstrahējamo atlieku saturam jābūt zemākam nekā 3 mg/kg pildvielas, ja to izmanto neorganisku pildvielu reaģējošas virsmas apstrādei, un SML = 0,05 mg/kg, ja to izmanto materiālu un izstrādājumu virsmas apstrādei.

16450

000646-06-0

1,3-dioksolāns

SML = 5 mg/kg

25900

000110-88-3

Trioksāns

SML = 5 mg/kg”

| 2) | B daļā svītro šādus monomērus un citas izejvielas:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “21970 | 000923-02-4 | N-metilolmetakrilamīds” | |

2)

B daļā svītro šādus monomērus un citas izejvielas:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“21970

000923-02-4

N-metilolmetakrilamīds”

III PIELIKUMS

Direktīvas 2002/72/EK III pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļu groza šādi:






  a) | Iekļauj šādas piedevas atbilstošā numerācijas kārtībā:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “38885 | 002725-22-6 | 2,4-Bis(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroksi-4-n-oktiloksifenil)-1,3,5-triazīns | SML = 0,05 mg/kg. Tikai ūdeni saturošiem pārtikas produktiem. |
| 42080 | 001333-86-4 | Melnā ogle | Atbilstoši V pielikuma specifikācijām. |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-cikloheksāndikarbonskābe, diizononilesteris | |
| 62020 | 007620-77-1 | 12-hidroksistearīnskābe, litija sāls | SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izteikts kā litijs) |
| 67180 | — | Maisījums: (50 % w/w) ftālskābes n-decil-n-oktilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-decilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-oktilesteris | SML = 5 mg/kg (1) |
| 71960 | 003825-26-1 | Perfluoroktānskābe, amonija sāls | Izmantot tikai vairākkārt lietojamos izstrādājumos, kas sakausēti augstā temperatūrā. |
| 74560 | 000085-68-7 | Ftālskābe, benzilbutilesteris | Drīkst izmantot tikai:






  a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos; |

1)

A daļu groza šādi:

a)

Iekļauj šādas piedevas atbilstošā numerācijas kārtībā:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“38885

002725-22-6

2,4-Bis(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroksi-4-n-oktiloksifenil)-1,3,5-triazīns

SML = 0,05 mg/kg. Tikai ūdeni saturošiem pārtikas produktiem.

42080

001333-86-4

Melnā ogle

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām.

45705

166412-78-8

1,2-cikloheksāndikarbonskābe, diizononilesteris

62020

007620-77-1

12-hidroksistearīnskābe, litija sāls

SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izteikts kā litijs)

67180

—

Maisījums: (50 % w/w) ftālskābes n-decil-n-oktilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-decilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-oktilesteris

SML = 5 mg/kg (1)

71960

003825-26-1

Perfluoroktānskābe, amonija sāls

Izmantot tikai vairākkārt lietojamos izstrādājumos, kas sakausēti augstā temperatūrā.

74560

000085-68-7

Ftālskābe, benzilbutilesteris

Drīkst izmantot tikai:

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos;

| b) | kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, kā definēts Direktīvā 91/321/EEK un produktos saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK; |
| --- | --- |

b)

kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, kā definēts Direktīvā 91/321/EEK un produktos saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK;

| c) | kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā. |
| --- | --- |

c)

kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā.

SML = 30 mg/kg pārtikas aizstājēja.

74640

000117-81-7

Ftālskābe, bis(2-etilheksil) esteris

Drīkst izmantot tikai:

| a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku; |
| --- | --- |

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku;

| b) | kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā. |
| --- | --- |

b)

kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā.

SML = 1,5 mg/kg pārtikas aizstājēja.

74880

000084-74-2

Ftālskābe, dibutilesteris

Drīkst izmantot tikai:

| a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku; |
| --- | --- |

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku;

| b) | kā tehniskā atbalsta vielu poliolefīnos koncentrācijā līdz 0,05 % gatavā produktā |
| --- | --- |

b)

kā tehniskā atbalsta vielu poliolefīnos koncentrācijā līdz 0,05 % gatavā produktā

SML = 0,3 mg/kg pārtikas aizstājēja.

75100

068515-48-0

028553-12-0

Ftālskābe, diesteri ar primāru, piesātinātu C8-C10 sazarotu alkoholu, vairāk kā 60 % C9

Drīkst izmantot tikai:

| a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos; |
| --- | --- |

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos;

| b) | kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, kā definēts Direktīvā 91/321/EEK un produktos saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK; |
| --- | --- |

b)

kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, kā definēts Direktīvā 91/321/EEK un produktos saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK;

| c) | kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā. |
| --- | --- |

c)

kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā.

SML(T) = 9 mg/kg pārtikas aizstājēja (42).

75105

068515-49-1

026761-40-0

Ftālskābe, diesteri ar primāru, piesātinātu C9–C11 sazarotu alkoholu, vairāk kā 90 % C10

Drīkst izmantot tikai:

| a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos; |
| --- | --- |

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos;

| b) | kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, kā definēts Direktīvā 91/321/EEK un produktos saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK; |
| --- | --- |

b)

kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas saskaras ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, kā definēts Direktīvā 91/321/EEK un produktos saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK;

| c) | kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā. |
| --- | --- |

c)

kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 % gatavā produktā.

SML(T) = 9 mg/kg pārtikas aizstājēja (42).

79920

009003-11-6

106392-12-5

Poli(etilēnpropilēn)glikols

81500

9003-39-8

Polivinilpirolidons

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām.

93760

000077-90-7

Tri-n-butilacetilcitrāts

95020

6846-50-0

2,2,4-trimetil-1,3-pentanediol diisobutirāts

SML = 5 mg/kg pārtikas. Izmantot tikai ar vienreiz lietojamiem cimdiem rokās.

95420

745070-61-5

1,3,5-tris(2,2-dimetilpropanamido) benzols

SML = 0,05 mg/kg pārtikas.”

| b) | Attiecībā uz turpmāk minētajām piedevām tabulas 3. slejas “Nosaukums” un 4. slejas “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” ierakstus aizstāj ar šādiem:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “43480 | 064365-11-3 | Aktīvā ogle | Atbilstoši V pielikuma specifikācijām. |
| 45200 | 001335-23-5 | Vara jodīds | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) un SML = 1 mg/kg (11) (izteikts kā jods) |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-butāndiola poliesteris ar kaprolaktonu | Jāievēro ierobežojumi atsauces Nr. 14260 un atsauces Nr. 13720.
  Atbilstoši V pielikuma specifikācijām. |
| 81760 | — | Misiņa, bronzas, vara, nerūsējošā tērauda, alvas un vara, alvas un dzelzs sakausējumu pulveri, pārslas un šķiedras | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš);

  SML = 48 mg/kg (izteikts kā dzelzs) |
| 88640 | 008013-07-8 | Sojas pupu eļļa, epoksidēta | SML= 60 mg/kg. Tomēr PVC starplikās, ko izmanto to stikla burku aizvākošanai, kurās ir mākslīgie maisījumi zīdaiņiem un mākslīgie papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem, kā definēts Komisijas Direktīvā 91/321/EEK vai kurās ir apstrādāta graudaugu pārtika un bērnu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem, kā definēts Direktīvā 96/5/EK, SML ir samazināts līdz 30 mg/kg.
  Atbilstoši V pielikuma specifikācijām.” |

b)

Attiecībā uz turpmāk minētajām piedevām tabulas 3. slejas “Nosaukums” un 4. slejas “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” ierakstus aizstāj ar šādiem:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“43480

064365-11-3

Aktīvā ogle

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām.

45200

001335-23-5

Vara jodīds

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) un SML = 1 mg/kg (11) (izteikts kā jods)

76845

031831-53-5

1,4-butāndiola poliesteris ar kaprolaktonu

Jāievēro ierobežojumi atsauces Nr. 14260 un atsauces Nr. 13720.

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām.

81760

—

Misiņa, bronzas, vara, nerūsējošā tērauda, alvas un vara, alvas un dzelzs sakausējumu pulveri, pārslas un šķiedras

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš);

SML = 48 mg/kg (izteikts kā dzelzs)

88640

008013-07-8

Sojas pupu eļļa, epoksidēta

SML= 60 mg/kg. Tomēr PVC starplikās, ko izmanto to stikla burku aizvākošanai, kurās ir mākslīgie maisījumi zīdaiņiem un mākslīgie papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem, kā definēts Komisijas Direktīvā 91/321/EEK vai kurās ir apstrādāta graudaugu pārtika un bērnu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem, kā definēts Direktīvā 96/5/EK, SML ir samazināts līdz 30 mg/kg.

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām.”

| c) | Svītro šādu piedevu:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “35760 | 001309-64-4 | Antimona trioksīds | SML = 0,04 mg/kg (39) (izteikts kā antimons)” |

c)

Svītro šādu piedevu:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“35760

001309-64-4

Antimona trioksīds

SML = 0,04 mg/kg (39) (izteikts kā antimons)”

| 2) | B daļu groza šādi:






  a) | Iekļauj šādas piedevas atbilstošā numerācijas kārtībā:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “35760 | 001309-64-4 | Antimona trioksīds | SML = 0,04 mg/kg (39) (izteikts kā antimons) |
| 47500 | 153250-52-3 | N,N′-dicikloheksil-2,6-naftalēndikarboksamīds | SML = 5 mg/kg |
| 72081/10 | — | Naftas ogļūdeņraža sveķi (hidrogenēti) | SML = 5 mg/kg (1) un atbilstoši V pielikuma specifikācijām |
| 93970 | — | Triciklodekandimetanol bis(heksahidroftalāts) | SML = 0,05 mg/kg” |

2)

B daļu groza šādi:

a)

Iekļauj šādas piedevas atbilstošā numerācijas kārtībā:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“35760

001309-64-4

Antimona trioksīds

SML = 0,04 mg/kg (39) (izteikts kā antimons)

47500

153250-52-3

N,N′-dicikloheksil-2,6-naftalēndikarboksamīds

SML = 5 mg/kg

72081/10

—

Naftas ogļūdeņraža sveķi (hidrogenēti)

SML = 5 mg/kg (1) un atbilstoši V pielikuma specifikācijām

93970

—

Triciklodekandimetanol bis(heksahidroftalāts)

SML = 0,05 mg/kg”

| b) | Attiecībā uz turpmāk minētajām piedevām tabulas 3. slejas “Nosaukums” un 4. slejas “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” ierakstus aizstāj ar šādiem:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodecilalvas bis(izooktilmerkaptoacetāts) | SML(T) = 0,05 mg/kg pārtikas (41) (izteikts kā mono-n-dodecilalvas tris(isooctil merkaptoacetāta), di-n-dodecilalvas bis(izooctilmerkaptoacetāta), mono-dodecilalvas trihlorīda un di-dodecilalvas dihlorīda summa), kas izteikts kā mono- un di-dodecilalvas hlorīda summa |
| 67360 | 067649-65-4 | Mono-n-dodecilalvas tri(izooktilmerkaptoacetāts) | SML(T) = 0,05 mg/kg pārtikas (41) (izteikts kā mono-n-dodecilalvas trīs (isooctil merkaptoacetāta), di-n-dodecilalvas bis (izooctilmerkaptoacetāta), mono-dodecilalvas trihlorīda un di-dodecilalvas dihlorīda summa), kas izteikts kā mono- un di-dodecilalvas hlorīda summa” |

b)

Attiecībā uz turpmāk minētajām piedevām tabulas 3. slejas “Nosaukums” un 4. slejas “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” ierakstus aizstāj ar šādiem:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“47600

084030-61-5

Di-n-dodecilalvas bis(izooktilmerkaptoacetāts)

SML(T) = 0,05 mg/kg pārtikas (41) (izteikts kā mono-n-dodecilalvas tris(isooctil merkaptoacetāta), di-n-dodecilalvas bis(izooctilmerkaptoacetāta), mono-dodecilalvas trihlorīda un di-dodecilalvas dihlorīda summa), kas izteikts kā mono- un di-dodecilalvas hlorīda summa

67360

067649-65-4

Mono-n-dodecilalvas tri(izooktilmerkaptoacetāts)

SML(T) = 0,05 mg/kg pārtikas (41) (izteikts kā mono-n-dodecilalvas trīs (isooctil merkaptoacetāta), di-n-dodecilalvas bis (izooctilmerkaptoacetāta), mono-dodecilalvas trihlorīda un di-dodecilalvas dihlorīda summa), kas izteikts kā mono- un di-dodecilalvas hlorīda summa”

| c) | Svītro šādas piedevas:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “67180 | — | Maisījums: (50 % w/w) ftālskābes n-decil-n-oktilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-decilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-oktilesteris | SML = 5 mg/kg (1) |
| 76681 | — | policiklopentadiēns, hidrogenēts | SML = 5 mg/kg (1)” |

c)

Svītro šādas piedevas:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“67180

—

Maisījums: (50 % w/w) ftālskābes n-decil-n-oktilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-decilesteris, (25 % w/w) ftālskābes di-n-oktilesteris

SML = 5 mg/kg (1)

76681

—

policiklopentadiēns, hidrogenēts

SML = 5 mg/kg (1)”

IV PIELIKUMS

“IVa PIELIKUMS

LIPOFĪLĀS VIELAS, KURĀM PIEMĒRO FRF

| Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 31520 | 061167-58-6 | Akrilskābe, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroksi-5-metilbenzil)-4-metilfenilesteris |
| 31530 | 123968-25-2 | Akrilskābe, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenilesteris |
| 31920 | 000103-23-1 | Adipīnskābe, bis(2-etilheksil) esteris |
| 38240 | 000119-61-9 | Benzofenons |
| 38515 | 001533-45-5 | 4,4′-bis(2-benzoksazolil)stilbēns |
| 38560 | 007128-64-5 | 2,5-bis(5-terc-butil-2-benzoksazolil)tiofēns |
| 38700 | 063397-60-4 | Bis(2-karbobutoksietil)alvas-bis(izooktilmerkaptoacetāts) |
| 38800 | 032687-78-8 | N,N’-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionil)hidrazīds |
| 38810 | 080693-00-1 | Bis(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritoldifosfīts |
| 38820 | 026741-53-7 | Bis(2,4-di-terc-butilfenil) pentaeritritoldifosfīts |
| 38840 | 154862-43-8 | Bis(-2,4-dikumilfenil) pentaeritritoldifosfīts |
| 39060 | 035958-30-6 | 1,1-bis(2-hidroksi-3,5-di-terc-butilfenil)etāns |
| 39925 | 129228-21-3 | 3,3-bis(metoksimetil)-2,5-dimetilheksāns |
| 40000 | 000991-84-4 | 2,4-bis(oktilmerkapto)-6-(4-hidroksi-3,5-di-terc-bitilanilīn)-1,3,5-triazīns |
| 40020 | 110553-27-0 | 2,4-bis(oktiltiometil)-6-metilfenols |
| 40800 | 013003-12-8 | 4,4’-butilidēna-bis(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecilfosfīts) |
| 42000 | 063438-80-2 | (2-karbobutoksietil)tin-tris(izooktilmerkaptoacetāts) |
| 45450 | 068610-51-5 | p-Krezol-diciklopentadiēna-izobutilēns, kopolimērs |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-cikloheksāndikarbonskābe, diizononilesteris |
| 46720 | 004130-42-1 | 2,6-di-terc-butil-4-etilfenols |
| 47540 | 027458-90-8 | Di-terc-dodecil disulfīds |
| 47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodecilalvas bis(izooktilmerkaptoacetāts) |
| 48800 | 000097-23-4 | 2,2’-dihidroksi-5,5’-dihlordifenilmetāns |
| 48880 | 000131-53-3 | 2,2’-dihidroksi-4-metoksibenzofenons |
| 49485 | 134701-20-5 | 2,4-dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenols |
| 49840 | 002500-88-1 | Dioktadecildisulfīds |
| 51680 | 000102-08-9 | N,N’-difeniltiourīnviela |
| 52320 | 052047-59-3 | 2-(4-dodecilfenil)indols |
| 53200 | 023949-66-8 | 2-etoksi-2’-etiloksanilīds |
| 54300 | 118337-09-0 | 2,2′-etilidēnbis(4,6-di-terc-butilfenil) fluorfosfonīts |
| 59120 | 023128-74-7 | 1,6-heksametilēn-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionamīds) |
| 59200 | 035074-77-2 | 1,6-heksametilēn-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts) |
| 60320 | 070321-86-7 | 2-[2-hidroksi-3,5-bis(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazols |
| 60400 | 003896-11-5 | 2-(2’-hidroksi-3’-terc-butil-5’-metilfenil)-5-hlorbenzotriazols |
| 60480 | 003864-99-1 | 2-(2’-hidroksi-3,5’-di-terc-butilfenil)-5-hlorbenzotriazols |
| 61280 | 003293-97-8 | 2-hidroksi-4-n-heksiloksibenzofenons |
| 61360 | 000131-57-7 | 2-hidroksi-4-metoksibenzofenons |
| 61600 | 001843-05-6 | 2-hidroksi-4-n-oktiloksibenzofenons |
| 66360 | 085209-91-2 | 2-2’-metilēna bis(4,6-di-terc-butil-fenil)nātrija fosfāts |
| 66400 | 000088-24-4 | 2,2’-metilēna bis(4-etil-6-terc-butilfenols) |
| 66480 | 000119-47-1 | 2,2’-metilēna bis(4-metil-6-terc-butilfenols) |
| 66560 | 004066-02-8 | 2,2′-metilēna bis(4-metil-6-cikloheksilfenols) |
| 66580 | 000077-62-3 | 2,2′-metilēna bis(4-metil-6-(1-metil-cikloheksil) fenols) |
| 68145 | 080410-33-9 | 2,2′,2′′-nitrilo[trietil tris(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)fosfīts] |
| 68320 | 002082-79-3 | Oktadecil 3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksilfenil)propionāts |
| 68400 | 010094-45-8 | Oktadecilerukamīds |
| 69840 | 016260-09-6 | Oleilpalmitamīds |
| 71670 | 178671-58-4 | Pentaeritritol tetrakis (2-ciano-3,3-difenilakrilāts) |
| 72081/10 | — | Naftas ogļūdeņraža sveķi (hidrogenēti) |
| 72160 | 000948-65-2 | 2-Fenilīndols |
| 72800 | 001241-94-7 | Fosforskābe, difenil 2-etilheksilesteris |
| 73160 | — | Fosforskābe, mono- un di-n-alkil (C16 un C18) esteri |
| 74010 | 145650-60-8 | Fosforpaskābe, bis(2,4-di-terc-butil-6-metilfenil) etilesteris |
| 74400 | — | Fosforpaskābe, tris(nonil- un/vai dinonilfenil) esteris |
| 76866 | — | Poliesteri no 1,2-propāndiola un/vai 1,3- un/vai 1,4-butāndiola un/vai polipropilēnglikola ar adipīnskābi, arī inaktivēti ar etiķskābi vai taukskābi C12–C18 vai n-oktanolu un/vai n-dekanolu |
| 77440 | — | Polietilēnglikola dirīcinoleāts |
| 78320 | 009004-97-1 | Polietilēnglikola monorīcinoleāts |
| 81200 | 071878-19-8 | Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5,-triazīna-2,4-diil]-[2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]heksametilēna[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino] |
| 83599 | 068442-12-6 | Oleīnskābes, 2-merkaptoetilestera un dihlordimetilalvas, nātrija sulfīda un trihlormetilalvas reakcijas produkti |
| 83700 | 000141-22-0 | Rīcinolskābe |
| 84800 | 000087-18-3 | Salicilskābe, 4-terc-butilfenilesteris |
| 92320 | — | Glikolskābes tetradecil-polietilēnglikola(EO=3-8)ēteris |
| 92560 | 038613-77-3 | Tetrakis(2,4-di-terc-butil-fenil)-4-4’-bifenililēna difosfonīts |
| 92700 | 078301-43-6 | 2,2,4,4-tetrametil-20-(2,3-epoksipropil)-7-oksa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikozān-21-ona polimērs |
| 92800 | 000096-69-5 | 4,4’-tiobis(6-terc-butil-3-metilfenols) |
| 92880 | 041484-35-9 | Tiodietanola bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts |
| 93120 | 000123-28-4 | Tiodiopropionskābe, didodecilesteris |
| 93280 | 000693-36-7 | Tiodiopropionskābe, dioktadecilesteris |
| 95270 | 161717-32-4 | 2,4,6-tris(terc-butil)fenil 2-butil-2-etil-1,3-propāndiolfosfāts |
| 95280 | 040601-76-1 | 1,3,5-tris(4-terc-butil-3-hidroksi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazīna-2,4,6(1H,3H,5H)-trions |
| 95360 | 027676-62-6 | 1,3,5-tris(3,5-di-terc-butil-4-hidroksibenzil)-1,3,5-triazīna-2,4,6(1H,3H,5H)-trions |
| 95600 | 001843-03-4 | 1,1,3-tris(2-metil-4-hidroksi-5-terc-butilfenil)butāns” |

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

31520

061167-58-6

Akrilskābe, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroksi-5-metilbenzil)-4-metilfenilesteris

31530

123968-25-2

Akrilskābe, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenilesteris

31920

000103-23-1

Adipīnskābe, bis(2-etilheksil) esteris

38240

000119-61-9

Benzofenons

38515

001533-45-5

4,4′-bis(2-benzoksazolil)stilbēns

38560

007128-64-5

2,5-bis(5-terc-butil-2-benzoksazolil)tiofēns

38700

063397-60-4

Bis(2-karbobutoksietil)alvas-bis(izooktilmerkaptoacetāts)

38800

032687-78-8

N,N’-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionil)hidrazīds

38810

080693-00-1

Bis(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritoldifosfīts

38820

026741-53-7

Bis(2,4-di-terc-butilfenil) pentaeritritoldifosfīts

38840

154862-43-8

Bis(-2,4-dikumilfenil) pentaeritritoldifosfīts

39060

035958-30-6

1,1-bis(2-hidroksi-3,5-di-terc-butilfenil)etāns

39925

129228-21-3

3,3-bis(metoksimetil)-2,5-dimetilheksāns

40000

000991-84-4

2,4-bis(oktilmerkapto)-6-(4-hidroksi-3,5-di-terc-bitilanilīn)-1,3,5-triazīns

40020

110553-27-0

2,4-bis(oktiltiometil)-6-metilfenols

40800

013003-12-8

4,4’-butilidēna-bis(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecilfosfīts)

42000

063438-80-2

(2-karbobutoksietil)tin-tris(izooktilmerkaptoacetāts)

45450

068610-51-5

p-Krezol-diciklopentadiēna-izobutilēns, kopolimērs

45705

166412-78-8

1,2-cikloheksāndikarbonskābe, diizononilesteris

46720

004130-42-1

2,6-di-terc-butil-4-etilfenols

47540

027458-90-8

Di-terc-dodecil disulfīds

47600

084030-61-5

Di-n-dodecilalvas bis(izooktilmerkaptoacetāts)

48800

000097-23-4

2,2’-dihidroksi-5,5’-dihlordifenilmetāns

48880

000131-53-3

2,2’-dihidroksi-4-metoksibenzofenons

49485

134701-20-5

2,4-dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenols

49840

002500-88-1

Dioktadecildisulfīds

51680

000102-08-9

N,N’-difeniltiourīnviela

52320

052047-59-3

2-(4-dodecilfenil)indols

53200

023949-66-8

2-etoksi-2’-etiloksanilīds

54300

118337-09-0

2,2′-etilidēnbis(4,6-di-terc-butilfenil) fluorfosfonīts

59120

023128-74-7

1,6-heksametilēn-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionamīds)

59200

035074-77-2

1,6-heksametilēn-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts)

60320

070321-86-7

2-[2-hidroksi-3,5-bis(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazols

60400

003896-11-5

2-(2’-hidroksi-3’-terc-butil-5’-metilfenil)-5-hlorbenzotriazols

60480

003864-99-1

2-(2’-hidroksi-3,5’-di-terc-butilfenil)-5-hlorbenzotriazols

61280

003293-97-8

2-hidroksi-4-n-heksiloksibenzofenons

61360

000131-57-7

2-hidroksi-4-metoksibenzofenons

61600

001843-05-6

2-hidroksi-4-n-oktiloksibenzofenons

66360

085209-91-2

2-2’-metilēna bis(4,6-di-terc-butil-fenil)nātrija fosfāts

66400

000088-24-4

2,2’-metilēna bis(4-etil-6-terc-butilfenols)

66480

000119-47-1

2,2’-metilēna bis(4-metil-6-terc-butilfenols)

66560

004066-02-8

2,2′-metilēna bis(4-metil-6-cikloheksilfenols)

66580

000077-62-3

2,2′-metilēna bis(4-metil-6-(1-metil-cikloheksil) fenols)

68145

080410-33-9

2,2′,2′′-nitrilo[trietil tris(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)fosfīts]

68320

002082-79-3

Oktadecil 3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksilfenil)propionāts

68400

010094-45-8

Oktadecilerukamīds

69840

016260-09-6

Oleilpalmitamīds

71670

178671-58-4

Pentaeritritol tetrakis (2-ciano-3,3-difenilakrilāts)

72081/10

—

Naftas ogļūdeņraža sveķi (hidrogenēti)

72160

000948-65-2

2-Fenilīndols

72800

001241-94-7

Fosforskābe, difenil 2-etilheksilesteris

73160

—

Fosforskābe, mono- un di-n-alkil (C16 un C18) esteri

74010

145650-60-8

Fosforpaskābe, bis(2,4-di-terc-butil-6-metilfenil) etilesteris

74400

—

Fosforpaskābe, tris(nonil- un/vai dinonilfenil) esteris

76866

—

Poliesteri no 1,2-propāndiola un/vai 1,3- un/vai 1,4-butāndiola un/vai polipropilēnglikola ar adipīnskābi, arī inaktivēti ar etiķskābi vai taukskābi C12–C18 vai n-oktanolu un/vai n-dekanolu

77440

—

Polietilēnglikola dirīcinoleāts

78320

009004-97-1

Polietilēnglikola monorīcinoleāts

81200

071878-19-8

Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5,-triazīna-2,4-diil]-[2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]heksametilēna[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino]

83599

068442-12-6

Oleīnskābes, 2-merkaptoetilestera un dihlordimetilalvas, nātrija sulfīda un trihlormetilalvas reakcijas produkti

83700

000141-22-0

Rīcinolskābe

84800

000087-18-3

Salicilskābe, 4-terc-butilfenilesteris

92320

—

Glikolskābes tetradecil-polietilēnglikola(EO=3-8)ēteris

92560

038613-77-3

Tetrakis(2,4-di-terc-butil-fenil)-4-4’-bifenililēna difosfonīts

92700

078301-43-6

2,2,4,4-tetrametil-20-(2,3-epoksipropil)-7-oksa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikozān-21-ona polimērs

92800

000096-69-5

4,4’-tiobis(6-terc-butil-3-metilfenols)

92880

041484-35-9

Tiodietanola bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts

93120

000123-28-4

Tiodiopropionskābe, didodecilesteris

93280

000693-36-7

Tiodiopropionskābe, dioktadecilesteris

95270

161717-32-4

2,4,6-tris(terc-butil)fenil 2-butil-2-etil-1,3-propāndiolfosfāts

95280

040601-76-1

1,3,5-tris(4-terc-butil-3-hidroksi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazīna-2,4,6(1H,3H,5H)-trions

95360

027676-62-6

1,3,5-tris(3,5-di-terc-butil-4-hidroksibenzil)-1,3,5-triazīna-2,4,6(1H,3H,5H)-trions

95600

001843-03-4

1,1,3-tris(2-metil-4-hidroksi-5-terc-butilfenil)butāns”

V PIELIKUMS

Direktīvas 2002/72/EK V pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļu aizstāj ar šādu:
  “A daļa:   Vispārīgas specifikācijas
  Plastmasas materiāli un izstrādājumi nedrīkst izdalīt pirmējos aromātiskos amīnus nosakāmā daudzumā (DL = 0,01 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja). Šis ierobežojums neattiecas uz II un III pielikuma sarakstā iekļauto pirmējo aromātisko amīnu migrāciju.” |
| --- | --- |

1)

A daļu aizstāj ar šādu:

“A daļa:   Vispārīgas specifikācijas

Plastmasas materiāli un izstrādājumi nedrīkst izdalīt pirmējos aromātiskos amīnus nosakāmā daudzumā (DL = 0,01 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja). Šis ierobežojums neattiecas uz II un III pielikuma sarakstā iekļauto pirmējo aromātisko amīnu migrāciju.”

| 2) | B daļā iekļauj šādas specifikācijas atbilstošā numerācijas kārtībā:






  Atsauces Nr. | CITAS SPECIFIKĀCIJAS |
| --- | --- | --- |
| “42080 | Melnā ogle

  Specifikācijas:







  — | Ekstrahējams toluols: ne vairāk kā 0,1 %, ko nosaka saskaņā ar ISO metodi 6209. |

2)

B daļā iekļauj šādas specifikācijas atbilstošā numerācijas kārtībā:

Atsauces Nr.

CITAS SPECIFIKĀCIJAS

“42080

Melnā ogle

Specifikācijas:

—

Ekstrahējams toluols: ne vairāk kā 0,1 %, ko nosaka saskaņā ar ISO metodi 6209.

| — | Cikloheksāna ekstrakta UV absorbcija pie 386 nm: < 0,02 AU 1 cm šūnai vai < 0,1 AU 5 cm šūnai, ko nosaka saskaņā ar vispārīgi atzītu analīzes metodi. |
| --- | --- |

—

Cikloheksāna ekstrakta UV absorbcija pie 386 nm: < 0,02 AU 1 cm šūnai vai < 0,1 AU 5 cm šūnai, ko nosaka saskaņā ar vispārīgi atzītu analīzes metodi.

| — | Benzopirēna saturs: maks. 0,25 mg/kg melnās ogles. |
| --- | --- |

—

Benzopirēna saturs: maks. 0,25 mg/kg melnās ogles.

| — | Maksimālais melnās ogles izmantojuma līmenis polimērā: 2,5 % w/w. |
| --- | --- |

—

Maksimālais melnās ogles izmantojuma līmenis polimērā: 2,5 % w/w.

72081/10

Naftas ogļūdeņraža sveķi (hidrogenēti)

Specifikācijas:

Hidrogenētus naftas ogļūdeņraža sveķus ražo, katalītiski vai termiski polimerizējot alifātisku, aliciklisku un/vai monobenzēnu arilalkēna veidu diēnus un olefīnus no destilātiem, kas rodas no naftas pēc krekinga, ar viršanas diapazonu ne vairāk kā 220 °C, kā arī no tīriem monomēriem destilācijas plūsmā, kam secīgi seko destilācija, hidrogenēšana un papildu apstrāde.

Īpašības:

| | Viskozitāte: > 3 Pa.s pie 120 °C. |
| --- | --- |

Viskozitāte: > 3 Pa.s pie 120 °C.

| | Mīkstēšanas temperatūra: > 95 °C kā noteikts ar ASTM metodi E 28-67. |
| --- | --- |

Mīkstēšanas temperatūra: > 95 °C kā noteikts ar ASTM metodi E 28-67.

| | Broma skaitlis: < 40 (ASTM D1159). |
| --- | --- |

Broma skaitlis: < 40 (ASTM D1159).

| | Krāsa 50 % šķīdumam toluolā < 11 pēc Gardnera skalas. |
| --- | --- |

Krāsa 50 % šķīdumam toluolā < 11 pēc Gardnera skalas.

| | Aromāta monomēra atliekas ≤ 50 ppm. |
| --- | --- |

Aromāta monomēra atliekas ≤ 50 ppm.

76845

1,4-butāndiola ar kaprolaktonu poliesteris

MW frakcija < 1 000 ir mazāka nekā 0,5 % (w/w)

81500

Polivinilpirolidons

Vielai jāatbilst Komisijas Direktīvā 96/77/EK (18) noteiktajiem tīrības kritērijiem.

88640

Sojas pupu eļļa, epoksidēta

Oksirāns < 8 %, joda skaitlis < 6

VI PIELIKUMS

Direktīvas 2002/72/EK VI pielikumu groza šādi:

| 1) | 8. piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(8) | SML(T) šajā konkrētajā gadījumā nozīmē to, ka ierobežojumu nedrīkst pārsniegt par to vielu migrācijas summu, kas minētas ar atsauces Nr.: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 un 95725.” |
| --- | --- | --- |

1)

8. piezīmi aizstāj ar šādu:

“(8)

SML(T) šajā konkrētajā gadījumā nozīmē to, ka ierobežojumu nedrīkst pārsniegt par to vielu migrācijas summu, kas minētas ar atsauces Nr.: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 un 95725.”

| 2) | Pievieno šādu 41. un 42. piezīmi:






  “(41) | SML(T) šajā konkrētajā gadījumā nozīmē to, ka ierobežojumu nedrīkst pārsniegt par to vielu migrācijas summu, kas minētas ar atsauces Nr.: 47600, 67360. |
| --- | --- | --- |

2)

Pievieno šādu 41. un 42. piezīmi:

“(41)

SML(T) šajā konkrētajā gadījumā nozīmē to, ka ierobežojumu nedrīkst pārsniegt par to vielu migrācijas summu, kas minētas ar atsauces Nr.: 47600, 67360.

| (42) | SML(T) šajā konkrētajā gadījumā nozīmē to, ka ierobežojumu nedrīkst pārsniegt par to vielu migrācijas summu, kas minētas ar atsauces Nr.: 75100 un 75105.” |
| --- | --- |

(42)

SML(T) šajā konkrētajā gadījumā nozīmē to, ka ierobežojumu nedrīkst pārsniegt par to vielu migrācijas summu, kas minētas ar atsauces Nr.: 75100 un 75105.”

VII PIELIKUMS

“VIa PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA

Šīs direktīvas 9. pantā minētajā rakstveida deklarācijā jāietver šāda informācija:

| 1. | nosaukums un adrese uzņēmumam, kurš ražo vai importē plastmasas materiālus vai izstrādājumus, kā arī šo materiālu un izstrādājumu ražošanai paredzētās vielas; |
| --- | --- |

1.

nosaukums un adrese uzņēmumam, kurš ražo vai importē plastmasas materiālus vai izstrādājumus, kā arī šo materiālu un izstrādājumu ražošanai paredzētās vielas;

| 2. | materiālu, izstrādājumu vai šo materiālu un izstrādājumu ražošanai paredzēto vielu identitāte; |
| --- | --- |

2.

materiālu, izstrādājumu vai šo materiālu un izstrādājumu ražošanai paredzēto vielu identitāte;

| 3. | deklarācijas datums; |
| --- | --- |

3.

deklarācijas datums;

| 4. | apliecinājums, ka plastmasas materiāli vai izstrādājumi atbilst attiecīgajām prasībām, kas noteiktas šajā direktīvā un Regulā (EK) Nr. 1935/2004; |
| --- | --- |

4.

apliecinājums, ka plastmasas materiāli vai izstrādājumi atbilst attiecīgajām prasībām, kas noteiktas šajā direktīvā un Regulā (EK) Nr. 1935/2004;

| 5. | pienācīga informācija par tām izmantotajām vielām, kurām saskaņā ar šo direktīvu ir noteikti ierobežojumi un/vai specifikācijas, lai ļautu apakšuzņēmējiem nodrošināt atbilstību šiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

5.

pienācīga informācija par tām izmantotajām vielām, kurām saskaņā ar šo direktīvu ir noteikti ierobežojumi un/vai specifikācijas, lai ļautu apakšuzņēmējiem nodrošināt atbilstību šiem ierobežojumiem;

| 6. | pienācīga informācija par vielām, uz kurām attiecas ierobežojumi pārtikā, kuri izriet no izmēģinājumos iegūtiem datiem vai teorētiskiem aprēķiniem par to īpatnējās migrācijas līmeni, un, vajadzības gadījumā, tīrības kritēriji saskaņā ar Direktīvu 95/31/EK, Direktīvu 95/45/EK un Direktīvu 96/77/EK, lai šo materiālu un izstrādājumu lietotāji varētu ievērot attiecīgos Kopienas noteikumus vai, ja tādu nav, valsts noteikumus pārtikas jomā; |
| --- | --- |

6.

pienācīga informācija par vielām, uz kurām attiecas ierobežojumi pārtikā, kuri izriet no izmēģinājumos iegūtiem datiem vai teorētiskiem aprēķiniem par to īpatnējās migrācijas līmeni, un, vajadzības gadījumā, tīrības kritēriji saskaņā ar Direktīvu 95/31/EK, Direktīvu 95/45/EK un Direktīvu 96/77/EK, lai šo materiālu un izstrādājumu lietotāji varētu ievērot attiecīgos Kopienas noteikumus vai, ja tādu nav, valsts noteikumus pārtikas jomā;

| 7. | materiāla vai izstrādājuma lietošanas specifikācijas, piemēram:






  i) | tās pārtikas veids(-i), ar kuru materiālam vai izstrādājumam paredzēts saskarties; |
| --- | --- | --- |

7.

materiāla vai izstrādājuma lietošanas specifikācijas, piemēram:

i)

tās pārtikas veids(-i), ar kuru materiālam vai izstrādājumam paredzēts saskarties;

| ii) | laiks un temperatūra apstrādei un uzglabāšanai saskarē ar pārtiku; |
| --- | --- |

ii)

laiks un temperatūra apstrādei un uzglabāšanai saskarē ar pārtiku;

| iii) | saskarē ar pārtiku esošā virsmas laukuma attiecība pret tilpumu, ko izmanto, lai noteiktu materiāla vai izstrādājuma atbilstību; |
| --- | --- |

iii)

saskarē ar pārtiku esošā virsmas laukuma attiecība pret tilpumu, ko izmanto, lai noteiktu materiāla vai izstrādājuma atbilstību;

| 8. | apstiprinājums par to, ka materiāls vai izstrādājums atbilst šīs direktīvas 7.a panta 2., 3. un 4. punkta prasībām, ja vairākslāņu plastmasas materiālā vai izstrādājumā ir izmantota plastmasas funkcionālā barjera; |
| --- | --- |

8.

apstiprinājums par to, ka materiāls vai izstrādājums atbilst šīs direktīvas 7.a panta 2., 3. un 4. punkta prasībām, ja vairākslāņu plastmasas materiālā vai izstrādājumā ir izmantota plastmasas funkcionālā barjera;

Rakstiskajai deklarācijai jāļauj viegli identificēt materiālus vai izstrādājumus vai vielas, par kurām tā ir izsniegta, un šī deklarācija ir jāatjauno, ja būtiskas pārmaiņas ražošanā izraisa izmaiņas migrācijā vai ja ir pieejama jauna zinātniskā informācija.”

VIII PIELIKUMS

Direktīvas 85/572/EEK Pielikumu groza šādi:

| 1) | 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Ja aiz “X” seko slīpsvītra un skaitlis, migrācijas testu rezultāts ir jādala ar norādīto skaitli. Noteiktas taukus saturošas pārtikas gadījumā šo pieņemto skaitli, sauktu par “D aizstājēja samazinājuma koeficientu” (DRF), izmanto, lai ņemtu vērā to, ka aizstājēja ekstrahēšanas spēja salīdzinājumā ar pārtiku ir lielāka.” |
| --- | --- | --- |

1)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Ja aiz “X” seko slīpsvītra un skaitlis, migrācijas testu rezultāts ir jādala ar norādīto skaitli. Noteiktas taukus saturošas pārtikas gadījumā šo pieņemto skaitli, sauktu par “D aizstājēja samazinājuma koeficientu” (DRF), izmanto, lai ņemtu vērā to, ka aizstājēja ekstrahēšanas spēja salīdzinājumā ar pārtiku ir lielāka.”

| 2) | Iekļauj šādu 4.a punktu:






  “4.a. | Ja aiz “X” seko burts (b) iekavās, minētais tests ir jāveic ar 50 % etanolu (v/v).” |
| --- | --- | --- |

2)

Iekļauj šādu 4.a punktu:

“4.a.

Ja aiz “X” seko burts (b) iekavās, minētais tests ir jāveic ar 50 % etanolu (v/v).”

| 3) | Tabulā 07. iedaļu aizstāj ar šādu:










  “07 | Piena produkti | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 07.01 | Piens: | | | | |
| | A. | Pilnpiens |

3)

Tabulā 07. iedaļu aizstāj ar šādu:

“07

Piena produkti

07.01

Piens:

A.

Pilnpiens

X(b)

| B. | Iebiezināts piens |
| --- | --- |

B.

Iebiezināts piens

X(b)

| C. | Vājpiens vai daļēji nokrejots piens |
| --- | --- |

C.

Vājpiens vai daļēji nokrejots piens

X(b)

| D. | Sausais piens |
| --- | --- |

D.

Sausais piens

07.02

Raudzēts piens, piemēram, jogurts, paniņas un līdzīgi produkti

X

X(b)

07.03

Saldais krējums un skābais krējums

X(a)

X(b)

07.04

Sieri:

| A. | Vesels siers ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

A.

Vesels siers ar neēdamu mizu

| B. | Visi pārējie sieri |
| --- | --- |

B.

Visi pārējie sieri

X(a)

X(a)

X/3*

07.05

Siera ferments

| A. | Šķidrā vai viskozā veidā |
| --- | --- |

A.

Šķidrā vai viskozā veidā

X(a)

X(a)

| B. | Pulverī vai kaltēts” |
| --- | --- |

B.

Pulverī vai kaltēts”

---

(1)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

1

(2)  OV L 220, 15.8.2002., 18. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/79/EK (OV L 302, 19.11.2005., 35. lpp.).

2

(3)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

3

(4)  OV L 7, 13.1.2004., 45. lpp.

4

(5)  EPNI Vēstnesis (2005) 219, 1.–36.

5

EPNI Vēstnesis

(6)  PZK 2002. gada 4. decembra atzinums par tauku (patēriņa) samazinājuma koeficienta (FRF) ieviešanu, nosakot to vielu iedarbību, kuras migrē no materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku.

6

FRF

http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out149_en.pdf

(7)  Atzinums, ko attiecībā uz tauku (patēriņa) samazinājuma koeficienta ieviešanu zīdaiņiem un bērniem pēc Komisijas pieprasījuma sniegusi Ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku (AFC). EPNI Vēstnesis (2004) 103, 1.–8.

7

EPNI Vēstnesis

(8)  EPNI Vēstnesis (2005) 218, 1.–9.

8

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2005) 248, 1.–16.

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2005) 273, 1.–26.

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2006) 316 līdz 318, 1.–10.

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2006) 395 līdz 401, 1.–21.

EPNI Vēstnesis

(9)  OV L 302, 19.11.2005., 35. lpp.

9

(10)  EPNI Vēstnesis (2006) 332, 1.–9.

10

EPNI Vēstnesis

(11)  EPNI Vēstnesis (2005) 244, 1.–18.

11

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2005) 245, 1.–14.

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2005) 243, 1.–20.

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2005) 242, 1.–17.

EPNI Vēstnesis

EPNI Vēstnesis (2005) 241, 1.–14.

EPNI Vēstnesis

(12)  OV L 372, 31.12.1985., 14. lpp.

12

(13)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.”

13

(14)  OV L 175, 4.7.1991., 35. lpp.

14

(15)  OV L 49, 28.2.1996., 17. lpp.”

15

(16)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

16

(17)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.”

17

(18)  OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.”

18

---

| 12.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/70

---

Labojums Komisijas 2007. gada 2. aprīļa Regulā (EK) Nr. 372/2007, ar ko nosaka pagaidu migrācijas robežas attiecībā uz plastifikatoriem tādās vāku starplikās, kuras paredzētas saskarei ar pārtikas produktiem

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 92, 2007. gada 3. aprīlis
  )

9. lappusē 2. apsvērumu aizstāj ar šādu:

| “(2) | Komisijas 2007. gada 2. aprīļa Direktīva 2007/19/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (3), precizē, ka vāku starplikas ir Direktīvas 2002/72/EK darbības jomā. Tā nosaka, ka dalībvalstīm līdz 2008. gada 1. maijam jāpieņem pasākumi, kas atļauj vāku starpliku brīvu apriti, ja tās atbilst SML. Neatbilstošas vāku starplikas aizliedz no 2008. gada 1. jūlija.” |
| --- | --- |

“(2)

Komisijas 2007. gada 2. aprīļa Direktīva 2007/19/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (3), precizē, ka vāku starplikas ir Direktīvas 2002/72/EK darbības jomā. Tā nosaka, ka dalībvalstīm līdz 2008. gada 1. maijam jāpieņem pasākumi, kas atļauj vāku starpliku brīvu apriti, ja tās atbilst SML. Neatbilstošas vāku starplikas aizliedz no 2008. gada 1. jūlija.”

9. lappusē 3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“OV L 91, 31.3.2007., 17. lpp., labota ar OV L 97, 12.4.2007., lpp. 50.”

---