# Uradni list L 144/6. j

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 144 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 506. junij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 144

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 506. junij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET |
| | * | Odločba št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov in razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/904/ES | 1 |
| | * | Odločba št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov | 22 |
| | * | Odločba št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov | 45 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

*

Odločba št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov in razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/904/ES

1

*

Odločba št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov

22

*

Odločba št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov

45

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/1

---

ODLOČBA št. 573/2007/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. maja 2007

o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/904/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju menja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z namenom postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice Pogodba predvideva tako sprejetje ukrepov, ki so namenjeni zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajočimi ukrepi, ki se nanašajo na kontrole zunanjih mej, azil in priseljevanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se nanašajo na azil, priseljevanje in zaščito pravic državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Z namenom postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice Pogodba predvideva tako sprejetje ukrepov, ki so namenjeni zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajočimi ukrepi, ki se nanašajo na kontrole zunanjih mej, azil in priseljevanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se nanašajo na azil, priseljevanje in zaščito pravic državljanov tretjih držav.

| (2) | Evropski svet je na zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 ponovno potrdil odločenost vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice. V tem smislu bi moral biti cilj skupne evropske azilne politike in politike priseljevanja poštena obravnava državljanov tretjih držav in boljše upravljanje migracijskih tokov. Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, bi morala biti sestavni del cilja Evropske unije za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, odprtega tistim, ki so jih okoliščine prisilile, da upravičeno iščejo zaščito v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je na zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 ponovno potrdil odločenost vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice. V tem smislu bi moral biti cilj skupne evropske azilne politike in politike priseljevanja poštena obravnava državljanov tretjih držav in boljše upravljanje migracijskih tokov. Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, bi morala biti sestavni del cilja Evropske unije za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, odprtega tistim, ki so jih okoliščine prisilile, da upravičeno iščejo zaščito v Evropski uniji.

| (3) | Ta odločba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznana v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije in v Ženevski konvenciji z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967 (v nadaljnjem besedilu „Ženevska konvencija“). |
| --- | --- |

(3)

Ta odločba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznana v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije in v Ženevski konvenciji z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967 (v nadaljnjem besedilu „Ženevska konvencija“).

| (4) | Pri ravnanju z osebami, ki spadajo v področje uporabe te odločbe, države članice zavezujejo obveznosti iz instrumentov mednarodnega prava, katerih pogodbenice so in ki prepovedujejo diskriminacijo. |
| --- | --- |

(4)

Pri ravnanju z osebami, ki spadajo v področje uporabe te odločbe, države članice zavezujejo obveznosti iz instrumentov mednarodnega prava, katerih pogodbenice so in ki prepovedujejo diskriminacijo.

| (5) | V skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah bi morale biti, če je to ustrezno, „koristi otroka“ glavno vodilo za države članice pri izvajanju te odločbe. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah bi morale biti, če je to ustrezno, „koristi otroka“ glavno vodilo za države članice pri izvajanju te odločbe.

| (6) | Izvajanje te politike bi moralo temeljiti na solidarnosti med državami članicami in zahteva mehanizme, ki spodbujajo uravnoteženo porazdelitev bremen med državami članicami pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter prenašanju posledic sprejemanja beguncev in razseljenih oseb. V ta namen je bil z Odločbo Sveta 2000/596/ES (4) ustanovljen Evropski sklad za begunce za obdobje 2000–2004. To odločbo je nadomestila Odločba Sveta 2004/904/ES z dne 2. decembra 2004 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010 (5). To je zagotovilo trajno solidarnost med državami članicami glede na nedavno sprejeto zakonodajo Skupnosti na področju azila ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Evropskega sklada za begunce v obdobju obdobje 2000–2004. |
| --- | --- |

(6)

Izvajanje te politike bi moralo temeljiti na solidarnosti med državami članicami in zahteva mehanizme, ki spodbujajo uravnoteženo porazdelitev bremen med državami članicami pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter prenašanju posledic sprejemanja beguncev in razseljenih oseb. V ta namen je bil z Odločbo Sveta 2000/596/ES (4) ustanovljen Evropski sklad za begunce za obdobje 2000–2004. To odločbo je nadomestila Odločba Sveta 2004/904/ES z dne 2. decembra 2004 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010 (5). To je zagotovilo trajno solidarnost med državami članicami glede na nedavno sprejeto zakonodajo Skupnosti na področju azila ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Evropskega sklada za begunce v obdobju obdobje 2000–2004.

| (7) | Evropski svet je v Haaškem programu z dne 4. in 5. novembra 2004 določil vrsto ciljev in prednostnih nalog z namenom nadaljnjega razvoja skupnega evropskega azilnega sistema v njegovi drugi fazi. |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je v Haaškem programu z dne 4. in 5. novembra 2004 določil vrsto ciljev in prednostnih nalog z namenom nadaljnjega razvoja skupnega evropskega azilnega sistema v njegovi drugi fazi.

| (8) | Evropski svet je zlasti poudaril potrebo po tem, da Evropska unija v duhu skupne odgovornosti prispeva k dostopnejšemu, pravičnejšemu in učinkovitejšemu mednarodnemu sistemu zaščite in zagotovi dostop do zaščite in trajnih rešitev na najzgodnejši stopnji, in pozval k razvoju regionalnih programov EU za zaščito, vključno s skupnim programom za ponovno naseljevanje za države članice, ki so v takšnem programu pripravljene sodelovati. |
| --- | --- |

(8)

Evropski svet je zlasti poudaril potrebo po tem, da Evropska unija v duhu skupne odgovornosti prispeva k dostopnejšemu, pravičnejšemu in učinkovitejšemu mednarodnemu sistemu zaščite in zagotovi dostop do zaščite in trajnih rešitev na najzgodnejši stopnji, in pozval k razvoju regionalnih programov EU za zaščito, vključno s skupnim programom za ponovno naseljevanje za države članice, ki so v takšnem programu pripravljene sodelovati.

| (9) | Evropski svet je pozval tudi k vzpostavitvi ustreznih struktur, ki bodo vključevale nacionalne azilne službe držav članic, za lažje praktično skupno sodelovanje pri doseganju enotnega postopka na ravni EU, skupno zbiranje, oceno in uporabo informacij o državi izvora ter pri soočanju s posebnimi pritiski na azilne sisteme in sprejemne zmogljivosti, ki izhajajo iz takšnih dejavnikov, kot je geografska lega. |
| --- | --- |

(9)

Evropski svet je pozval tudi k vzpostavitvi ustreznih struktur, ki bodo vključevale nacionalne azilne službe držav članic, za lažje praktično skupno sodelovanje pri doseganju enotnega postopka na ravni EU, skupno zbiranje, oceno in uporabo informacij o državi izvora ter pri soočanju s posebnimi pritiski na azilne sisteme in sprejemne zmogljivosti, ki izhajajo iz takšnih dejavnikov, kot je geografska lega.

| (10) | Glede na ustanovitev Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, Evropskega sklada za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, in Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, zlasti z namenom določitve skupnih ureditev upravljanja, nadzora in vrednotenja, bi bilo treba ustanoviti nov Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu „Sklad“). |
| --- | --- |

(10)

Glede na ustanovitev Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, Evropskega sklada za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, in Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, zlasti z namenom določitve skupnih ureditev upravljanja, nadzora in vrednotenja, bi bilo treba ustanoviti nov Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu „Sklad“).

| (11) | Glede na področje uporabe in namen Sklada ta v nobenem primeru ne bi smel podpirati ukrepov v zvezi z območji in centri za zadrževanje oseb v tretjih državah. |
| --- | --- |

(11)

Glede na področje uporabe in namen Sklada ta v nobenem primeru ne bi smel podpirati ukrepov v zvezi z območji in centri za zadrževanje oseb v tretjih državah.

| (12) | Trajanje Sklada bi bilo treba prilagoditi trajanju večletnega finančnega okvira, kot je določen v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6). |
| --- | --- |

(12)

Trajanje Sklada bi bilo treba prilagoditi trajanju večletnega finančnega okvira, kot je določen v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

| (13) | Ta odločba je zasnovana kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (7), Odločbo št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (8) in Odločbo Sveta 2007/.../ES z dne ... o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (9), in je namenjen obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finančno breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Evropske unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja v skladu z naslovom IV tretjega poglavja Pogodbe. |
| --- | --- |

(13)

Ta odločba je zasnovana kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (7), Odločbo št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (8) in Odločbo Sveta 2007/.../ES z dne ... o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (9), in je namenjen obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finančno breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Evropske unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja v skladu z naslovom IV tretjega poglavja Pogodbe.

| (14) | Primerno je podpreti in okrepiti prizadevanja držav članic, da se zagotovijo primerni pogoji sprejema beguncev, razseljenih oseb in oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (10), da se uporabljajo pošteni in učinkoviti azilni postopki in spodbujajo dobre prakse na področju azilne politike, tako da se zaščitijo pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in omogoči učinkovito delovanje azilnih sistemov držav članic. |
| --- | --- |

(14)

Primerno je podpreti in okrepiti prizadevanja držav članic, da se zagotovijo primerni pogoji sprejema beguncev, razseljenih oseb in oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (10), da se uporabljajo pošteni in učinkoviti azilni postopki in spodbujajo dobre prakse na področju azilne politike, tako da se zaščitijo pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in omogoči učinkovito delovanje azilnih sistemov držav članic.

| (15) | Vključevanje beguncev v družbo države, kjer so naseljeni, je eden izmed ciljev Ženevske konvencije. Takšnim osebam mora biti zagotovljeno, da delijo vrednote, določene v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. V ta namen bi bilo treba podpirati ukrepe držav članic, da bi se spodbudilo njihovo socialno, ekonomsko in kulturno vključenost, v kolikor ta prispeva k ekonomski in socialni koheziji, katere ohranjanje in krepitev je eden izmed temeljnih nalog Skupnosti, predvidenih v členih 2 in 3(1)(k) Pogodbe. |
| --- | --- |

(15)

Vključevanje beguncev v družbo države, kjer so naseljeni, je eden izmed ciljev Ženevske konvencije. Takšnim osebam mora biti zagotovljeno, da delijo vrednote, določene v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. V ta namen bi bilo treba podpirati ukrepe držav članic, da bi se spodbudilo njihovo socialno, ekonomsko in kulturno vključenost, v kolikor ta prispeva k ekonomski in socialni koheziji, katere ohranjanje in krepitev je eden izmed temeljnih nalog Skupnosti, predvidenih v členih 2 in 3(1)(k) Pogodbe.

| (16) | V luči Haaškega programa bi bilo treba zagotoviti, da se sredstva Sklada za doseganje ciljev azilne politike Evropske unije uporabljajo kar najbolj učinkovito, ob upoštevanju potrebe po podpori ponovni naselitvi in praktičnemu sodelovanju med državami članicami, med drugim pri soočanju s posebnimi pritiski na sprejemne zmogljivosti in azilne sisteme. |
| --- | --- |

(16)

V luči Haaškega programa bi bilo treba zagotoviti, da se sredstva Sklada za doseganje ciljev azilne politike Evropske unije uporabljajo kar najbolj učinkovito, ob upoštevanju potrebe po podpori ponovni naselitvi in praktičnemu sodelovanju med državami članicami, med drugim pri soočanju s posebnimi pritiski na sprejemne zmogljivosti in azilne sisteme.

| (17) | Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic glede povečanja njihovih zmogljivosti za razvoj, spremljanje in oceno njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti z namenom, da se vzpostavi praktično sodelovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(17)

Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic glede povečanja njihovih zmogljivosti za razvoj, spremljanje in oceno njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti z namenom, da se vzpostavi praktično sodelovanje med državami članicami.

| (18) | Sklad bi moral tudi podpirati prostovoljna prizadevanja držav članic, da se na njihovem ozemlju zagotovi mednarodna zaščita in trajna rešitev za begunce in razseljene osebe, ki so po opredelitvi Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) upravičene do ponovne naselitve, kot so ukrepi držav članic za oceno potreb po ponovni naselitvi in premestitev zadevnih oseb na svoje ozemlje, z namenom, da se jim zagotovi zanesljiv pravni status in spodbudi njihovo učinkovito vključevanje. |
| --- | --- |

(18)

Sklad bi moral tudi podpirati prostovoljna prizadevanja držav članic, da se na njihovem ozemlju zagotovi mednarodna zaščita in trajna rešitev za begunce in razseljene osebe, ki so po opredelitvi Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) upravičene do ponovne naselitve, kot so ukrepi držav članic za oceno potreb po ponovni naselitvi in premestitev zadevnih oseb na svoje ozemlje, z namenom, da se jim zagotovi zanesljiv pravni status in spodbudi njihovo učinkovito vključevanje.

| (19) | Sklad naj bi v skladu s svojo naravo zagotavljal podporo prostovoljni delitvi bremen, o kateri se dogovorijo države članice, ki vključuje premestitve upravičencev do mednarodne zaščite ter prosilcev za mednarodno zaščito iz ene države članice v drugo, pri čemer se jim dodeli enakovredna zaščita. |
| --- | --- |

(19)

Sklad naj bi v skladu s svojo naravo zagotavljal podporo prostovoljni delitvi bremen, o kateri se dogovorijo države članice, ki vključuje premestitve upravičencev do mednarodne zaščite ter prosilcev za mednarodno zaščito iz ene države članice v drugo, pri čemer se jim dodeli enakovredna zaščita.

| (20) | Sklad bi moral biti tudi sposoben zagotoviti ustrezno podporo skupnim prizadevanjem držav članic za opredelitev, medsebojno uporabo in spodbujanje najboljših praks ter vzpostavitev učinkovitih struktur sodelovanja za izboljšanje kakovosti sprejemanja odločitev v okviru skupnega evropskega azilnega sistema. |
| --- | --- |

(20)

Sklad bi moral biti tudi sposoben zagotoviti ustrezno podporo skupnim prizadevanjem držav članic za opredelitev, medsebojno uporabo in spodbujanje najboljših praks ter vzpostavitev učinkovitih struktur sodelovanja za izboljšanje kakovosti sprejemanja odločitev v okviru skupnega evropskega azilnega sistema.

| (21) | Za izvajanje nujnih ukrepov bi bilo treba vzpostaviti finančno rezervo, da se zagotovi začasna zaščita v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb v skladu z Direktivo Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (11). |
| --- | --- |

(21)

Za izvajanje nujnih ukrepov bi bilo treba vzpostaviti finančno rezervo, da se zagotovi začasna zaščita v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb v skladu z Direktivo Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (11).

| (22) | Treba bi bilo tudi omogočiti, da se to finančno rezervo uporabi tudi za podporo prizadevanj držav članic za soočanje s posebnimi pritiski, ki so posledica nenadnih prihodov velikega števila oseb, ki bi morda potrebovale mednarodno zaščito, in ki bi pomenili znatne in nujne zahteve za sprejemne zmogljivosti ali azilne sisteme držav članic. Za te primere bi bilo treba določiti pogoje in postopek za dodelitev finančne pomoči. |
| --- | --- |

(22)

Treba bi bilo tudi omogočiti, da se to finančno rezervo uporabi tudi za podporo prizadevanj držav članic za soočanje s posebnimi pritiski, ki so posledica nenadnih prihodov velikega števila oseb, ki bi morda potrebovale mednarodno zaščito, in ki bi pomenili znatne in nujne zahteve za sprejemne zmogljivosti ali azilne sisteme držav članic. Za te primere bi bilo treba določiti pogoje in postopek za dodelitev finančne pomoči.

| (23) | Podpora, ki jo zagotavlja sklad, bi bila bolj učinkovita in bolje usmerjena, če bi sofinanciranje upravičenih ukrepov temeljilo na večletnem programu, ki se ga v vmesnem obdobju pregleda, in na letnem programu, ki ga ob upoštevanju svojega položaja in potreb pripravi vsaka država članica. |
| --- | --- |

(23)

Podpora, ki jo zagotavlja sklad, bi bila bolj učinkovita in bolje usmerjena, če bi sofinanciranje upravičenih ukrepov temeljilo na večletnem programu, ki se ga v vmesnem obdobju pregleda, in na letnem programu, ki ga ob upoštevanju svojega položaja in potreb pripravi vsaka država članica.

| (24) | Čeprav je primerno, da se vsaki državi članici dodeli določen znesek, je hkrati pošteno, da se velik del razpoložljivih letnih sredstev razporedi sorazmerno glede na obremenitev vsake države članice pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb, vključno z begunci, ki uživajo mednarodno zaščito v okviru nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(24)

Čeprav je primerno, da se vsaki državi članici dodeli določen znesek, je hkrati pošteno, da se velik del razpoložljivih letnih sredstev razporedi sorazmerno glede na obremenitev vsake države članice pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb, vključno z begunci, ki uživajo mednarodno zaščito v okviru nacionalnih programov.

| (25) | Osebe, ki jim je priznana mednarodna zaščita in trajna rešitev prek ponovne naselitve, bi morale biti vključene med upravičence do mednarodne zaščite, število katerih se upošteva pri razdelitvi razpoložljivih letnih sredstev med države članice. |
| --- | --- |

(25)

Osebe, ki jim je priznana mednarodna zaščita in trajna rešitev prek ponovne naselitve, bi morale biti vključene med upravičence do mednarodne zaščite, število katerih se upošteva pri razdelitvi razpoložljivih letnih sredstev med države članice.

| (26) | Ob upoštevanju pomena strateške uporabe ponovne naselitve iz držav ali regij, določenih za izvajanje regionalnih programov zaščite, bi bilo treba zagotoviti dodatno finančno podporo za ponovno naselitev oseb iz novih neodvisnih držav na zahodu in držav podsaharske Afrike, ki so tako poimenovane v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o regionalnih programih zaščite z dne 1. septembra 2005 in Sklepih Sveta z dne 12. oktobra 2005, in iz katerih koli drugih držav ali regij, ki bodo določene v prihodnosti. |
| --- | --- |

(26)

Ob upoštevanju pomena strateške uporabe ponovne naselitve iz držav ali regij, določenih za izvajanje regionalnih programov zaščite, bi bilo treba zagotoviti dodatno finančno podporo za ponovno naselitev oseb iz novih neodvisnih držav na zahodu in držav podsaharske Afrike, ki so tako poimenovane v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o regionalnih programih zaščite z dne 1. septembra 2005 in Sklepih Sveta z dne 12. oktobra 2005, in iz katerih koli drugih držav ali regij, ki bodo določene v prihodnosti.

| (27) | Dodatno finančno podporo bi bilo treba zagotoviti tudi za ukrepe ponovne naselitve, namenjene določenim posebej ranljivim kategorijam oseb, pri katerih se ugotovi, da je ponovna naselitev najprimernejša rešitev za njihove posebne potrebe. |
| --- | --- |

(27)

Dodatno finančno podporo bi bilo treba zagotoviti tudi za ukrepe ponovne naselitve, namenjene določenim posebej ranljivim kategorijam oseb, pri katerih se ugotovi, da je ponovna naselitev najprimernejša rešitev za njihove posebne potrebe.

| (28) | V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, (12) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“) bi morali biti pogoji, ki dopuščajo Komisiji uresničevanje njenih pristojnosti pri izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije, podrobno opredeljeni, pojasniti pa bi bilo treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisiji bi bilo z uporabo teh pogojev omogočeno preveriti, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu členov 27 in 48(2) Finančne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, (12) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“) bi morali biti pogoji, ki dopuščajo Komisiji uresničevanje njenih pristojnosti pri izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije, podrobno opredeljeni, pojasniti pa bi bilo treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisiji bi bilo z uporabo teh pogojev omogočeno preveriti, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu členov 27 in 48(2) Finančne uredbe.

| (29) | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistema upravljanja in nadzora ter za kakovost izvajanja. V ta namen bi bilo treba oblikovati splošna načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati vsi programi. |
| --- | --- |

(29)

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistema upravljanja in nadzora ter za kakovost izvajanja. V ta namen bi bilo treba oblikovati splošna načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati vsi programi.

| (30) | V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale biti države članice tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje in nadzor posegov Sklada. |
| --- | --- |

(30)

V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale biti države članice tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje in nadzor posegov Sklada.

| (31) | Da bi se zagotovilo učinkovito in pravilno izvajanje večletnih in letnih programov, bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti in kršitev zakonodaje Skupnosti. Zlasti bi bilo treba, kar zadeva upravljanje in nadzor, določiti načine, kako države članice zagotovijo, da so ustrezni sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se zagotovilo učinkovito in pravilno izvajanje večletnih in letnih programov, bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti in kršitev zakonodaje Skupnosti. Zlasti bi bilo treba, kar zadeva upravljanje in nadzor, določiti načine, kako države članice zagotovijo, da so ustrezni sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo.

| (32) | Brez poseganja v pooblastila Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba spodbuditi sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju. |
| --- | --- |

(32)

Brez poseganja v pooblastila Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba spodbuditi sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju.

| (33) | Učinkovitost in učinek ukrepov, ki jih podpira Sklad, sta prav tako odvisna od njihovega ovrednotenja in razširjanja njihovih rezultatov. S tem povezane odgovornosti držav članic in Komisije ter rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja in kakovosti s tem povezanih informacij bi bilo treba formalizirati. |
| --- | --- |

(33)

Učinkovitost in učinek ukrepov, ki jih podpira Sklad, sta prav tako odvisna od njihovega ovrednotenja in razširjanja njihovih rezultatov. S tem povezane odgovornosti držav članic in Komisije ter rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja in kakovosti s tem povezanih informacij bi bilo treba formalizirati.

| (34) | Ob upoštevanju pomena prepoznavnosti financiranja Skupnosti bi morala Komisija ob upoštevanju prakse za druge instrumente deljenega upravljanja, kot so strukturni skladi, predvideti usmeritve, ki bi omogočale, da se ustrezno priznava pomen podpore, ki so jo prejele nevladne organizacije, mednarodne organizacije ali drugi subjekti, ki prejemajo donacije iz Sklada. |
| --- | --- |

(34)

Ob upoštevanju pomena prepoznavnosti financiranja Skupnosti bi morala Komisija ob upoštevanju prakse za druge instrumente deljenega upravljanja, kot so strukturni skladi, predvideti usmeritve, ki bi omogočale, da se ustrezno priznava pomen podpore, ki so jo prejele nevladne organizacije, mednarodne organizacije ali drugi subjekti, ki prejemajo donacije iz Sklada.

| (35) | Ukrepe bi bilo treba ovrednotiti v luči vmesnega pregleda in presoje vpliva, postopek ovrednotenja pa bi bilo treba vključiti v ureditve za spremljanje projekta. |
| --- | --- |

(35)

Ukrepe bi bilo treba ovrednotiti v luči vmesnega pregleda in presoje vpliva, postopek ovrednotenja pa bi bilo treba vključiti v ureditve za spremljanje projekta.

| (36) | Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku. |
| --- | --- |

(36)

Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

| (37) | Ker cilja te odločbe, in sicer spodbujati uravnoteženo porazdelitev bremen med državami članicami pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(37)

Ker cilja te odločbe, in sicer spodbujati uravnoteženo porazdelitev bremen med državami članicami pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (38) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (13). |
| --- | --- |

(38)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (13).

| (39) | Ker je ukrep iz te odločbe, povezan s sprejetjem strateških smernic, splošnega obsega in je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnitvijo te odločbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi ga bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba za sprejetje strateških smernic skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom. |
| --- | --- |

(39)

Ker je ukrep iz te odločbe, povezan s sprejetjem strateških smernic, splošnega obsega in je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnitvijo te odločbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi ga bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba za sprejetje strateških smernic skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom.

| (40) | Odločbo 2004/904/ES bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(40)

Odločbo 2004/904/ES bi bilo treba razveljaviti.

| (41) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska v pismu z dne 6. septembra 2005 izrazila željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska v pismu z dne 6. septembra 2005 izrazila željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe.

| (42) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo v pismu z dne 27. oktobra 2005 izrazilo željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo v pismu z dne 27. oktobra 2005 izrazilo željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe.

| (43) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe ter je zato ta odločba ne zavezuje in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe ter je zato ta odločba ne zavezuje in se v njej ne uporablja.

| (44) | V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe je Sklep Sveta 2004/927/ES z dne 22. decembra 2004 o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določena področja iz Naslova IV tretjega dela te pogodbe (14) omogočil, da se postopek iz člena 251 Pogodbe uporablja na področjih, ki jih pokrivata člen 62(1), (2)(a) in (3) ter člen 63(2)(b) in (3)(b) Pogodbe – |
| --- | --- |

(44)

V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe je Sklep Sveta 2004/927/ES z dne 22. decembra 2004 o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določena področja iz Naslova IV tretjega dela te pogodbe (14) omogočil, da se postopek iz člena 251 Pogodbe uporablja na področjih, ki jih pokrivata člen 62(1), (2)(a) in (3) ter člen 63(2)(b) in (3)(b) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, CILJI IN UKREPI

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 ustanavlja Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu „Sklad“), kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 574/2007/ES, Odločbo št. 575/2007/ES in Odločbo 2007/.../ES, katerega namen je prispevati h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice ter k uporabi načela solidarnosti med državami članicami.

Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim prispeva Sklad, njegovo izvajanje, razpoložljiva finančna sredstva in merila za dodelitev razpoložljivih finančnih sredstev.

Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finančna pravila, prav tako pa mehanizme spremljanja in nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami članicami.

Člen 2

Splošni cilj Sklada

1.   Splošni cilj Sklada je, da se s sofinanciranjem ukrepov, določenih s to odločbo, podpira in spodbuja prizadevanja držav članic pri sprejemanju in prenašanju posledic sprejemanja beguncev in razseljenih oseb, ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti na tem področju.

2.   Sklad prispeva k financiranju tehnične pomoči na pobudo držav članic ali Komisije.

Člen 3

Upravičeni ukrepi v državah članicah

1.   Sklad podpira ukrepe v državah članicah, ki se nanašajo na eno ali več naslednjih področij:

| (a) | pogoje sprejema in azilne postopke; |
| --- | --- |

(a)

pogoje sprejema in azilne postopke;

| (b) | vključevanje oseb iz člena 6, katerih bivanje v posamezni državi članici je trajne in stabilne narave; |
| --- | --- |

(b)

vključevanje oseb iz člena 6, katerih bivanje v posamezni državi članici je trajne in stabilne narave;

| (c) | povečanje zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanje in oceno njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti v skladu z obstoječo in prihodnjo zakonodajo Skupnosti, ki se nanaša na skupni evropski azilni sistem, zlasti z namenom, da se vzpostavi praktično sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

(c)

povečanje zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanje in oceno njihove azilne politike ob upoštevanju njihovih obveznosti v skladu z obstoječo in prihodnjo zakonodajo Skupnosti, ki se nanaša na skupni evropski azilni sistem, zlasti z namenom, da se vzpostavi praktično sodelovanje med državami članicami;

| (d) | ponovno naselitev oseb iz člena 6(e) V tej odločbi ponovna naselitev pomeni postopek, s katerim se na zahtevo UNHCR na podlagi potrebe posameznika po mednarodni zaščiti državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva premestijo iz tretje države v državo članico, kjer jim je dovoljeno bivajo na podlagi enega izmed naslednjih statusov:






  (i) | statusa begunca v smislu člena 2(d) Direktive 2004/83/ES; ali |
| --- | --- | --- |

(d)

ponovno naselitev oseb iz člena 6(e) V tej odločbi ponovna naselitev pomeni postopek, s katerim se na zahtevo UNHCR na podlagi potrebe posameznika po mednarodni zaščiti državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva premestijo iz tretje države v državo članico, kjer jim je dovoljeno bivajo na podlagi enega izmed naslednjih statusov:

(i)

statusa begunca v smislu člena 2(d) Direktive 2004/83/ES; ali

| (ii) | statusa, ki v okviru nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti zagotavlja enake pravice in ugodnosti kakor status begunca; |
| --- | --- |

(ii)

statusa, ki v okviru nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti zagotavlja enake pravice in ugodnosti kakor status begunca;

| (e) | premestitev oseb, ki spadajo v kategorije iz člena 6(a) in (b), iz države članice, ki jim je priznala mednarodno zaščito, v drugo državo članico, kjer jim bo priznana podobna zaščita, ter oseb, ki spadajo v kategorijo iz člena 6(c), v drugo državo članico, kjer bodo obravnavali njihove prošnje za mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

(e)

premestitev oseb, ki spadajo v kategorije iz člena 6(a) in (b), iz države članice, ki jim je priznala mednarodno zaščito, v drugo državo članico, kjer jim bo priznana podobna zaščita, ter oseb, ki spadajo v kategorijo iz člena 6(c), v drugo državo članico, kjer bodo obravnavali njihove prošnje za mednarodno zaščito.

2.   Upravičeni ukrepi v zvezi s pogoji sprejema in azilnimi postopki vključujejo naslednje:

| (a) | infrastrukturo za naselitev ali naselitvene storitve; |
| --- | --- |

(a)

infrastrukturo za naselitev ali naselitvene storitve;

| (b) | strukture in usposabljanje za zagotovitev dostopa prosilcev za azil do azilnih postopkov; |
| --- | --- |

(b)

strukture in usposabljanje za zagotovitev dostopa prosilcev za azil do azilnih postopkov;

| (c) | zagotavljanje materialne pomoči in zdravstvene oskrbe ali psihološke pomoči; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje materialne pomoči in zdravstvene oskrbe ali psihološke pomoči;

| (d) | socialno varstvo, zagotavljanje informacij ali pomoč pri upravnih in/ali sodnih formalnostih in zagotavljanje informacij ali svetovanje glede morebitnega izida azilnega postopka, tudi glede takih vidikov, kot je prostovoljno vračanje; |
| --- | --- |

(d)

socialno varstvo, zagotavljanje informacij ali pomoč pri upravnih in/ali sodnih formalnostih in zagotavljanje informacij ali svetovanje glede morebitnega izida azilnega postopka, tudi glede takih vidikov, kot je prostovoljno vračanje;

| (e) | pravna in jezikovna pomoč; |
| --- | --- |

(e)

pravna in jezikovna pomoč;

| (f) | izobraževanje, jezikovno usposabljanje in druge pobude, ki so primerne glede na status zadevne osebe; |
| --- | --- |

(f)

izobraževanje, jezikovno usposabljanje in druge pobude, ki so primerne glede na status zadevne osebe;

| (g) | zagotavljanje podpornih storitev, kot sta prevajanje in usposabljanje, da se izboljšajo pogoji sprejema ter učinkovitost in kakovost azilnih postopkov; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje podpornih storitev, kot sta prevajanje in usposabljanje, da se izboljšajo pogoji sprejema ter učinkovitost in kakovost azilnih postopkov;

| (h) | informacije za lokalne skupnosti pa tudi usposabljanje za osebje lokalnih organov, ki bodo v stiku z osebami, ki so bile sprejete v državi gostiteljici; |
| --- | --- |

(h)

informacije za lokalne skupnosti pa tudi usposabljanje za osebje lokalnih organov, ki bodo v stiku z osebami, ki so bile sprejete v državi gostiteljici;

| (i) | premestitev oseb, ki spadajo v kategorijo iz člena 6(c), iz države članice, kjer se dejansko nahajajo, v državo članico, ki je odgovorna za obravnavanje njihovih prošenj za azil. |
| --- | --- |

(i)

premestitev oseb, ki spadajo v kategorijo iz člena 6(c), iz države članice, kjer se dejansko nahajajo, v državo članico, ki je odgovorna za obravnavanje njihovih prošenj za azil.

3.   Glede vključevanja oseb iz odstavka (1)(b) v družbe držav članic, vključno z njihovimi družinskimi člani, upravičeni ukrepi vključujejo naslednje:

| (a) | nasvete in pomoč na področjih nastanitve, sredstev za preživljanje, vključevanja na trg dela, zdravstvene oskrbe, psihološke pomoči ter socialnega varstva; |
| --- | --- |

(a)

nasvete in pomoč na področjih nastanitve, sredstev za preživljanje, vključevanja na trg dela, zdravstvene oskrbe, psihološke pomoči ter socialnega varstva;

| (b) | ukrepe, ki omogočajo tem osebam, da se prilagodijo družbi države članice v socialno-kulturnem smislu in delijo vrednote, vsebovane v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, ki omogočajo tem osebam, da se prilagodijo družbi države članice v socialno-kulturnem smislu in delijo vrednote, vsebovane v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije;

| (c) | ukrepe za spodbujanje trajne udeležbe v civilnem in kulturnem življenju; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za spodbujanje trajne udeležbe v civilnem in kulturnem življenju;

| (d) | ukrepe, ki se osredotočajo na izobraževanje, poklicno usposabljanje, priznavanje kvalifikacij in diplom; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, ki se osredotočajo na izobraževanje, poklicno usposabljanje, priznavanje kvalifikacij in diplom;

| (e) | ukrepi, namenjeni spodbujanju samostojnosti in omogočanju, da se lahko te osebe preživljajo same; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi, namenjeni spodbujanju samostojnosti in omogočanju, da se lahko te osebe preživljajo same;

| (f) | ukrepe, ki spodbujajo pomembne stike in konstruktivni dialog med temi osebami in družbo, ki jih je sprejela, vključno z ukrepi, ki spodbujajo vključevanje ključnih partnerjev, kot so javnost, lokalni organi, begunske organizacije, prostovoljne skupine, socialni partnerji in širša civilna družba; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe, ki spodbujajo pomembne stike in konstruktivni dialog med temi osebami in družbo, ki jih je sprejela, vključno z ukrepi, ki spodbujajo vključevanje ključnih partnerjev, kot so javnost, lokalni organi, begunske organizacije, prostovoljne skupine, socialni partnerji in širša civilna družba;

| (g) | ukrepe v podporo tem osebam pri pridobivanju spretnosti, vključno z jezikovnim usposabljanjem; |
| --- | --- |

(g)

ukrepe v podporo tem osebam pri pridobivanju spretnosti, vključno z jezikovnim usposabljanjem;

| (h) | ukrepe, ki spodbujajo tako enakost dostopa in enakost rezultatov v zvezi s postopki teh oseb v javnih ustanovah. |
| --- | --- |

(h)

ukrepe, ki spodbujajo tako enakost dostopa in enakost rezultatov v zvezi s postopki teh oseb v javnih ustanovah.

4.   V zvezi z ukrepi glede povečanja zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanje in oceno njihove azilne politike so do podpore iz Sklada upravičena zlasti naslednja področja:

| (a) | ukrepi, ki spodbujajo zbiranje, uporabo in razširjanje informacij o državi izvora, vključno s prevajanjem; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi, ki spodbujajo zbiranje, uporabo in razširjanje informacij o državi izvora, vključno s prevajanjem;

| (b) | ukrepi za povečanje zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje statističnih podatkov o azilnih postopkih, sprejemu, integraciji in upravičencih do mednarodne zaščite; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za povečanje zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje statističnih podatkov o azilnih postopkih, sprejemu, integraciji in upravičencih do mednarodne zaščite;

| (c) | ukrepi za povečanje zmogljivosti za presojo prošenj za azil, vključno s pritožbami; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za povečanje zmogljivosti za presojo prošenj za azil, vključno s pritožbami;

| (d) | ukrepi, ki prispevajo k oceni azilnih politik, kot so nacionalne presoje vplivov, raziskave med ciljnimi skupinami, razvoj kazalcev in primerjalnih analiz. |
| --- | --- |

(d)

ukrepi, ki prispevajo k oceni azilnih politik, kot so nacionalne presoje vplivov, raziskave med ciljnimi skupinami, razvoj kazalcev in primerjalnih analiz.

5.   V zvezi z ukrepi, ki se nanašajo na ponovno naselitev, so do podpore iz Sklada upravičena zlasti naslednja področja:

| (a) | ukrepi v zvezi z oblikovanjem in razvojem programa ponovne naselitve; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi v zvezi z oblikovanjem in razvojem programa ponovne naselitve;

| (b) | ukrepi v zvezi z oceno možnih primerov ponovne naselitve s strani pristojnih organov držav članic, kot so vodenje misij v državo gostiteljico, razgovori, zdravstveno in varnostno preverjanje; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi v zvezi z oceno možnih primerov ponovne naselitve s strani pristojnih organov držav članic, kot so vodenje misij v državo gostiteljico, razgovori, zdravstveno in varnostno preverjanje;

| (c) | ocena zdravstvenega stanja pred odhodom in zdravljenje; |
| --- | --- |

(c)

ocena zdravstvenega stanja pred odhodom in zdravljenje;

| (d) | dobava materiala pred odhodom; |
| --- | --- |

(d)

dobava materiala pred odhodom;

| (e) | ukrepi zagotavljanja informacij pred odhodom; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi zagotavljanja informacij pred odhodom;

| (f) | organizacija potovanja, vključno z zagotavljanjem storitev zdravstvenega spremstva; |
| --- | --- |

(f)

organizacija potovanja, vključno z zagotavljanjem storitev zdravstvenega spremstva;

| (g) | zagotavljanje informacij in pomoči takoj ob prihodu, vključno s storitvami tolmačenja. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje informacij in pomoči takoj ob prihodu, vključno s storitvami tolmačenja.

6.   V zvezi z ukrepi glede premestitve upravičencev in prosilcev do mednarodne zaščite med državami članicami, so do podpore iz Sklada upravičena zlasti naslednja področja:

| (a) | ukrepi zagotavljanja informacij pred odhodom; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi zagotavljanja informacij pred odhodom;

| (b) | organizacija potovanja, vključno z zagotavljanjem storitev zdravstvenega spremstva; |
| --- | --- |

(b)

organizacija potovanja, vključno z zagotavljanjem storitev zdravstvenega spremstva;

| (c) | zagotavljanje informacij in pomoči takoj ob prihodu, vključno s storitvami tolmačenja. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje informacij in pomoči takoj ob prihodu, vključno s storitvami tolmačenja.

7.   Tudi ukrepi iz odstavkov 2 in 3 so upravičeni do podpore iz Sklada, če so namenjeni osebam iz člena 6(e).

8.   Ukrepi iz odstavkov 1 do 6 predvsem spodbujajo izvajanje določb ustrezne zakonodaje Skupnosti na področju skupnega evropskega azilnega sistema.

9.   Ukrepi upoštevajo vprašanja, povezana s spolom, koristi otrok, posebne razmere ranljivih oseb, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejši ljudje, nosečnice, samohranilci z mladoletnimi otroki in žrtve mučenja, posilstva ali drugih resnih oblik psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja ali zlorabe, žrtve trgovine z ljudmi ter posamezniki, ki potrebujejo nujno oskrbo in osnovno zdravljenje.

10.   Sklad podpira samo ukrepe v povezavi z nastanitvijo oseb iz člena 6(c), kar je ločeno od prostorov ali centrov, namenjenih samo osebam, katerim se zavrne vstop, in osebam, ki so bile prestrežene potem, ko so nezakonito prestopile mejo, ali ko so se približale zunanji meji z namenom, da bi nezakonito vstopile na ozemlje držav članic.

Člen 4

Ukrepi Skupnosti

1.   Na pobudo Komisije se lahko porabi do 10 % razpoložljivih sredstev Sklada za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote (v nadaljnjem besedilu „ukrepi Skupnosti“), ki se nanašajo na azilno politiko, in ukrepov, ki se uporabljajo za ciljne skupine iz člena 6.

2.   Da bi bili ukrepi Skupnosti upravičeni do financiranja, morajo predvsem:

| (a) | poglabljati sodelovanje v Skupnosti pri izvajanju zakonodaje Skupnosti in dobrih praks, vključno s storitvami tolmačenja in prevajanja, ki podpirajo takšno sodelovanje; |
| --- | --- |

(a)

poglabljati sodelovanje v Skupnosti pri izvajanju zakonodaje Skupnosti in dobrih praks, vključno s storitvami tolmačenja in prevajanja, ki podpirajo takšno sodelovanje;

| (b) | podpirati vzpostavitev omrežij nadnacionalnega sodelovanja in pilotnih projektov, ki temeljijo na nadnacionalnih partnerstvih med telesi v dveh ali več državah članicah in so oblikovani, da bi spodbujali inovacije, olajševali izmenjave izkušenj in dobrih praks ter izboljšali kakovost azilne politike; |
| --- | --- |

(b)

podpirati vzpostavitev omrežij nadnacionalnega sodelovanja in pilotnih projektov, ki temeljijo na nadnacionalnih partnerstvih med telesi v dveh ali več državah članicah in so oblikovani, da bi spodbujali inovacije, olajševali izmenjave izkušenj in dobrih praks ter izboljšali kakovost azilne politike;

| (c) | podpirati nadnacionalne akcije za ozaveščanje; |
| --- | --- |

(c)

podpirati nadnacionalne akcije za ozaveščanje;

| (d) | podpirati študije, razširjanje in izmenjavo informacij o najboljših praksah in vseh ostalih vidikih azilnih politik, vključno z uporabo najsodobnejše tehnologije, ter o sodelovanju ključnih partnerjev, kot so lokalni in regionalni organi, begunske organizacije ter prostovoljne skupine na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(d)

podpirati študije, razširjanje in izmenjavo informacij o najboljših praksah in vseh ostalih vidikih azilnih politik, vključno z uporabo najsodobnejše tehnologije, ter o sodelovanju ključnih partnerjev, kot so lokalni in regionalni organi, begunske organizacije ter prostovoljne skupine na nacionalni ravni;

| (e) | podpirati pilotne projekte, vključno z inovativnimi projekti in študijami, ki preučujejo možnost novih oblik sodelovanja v Skupnosti in ki preučujejo zakonodajo Skupnosti na tem področju; |
| --- | --- |

(e)

podpirati pilotne projekte, vključno z inovativnimi projekti in študijami, ki preučujejo možnost novih oblik sodelovanja v Skupnosti in ki preučujejo zakonodajo Skupnosti na tem področju;

| (f) | podpirati razvoj in uporabo skupnih statističnih orodij, metod ter kazalcev za merjenje razvoja na področju azilne politike s strani držav članic; |
| --- | --- |

(f)

podpirati razvoj in uporabo skupnih statističnih orodij, metod ter kazalcev za merjenje razvoja na področju azilne politike s strani držav članic;

| (g) | mrežam, ki povezujejo nevladne organizacije, ki pomagajo beguncem in prosilcem za azil ter jih je najti v vsaj desetih državah članicah, ponuditi strukturno podporo za lažjo izmenjavo izkušenj in ustreznih praks, ter zagotoviti, da se pri razvoju azilne politike Skupnosti ter v praksi upoštevajo izkušnje nevladnih organizacij ter interesi beguncev in prosilcev za azil; |
| --- | --- |

(g)

mrežam, ki povezujejo nevladne organizacije, ki pomagajo beguncem in prosilcem za azil ter jih je najti v vsaj desetih državah članicah, ponuditi strukturno podporo za lažjo izmenjavo izkušenj in ustreznih praks, ter zagotoviti, da se pri razvoju azilne politike Skupnosti ter v praksi upoštevajo izkušnje nevladnih organizacij ter interesi beguncev in prosilcev za azil;

| (h) | v ustrezno utemeljenih nujnih primerih, ki zahtevajo nujno ukrepanje, državam članicam zagotavljati podporne storitve. |
| --- | --- |

(h)

v ustrezno utemeljenih nujnih primerih, ki zahtevajo nujno ukrepanje, državam članicam zagotavljati podporne storitve.

3.   Letni delovni program, ki določa prednostne naloge ukrepov Skupnosti, se sprejme v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 5

Nujni ukrepi

1.   V primeru izvajanja mehanizmov začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES Sklad prav tako financira ukrepe za pomoč državam članicam, ki so ločeni in se izvajajo poleg ukrepov iz člena 3.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 Sklad zagotavlja tudi pomoč državam članicam za izvajanje nujnih ukrepov za soočanje s posebnimi pritiski. Za take posebne pritiske so značilni nenadni prihodi velikega števila državljanov tretjih držav, ki morda potrebujejo mednarodno zaščito, na določene točke na mejah, kar pomeni izjemno težke in nujne zahteve za sprejemne zmogljivosti, azilni sistem ali infrastrukturo zadevne države članice in lahko ogrozi človeško življenje, blaginjo ali dostop do zaščite, zagotovljene z zakonodajo Skupnosti.

3.   Ukrepi za soočanje s posebnimi pritiski iz odstavka 2 so upravičeni do podpore iz Sklada, če:

| (a) | jih je treba izvesti nemudoma in jih ni mogoče vključiti v zadevni letni program; ter |
| --- | --- |

(a)

jih je treba izvesti nemudoma in jih ni mogoče vključiti v zadevni letni program; ter

| (b) | ne trajajo več kot šest mesecev. |
| --- | --- |

(b)

ne trajajo več kot šest mesecev.

4.   Upravičeni nujni ukrepi zadevajo naslednje vrste ukrepov:

| (a) | sprejem in nastanitev; |
| --- | --- |

(a)

sprejem in nastanitev;

| (b) | zagotavljanje sredstev za preživljanje, vključno s hrano in obleko; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje sredstev za preživljanje, vključno s hrano in obleko;

| (c) | zdravstvena, psihološka ali druga pomoč; |
| --- | --- |

(c)

zdravstvena, psihološka ali druga pomoč;

| (d) | stroški osebja in uprave, ki so povezani s sprejemom zadevnih oseb in z izvajanjem ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

stroški osebja in uprave, ki so povezani s sprejemom zadevnih oseb in z izvajanjem ukrepov;

| (e) | logistični stroški in stroški prevoza; |
| --- | --- |

(e)

logistični stroški in stroški prevoza;

| (f) | pravna in jezikovna pomoč; |
| --- | --- |

(f)

pravna in jezikovna pomoč;

| (g) | zagotavljanje storitev prevajanja in tolmačenja, strokovnega znanja v zvezi s potrdilom o državi izvora (COI) in drugih ukrepov, ki prispevajo k hitri identifikaciji oseb, ki bi morda potrebovale mednarodno zaščito, ter pravičnemu in učinkovitemu obravnavanju prošenj za azil. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje storitev prevajanja in tolmačenja, strokovnega znanja v zvezi s potrdilom o državi izvora (COI) in drugih ukrepov, ki prispevajo k hitri identifikaciji oseb, ki bi morda potrebovale mednarodno zaščito, ter pravičnemu in učinkovitemu obravnavanju prošenj za azil.

5.   Ukrepi iz odstavka 4 se lahko izvajajo ob podpori skupin strokovnjakov.

Člen 6

Ciljne skupine

V tej odločbi ciljne skupine zajemajo naslednje kategorije:

| (a) | vsakega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki ima status, opredeljen v Ženevski konvenciji ter ki ima dovoljenje za bivanje kot begunec v eni od držav članic; |
| --- | --- |

(a)

vsakega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki ima status, opredeljen v Ženevski konvenciji ter ki ima dovoljenje za bivanje kot begunec v eni od držav članic;

| (b) | vsakega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki uživa obliko subsidiarne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES; |
| --- | --- |

(b)

vsakega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki uživa obliko subsidiarne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES;

| (c) | vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je zaprosila za eno od oblik zaščite, opisane v točkah (a) in (b); |
| --- | --- |

(c)

vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je zaprosila za eno od oblik zaščite, opisane v točkah (a) in (b);

| (d) | vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES; |
| --- | --- |

(d)

vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES;

| (e) | vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je ravno v postopku ponovne naselitve ali je bila ponovno naseljena v državi članici. |
| --- | --- |

(e)

vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je ravno v postopku ponovne naselitve ali je bila ponovno naseljena v državi članici.

POGLAVJE II

NAČELA POMOČI

Člen 7

Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda

1.   Sklad nudi pomoč, ki dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe, ter v njih vključuje prednostne naloge Skupnosti.

2.   Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomoč Sklada in držav članic skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Ta skladnost se utemelji predvsem v večletnem programu iz člena 18.

3.   Operacije, ki jih financira Sklad, spoštujejo določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njihovi podlagi.

Člen 8

Programiranje

1.   Cilji Sklada se zasledujejo v okviru večletnega programskega obdobja 2008–2013, ki je podvrženo vmesnemu pregledu v skladu s členom 22. Večletni sistem programiranja vključuje prednostne naloge in postopek upravljanja, sprejemanja odločitev, revizije in potrjevanja.

2.   Večletni programi, ki jih je odobrila Komisija, se izvajajo s pomočjo letnih programov.

Člen 9

Subsidiarnost in sorazmernost ukrepov

1.   Za izvajanje letnih in večletnih programov iz členov 18 in 20 so odgovorne države članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim sistemom, lastnim vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to odločbo.

2.   Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino prispevka Skupnosti v povezavi z določbami o reviziji. Isto načelo se uporablja za določbe vrednotenja in za poročila o večletnih in letnih programih.

Člen 10

Načini izvajanja

1.   Proračun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s členom 53(1)(b) Finančne uredbe, z izjemo ukrepov Skupnosti iz člena 4 in tehnične pomoči iz člena 15 te odločbe.

2.   Komisija izvaja svoje pristojnosti za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije na naslednje načine:

| (a) | preverja obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah v skladu s postopki iz člena 32; |
| --- | --- |

(a)

preverja obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah v skladu s postopki iz člena 32;

| (b) | zadrži ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s postopki iz členov 41 in 42, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovedo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki iz členov 45 in 46. |
| --- | --- |

(b)

zadrži ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s postopki iz členov 41 in 42, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovedo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki iz členov 45 in 46.

Člen 11

Partnerstvo

1.   Vsaka država članica v skladu z obstoječimi nacionalnimi pravili in praksami organizira partnerstvo z organi in telesi, ki sodelujejo pri izvajanju večletnega programa ali ki lahko glede na zadevno državo članico koristno prispevajo k njegovemu razvoju.

Takšni organi in telesa so lahko pristojni regionalni, lokalni, mestni ali drugi javni organi, mednarodne organizacije, zlasti UNHCR, ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije ali socialni partnerji.

2.   Takšno partnerstvo se izvaja ob popolni usklajenosti z institucionalnimi, pravnimi oziroma finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev.

POGLAVJE III

FINANČNI OKVIR

Člen 12

Skupna sredstva

1.   Finančna sredstva za izvajanje te odločbe od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 znašajo 628 milijonov EUR.

2.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

3.   Komisija pripravi okvirne letne razdelitve po državah članicah v skladu z merili, določenimi v členu 13.

Člen 13

Letna razdelitev sredstev za upravičene ukrepe v državah članicah

1.   Vsaka država članica iz letne dodelitve sredstev Sklada prejme fiksni znesek v višini 300 000 EUR.

Ta znesek se določi v višini 500 000 EUR letno za obdobje 2008–2013 za države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004.

Ta znesek se določi v višini 500 000 EUR letno za države članice, ki bodo pristopile k Evropski uniji v obdobju 2007–2013, za preostali del obdobja 2008–2013 od leta po njihovem pristopu.

2.   Ostanek razpoložljivih letnih sredstev se razdeli med države članice na naslednji način:

| (a) | 30 % sorazmerno s številom sprejetih oseb, ki spadajo v eno od kategorij iz člena 6(a), (b) in (e), v preteklih treh letih; |
| --- | --- |

(a)

30 % sorazmerno s številom sprejetih oseb, ki spadajo v eno od kategorij iz člena 6(a), (b) in (e), v preteklih treh letih;

| (b) | 70 % sorazmerno s številom registriranih oseb, ki spadajo v eno od kategorij iz člena 6(c) in (d), v preteklih treh letih. |
| --- | --- |

(b)

70 % sorazmerno s številom registriranih oseb, ki spadajo v eno od kategorij iz člena 6(c) in (d), v preteklih treh letih.

Za namene te razdelitve se osebe iz člena 6(e) ne upoštevajo v kategoriji iz člena 6(a).

3.   Države članice prejmejo fiksni znesek v višini 4 000 EUR za vsako ponovno naseljeno osebo, ki spada v eno od naslednjih kategorij:

| (a) | osebe iz države ali regije, določene za izvajanje regionalnih programov zaščite; |
| --- | --- |

(a)

osebe iz države ali regije, določene za izvajanje regionalnih programov zaščite;

| (b) | mladoletniki brez spremstva; |
| --- | --- |

(b)

mladoletniki brez spremstva;

| (c) | otroci in ženske, ki so ogroženi zlasti zaradi psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja ali izkoriščanja; |
| --- | --- |

(c)

otroci in ženske, ki so ogroženi zlasti zaradi psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja ali izkoriščanja;

| (d) | osebe z resnimi zdravstvenimi potrebami, ki jih je mogoče zadovoljiti samo s ponovno naselitvijo. |
| --- | --- |

(d)

osebe z resnimi zdravstvenimi potrebami, ki jih je mogoče zadovoljiti samo s ponovno naselitvijo.

4.   V primerih, ko država članica ponovno naseli osebo, ki spada v več kot eno izmed kategorij iz odstavka 3, za to osebo država fiksni znesek prejme samo enkrat.

5.   Za referenčne zneske se štejejo zadnje statistike, ki jih v skladu z zakonodajo Skupnosti izdela Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov držav članic.

Če države članice zadevnih statističnih podatkov niso predložile Komisiji (Eurostat), ji v najkrajšem možnem času sporočijo začasne podatke.

V skladu z običajnimi operativnimi postopki Komisija (Eurostat) oceni kakovost, primerljivost in popolnost statističnih podatkov, preden jih sprejme kot referenčne. Da bi se te podatke lahko sprejelo kot referenčne, države članice na zahtevo Komisiji (Eurostat) predložijo vse potrebne podatke.

6.   Države članice do 1. maja vsako leto Komisiji predložijo oceno števila oseb iz odstavka 3, ki jih bodo ponovno naselile v naslednjem letu, vključno z razdelitvijo po različnih kategorijah iz navedenega odstavka. Komisija te informacije sporoči Odboru iz člena 52.

Člen 14

Struktura financiranja

1.   Finančni prispevek v okviru Sklada ima obliko donacij.

2.   Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov, so nepridobitne narave in niso upravičeni do financiranja iz drugih virov, ki jih zajema splošni proračun Evropske unije.

3.   Odobrena proračunska sredstva dopolnjujejo javne ali njim primerljive izdatke, ki jih države članice dodelijo za ukrepe iz te odločbe.

4.   Prispevek Skupnosti v podporo projektom v primeru ukrepov, ki se izvajajo v državah članicah v skladu s členom 3, ne presega 50 % celotnih stroškov določenega ukrepa.

Prispevek Skupnosti se lahko poveča na 75 % za projekte, ki obravnavajo določene prednostne naloge, opredeljene v strateških smernicah iz člena 17.

Prispevek Skupnosti se lahko poveča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo sredstva iz Kohezijskega sklada.

5.   Države članice v okviru izvajanja nacionalnega programiranja, kakor je določeno v poglavju IV, izberejo projekte za financiranje na podlagi naslednjih minimalnih meril:

| (a) | položaja in zahtev v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

položaja in zahtev v zadevni državi članici;

| (b) | stroškovne učinkovitosti izdatkov, med drugim glede na število zadevnih oseb po projektu; |
| --- | --- |

(b)

stroškovne učinkovitosti izdatkov, med drugim glede na število zadevnih oseb po projektu;

| (c) | izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki prosi za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij; |
| --- | --- |

(c)

izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki prosi za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij;

| (d) | obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge ukrepe, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(d)

obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge ukrepe, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov.

6.   Praviloma se finančna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, zagotovi za obdobje največ treh let, ob upoštevanju rednih poročil o napredku.

7.   Prispevek Skupnosti k podpornim ukrepom, ki se izvajajo v skladu s členom 3(4), ne presega 15 % skupnega zneska letnih sredstev, dodeljenih vsaki državi članici v skladu s členom 13.

Člen 15

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1.   Sklad lahko na pobudo in/ali v imenu Komisije do zgornje meje 500 000 EUR svojih letnih dodeljenih sredstev financira ukrepe za pripravo, spremljanje, upravno in tehnično pomoč, vrednotenje, revizije in inšpekcijske preglede, ki so potrebni za izvajanje te odločbe.

2.   Ti ukrepi vključujejo:

| (a) | študije, vrednotenja, strokovna poročila in statistike, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje Sklada; |
| --- | --- |

(a)

študije, vrednotenja, strokovna poročila in statistike, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje Sklada;

| (b) | ukrepe obveščanja za države članice, končne upravičence in javnost, vključno z akcijami za ozaveščanje in skupno zbirko podatkov o projektih, ki se financirajo v okviru Sklada; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe obveščanja za države članice, končne upravičence in javnost, vključno z akcijami za ozaveščanje in skupno zbirko podatkov o projektih, ki se financirajo v okviru Sklada;

| (c) | vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje;

| (d) | oblikovanje skupnega okvira za vrednotenje in spremljanje ter sistema kazalcev, pri katerem se po potrebi upoštevajo nacionalni kazalci; |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje skupnega okvira za vrednotenje in spremljanje ter sistema kazalcev, pri katerem se po potrebi upoštevajo nacionalni kazalci;

| (e) | izboljševanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah na tem področju; |
| --- | --- |

(e)

izboljševanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah na tem področju;

| (f) | ukrepe obveščanja in usposabljanja za organe, ki jih države članice določijo v skladu s členom 25; ti dopolnjujejo prizadevanja držav članic, da svojim organom zagotovijo navodila v skladu s členom 31(2). |
| --- | --- |

(f)

ukrepe obveščanja in usposabljanja za organe, ki jih države članice določijo v skladu s členom 25; ti dopolnjujejo prizadevanja držav članic, da svojim organom zagotovijo navodila v skladu s členom 31(2).

Člen 16

Tehnična pomoč na pobudo držav članic

1.   Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira ukrepe za pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, obveščanje, nadzor in okrepitev upravne usposobljenosti za izvrševanje Sklada.

2.   Znesek, namenjen tehnični pomoči na podlagi vsakega letnega programa, ne sme preseči:

| (a) | za obdobje 2008–2010, 7 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR; in |
| --- | --- |

(a)

za obdobje 2008–2010, 7 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR; in

| (b) | za obdobje 2011–2013, 4 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

za obdobje 2011–2013, 4 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR.

POGLAVJE IV

PROGRAMIRANJE

Člen 17

Sprejetje strateških smernic

1.   Komisija sprejme strateške smernice, ki določajo okvir za posege Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in izvajanju zakonodaje Skupnosti na področju azilne politike, pa tudi okvirno razdelitev finančnih sredstev Sklada za obdobje trajanja večletnega programa.

2.   Za vsak cilj Sklada te smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom spodbujanja izvajanja skupnega evropskega azilnega sistema.

3.   Komisija do 31. julija 2007 sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na večletno programsko obdobje.

4.   Strateške smernice se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 52(3). Te strateške smernice se po sprejetju dodajo tej odločbi kot priloga.

Člen 18

Priprava in odobritev nacionalnih večletnih programov

1.   Vsaka država članica predlaga na podlagi strateških smernic iz člena 17 osnutek večletnega programa, ki zajema naslednje elemente:

| (a) | opis trenutnega stanja v državi članici glede na ureditve sprejema, azilnih postopkov, svetovanja v zvezi s prostovoljnim vračanjem, vključevanja in ponovne naselitve ter premestitve iz druge države članice oseb iz člena 6, kot tudi glede razvoja, spremljanja in ocene azilnih politik; |
| --- | --- |

(a)

opis trenutnega stanja v državi članici glede na ureditve sprejema, azilnih postopkov, svetovanja v zvezi s prostovoljnim vračanjem, vključevanja in ponovne naselitve ter premestitve iz druge države članice oseb iz člena 6, kot tudi glede razvoja, spremljanja in ocene azilnih politik;

| (b) | analizo zahtev v zadevni državi članici glede sprejema, azilnih postopkov, svetovanja v zvezi s prostovoljnim vračanjem, vključevanja, in ponovne naselitve ter premestitve iz druge države članice oseb iz člena 6, kot tudi glede razvoja, spremljanja in ocene azilnih politik; |
| --- | --- |

(b)

analizo zahtev v zadevni državi članici glede sprejema, azilnih postopkov, svetovanja v zvezi s prostovoljnim vračanjem, vključevanja, in ponovne naselitve ter premestitve iz druge države članice oseb iz člena 6, kot tudi glede razvoja, spremljanja in ocene azilnih politik;

| (c) | predstavitev ustrezne strategije za doseganje teh ciljev in prednostnih nalog, povezanih z njihovim izpolnjevanjem, ter opis ukrepov, ki so predvideni za izvajanje teh prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(c)

predstavitev ustrezne strategije za doseganje teh ciljev in prednostnih nalog, povezanih z njihovim izpolnjevanjem, ter opis ukrepov, ki so predvideni za izvajanje teh prednostnih nalog;

| (d) | navedbo, ali je ta strategija združljiva z drugimi regionalnimi in nacionalnimi instrumenti ter instrumenti Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

navedbo, ali je ta strategija združljiva z drugimi regionalnimi in nacionalnimi instrumenti ter instrumenti Skupnosti;

| (e) | podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se količinsko opredelijo z uporabo omejenega števila kazalcev za upoštevanje načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(e)

podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se količinsko opredelijo z uporabo omejenega števila kazalcev za upoštevanje načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog;

| (f) | opis pristopa, ki je bil izbran za izvajanje načela partnerstva iz člena 11; |
| --- | --- |

(f)

opis pristopa, ki je bil izbran za izvajanje načela partnerstva iz člena 11;

| (g) | osnutek finančnega načrta, ki določa za vsako prednostno nalogo in za vsak letni program predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek javnega ali zasebnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(g)

osnutek finančnega načrta, ki določa za vsako prednostno nalogo in za vsak letni program predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek javnega ali zasebnega sofinanciranja;

| (h) | določbe za zagotovitev objave večletnega programa. |
| --- | --- |

(h)

določbe za zagotovitev objave večletnega programa.

2.   Države članice Komisiji predložijo svoj osnutek večletnega programa najpozneje štiri mesece po tem, ko je Komisija predložila strateške smernice za zadevno obdobje.

3.   Da bi odobrila osnutek večletnega programa, Komisija preuči:

| (a) | njegovo skladnost s cilji Sklada in strateškimi smernicami iz člena 17; |
| --- | --- |

(a)

njegovo skladnost s cilji Sklada in strateškimi smernicami iz člena 17;

| (b) | ustreznost ukrepov, predvidenih v osnutku večletnega programa, na podlagi predlagane strategije; |
| --- | --- |

(b)

ustreznost ukrepov, predvidenih v osnutku večletnega programa, na podlagi predlagane strategije;

| (c) | skladnost ureditev upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavi država članica za izvajanje ukrepov Sklada, z določbami te odločbe; |
| --- | --- |

(c)

skladnost ureditev upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavi država članica za izvajanje ukrepov Sklada, z določbami te odločbe;

| (d) | njegovo skladnost z zakonodajo Skupnosti in predvsem z zakonodajo Skupnosti, katere cilj je zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi glede kontrole zunanjih mej, azila in priseljevanja. |
| --- | --- |

(d)

njegovo skladnost z zakonodajo Skupnosti in predvsem z zakonodajo Skupnosti, katere cilj je zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi glede kontrole zunanjih mej, azila in priseljevanja.

4.   Če Komisija meni, da osnutek večletnega programa ni skladen s strateškimi smernicami in/ali da ni v skladu z določbami te odločbe, ki določajo sisteme upravljanja in nadzora, ali da ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, zadevno državo članico pozove, da predloži vse potrebne dodatne podatke in po potrebi ustrezno revidira osnutek večletnega programa.

5.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 52(2) večletni program odobri v treh mesecih po uradni predložitvi.

Člen 19

Revizija večletnih programov

1.   Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se večletni program ponovno pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja prednostnih nalog Skupnosti. Večletni programi se lahko ponovno pregledajo po vrednotenju in/ali zaradi težav pri izvajanju.

2.   Komisija sprejme odločitev o odobritvi revizije večletnega programa čim prej po uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. Revizija večletnega programa se opravi v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 20

Letni programi

1.   Večletni program, ki ga je odobrila Komisija, se izvaja z letnim programom.

2.   Komisija državam članicam do 1. julija vsako leto sporoči oceno dodeljenih zneskov za naslednje leto, ki se izračuna v skladu s členom 13 glede na skupna odobrena proračunska sredstva v okviru letnega proračunskega postopka.

3.   Države članice do 1. novembra vsako leto predložijo Komisiji osnutek letnega programa za naslednje leto, ki se izdela v skladu z večletnim programom in zajema naslednje elemente:

| (a) | splošna pravila za izbiro projektov, ki se financirajo v okviru letnega programa; |
| --- | --- |

(a)

splošna pravila za izbiro projektov, ki se financirajo v okviru letnega programa;

| (b) | opis ukrepov, ki se podprejo v okviru letnega programa; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, ki se podprejo v okviru letnega programa;

| (c) | predlagano finančno razdelitev prispevka Sklada med različne ukrepe programa in navedbo zahtevanega zneska, ki je potreben za kritje tehnične pomoči iz člena 16 z namenom izvajanja letnega programa. |
| --- | --- |

(c)

predlagano finančno razdelitev prispevka Sklada med različne ukrepe programa in navedbo zahtevanega zneska, ki je potreben za kritje tehnične pomoči iz člena 16 z namenom izvajanja letnega programa.

4.   Z odstopanjem od ostavka 3 države članice predložijo Komisiji osnutke letnih programov za leto 2008 do 1. marca 2008.

5.   Pri preučevanju osnutka letnega programa države članice Komisija upošteva končni znesek odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru proračunskega postopka.

Komisija v roku enega meseca po uradni predložitvi osnutka letnega programa zadevno državo članico obvesti, ali ga lahko odobri. Če osnutek letnega programa ni skladen z večletnim programom, Komisija to državo članico pozove, naj predloži vse potrebne podatke in po potrebi ustrezno revidira osnutek letnega programa.

Komisija do 1. marca zadevnega leta sprejme odločbo o financiranju, s katero odobri letni program. Odločba navaja znesek, dodeljen zadevni državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki upravičeni.

6.   Država članica lahko v odziv ustrezno utemeljenih nujnih primerov, ki ob odobritvi letnega programa niso bili predvideni in zahtevajo nujno ukrepanje, revidira do 10 % finančne razdelitve prispevka Sklada, namenjene različnim ukrepom iz letnega programa, ali dodeli do 10 % razdelitve drugim ukrepom v skladu s to odločbo. Zadevna država članica obvesti Komisijo o revidiranem letnem programu.

Člen 21

Posebne določbe v zvezi z nujnimi ukrepi

1.   Države članice predložijo Komisiji izjavo o zahtevah in izvedbeni načrt za nujne ukrepe v skladu s členom 5, vključno z opisom načrtovanih ukrepov in odgovornih organov za njihovo izvajanje.

2.   Država članica, ki zaprosi za pomoč Sklada, da bi se soočila s posebnimi pritiski iz člena 5(2) Komisiji predloži prošnjo z vsemi potrebnimi podatki, vključno:

| (a) | s podrobnim opisom trenutnega stanja, zlasti glede števila prihodov, vplivov na sprejemne zmogljivosti in azilni sistem ali infrastrukturo ter nujnih potreb, kot tudi utemeljeno napovedjo možnega kratkoročnega razvoja stanja; |
| --- | --- |

(a)

s podrobnim opisom trenutnega stanja, zlasti glede števila prihodov, vplivov na sprejemne zmogljivosti in azilni sistem ali infrastrukturo ter nujnih potreb, kot tudi utemeljeno napovedjo možnega kratkoročnega razvoja stanja;

| (b) | z utemeljeno navedbo izjemne narave stanja, dokazano z elementi, ki lahko vključujejo najnovejše statistike in druge podatke glede pritoka oseb na določeni točki zadevne meje; |
| --- | --- |

(b)

z utemeljeno navedbo izjemne narave stanja, dokazano z elementi, ki lahko vključujejo najnovejše statistike in druge podatke glede pritoka oseb na določeni točki zadevne meje;

| (c) | s podrobnim opisom predvidenih nujnih ukrepov, njihovega obsega, narave in zadevnih partnerjev; |
| --- | --- |

(c)

s podrobnim opisom predvidenih nujnih ukrepov, njihovega obsega, narave in zadevnih partnerjev;

| (d) | z razdelitvijo ocenjenih stroškov predvidenih ukrepov. |
| --- | --- |

(d)

z razdelitvijo ocenjenih stroškov predvidenih ukrepov.

Komisija odloči, ali so pogoji za dodelitev finančne pomoči za nujne ukrepe iz Sklada izpolnjeni, in o znesku finančne pomoči, ki se odobri na podlagi zgoraj navedenih informacij ter kakršnih koli dodatnih zadevnih informacij, ki so ji na razpolago. Komisija o tej odločitvi obvesti države članice.

3.   Finančna pomoč Sklada za nujne ukrepe iz člena 5 je omejena na obdobje 6 mesecev in ne presega 80 % stroškov vsakega posameznega ukrepa.

4.   V primeru izvajanja mehanizmov začasne zaščite iz člena 5(1) se razpoložljiva sredstva med države članice razdelijo na podlagi števila oseb, ki uživajo začasno zaščito v vsaki državi članici, kakor je navedeno v členu 5(1).

Člen 22

Vmesni pregled večletnega programa

1.   Komisija pregleda strateške smernice in po potrebi do 31. marca 2010 sprejme revidirane strateške smernice za obdobje 2011–2013.

2.   Če se takšne revidirane strateške smernice sprejmejo, vsaka država članica ponovno preuči svoj večletni program in ga po potrebi revidira.

3.   Pravila iz člena 18 o pripravi in odobritvi nacionalnih večletnih programov se smiselno uporabljajo za pripravo in odobritev teh revidiranih večletnih programov.

4.   Revidirane strateške smernice se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 52(3).

POGLAVJE V

SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA

Člen 23

Izvajanje

Komisija je odgovorna za izvajanje te odločbe in sprejema potrebna izvedbena pravila.

Člen 24

Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora

Sistemi upravljanja in nadzora večletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, predvidijo:

| (a) | opredelitev nalog teles, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in dodelitev nalog v vsakem telesu; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev nalog teles, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in dodelitev nalog v vsakem telesu;

| (b) | spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi telesi in znotraj njih; |
| --- | --- |

(b)

spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi telesi in znotraj njih;

| (c) | ustrezna sredstva za vsako telo za izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene v obdobju izvajanja ukrepov, ki jih sofinancira Sklad; |
| --- | --- |

(c)

ustrezna sredstva za vsako telo za izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene v obdobju izvajanja ukrepov, ki jih sofinancira Sklad;

| (d) | postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti izdatkov, prijavljenih v okviru letnih programov; |
| --- | --- |

(d)

postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti izdatkov, prijavljenih v okviru letnih programov;

| (e) | zanesljive sisteme računovodstva, spremljanja in finančnega poročanja v računalniški obliki; |
| --- | --- |

(e)

zanesljive sisteme računovodstva, spremljanja in finančnega poročanja v računalniški obliki;

| (f) | sistem poročanja in spremljanja, v primeru da pristojno telo izvajanje nalog zaupa drugemu telesu; |
| --- | --- |

(f)

sistem poročanja in spremljanja, v primeru da pristojno telo izvajanje nalog zaupa drugemu telesu;

| (g) | postopkovne priročnike v zvezi z nalogami, ki se izvajajo; |
| --- | --- |

(g)

postopkovne priročnike v zvezi z nalogami, ki se izvajajo;

| (h) | ureditev za revizijo delovanja sistema; |
| --- | --- |

(h)

ureditev za revizijo delovanja sistema;

| (i) | sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi; |
| --- | --- |

(i)

sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi;

| (j) | postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti ter vračanja neupravičeno izplačanih zneskov. |
| --- | --- |

(j)

postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti ter vračanja neupravičeno izplačanih zneskov.

Člen 25

Imenovanje organov

1.   Za izvajanje svojega večletnega programa in letnih programov država članica imenuje:

| (a) | odgovorni organ: telo v sestavi države članice, javni organ ali telo, ki ga imenuje država članica, oziroma telo, urejeno z zasebnim pravom države članice, ki opravlja poslanstvo javne službe; odgovoren je za upravljanje večletnega programa in letnih programov, ki jih podpira Sklad, in skrbi za celotno komunikacijo s Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

odgovorni organ: telo v sestavi države članice, javni organ ali telo, ki ga imenuje država članica, oziroma telo, urejeno z zasebnim pravom države članice, ki opravlja poslanstvo javne službe; odgovoren je za upravljanje večletnega programa in letnih programov, ki jih podpira Sklad, in skrbi za celotno komunikacijo s Komisijo;

| (b) | organ za potrjevanje: javni organ ali telo ali posameznik, ki deluje v vlogi takšnega telesa ali organa, ki ga imenuje država članica, da potrjuje izjave o izdatkih, preden so poslane Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

organ za potrjevanje: javni organ ali telo ali posameznik, ki deluje v vlogi takšnega telesa ali organa, ki ga imenuje država članica, da potrjuje izjave o izdatkih, preden so poslane Komisiji;

| (c) | revizijski organ: javni organ ali telo, pod pogojem, da je funkcionalno neodvisen od odgovornega organa in organa za potrjevanje, ki ga imenuje država članica in ki je pristojen za preverjanje učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(c)

revizijski organ: javni organ ali telo, pod pogojem, da je funkcionalno neodvisen od odgovornega organa in organa za potrjevanje, ki ga imenuje država članica in ki je pristojen za preverjanje učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora;

| (d) | po potrebi pooblaščeni organ. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi pooblaščeni organ.

2.   Država članica določi pravila, ki urejajo njene odnose z organi iz odstavka 1 in odnose teh organov s Komisijo.

3.   Ob upoštevanju člena 24(b) smejo biti nekateri ali vsi organi iz odstavka 1 tega člena znotraj istega telesa.

4.   Pravila za izvajanje členov 26 do 30 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 26

Odgovorni organ

1.   Odgovorni organ izpolnjuje naslednje minimalne pogoje:

| (a) | je pravna oseba, razen če je telo v sestavi države članice; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba, razen če je telo v sestavi države članice;

| (b) | ima potrebno infrastrukturo za enostavno komunikacijo z veliko različnimi uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo; |
| --- | --- |

(b)

ima potrebno infrastrukturo za enostavno komunikacijo z veliko različnimi uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo;

| (c) | dela v upravnem okviru, ki mu omogoča pravilno izvajanje nalog in izogibanje kakršnemu koli navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

(c)

dela v upravnem okviru, ki mu omogoča pravilno izvajanje nalog in izogibanje kakršnemu koli navzkrižju interesov;

| (d) | je sposoben uporabljati pravila Skupnosti za upravljanje sredstev; |
| --- | --- |

(d)

je sposoben uporabljati pravila Skupnosti za upravljanje sredstev;

| (e) | ima finančne zmogljivosti in sposobnosti za upravljanje, sorazmerne z obsegom sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati; |
| --- | --- |

(e)

ima finančne zmogljivosti in sposobnosti za upravljanje, sorazmerne z obsegom sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati;

| (f) | ima na razpolago osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami za administrativno delo v mednarodnem okolju. |
| --- | --- |

(f)

ima na razpolago osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami za administrativno delo v mednarodnem okolju.

2.   Država članica zagotovi odgovornemu organu primerno financiranje, da lahko v obdobju 2008–2013 še naprej ustrezno izvaja svoje naloge.

3.   Komisija lahko državam članicam pomaga pri usposabljanju osebja, predvsem v zvezi s pravilno uporabo poglavij V do IX.

Člen 27

Naloge odgovornega organa

1.   Odgovorni organ je pristojen za upravljanje in izvajanje večletnega programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Njegove naloge so zlasti:

| (a) | posvetovanje s partnerji v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(a)

posvetovanje s partnerji v skladu s členom 11;

| (b) | predložitev predlogov Komisiji za večletne in letne programe, opredeljene v členih 18 in 20; |
| --- | --- |

(b)

predložitev predlogov Komisiji za večletne in letne programe, opredeljene v členih 18 in 20;

| (c) | po potrebi organizacija in oglaševanje javnih razpisov in pozivov k oddaji predlogov; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi organizacija in oglaševanje javnih razpisov in pozivov k oddaji predlogov;

| (d) | organizacija postopkov izbire projektov za sofinanciranje v okviru Sklada v skladu z merili iz člena 14(5); |
| --- | --- |

(d)

organizacija postopkov izbire projektov za sofinanciranje v okviru Sklada v skladu z merili iz člena 14(5);

| (e) | prejemanje plačil, ki jih izvrši Komisija, in plačevanje končnim upravičencem; |
| --- | --- |

(e)

prejemanje plačil, ki jih izvrši Komisija, in plačevanje končnim upravičencem;

| (f) | zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru sklada ter sofinanciranjem s strani drugih ustreznih finančnih instrumentov države članice in Skupnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru sklada ter sofinanciranjem s strani drugih ustreznih finančnih instrumentov države članice in Skupnosti;

| (g) | spremljanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev ter spremljanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in da so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(g)

spremljanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev ter spremljanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in da so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

| (h) | zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsak ukrep v okviru letnih programov v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno poslovodenje, spremljanje, nadzor in vrednotenje; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsak ukrep v okviru letnih programov v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno poslovodenje, spremljanje, nadzor in vrednotenje;

| (i) | zagotavljanje, da končni upravičenci in druga telesa, ki so udeležena v izvajanju ukrepov, sofinanciranih v okviru Sklada, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse poslovne dogodke v zvezi z ukrepom, ne glede na nacionalna računovodska pravila; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje, da končni upravičenci in druga telesa, ki so udeležena v izvajanju ukrepov, sofinanciranih v okviru Sklada, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse poslovne dogodke v zvezi z ukrepom, ne glede na nacionalna računovodska pravila;

| (j) | zagotavljanje, da se vrednotenja Sklada iz člena 49 izvedejo v rokih iz člena 50(2) in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico; |
| --- | --- |

(j)

zagotavljanje, da se vrednotenja Sklada iz člena 49 izvedejo v rokih iz člena 50(2) in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico;

| (k) | vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 43; |
| --- | --- |

(k)

vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 43;

| (l) | zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v členu 30(1), prejme vse potrebne podatke o uporabljenih postopkih upravljanja ter projektih, ki jih sofinancira Sklad; |
| --- | --- |

(l)

zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v členu 30(1), prejme vse potrebne podatke o uporabljenih postopkih upravljanja ter projektih, ki jih sofinancira Sklad;

| (m) | zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in preverjanjih, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil; |
| --- | --- |

(m)

zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in preverjanjih, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil;

| (n) | oblikovanje poročil o napredku in končnih poročil, ki se posredujejo Komisiji, in zadevajo izvajanje letnih programov, izjave o izdatkih, ki jih potrdi organ za potrjevanje, ter zahtevke za plačila ali, kjer je primerno, izjave o povračilu; |
| --- | --- |

(n)

oblikovanje poročil o napredku in končnih poročil, ki se posredujejo Komisiji, in zadevajo izvajanje letnih programov, izjave o izdatkih, ki jih potrdi organ za potrjevanje, ter zahtevke za plačila ali, kjer je primerno, izjave o povračilu;

| (o) | izvedba dejavnosti obveščanja in svetovanja ter širjenje rezultatov glede ukrepov, ki jih podpira Sklad; |
| --- | --- |

(o)

izvedba dejavnosti obveščanja in svetovanja ter širjenje rezultatov glede ukrepov, ki jih podpira Sklad;

| (p) | sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(p)

sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah;

| (q) | preverjanje izvajanja smernic iz člena 33(6) s strani končnih upravičencev. |
| --- | --- |

(q)

preverjanje izvajanja smernic iz člena 33(6) s strani končnih upravičencev.

2.   Dejavnosti upravljanja odgovornega organa za projekte, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 16.

Člen 28

Prenos nalog s strani odgovornega organa

1.   Če so vse ali nekatere naloge odgovornega organa prenesene na pooblaščeni organ, odgovorni organ opredeli obseg prenesenih nalog in določi podrobne postopke za izvajanje prenesenih nalog, ki so v skladu s pogoji iz člena 26.

2.   Ti postopki vključujejo redno poročanje odgovornemu organu glede uspešnega izvajanja prenesenih nalog in opis uporabljenih sredstev.

Člen 29

Organ za potrjevanje

1.   Organ za potrjevanje:

| (a) | potrdi, da:






  (i) | je izjava o izdatkih točna, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih, |
| --- | --- | --- |

(a)

potrdi, da:

(i)

je izjava o izdatkih točna, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih,

| (ii) | so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili ter so nastali zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v skladu z merili, ki veljajo za program, ter v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(ii)

so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili ter so nastali zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v skladu z merili, ki veljajo za program, ter v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

| (b) | za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega organa prejel dovolj podatkov o izvedenih postopkih in preverjanjih v zvezi z izdatki, ki jih vsebujejo izjave o izdatkih; |
| --- | --- |

(b)

za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega organa prejel dovolj podatkov o izvedenih postopkih in preverjanjih v zvezi z izdatki, ki jih vsebujejo izjave o izdatkih;

| (c) | za namen izdajanja potrdil upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v okviru njegove pristojnosti; |
| --- | --- |

(c)

za namen izdajanja potrdil upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v okviru njegove pristojnosti;

| (d) | hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v računalniški obliki; |
| --- | --- |

(d)

hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v računalniški obliki;

| (e) | po potrebi skupaj z obrestmi preveri povračilo vseh izplačanih zneskov Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani kot posledica ugotovljenih nepravilnosti; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi skupaj z obrestmi preveri povračilo vseh izplačanih zneskov Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani kot posledica ugotovljenih nepravilnosti;

| (f) | ohranja evidence o izterljivih zneskih in o vračanju zneskov v splošni proračun Evropske unije, če je mogoče z odbitkom od naslednje izjave o izdatkih. |
| --- | --- |

(f)

ohranja evidence o izterljivih zneskih in o vračanju zneskov v splošni proračun Evropske unije, če je mogoče z odbitkom od naslednje izjave o izdatkih.

2.   Dejavnosti organa za potrjevanje, ki se nanašajo na projekte, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 16, če se spoštujejo posebne pravice tega organa, navedene v členu 25.

Člen 30

Revizijski organ

1.   Revizijski organ:

| (a) | zagotavlja, da se revizije izvajajo tako, da se preveri učinkovito delovanje sistema upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da se revizije izvajajo tako, da se preveri učinkovito delovanje sistema upravljanja in nadzora;

| (b) | zagotavlja, da se revizije ukrepov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preveri prijavljen izdatek; vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da se revizije ukrepov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preveri prijavljen izdatek; vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program;

| (c) | Komisiji v šestih mesecih od potrditve večletnega programa posreduje revizijsko strategijo, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz točk (a) in (b), ki zagotavlja, da se revidirajo glavni upravičenci sofinanciranja iz Sklada in se revizije enakomerno porazdelijo čez celotno programsko obdobje. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji v šestih mesecih od potrditve večletnega programa posreduje revizijsko strategijo, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz točk (a) in (b), ki zagotavlja, da se revidirajo glavni upravičenci sofinanciranja iz Sklada in se revizije enakomerno porazdelijo čez celotno programsko obdobje.

2.   Če je imenovani revizijski organ v skladu s to odločbo tudi imenovani revizijski organ v skladu z odločbami št. 574/2007/ES, št. 575/2007/ES in 2007/.../ES, ali če se uporabljajo skupni sistemi za dva ali več od teh skladov, se lahko v skladu z odstavkom 1(c) predloži enotna združena revizijska strategija.

3.   Revizijski organ za vsak letni program pripravi osnutek poročila, ki zajema:

| (a) | letno revizijsko poročilo, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede na letni program, in ki poroča o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemih upravljanja in nadzora programa; |
| --- | --- |

(a)

letno revizijsko poročilo, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede na letni program, in ki poroča o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemih upravljanja in nadzora programa;

| (b) | mnenje na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v pristojnosti revizijskega organa, da se ugotovi, ali delovanje sistema upravljanja in nadzora ustrezno zagotavlja, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, pravilne, in da so poslovni dogodki, povezani z njimi, zakoniti in pravilni; |
| --- | --- |

(b)

mnenje na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v pristojnosti revizijskega organa, da se ugotovi, ali delovanje sistema upravljanja in nadzora ustrezno zagotavlja, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, pravilne, in da so poslovni dogodki, povezani z njimi, zakoniti in pravilni;

| (c) | izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za plačilo ali izjave o povračilu končne razlike ter zakonitost in pravilnost zadevnih izdatkov. |
| --- | --- |

(c)

izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za plačilo ali izjave o povračilu končne razlike ter zakonitost in pravilnost zadevnih izdatkov.

4.   Revizijski organ zagotovi, da revizija upošteva mednarodne revizijske standarde.

5.   Revizija v zvezi s projekti, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financira v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 16, če se spoštujejo posebne pravice revizijskega organa iz člena 25.

POGLAVJE VI

ODGOVORNOSTI IN NADZOR

Člen 31

Odgovornosti držav članic

1.   Države članice so odgovorne za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja večletnih in letnih programov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih poslovnih dogodkov.

2.   Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaščeni organi, organi za potrjevanje, revizijski organi in vsa druga zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o vzpostavitvi sistemov upravljanja in nadzora iz členov 24 do 30, da se zagotovi učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.

3.   Države članice preprečijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. O nepravilnostih obveščajo Komisijo, prav tako pa jo obveščajo o napredku pri upravnih in sodnih postopkih.

Če zneskov, ki so bili končnim upravičencem izplačani neupravičeno, ni mogoče izterjati, je zadevna država članica odgovorna za povračilo izgubljenega zneska v splošni proračun Evropske unije, če se ugotovi, da je do izgube prišlo zaradi njene napake ali malomarnosti.

4.   Za finančni nadzor ukrepov so v prvi vrsti odgovorne države članice, ki zagotovijo, da se sistemi upravljanja in nadzora ter revizije izvajajo na takšen način, da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba sredstev Skupnosti. Države članice predložijo Komisiji opis teh sistemov.

5.   Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 4 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 32

Sistemi upravljanja in nadzora

1.   Pred odobritvijo večletnega programa s strani Komisije države članice v skladu s postopkom iz člena 52(2) zagotovijo, da so sistemi upravljanja in nadzora vzpostavljeni v skladu s členi 24 do 30. Odgovorne so za učinkovito delovanje sistemov v celotnem programskem obdobju.

2.   Države članice skupaj s svojim osnutkom večletnega programa Komisiji predložijo opis organizacije in postopkov odgovornih organov, pooblaščenih organov in organov za potrjevanje ter sistemov za notranjo revizijo v navedenih organih in telesih revizijskega organa in katerega koli organa, ki izvaja revizije.

3.   Komisija pregleda uporabo te določbe v okviru priprave poročila iz člena 50(3).

Člen 33

Odgovornosti Komisije

1.   Komisija se v skladu s postopkom iz člena 32 prepriča, da so države članice vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora, ki so skladni s členi 24 do 30, ter se na podlagi letnih revizijskih poročil in lastnih revizij prepriča, da sistemi v programskem obdobju učinkovito delujejo.

2.   Brez poseganja v revizije, ki so jih opravile države članice, lahko uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravljajo preglede na kraju samem, da preverijo učinkovitost delovanja sistemov upravljanja in nadzora, kar lahko vključuje revizije ukrepov, vključenih v večletne programe, z vnaprejšnjim obvestilom vsaj tri delovne dni pred opravo revizijo. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

3.   Komisija od države članice lahko zahteva, da izvede preglede na kraju samem, da se preveri pravilno delovanje sistemov ali pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih revizijah.

4.   Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, zagotovi ustrezne podatke, obveščanje javnosti in nadaljnje ukrepe.

5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni in se dopolnjujejo z ostalimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti.

6.   Komisija določi smernice za zagotovitev prepoznavnosti financiranja, zagotovljenega na podlagi te odločbe.

Člen 34

Sodelovanje z revizijskimi organi držav članic

1.   Komisija sodeluje z revizijskimi organi zaradi uskladitve revizijskih načrtov in metod ter zagotovi takojšno izmenjavo izsledkov revizij sistemov upravljanja in nadzora, da se v kar največji meri izkoristijo nadzorna sredstva in da se izogne neupravičenemu podvajanju dela.

Komisija najpozneje v treh mesecih od njenega prejema sporoči svoje pripombe glede revizijske strategije, predložene v skladu s členom 30.

2.   Komisija pri določanju lastne revizijske strategije opredeli, katere letne programe na podlagi svojega obstoječega poznavanja sistemov upravljanja in nadzora ocenjuje kot zadovoljive.

Za navedene programe lahko Komisija sklene, da se je možno zanašati predvsem na revizijske dokaze, ki so jih priskrbele države članice, in da bo preglede na kraju samem izvajala samo, če obstajajo dokazi, iz katerih bi bilo mogoče sklepati na pomanjkljivosti sistemov.

POGLAVJE VII

FINANČNO POSLOVODENJE

Člen 35

Upravičenost – izjave o izdatkih

1.   Vse izjave o izdatkih vključujejo znesek izdatkov, ki nastanejo končnim upravičencem pri izvajanju ukrepov, in ustrezni prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.

2.   Izdatki ustrezajo plačilom, ki so jih izvršili končni upravičenci. Plačila se dokazujejo s prejetimi računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti.

3.   Izdatki se lahko štejejo za upravičene do podpore Sklada samo, če se dejansko ne izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program iz tretjega pododstavka člena 20(5). Ni treba, da so sofinancirani ukrepi zaključeni pred dnem začetka upravičenosti.

4.   Pravila, ki urejajo upravičenost izdatkov v okviru izvedenih ukrepov, ki se izvajajo s sofinanciranjem Sklada v državah članicah v skladu s členom 3, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 36

Celovitost plačil končnim upravičencem

Države članice se prepričajo, da odgovorni organ zagotovi, da končni upravičenci kar se da hitro prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sredstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta ali zadržana, prav tako ne sme biti obračunana nobena dodatna posebna dajatev ali druga dajatev z enakim učinkom, ki bi znižala zneske za končne upravičence, pod pogojem, da končni upravičenci izpolnjujejo vse zahteve v zvezi z upravičenostjo ukrepov in izdatkov.

Člen 37

Uporaba eura

1.   Zneski, določeni v osnutku večletnih in letnih programov držav članic iz členov 18 in 20, potrjene izjave o izdatkih, zahtevki za plačila iz člena 27(1)(n), izdatki, navedeni v poročilu o napredku o izvajanju letnega programa iz člena 39(4), in končno poročilo o izvajanju letnega programa iz člena 51 so izraženi v eurih.

2.   V eurih so izražene in izvršene odločbe Komisije o financiranju iz tretjega pododstavka člena 20(5), s katerimi se odobrijo letni programi držav članic, obveznosti Komisije in plačila Komisije.

3.   Države članice, ki na dan zahtevka za plačilo niso sprejele eura kot svoje valute, zneske izdatkov, ki so nastali v nacionalni valuti, preračunajo v eure. Ta znesek se v eure preračuna z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije v mesecu, v katerem so bili izdatki zabeleženi v računovodskih izkazih odgovornega organa zadevnega programa. Ta menjalni tečaj Komisija vsak mesec objavi v elektronski obliki.

4.   Ko euro postane valuta države članice, se postopek preračunavanja iz odstavka 3 še naprej uporablja za vse izdatke, ki jih je organ za potrjevanje zabeležil v računovodske izkaze pred dnem, ko v veljavo stopi nepreklicno določeno menjalno razmerje med nacionalno valuto in eurom.

Člen 38

Obveznosti

Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odločbe Komisije o financiranju, s katero odobri letni program iz tretjega pododstavka člena 20(5).

Člen 39

Plačila – predfinanciranje

1.   Plačila prispevkov s strani Komisije iz Sklada se izvršijo v skladu s proračunskimi obveznostmi.

2.   Plačila se izvajajo v obliki predfinanciranja in plačila razlike. Izplačujejo se odgovornemu organu, ki ga določi država članica.

3.   Prvo plačilo iz naslova predfinanciranja, ki predstavlja 50 % zneska, dodeljenega v odločbi Komisije o financiranju, s katero odobri letni program, se izplača državi članici v 60 dneh po sprejetju navedene odločbe.

4.   Drugo plačilo iz naslova predfinanciranja se izplača najpozneje v treh mesecih potem, ko je Komisija v dveh mesecih po uradni predložitvi zahtevka za plačilo s strani države članice odobrila poročilo o napredku pri izvajanju letnega programa in potrjeno izjavo o izdatkih, pripravljeno v skladu s členoma 29(1)(a) in 35, ki zadevata vsaj 60 % prvega plačila.

Znesek drugega plačila iz naslova predfinanciranja s strani Komisije ne presega 50 % celotnega zneska, ki ga zajema odločba o financiranju, s katero se odobri letni program, in na vsak način, v primeru, ko država članica na nacionalni ravni dodeli znesek, manjši od tistega, ki je bil naveden v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program, razliko zneska sredstev Skupnosti, ki ga je država članica dejansko namenila za izbrane projekte v okviru letnega programa, minus prvo plačilo iz naslova predfinanciranja.

5.   Vse obresti, ki izhajajo iz predfinanciranja, se knjižijo na zadevni letni program kot vir države članice v obliki nacionalnega javnega prispevka in se Komisiji prijavijo, ko se v povezavi s končnim poročilom o izvajanju zadevnega letnega programa pripravi končna izjava o izdatkih.

6.   Zneski, izplačani v okviru predfinanciranja, se obračunajo v računovodski evidenci ob zaključku letnega programa.

Člen 40

Plačilo razlike

1.   Komisija plača razliko pod pogojem, da je prejela spodaj navedene dokumente najpozneje v devetih mesecih od končnega datuma za upravičenost izdatkov, opredeljenega v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program:

| (a) | potrjeno izjavo o izdatkih, sestavljeno v skladu s členoma 29(1)(a) in 35, ter zahtevek za plačilo razlike ali izjavo o povračilu; |
| --- | --- |

(a)

potrjeno izjavo o izdatkih, sestavljeno v skladu s členoma 29(1)(a) in 35, ter zahtevek za plačilo razlike ali izjavo o povračilu;

| (b) | končno poročilo o izvajanju letnega programa, kakor je določeno v členu 51; |
| --- | --- |

(b)

končno poročilo o izvajanju letnega programa, kakor je določeno v členu 51;

| (c) | letno revizijsko poročilo, mnenje in izjavo, ki so predvideni v členu 30(3). |
| --- | --- |

(c)

letno revizijsko poročilo, mnenje in izjavo, ki so predvideni v členu 30(3).

Plačilo razlike je odvisno od odobritve končnega poročila o izvajanju letnega programa in izjave o oceni veljavnosti zahtevka za plačilo razlike.

2.   Če odgovorni organ ne uspe zagotoviti dokumentov v sprejemljivi obliki in v roku iz odstavka 1, Komisija sprosti vse dele prevzetih obveznosti iz ustreznega letnega programa, ki niso bili uporabljeni za plačilo predfinanciranja.

3.   Avtomatični postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se začasno ustavi za tiste zneske zadevnih projektov, v zvezi s katerimi v trenutku predložitve dokumentov, opredeljenih v odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom. Država članica v predloženem končnem poročilu poda podrobne podatke o takšnih projektih in pošilja poročila o napredku v zvezi s temi projekti vsakih šest mesecev. V treh mesecih po zaključku sodnih postopkov ali postopkov upravnih pritožb država članica predloži zahtevane dokumente iz odstavka 1 za zadevne projekte.

4.   Obdobje devetih mesecev iz odstavka 1 preneha teči, če Komisija sprejme odločbo o začasni ustavitvi plačil sofinanciranja za ustrezni letni program v skladu s členom 42. Obdobje začne teči znova od dne, ko je država članica uradno obveščena o odločbi Komisije iz člena 42(3).

5.   Brez poseganja v člen 41 Komisija v šestih mesecih od prejema dokumentov iz odstavka 1 tega člena obvesti državo članico o znesku izdatkov, ki se s strani Komisije prizna kot upravičen v breme Sklada, in o vseh finančnih popravkih, ki izhajajo iz razlike med prijavljenimi in priznanimi izdatki. Država članica ima za predložitev pripomb na voljo tri mesece.

6.   V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odloči o znesku izdatkov, ki se priznajo kot upravičeni v breme Sklada, in izterja razliko, ki izhaja iz razlike med končnimi priznanimi izdatki in vsotami, ki so že bile izplačane tej državi članici.

7.   Glede na razpoložljiva sredstva Komisija plača razliko v največ 60 dneh od datuma, na katerega sprejme dokumente iz odstavka 1. Razlika proračunskih obveznosti se sprosti v šestih mesecih po plačilu.

Člen 41

Zadržanje plačil

1.   Plačilo odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Finančne uredbe zadrži za največ šest mesecev, če :

| (a) | v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora;

| (b) | mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja po tem, ko se je seznanil s podatki, ki so ga opozorili, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena. |
| --- | --- |

(b)

mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja po tem, ko se je seznanil s podatki, ki so ga opozorili, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

2.   Državo članico in pristojni organ se takoj obvesti o razlogih za zadržanje plačila. Plačilo se zadrži, dokler država članica ne sprejme potrebnih ukrepov.

Člen 42

Začasna ustavitev plačil

1.   Celotno predfinanciranje in plačila razlike ali samo del le-teh lahko Komisija začasno ustavi, kadar:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali

| (b) | je izdatek iz potrjene izjave o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali |
| --- | --- |

(b)

je izdatek iz potrjene izjave o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali

| (c) | država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 31 in 32. |
| --- | --- |

(c)

država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 31 in 32.

2.   Komisija se lahko odloči za začasno ustavitev predfinanciranja in plačil razlike, potem ko je državi članici ponudila možnost predložitve pripomb v roku treh mesecev.

3.   Komisija prekliče začasno ustavitev predfinanciranja in plačil razlike, ko presodi, da je država članica sprejela ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo preklic ustavitve plačil.

4.   Če država članica ne sprejme potrebnih ukrepov, se lahko Komisija v skladu s členom 46 odloči za razveljavitev celotnega ali dela prispevka Skupnosti k letnemu programu.

Člen 43

Hramba dokumentov

Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč po členu 87 Pogodbe, odgovorni organ zagotovi, da so vsa dokazila glede izdatkov in revizij zadevnih programov dostopna Komisiji in Računskemu sodišču, in sicer v obdobju petih let po zaključku programov v skladu s členom 40(1).

To obdobje se prekine bodisi v primeru sodnega postopka bodisi na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije.

Dokumenti se hranijo bodisi v obliki izvirnikov bodisi v obliki overjene različice, in sicer na splošno sprejetih nosilcih podatkov.

POGLAVJE VIII

FINANČNI POPRAVKI

Člen 44

Finančni popravki s strani držav članic

1.   Države članice so tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za preiskovanje nepravilnosti na podlagi dokazov o večji spremembi, ki vpliva na naravo ali okoliščine izvajanja ali nadzora programov in povzroči izvajanje potrebnih finančnih popravkov.

2.   Države članice izvedejo potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrite v delovanju ukrepov ali letnih programov.

Popravki države članice obsegajo preklic in, če je to ustrezno, vrnitev dela ali celote prispevka Skupnosti. Če se znesek ne povrne v roku, ki ga določi zadevna država članica, se zamudne obresti obračunajo po stopnji, ki jo določa člen 47(2). Države članice upoštevajo naravo in resnost nepravilnosti ter finančno izgubo Sklada.

3.   V primeru sistemskih nepravilnosti zadevna država članica razširi svoje preiskave na vse ukrepe, ki bi lahko bili prizadeti.

4.   Države članice v končno poročilo o izvajanju letnega programa iz člena 51 vključijo seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program.

Člen 45

Revizija računovodske evidence in finančni popravki s strani Komisije

1.   Brez poseganja v pristojnost Računskega sodišča ali v preglede, ki jih opravijo države članice skladno z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, lahko uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravijo preglede na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev glede ukrepov, financiranih iz Sklada, ter sistemov upravljanja in nadzora, ki jih najavijo najmanj tri delovne dni pred pregledom. Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomoč. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

Komisija lahko od zadevne države članice zahteva, da opravi pregled na kraju samem, da bi preverila pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

2.   Če po zaključku potrebnih preverjanj Komisija ugotovi, da država članica ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi iz člena 31, v skladu s členom 42 začasno ustavi predfinanciranje ali plačilo razlike.

Člen 46

Merila za popravke

1.   Komisija lahko izvede finančne popravke, in sicer tako, da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Skupnosti letnemu programu, če po ustrezni preučitvi ugotovi, da:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan; |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan;

| (b) | je izdatek v potrjeni izjavi o izdatkih nepravilen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka; |
| --- | --- |

(b)

je izdatek v potrjeni izjavi o izdatkih nepravilen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka;

| (c) | država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 31 pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 31 pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka.

Komisija sprejme odločitev ob upoštevanju vseh pripomb države članice.

2.   Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo nepravilnosti, da ugotovi, ali je treba uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je primer nepravilnosti povezan z izjavo o izdatkih, za katero je revizijski organ izdal zadostno zagotovilo v skladu s členom 30(3)(b), se domneva, da gre za sistemsko napako, kar vodi v uporabo pavšalnega ali ekstrapolacijskega popravka, razen če država članica v treh mesecih predloži dokaze, ki zavrnejo to domnevo.

3.   Komisija pri odločanju o višini popravka upošteva resnost nepravilnosti ter obseg in finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti v zadevnem letnem programu.

4.   Če Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi dejstev, ki so jih ugotovili drugi revizorji zunaj njenih služb, izpelje lastne zaključke glede finančnih posledic po pregledu ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica v skladu s členom 32, poročil o ugotovljenih nepravilnostih in vseh odgovorov države članice.

Člen 47

Vračilo

1.   Vsako vračilo, ki ga je treba izplačati v splošni proračun Evropske unije, se opravi pred rokom, navedenim v nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 72 Finančne uredbe. Ta rok poteče zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga.

2.   Iz vsake zamude pri vračilu izhajajo zamudne obresti, ki se obračunavajo od datuma zapadlosti plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca datuma zapadlosti, ter povečana za tri in pol odstotne točke.

Člen 48

Obveznosti držav članic

Finančni popravki Komisije ne vplivajo na obveznosti države članice, da v skladu s členom 44 nadaljujejo z izterjavami.

POGLAVJE IX

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN POROČILA

Člen 49

Spremljanje in vrednotenje

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada.

2.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v okviru priprave poročil iz člena 50(3) Sklad ovrednoti, s čimer oceni ustreznost, učinkovitost in vpliv ukrepov glede na splošni cilj iz člena 2.

3.   Komisija upošteva tudi dopolnjevanje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada in tistimi, ki potekajo v okviru drugih ustreznih politik, instrumentov in pobud Skupnosti.

Člen 50

Obveznosti poročanja

1.   V vsaki državi članici odgovorni organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev spremljanja in vrednotenja projekta.

V ta namen vključujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki določajo obveznost, da se predložijo redna in podrobna poročila o napredku pri izvajanju in izpolnitvi določenih ciljev, ki služijo kot podlaga poročilom o napredku in končnim poročilom o izvajanju letnega programa.

2.   Države članice do 30. junija 2012 (za obdobje 2008–2010) in do 30. junija 2015 (za obdobje 2011–2013) Komisiji predložijo poročilo o vrednotenju rezultatov in vplivu ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad.

3.   Komisija do 31. decembra 2012 (za obdobje 2008–2010) in do 31. decembra 2015 (za obdobje 2011–2013) Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o naknadnem vrednotenju.

Člen 51

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

1.   Končno poročilo o izvajanju letnega programa vsebuje naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja programa:

| (a) | finančno in operativno izvajanje letnega programa; |
| --- | --- |

(a)

finančno in operativno izvajanje letnega programa;

| (b) | napredek pri izvajanju večletnega programa in njegovih prednostnih nalog glede na njegove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo kazalcev, kjer in kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri izvajanju večletnega programa in njegovih prednostnih nalog glede na njegove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo kazalcev, kjer in kadar je to mogoče;

| (c) | ukrepi, ki jih je sprejel odgovorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja, zlasti:






  (i) | ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov; |
| --- | --- | --- |

(c)

ukrepi, ki jih je sprejel odgovorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja, zlasti:

(i)

ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov;

| (ii) | povzetek vseh večjih težav, ki se pojavijo pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(ii)

povzetek vseh večjih težav, ki se pojavijo pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov;

| (iii) | uporabo tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(iii)

uporabo tehnične pomoči.

| (d) | ukrepe, sprejete za zagotavljanje podatkov in objavo letnih in večletnih programov. |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, sprejete za zagotavljanje podatkov in objavo letnih in večletnih programov.

2.   Poročilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh podatkov iz odstavka 1 sprejme odločitev o vsebini poročila, ki ga predloži odgovorni organ. O tem se obvesti države članice. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je poročilo sprejeto.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 52

Odbor

1.   Komisiji pomaga skupni odbor „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljen z Odločbo št. 574/2007/ES.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in (5)(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Roki iz člena 5a(3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES so šest tednov.

Člen 53

Pregled

Evropski parlament in Svet na podlagi predloga Komisije do 30. junija 2013 pregledata to odločbo.

Člen 54

Prehodne določbe

1.   Ta odločba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo pomoči, vključno z njenim celotnim ali delnim preklicem, ki jo je odobrila Komisija na podlagi Odločbe 2004/904/ES ali katere koli druge zakonodaje, ki se uporablja za navedeno pomoč 31. decembra 2007.

2.   Pri sprejemanju odločb o sofinanciranju v okviru tega sklada Komisija upošteva ukrepe, sprejete na podlagi Odločbe 2004/904/ES pred 7. junijem 2007, ki imajo finančne posledice v obdobju, ki ga zajema navedeno sofinanciranje.

3.   Zneske, dodeljene za sofinanciranje, ki jih je v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2007 odobrila Komisija, za katere zahtevani dokumenti za zaključek programov niso bili poslani Komisiji v roku za predložitev končnega poročila, Komisija avtomatično sprosti do 31. decembra 2010, kar sproži vračilo neupravičeno izplačanih zneskov.

Zneski iz operacij ali programov, ki so bili začasno ustavljeni zaradi sodnih postopkov ali upravnih pritožb z odložitvenim učinkom, se ne upoštevajo pri računanju zneska, ki se bo avtomatično sprostil.

4.   Države članice Komisiji do 30. junija 2009 predložijo poročilo o vrednotenju rezultatov in vpliva ukrepov, ki jih sofinancira Sklad za obdobje 2005–2007.

5.   Komisija do 31. decembra 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o doseženih rezultatih in o kakovostnih in količinskih vidikih izvajanja Sklada za obdobje 2005–2007.

Člen 55

Razveljavitev

Odločba 2004/904/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2008.

Člen 56

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta odločba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008, z izjemo členov 13, 17, 18, 20, 23, 25, 31(2), 31(5), 32, 35(4) in 52, ki se uporabljajo od 7. junija 2007.

Člen 57

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 23. maja 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

G. GLOSER

---

(1)  UL C 88, 11.4.2006, str. 15.

1

(2)  UL C 115, 16.5.2006, str. 47.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 7. maja 2007.

3

(4)  UL L 252, 6.10.2000, str. 12.

4

(5)  UL L 381, 28.12.2004, str. 52.

5

(6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

6

(7)  Glej stran 22 tega Uradnega lista.

7

(8)  Glej stran 45 tega Uradnega lista.

8

(9)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

9

(10)  UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

10

(11)  UL L 212, 7.8.2001, str. 12.

11

(12)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

12

(13)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

13

(14)  UL L 396, 31.12.2004, str. 45.

14

---

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/22

---

ODLOČBA št. 574/2007/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. maja 2007

o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vse države članice v okviru skupnih pravil prispevajo k visoki in enotni ravni osebnih kontrol in nadzora zunanjih meja držav članic Evropske unije, vendar nosijo nekatere države članice težje breme kot druge. |
| --- | --- |

(1)

Vse države članice v okviru skupnih pravil prispevajo k visoki in enotni ravni osebnih kontrol in nadzora zunanjih meja držav članic Evropske unije, vendar nosijo nekatere države članice težje breme kot druge.

| (2) | Razlika v bremenih nastaja zaradi različnih izhodiščnih razmer v državah članicah glede na geografske značilnosti njihovih zunanjih meja, število dovoljenih in delujočih mejnih prehodov, stopnjo zakonitega in nezakonitega migracijskega pritiska, tveganj in groženj, s katerimi se soočajo, in nazadnje glede na delovno obremenitev nacionalnih služb v zvezi z obravnavanjem vlog za izdajo vizumov in s samo izdajo vizumov. |
| --- | --- |

(2)

Razlika v bremenih nastaja zaradi različnih izhodiščnih razmer v državah članicah glede na geografske značilnosti njihovih zunanjih meja, število dovoljenih in delujočih mejnih prehodov, stopnjo zakonitega in nezakonitega migracijskega pritiska, tveganj in groženj, s katerimi se soočajo, in nazadnje glede na delovno obremenitev nacionalnih služb v zvezi z obravnavanjem vlog za izdajo vizumov in s samo izdajo vizumov.

| (3) | Porazdelitev bremen upravljanja zunanjih mej med državami članicami in Evropsko unijo je eden izmed petih elementov skupne politike za upravljanje zunanjih mej, ki jo je predlagala Komisija v svojem Sporočilu z dne 7. maja 2002„K integriranemu sistemu upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije“ in jo je podprl Svet v svojem „Načrtu upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije“ z dne 14. junija 2002. |
| --- | --- |

(3)

Porazdelitev bremen upravljanja zunanjih mej med državami članicami in Evropsko unijo je eden izmed petih elementov skupne politike za upravljanje zunanjih mej, ki jo je predlagala Komisija v svojem Sporočilu z dne 7. maja 2002„K integriranemu sistemu upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije“ in jo je podprl Svet v svojem „Načrtu upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije“ z dne 14. junija 2002.

| (4) | Uredba Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4) sicer predstavlja pomemben korak k postopnemu razvoju operativne razsežnosti skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej, vendar bi bilo za izvajanje učinkovitih in skupnih standardov za kontrolo in nadzor zunanjih mej treba vzpostaviti mehanizem finančne solidarnosti Skupnosti, da bi podprli države članice, ki v korist Skupnosti v tem pogledu nosijo trajno in težko finančno breme. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4) sicer predstavlja pomemben korak k postopnemu razvoju operativne razsežnosti skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej, vendar bi bilo za izvajanje učinkovitih in skupnih standardov za kontrolo in nadzor zunanjih mej treba vzpostaviti mehanizem finančne solidarnosti Skupnosti, da bi podprli države članice, ki v korist Skupnosti v tem pogledu nosijo trajno in težko finančno breme.

| (5) | Skupni korpus zakonodaje, ki ga predstavlja zlasti Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (5), predvideva mejne kontrole, ki bodo pripomogle k boju proti nezakonitemu priseljevanju in proti trgovini z ljudmi ter k preprečevanju groženj notranji varnosti držav članic, in ki hkrati predvideva, da se mejne kontrole izvajajo ob popolnem spoštovanju človekovega dostojanstva. |
| --- | --- |

(5)

Skupni korpus zakonodaje, ki ga predstavlja zlasti Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (5), predvideva mejne kontrole, ki bodo pripomogle k boju proti nezakonitemu priseljevanju in proti trgovini z ljudmi ter k preprečevanju groženj notranji varnosti držav članic, in ki hkrati predvideva, da se mejne kontrole izvajajo ob popolnem spoštovanju človekovega dostojanstva.

| (6) | Sklad za zunanje meje (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) bi moral biti s finančno pomočjo tistim državam članicam, ki uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah, odraz solidarnosti. |
| --- | --- |

(6)

Sklad za zunanje meje (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) bi moral biti s finančno pomočjo tistim državam članicam, ki uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah, odraz solidarnosti.

| (7) | Finančna pomoč bi morala biti strukturirana tako, da bi predstavljala povezavo s preteklimi finančnimi prispevki Evropske unije državam članicam, ki v trenutku začetka veljavnosti te odločbe še ne uporabljajo vseh delov določb schengenskega pravnega reda, ne da bi predstavljala zgolj nadaljevanje ukrepov, ki so bili prej financirani iz drugih virov v okviru splošnega proračuna Evropske unije. V takšnih primerih bi moral Sklad pomagati navedenim državam članicam pri pripravah na čimprejšnjo polno udeležbo, in sicer v skladu s Haaškim programom z dne 4. in 5. novembra 2004. |
| --- | --- |

(7)

Finančna pomoč bi morala biti strukturirana tako, da bi predstavljala povezavo s preteklimi finančnimi prispevki Evropske unije državam članicam, ki v trenutku začetka veljavnosti te odločbe še ne uporabljajo vseh delov določb schengenskega pravnega reda, ne da bi predstavljala zgolj nadaljevanje ukrepov, ki so bili prej financirani iz drugih virov v okviru splošnega proračuna Evropske unije. V takšnih primerih bi moral Sklad pomagati navedenim državam članicam pri pripravah na čimprejšnjo polno udeležbo, in sicer v skladu s Haaškim programom z dne 4. in 5. novembra 2004.

| (8) | Poleg tega bi moral Sklad upoštevati posebne razmere, kot je tranzit državljanov tretjih držav po kopnem, ki morajo neizogibno prečkati ozemlje ene ali več držav članic, da bi lahko potovali med dvema deloma svoje države, ki se geografsko ne stikata, in sicer ne samo v interesu zadevne (-ih) držav(e) članic(e), ampak tudi v interesu vseh držav članic, ki so opustile kontrole na svojih notranjih mejah. V takšnih primerih bi bilo treba ukrepe, ki se financirajo, izčrpno opredeliti in dodeljevanje sredstev določiti na podlagi dejanske ocene potreb v zvezi s temi ukrepi. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega bi moral Sklad upoštevati posebne razmere, kot je tranzit državljanov tretjih držav po kopnem, ki morajo neizogibno prečkati ozemlje ene ali več držav članic, da bi lahko potovali med dvema deloma svoje države, ki se geografsko ne stikata, in sicer ne samo v interesu zadevne (-ih) držav(e) članic(e), ampak tudi v interesu vseh držav članic, ki so opustile kontrole na svojih notranjih mejah. V takšnih primerih bi bilo treba ukrepe, ki se financirajo, izčrpno opredeliti in dodeljevanje sredstev določiti na podlagi dejanske ocene potreb v zvezi s temi ukrepi.

| (9) | Da bi se zagotovila enotna in visoko kakovostna kontrola zunanjih meja in prilagodljiv čezmejni promet, bi moral Sklad prispevati k razvoju skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej, kar vključuje vse ukrepe, ki so jih na različnih ravneh in v zvezi s političnim, zakonodajnim in sistematičnim sodelovanjem ter z razporeditvijo bremena, osebja, opreme in tehnologije sprejeli pristojni organi držav članic v sodelovanju in po potrebi z drugimi akterji, med drugim ob uporabi štiristopenjskega modela varovanja meja in celovite analize tveganja Evropske unije. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se zagotovila enotna in visoko kakovostna kontrola zunanjih meja in prilagodljiv čezmejni promet, bi moral Sklad prispevati k razvoju skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej, kar vključuje vse ukrepe, ki so jih na različnih ravneh in v zvezi s političnim, zakonodajnim in sistematičnim sodelovanjem ter z razporeditvijo bremena, osebja, opreme in tehnologije sprejeli pristojni organi držav članic v sodelovanju in po potrebi z drugimi akterji, med drugim ob uporabi štiristopenjskega modela varovanja meja in celovite analize tveganja Evropske unije.

| (10) | V skladu s Protokolom št. 5 Pristopne pogodbe iz leta 2003 (6) o tranzitu oseb po kopnem med območjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije bi moral Sklad prevzeti vse dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja posebne določbe pravnega reda v zvezi s takšnim tranzitom. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s Protokolom št. 5 Pristopne pogodbe iz leta 2003 (6) o tranzitu oseb po kopnem med območjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije bi moral Sklad prevzeti vse dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja posebne določbe pravnega reda v zvezi s takšnim tranzitom.

| (11) | Kot dopolnilo operativnemu sodelovanju, razvitemu pod okriljem Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 2007/2004 (v nadaljnjem besedilu „Agencija“), in kot dodatek sredstvom, dodeljenim državam članicam, naj bi Sklad poleg tega omogočil, da bi se Skupnost lahko odzivala na pomanjkljivosti na strateških mejnih prehodih, in sicer s sofinanciranjem posebnih ukrepov za odpravo teh pomanjkljivosti iz posebnega zneska, ki bi se vsako leto namenil za takšne ukrepe. |
| --- | --- |

(11)

Kot dopolnilo operativnemu sodelovanju, razvitemu pod okriljem Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 2007/2004 (v nadaljnjem besedilu „Agencija“), in kot dodatek sredstvom, dodeljenim državam članicam, naj bi Sklad poleg tega omogočil, da bi se Skupnost lahko odzivala na pomanjkljivosti na strateških mejnih prehodih, in sicer s sofinanciranjem posebnih ukrepov za odpravo teh pomanjkljivosti iz posebnega zneska, ki bi se vsako leto namenil za takšne ukrepe.

| (12) | Sklad bi moral vključevati podporo nacionalnim ukrepom in sodelovanju med državami članicami na področju vizumske politike in drugih predmejnih dejavnosti, ki potekajo pred izvajanjem kontrol zunanjih mej. Učinkovito upravljanje dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne službe držav članic v tretjih državah, je v interesu skupne vizumske politike, ki je del večplastnega sistema, namenjenega olajšanju upravičenega potovanja in boju proti nezakonitemu priseljevanju v Evropsko unijo in predstavlja sestavni del skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej. |
| --- | --- |

(12)

Sklad bi moral vključevati podporo nacionalnim ukrepom in sodelovanju med državami članicami na področju vizumske politike in drugih predmejnih dejavnosti, ki potekajo pred izvajanjem kontrol zunanjih mej. Učinkovito upravljanje dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne službe držav članic v tretjih državah, je v interesu skupne vizumske politike, ki je del večplastnega sistema, namenjenega olajšanju upravičenega potovanja in boju proti nezakonitemu priseljevanju v Evropsko unijo in predstavlja sestavni del skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej.

| (13) | Glede na področje uporabe in namen Sklada ta nikakor ne bi smel podpirati ukrepov v zvezi z območji in centri za zadrževanje oseb v tretjih državah. |
| --- | --- |

(13)

Glede na področje uporabe in namen Sklada ta nikakor ne bi smel podpirati ukrepov v zvezi z območji in centri za zadrževanje oseb v tretjih državah.

| (14) | Za dodeljevanje razpoložljivih letnih sredstev državam članicam bi bilo treba določiti objektivna merila. Ta merila bi bilo treba razčleniti glede na vrsto meje, ob upoštevanju dotoka in stopnje ogroženosti na zunanjih mejah držav članic. |
| --- | --- |

(14)

Za dodeljevanje razpoložljivih letnih sredstev državam članicam bi bilo treba določiti objektivna merila. Ta merila bi bilo treba razčleniti glede na vrsto meje, ob upoštevanju dotoka in stopnje ogroženosti na zunanjih mejah držav članic.

| (15) | Uporabo teh meril bi bilo treba pregledati leta 2010, da bi se omogočilo upoštevanje novih nastalih okoliščin, zlasti tistih, ki izhajajo iz sprememb samih zunanjih mej. |
| --- | --- |

(15)

Uporabo teh meril bi bilo treba pregledati leta 2010, da bi se omogočilo upoštevanje novih nastalih okoliščin, zlasti tistih, ki izhajajo iz sprememb samih zunanjih mej.

| (16) | Glede na nalogo Agencije, da pomaga državam članicam pri izvajanju operativnih vidikov upravljanja zunanjih mej, in da bi se razvilo dopolnjevanje med nalogo Agencije in odgovornostmi držav članic za kontrolo in nadzor zunanjih mej, bi se morala Komisija posvetovati z Agencijo glede osnutka večletnih programov, ki jih predložijo države članice, in glede strateških smernic, ki jih pripravlja Komisija. |
| --- | --- |

(16)

Glede na nalogo Agencije, da pomaga državam članicam pri izvajanju operativnih vidikov upravljanja zunanjih mej, in da bi se razvilo dopolnjevanje med nalogo Agencije in odgovornostmi držav članic za kontrolo in nadzor zunanjih mej, bi se morala Komisija posvetovati z Agencijo glede osnutka večletnih programov, ki jih predložijo države članice, in glede strateških smernic, ki jih pripravlja Komisija.

| (17) | Poleg tega lahko Komisija zahteva od Agencije, da v okviru ocene Komisije predloži podatke o vplivu Sklada na razvoj politike in zakonodaje o nadzoru nad zunanjimi mejami, na sinergije med Skladom in nalogami Agencije ter na ustreznost meril za dodeljevanje sredstev državam članicam glede na cilje, ki Evropska unija zasleduje na tem področju. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega lahko Komisija zahteva od Agencije, da v okviru ocene Komisije predloži podatke o vplivu Sklada na razvoj politike in zakonodaje o nadzoru nad zunanjimi mejami, na sinergije med Skladom in nalogami Agencije ter na ustreznost meril za dodeljevanje sredstev državam članicam glede na cilje, ki Evropska unija zasleduje na tem področju.

| (18) | Ta odločba je zasnovana kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (7), Odločbo št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (8) in Odločbo Sveta 2007/.../ES z dne ... o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (9), in je namenjen obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finančno breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Evropske unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja v skladu z naslovom IV tretjega dela Pogodbe. |
| --- | --- |

(18)

Ta odločba je zasnovana kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (7), Odločbo št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (8) in Odločbo Sveta 2007/.../ES z dne ... o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (9), in je namenjen obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finančno breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Evropske unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja v skladu z naslovom IV tretjega dela Pogodbe.

| (19) | Udeležba države članice v Skladu ne bi smela sovpadati z njeno udeležbo pri prihodnjem začasnem instrumentu, ki bo zasnovan kot pomoč državam članicam za financiranje ukrepov na novih zunanjih mejah Evropske unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in nadzora nad zunanjimi mejami. |
| --- | --- |

(19)

Udeležba države članice v Skladu ne bi smela sovpadati z njeno udeležbo pri prihodnjem začasnem instrumentu, ki bo zasnovan kot pomoč državam članicam za financiranje ukrepov na novih zunanjih mejah Evropske unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in nadzora nad zunanjimi mejami.

| (20) | Ukrepi, ki se podpirajo v okviru Sklada, bi se morali medsebojno dopolnjevati z ukrepi, ki se podpirajo z instrumenti Skupnosti za zunanjo pomoč in ki se izvajajo v okviru politike Evropske unije na področju zunanjih odnosov, zlasti strategije za zunanjo razsežnost območja svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi, ki se podpirajo v okviru Sklada, bi se morali medsebojno dopolnjevati z ukrepi, ki se podpirajo z instrumenti Skupnosti za zunanjo pomoč in ki se izvajajo v okviru politike Evropske unije na področju zunanjih odnosov, zlasti strategije za zunanjo razsežnost območja svobode, varnosti in pravice.

| (21) | Podpora, ki jo zagotavlja Sklad, bi bila bolj učinkovita in bolje usmerjena, če bi sofinanciranje upravičenih ukrepov temeljilo na strateškem večletnem programiranju, ki bi jih pripravila vsaka država članica v dogovoru s Komisijo. |
| --- | --- |

(21)

Podpora, ki jo zagotavlja Sklad, bi bila bolj učinkovita in bolje usmerjena, če bi sofinanciranje upravičenih ukrepov temeljilo na strateškem večletnem programiranju, ki bi jih pripravila vsaka država članica v dogovoru s Komisijo.

| (22) | Na podlagi strateških smernic, ki jih sprejme Komisija, bi morala vsaka država članica ob upoštevanju posebnih okoliščin in potreb v državi pripraviti večletni programski dokument, v katerem bi začrtala svojo razvojno strategijo, ki bi predstavljala okvir za pripravo na izvajanje ukrepov, ki naj se navedejo v letnih programih. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi strateških smernic, ki jih sprejme Komisija, bi morala vsaka država članica ob upoštevanju posebnih okoliščin in potreb v državi pripraviti večletni programski dokument, v katerem bi začrtala svojo razvojno strategijo, ki bi predstavljala okvir za pripravo na izvajanje ukrepov, ki naj se navedejo v letnih programih.

| (23) | V skladu z načini izvajanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“), bi bilo treba podrobno opredeliti pogoje, pod katerimi Komisija lahko uresničuje svoje pristojnosti pri izvrševanju splošnega proračuna Evropskih unije, pojasniti pa bi bilo treba tudi obveznosti držav članic v zvezi s sodelovanjem. Uporaba teh pogojev bi Komisiji omogočila, da preveri, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu členov 27 in 48(2) Finančne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z načini izvajanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“), bi bilo treba podrobno opredeliti pogoje, pod katerimi Komisija lahko uresničuje svoje pristojnosti pri izvrševanju splošnega proračuna Evropskih unije, pojasniti pa bi bilo treba tudi obveznosti držav članic v zvezi s sodelovanjem. Uporaba teh pogojev bi Komisiji omogočila, da preveri, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu členov 27 in 48(2) Finančne uredbe.

| (24) | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistema upravljanja in nadzora ter za kakovost izvajanja. V ta namen bi bilo treba oblikovati splošna načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati vsi programi. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistema upravljanja in nadzora ter za kakovost izvajanja. V ta namen bi bilo treba oblikovati splošna načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati vsi programi.

| (25) | Ker Sklad lahko podpira nacionalne ukrepe, ki jih države članice sprejmejo v okviru izvajanja schengenskega pravnega reda na področjih, ki obsegajo tako nadzor zunanje meje kot vizumsko politiko, bi se lahko na različnih ravneh in krajih pritegnilo k sodelovanju po več kot en organ držav članic. Zaradi tega bi bilo treba državam članicam dovoliti, da imenujejo več organov za potrjevanje in revizijskih ali pooblaščenih organov, pod pogojem, da se naloge med takšne organe jasno razdelijo. |
| --- | --- |

(25)

Ker Sklad lahko podpira nacionalne ukrepe, ki jih države članice sprejmejo v okviru izvajanja schengenskega pravnega reda na področjih, ki obsegajo tako nadzor zunanje meje kot vizumsko politiko, bi se lahko na različnih ravneh in krajih pritegnilo k sodelovanju po več kot en organ držav članic. Zaradi tega bi bilo treba državam članicam dovoliti, da imenujejo več organov za potrjevanje in revizijskih ali pooblaščenih organov, pod pogojem, da se naloge med takšne organe jasno razdelijo.

| (26) | V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale biti države članice tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje in nadzor posegov Sklada. |
| --- | --- |

(26)

V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale biti države članice tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje in nadzor posegov Sklada.

| (27) | Da bi se zagotovilo učinkovito in pravilno izvajanje večletnih in letnih programov, bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti in kršitev zakonodaje Skupnosti. Zlasti bi bilo treba, kar zadeva upravljanje in nadzor, določiti načine, kako države članice zagotovijo, da so ustrezni sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se zagotovilo učinkovito in pravilno izvajanje večletnih in letnih programov, bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti in kršitev zakonodaje Skupnosti. Zlasti bi bilo treba, kar zadeva upravljanje in nadzor, določiti načine, kako države članice zagotovijo, da so ustrezni sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo.

| (28) | Brez poseganja v pooblastila Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba spodbuditi sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju. |
| --- | --- |

(28)

Brez poseganja v pooblastila Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba spodbuditi sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju.

| (29) | Učinkovitost in učinek ukrepov, ki jih podpira Sklad, sta prav tako odvisna od njihovega ovrednotenja in razširjanja njihovih rezultatov. S tem povezane odgovornosti držav članic in Komisije ter rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja in kakovosti s tem povezanih informacij bi bilo treba formalizirati. |
| --- | --- |

(29)

Učinkovitost in učinek ukrepov, ki jih podpira Sklad, sta prav tako odvisna od njihovega ovrednotenja in razširjanja njihovih rezultatov. S tem povezane odgovornosti držav članic in Komisije ter rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja in kakovosti s tem povezanih informacij bi bilo treba formalizirati.

| (30) | Ukrepe bi bilo treba ovrednotiti v luči vmesnega pregleda in presoje vpliva, postopek vrednotenja pa bi bilo treba vključiti v ureditve za spremljanje projekta. |
| --- | --- |

(30)

Ukrepe bi bilo treba ovrednotiti v luči vmesnega pregleda in presoje vpliva, postopek vrednotenja pa bi bilo treba vključiti v ureditve za spremljanje projekta.

| (31) | Ob upoštevanju pomena prepoznavnosti financiranja Skupnosti bi morala Komisija ob upoštevanju prakse za druge instrumente deljenega upravljanja, kot so strukturni skladi, predvideti usmeritve, ki bi omogočale, da se ustrezno priznava pomen podpore, ki so jo prejele nevladne organizacije, mednarodne organizacije ali drugi subjekti, ki prejemajo donacije iz Sklada. |
| --- | --- |

(31)

Ob upoštevanju pomena prepoznavnosti financiranja Skupnosti bi morala Komisija ob upoštevanju prakse za druge instrumente deljenega upravljanja, kot so strukturni skladi, predvideti usmeritve, ki bi omogočale, da se ustrezno priznava pomen podpore, ki so jo prejele nevladne organizacije, mednarodne organizacije ali drugi subjekti, ki prejemajo donacije iz Sklada.

| (32) | Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (11) predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku. |
| --- | --- |

(32)

Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (11) predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

| (33) | Ker cilja te odločbe, in sicer spodbujati vzpostavitev skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej, kar med drugim zajema upravljanje dejavnosti, ki jih konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah organizirajo v zvezi z dotokom državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(33)

Ker cilja te odločbe, in sicer spodbujati vzpostavitev skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej, kar med drugim zajema upravljanje dejavnosti, ki jih konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah organizirajo v zvezi z dotokom državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (34) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12). |
| --- | --- |

(34)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12).

| (35) | Ker je ukrep iz te odločbe, povezan s sprejetjem strateških smernic, splošnega obsega in je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnitvijo te odločbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi ga bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člen 5a Sklepa 1999/468/ES. Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba za sprejetje strateških smernic skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom. |
| --- | --- |

(35)

Ker je ukrep iz te odločbe, povezan s sprejetjem strateških smernic, splošnega obsega in je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnitvijo te odločbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi ga bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člen 5a Sklepa 1999/468/ES. Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba za sprejetje strateških smernic skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom.

| (36) | Da se zagotovi pravočasno izvajanje Sklada, bi bilo treba nekatere določbe te odločbe uporabljati od 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(36)

Da se zagotovi pravočasno izvajanje Sklada, bi bilo treba nekatere določbe te odločbe uporabljati od 1. januarja 2007.

| (37) | Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba predstavlja razvoj schengenskega pravnega reda, ki sodi na področji iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (13). |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba predstavlja razvoj schengenskega pravnega reda, ki sodi na področji iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (13).

| (38) | Treba bi se bilo dogovoriti o ureditvi, ki bo predstavnikom Islandije in Norveške omogočila sodelovanje v odborih, ki pomagajo Komisiji pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. Takšen dogovor je bil predviden v Izmenjavi pisem med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o odborih, ki pomagajo Komisiji pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil (14), in ki je priložena Sporazumu iz uvodne izjave 37. |
| --- | --- |

(38)

Treba bi se bilo dogovoriti o ureditvi, ki bo predstavnikom Islandije in Norveške omogočila sodelovanje v odborih, ki pomagajo Komisiji pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. Takšen dogovor je bil predviden v Izmenjavi pisem med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o odborih, ki pomagajo Komisiji pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil (14), in ki je priložena Sporazumu iz uvodne izjave 37.

| (39) | Kar zadeva Švico, ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v področje iz člena 1(A) Sklepa 1999/437/ES, kot se bere v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES (15) o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma v imenu Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(39)

Kar zadeva Švico, ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v področje iz člena 1(A) Sklepa 1999/437/ES, kot se bere v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES (15) o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma v imenu Evropske skupnosti.

| (40) | Treba bi se bilo dogovoriti o ureditvi, ki bo predstavnikom Švice omogočila sodelovanje v odborih, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. Takšen dogovor je bil predviden v Izmenjavi pisem med Evropsko unijo in Švico, ki je priložena Sporazumu iz uvodne izjave 39. |
| --- | --- |

(40)

Treba bi se bilo dogovoriti o ureditvi, ki bo predstavnikom Švice omogočila sodelovanje v odborih, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. Takšen dogovor je bil predviden v Izmenjavi pisem med Evropsko unijo in Švico, ki je priložena Sporazumu iz uvodne izjave 39.

| (41) | Za določitev dopolnilnih pravil, potrebnih za izvajanje tega instrumenta, bi bilo treba skleniti sporazum med Skupnostjo ter Islandijo, Norveško in Švico. |
| --- | --- |

(41)

Za določitev dopolnilnih pravil, potrebnih za izvajanje tega instrumenta, bi bilo treba skleniti sporazum med Skupnostjo ter Islandijo, Norveško in Švico.

| (42) | Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi. Glede na to, da ta odločba temelji na schengenskem pravnem redu v skladu z določbami naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v roku šestih mesecev po tem, ko Svet sprejme to odločbo, odloči, ali jo bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne. |
| --- | --- |

(42)

Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi. Glede na to, da ta odločba temelji na schengenskem pravnem redu v skladu z določbami naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v roku šestih mesecev po tem, ko Svet sprejme to odločbo, odloči, ali jo bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne.

| (43) | Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerega Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (16) in z naknadnim Sklepom Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (17). Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri njenem sprejetju, zanj ni zavezujoča in se zanj ne uporablja. |
| --- | --- |

(43)

Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerega Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (16) in z naknadnim Sklepom Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (17). Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri njenem sprejetju, zanj ni zavezujoča in se zanj ne uporablja.

| (44) | Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerega Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (18). Irska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zato zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi. |
| --- | --- |

(44)

Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerega Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (18). Irska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zato zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi.

| (45) | V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe je Sklep Sveta 2004/927/ES z dne 22. decembra 2004 o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določena področja iz naslova IV tretjega dela te pogodbe (19) omogočil, da se postopek iz člena 251 Pogodbe uporablja na področjih, ki jih pokrivata člen 62(1), (2)(a) in (3) ter člen 63(2)(b) in (3)(b) Pogodbe - |
| --- | --- |

(45)

V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe je Sklep Sveta 2004/927/ES z dne 22. decembra 2004 o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določena področja iz naslova IV tretjega dela te pogodbe (19) omogočil, da se postopek iz člena 251 Pogodbe uporablja na področjih, ki jih pokrivata člen 62(1), (2)(a) in (3) ter člen 63(2)(b) in (3)(b) Pogodbe -

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, CILJI IN UKREPI

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 ustanavlja Sklad za zunanje meje (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 573/2007/ES, Odločbo št. 575/2007/ES in Odločbo 2007/.../ES, katerega namen je prispevati h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice ter k uporabi načela solidarnosti med državami članicami.

Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim prispeva Sklad, njegovo izvajanje, razpoložljiva finančna sredstva in merila za dodelitev razpoložljivih finančnih sredstev.

Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finančna pravila, prav tako pa mehanizme spremljanja in nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami članicami.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej odločbi:

| 1) | „zunanje meje“ pomenijo kopenske meje držav članic, vključno z mejami na rekah, jezerih in morju, ter njihova letališča, rečna, morska in jezerska pristanišča, za katera se uporabljajo določbe prava Skupnosti o prestopanju zunanjih meja, ne glede na to, ali so te meje začasne ali ne; |
| --- | --- |

1)

„zunanje meje“ pomenijo kopenske meje držav članic, vključno z mejami na rekah, jezerih in morju, ter njihova letališča, rečna, morska in jezerska pristanišča, za katera se uporabljajo določbe prava Skupnosti o prestopanju zunanjih meja, ne glede na to, ali so te meje začasne ali ne;

| 2) | „začasne zunanje meje“ pomenijo:






  (a) | skupno mejo med državo članico, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z Aktom o pristopu te države članice, za katero pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati; |
| --- | --- | --- |

2)

„začasne zunanje meje“ pomenijo:

(a)

skupno mejo med državo članico, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z Aktom o pristopu te države članice, za katero pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati;

| (b) | skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z ustreznima aktoma o pristopu teh dveh držav članic, za kateri pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati; |
| --- | --- |

(b)

skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z ustreznima aktoma o pristopu teh dveh držav članic, za kateri pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati;

| 3) | „mejni prehod“ pomeni vsak mejni prehod z dovoljenjem pristojnih organov za prehajanje zunanjih meja, priglašen v skladu s členom 34(2) Uredbe (ES) št. 562/2006; |
| --- | --- |

3)

„mejni prehod“ pomeni vsak mejni prehod z dovoljenjem pristojnih organov za prehajanje zunanjih meja, priglašen v skladu s členom 34(2) Uredbe (ES) št. 562/2006;

| 4) | „Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, kot je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 2007/2004. |
| --- | --- |

4)

„Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, kot je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 2007/2004.

Člen 3

Splošni cilji Sklada

1.   Sklad prispeva k uresničevanju naslednjih ciljev:

| (a) | učinkoviti organizaciji nalog, ki zajemajo tako kontrole kot nadzor zunanjih meja; |
| --- | --- |

(a)

učinkoviti organizaciji nalog, ki zajemajo tako kontrole kot nadzor zunanjih meja;

| (b) | učinkovitemu upravljanju tokov ljudi na zunanjih mejah s strani držav članic, da se po eni strani zagotovi visoka stopnja zaščite na zunanjih mejah, po drugi strani pa nemoteno prehajanje zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom in z načeloma spoštljivega obravnavanja in dostojanstva; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitemu upravljanju tokov ljudi na zunanjih mejah s strani držav članic, da se po eni strani zagotovi visoka stopnja zaščite na zunanjih mejah, po drugi strani pa nemoteno prehajanje zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom in z načeloma spoštljivega obravnavanja in dostojanstva;

| (c) | enotni uporabi določb prava Skupnosti o prehajanju zunanjih meja, zlasti Uredbe (ES) št. 562/2006, s strani mejnih straž; |
| --- | --- |

(c)

enotni uporabi določb prava Skupnosti o prehajanju zunanjih meja, zlasti Uredbe (ES) št. 562/2006, s strani mejnih straž;

| (d) | izboljšanju upravljanja dejavnosti, ki so povezane z dotokom državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic in ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, ter sodelovanja med državami članicami na tem področju. |
| --- | --- |

(d)

izboljšanju upravljanja dejavnosti, ki so povezane z dotokom državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic in ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, ter sodelovanja med državami članicami na tem področju.

2.   Sklad prispeva k financiranju tehnične pomoči na pobudo držav članic ali Komisije.

Člen 4

Posebni cilji

1.   Kar zadeva cilj iz člena 3(1)(a), Sklad podpira naslednje posebne cilje:

| (a) | izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami na področju mejne kontrole; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami na področju mejne kontrole;

| (b) | razvoj in uporabo ukrepov, potrebnih za izboljšanje nadzornih sistemov med mejnimi prehodi; |
| --- | --- |

(b)

razvoj in uporabo ukrepov, potrebnih za izboljšanje nadzornih sistemov med mejnimi prehodi;

| (c) | uvedbo ukrepov ali razvoj učinkovitih sistemov, ki omogočajo metodično zbiranje ustreznih informacij glede na spremembe okoliščin na območju pred, na in neposredno za zunanjimi mejami; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo ukrepov ali razvoj učinkovitih sistemov, ki omogočajo metodično zbiranje ustreznih informacij glede na spremembe okoliščin na območju pred, na in neposredno za zunanjimi mejami;

| (d) | zagotavljanje ustrezne registracije števila oseb, ki prehajajo vse vrste zunanjih mej (kopenske, morske, zračne); |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ustrezne registracije števila oseb, ki prehajajo vse vrste zunanjih mej (kopenske, morske, zračne);

| (e) | uvedbo ali izboljšanje sistema zbiranja statističnih in administrativnih podatkov glede na kategorije potnikov, število in naravo pregledov ter nadzorne ukrepe na različnih vrstah zunanjih mej, ki temelji na registraciji in drugih virih zbiranja podatkov; |
| --- | --- |

(e)

uvedbo ali izboljšanje sistema zbiranja statističnih in administrativnih podatkov glede na kategorije potnikov, število in naravo pregledov ter nadzorne ukrepe na različnih vrstah zunanjih mej, ki temelji na registraciji in drugih virih zbiranja podatkov;

| (f) | vzpostavitev učinkovite, strukturne, strateške in operativne koordinacije med vsemi organi, ki delujejo na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

(f)

vzpostavitev učinkovite, strukturne, strateške in operativne koordinacije med vsemi organi, ki delujejo na mejnih prehodih;

| (g) | izboljšanje zmogljivosti in usposobljenosti mejnih straž pri izvajanju njihovih nalog, povezanih z nadzorom, svetovanjem in kontrolo; |
| --- | --- |

(g)

izboljšanje zmogljivosti in usposobljenosti mejnih straž pri izvajanju njihovih nalog, povezanih z nadzorom, svetovanjem in kontrolo;

| (h) | izboljšanje izmenjave informacij na nacionalni ravni med organi, odgovornimi za upravljanje zunanjih mej, ter med temi organi in drugimi organi, odgovornimi za priseljevanje, azil in druge s tem povezane zadeve; |
| --- | --- |

(h)

izboljšanje izmenjave informacij na nacionalni ravni med organi, odgovornimi za upravljanje zunanjih mej, ter med temi organi in drugimi organi, odgovornimi za priseljevanje, azil in druge s tem povezane zadeve;

| (i) | spodbujanje standardov upravljanja kakovosti. |
| --- | --- |

(i)

spodbujanje standardov upravljanja kakovosti.

2.   Kar zadeva cilj iz člena 3(1)(b), Sklad podpira naslednje posebne cilje:

| (a) | razen za začasne zunanje meje, razvoj novih delovnih metod, logističnih ukrepov in najsodobnejše tehnologije za izboljšanje sistematične osebne kontrole pri vstopu in izstopu na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

(a)

razen za začasne zunanje meje, razvoj novih delovnih metod, logističnih ukrepov in najsodobnejše tehnologije za izboljšanje sistematične osebne kontrole pri vstopu in izstopu na mejnih prehodih;

| (b) | spodbujanje uporabe tehnologije in specializiranega usposabljanja za osebje, ki je odgovorno za njeno učinkovito uporabo; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje uporabe tehnologije in specializiranega usposabljanja za osebje, ki je odgovorno za njeno učinkovito uporabo;

| (c) | spodbujanje izmenjave informacij in izboljšanje usposabljanja v zvezi s ponarejenimi ali prenarejenimi potnimi listinami, vključno z razvojem in razširjanjem skupnih orodij in praks za odkrivanje takšnih dokumentov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje izmenjave informacij in izboljšanje usposabljanja v zvezi s ponarejenimi ali prenarejenimi potnimi listinami, vključno z razvojem in razširjanjem skupnih orodij in praks za odkrivanje takšnih dokumentov;

| (d) | spodbujanje učinkovitih poizvedb v realnem času na mejnih prehodih s pomočjo uporabe obsežnih informacijskih sistemov, kakršna sta Schengenski informacijski sistem (SIS) in Vizumski informacijski sistem (VIS), ter učinkovite izmenjave informacij med vsemi mejnimi prehodi na zunanjih mejah v realnem času; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje učinkovitih poizvedb v realnem času na mejnih prehodih s pomočjo uporabe obsežnih informacijskih sistemov, kakršna sta Schengenski informacijski sistem (SIS) in Vizumski informacijski sistem (VIS), ter učinkovite izmenjave informacij med vsemi mejnimi prehodi na zunanjih mejah v realnem času;

| (e) | zagotavljanje optimalnega uveljavljanja rezultatov analiz tveganja na operativni in tehnični ravni. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje optimalnega uveljavljanja rezultatov analiz tveganja na operativni in tehnični ravni.

3.   Kar zadeva cilj iz člena 3(1)(c) Sklad podpira naslednje posebne cilje:

| (a) | postopno vzpostavitev enotnega izobraževanja, usposabljanja in kvalifikacij mejnih straž v vsaki državi članici, zlasti z izvajanjem skupnega osnovnega učnega načrta za usposabljanje, kot ga je razvila Agencija, in s skladnim dopolnjevanjem dejavnosti Agencije na tem področju; |
| --- | --- |

(a)

postopno vzpostavitev enotnega izobraževanja, usposabljanja in kvalifikacij mejnih straž v vsaki državi članici, zlasti z izvajanjem skupnega osnovnega učnega načrta za usposabljanje, kot ga je razvila Agencija, in s skladnim dopolnjevanjem dejavnosti Agencije na tem področju;

| (b) | podporo in večjo izmenjavo mejnih straž med državami članicami ter njihovo začasno napotitev, in sicer kot dopolnitev smernic in dejavnosti Agencije na tem področju; |
| --- | --- |

(b)

podporo in večjo izmenjavo mejnih straž med državami članicami ter njihovo začasno napotitev, in sicer kot dopolnitev smernic in dejavnosti Agencije na tem področju;

| (c) | spodbujanje uporabe združljive najsodobnejše tehnologije na zunanjih mejah, kjer koli je to nepogrešljivo za pravilno, učinkovito ali enotno uporabo pravil; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje uporabe združljive najsodobnejše tehnologije na zunanjih mejah, kjer koli je to nepogrešljivo za pravilno, učinkovito ali enotno uporabo pravil;

| (d) | spodbujanje zmogljivosti organov za uporabo istih postopkov ter sprejemanja doslednih, hitrih in visoko kakovostnih odločitev v zvezi s prehajanjem zunanjih meja, vključno z izdajanjem vizumov; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje zmogljivosti organov za uporabo istih postopkov ter sprejemanja doslednih, hitrih in visoko kakovostnih odločitev v zvezi s prehajanjem zunanjih meja, vključno z izdajanjem vizumov;

| (e) | spodbujanje uporabe skupnih Praktičnih navodil za mejne straže; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje uporabe skupnih Praktičnih navodil za mejne straže;

| (f) | pripravo in posodabljanje prostorov in centrov za osebe, katerim se zavrne vstop, in za osebe, ki so bile prestrežene potem, ko so nezakonito prestopile mejo, ali ko so se približale zunanjim mejam z namenom, da bi nezakonito vstopile na ozemlje držav članic; |
| --- | --- |

(f)

pripravo in posodabljanje prostorov in centrov za osebe, katerim se zavrne vstop, in za osebe, ki so bile prestrežene potem, ko so nezakonito prestopile mejo, ali ko so se približale zunanjim mejam z namenom, da bi nezakonito vstopile na ozemlje držav članic;

| (g) | izboljšanje varnosti na območju mejnih prehodov za zagotavljanje varnosti mejnih straž in zaščite opreme, nadzornih sistemov ter prevoznih sredstev. |
| --- | --- |

(g)

izboljšanje varnosti na območju mejnih prehodov za zagotavljanje varnosti mejnih straž in zaščite opreme, nadzornih sistemov ter prevoznih sredstev.

4.   Kar zadeva cilj iz člena 3(1)(d) Sklad podpira naslednje posebne cilje:

| (a) | okrepitev operativne zmogljivosti omrežja uradnikov za zvezo za priseljevanje in spodbujanje bolj učinkovitega sodelovanja služb držav članic preko omrežja; |
| --- | --- |

(a)

okrepitev operativne zmogljivosti omrežja uradnikov za zvezo za priseljevanje in spodbujanje bolj učinkovitega sodelovanja služb držav članic preko omrežja;

| (b) | uvajanje ukrepov za pomoč državam članicam in letalskim prevoznikom pri izpolnjevanju obveznosti, ki izhajajo iz Direktive Sveta 2004/82/ES z dne 29. aprila 2004 o dolžnosti prevoznikov, da posredujejo podatke o potnikih (20), in člena 26 Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (21) (v nadaljnjem besedilu „Schengenska konvencija“) z namenom preprečevanja nezakonitih prihodov na zunanje meje; |
| --- | --- |

(b)

uvajanje ukrepov za pomoč državam članicam in letalskim prevoznikom pri izpolnjevanju obveznosti, ki izhajajo iz Direktive Sveta 2004/82/ES z dne 29. aprila 2004 o dolžnosti prevoznikov, da posredujejo podatke o potnikih (20), in člena 26 Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (21) (v nadaljnjem besedilu „Schengenska konvencija“) z namenom preprečevanja nezakonitih prihodov na zunanje meje;

| (c) | spodbujanje bolj učinkovitega sodelovanja s prevozniki na letališčih države odhoda, vključno z enotnim usposabljanjem osebja prevoznikov v zvezi s potnimi listinami; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje bolj učinkovitega sodelovanja s prevozniki na letališčih države odhoda, vključno z enotnim usposabljanjem osebja prevoznikov v zvezi s potnimi listinami;

| (d) | spodbujanje upravljanja kakovosti in kakovostnih storitev ter opreme na ravni infrastrukture v okviru postopka prošenj za vizume; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje upravljanja kakovosti in kakovostnih storitev ter opreme na ravni infrastrukture v okviru postopka prošenj za vizume;

| (e) | spodbujanje sodelovanja med državami članicami pri krepitvi zmogljivosti konzularnih služb za obravnavanje prošenj za vizume; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje sodelovanja med državami članicami pri krepitvi zmogljivosti konzularnih služb za obravnavanje prošenj za vizume;

| (f) | spodbujanje skupnih preiskovalnih praks, enotnih upravnih postopkov in odločitev glede vizumov s strani konzularnih služb države članice, ki se nahajajo v različnih tretjih državah; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje skupnih preiskovalnih praks, enotnih upravnih postopkov in odločitev glede vizumov s strani konzularnih služb države članice, ki se nahajajo v različnih tretjih državah;

| (g) | spodbujanje sistematičnega in rednega sodelovanja med konzularnimi in drugimi službami različnih držav članic, zlasti v zvezi z VIS, vključno z združevanjem virov in sredstev za izdajanje vizumov, izmenjavo informacij, pregledi in preiskavami v zvezi s prošnjami za vizume ter razvoj skupnih centrov za prošnje za vizume; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje sistematičnega in rednega sodelovanja med konzularnimi in drugimi službami različnih držav članic, zlasti v zvezi z VIS, vključno z združevanjem virov in sredstev za izdajanje vizumov, izmenjavo informacij, pregledi in preiskavami v zvezi s prošnjami za vizume ter razvoj skupnih centrov za prošnje za vizume;

| (h) | spodbujanje nacionalnih pobud, katerih cilj so skupne preiskovalne prakse, enotni upravni postopki ter enotne odločitve o vizumih s strani konzularnih služb različnih držav članic; |
| --- | --- |

(h)

spodbujanje nacionalnih pobud, katerih cilj so skupne preiskovalne prakse, enotni upravni postopki ter enotne odločitve o vizumih s strani konzularnih služb različnih držav članic;

| (i) | razvoj skupnih konzularnih uradov. |
| --- | --- |

(i)

razvoj skupnih konzularnih uradov.

Člen 5

Upravičeni ukrepi v državah članicah

1.   Sklad podpira ukrepe v državah članicah, ki zadevajo posebne cilje, opredeljene v členu 4, ter zlasti naslednje:

| (a) | infrastrukturo mejnih prehodov in pripadajočih stavb, kot so obmejne postaje, pristajališča za helikopterje, vozni pasovi ali kabine za vozila ali osebe, ki čakajo na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

(a)

infrastrukturo mejnih prehodov in pripadajočih stavb, kot so obmejne postaje, pristajališča za helikopterje, vozni pasovi ali kabine za vozila ali osebe, ki čakajo na mejnih prehodih;

| (b) | infrastrukturo, stavbe in sisteme, potrebne za nadzor med mejnimi prehodi in zaščito pred nezakonitim prehajanjem zunanjih meja; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo, stavbe in sisteme, potrebne za nadzor med mejnimi prehodi in zaščito pred nezakonitim prehajanjem zunanjih meja;

| (c) | delovno opremo, kot so senzorji, videonadzor, instrumenti za preverjanje dokumentov, naprave za odkrivanje in premični ali nepremični terminali za poizvedovanje v SIS, VIS, Evropskem sistemu slikovnega arhiviranja (FADO) in v drugih evropskih in nacionalnih sistemih; |
| --- | --- |

(c)

delovno opremo, kot so senzorji, videonadzor, instrumenti za preverjanje dokumentov, naprave za odkrivanje in premični ali nepremični terminali za poizvedovanje v SIS, VIS, Evropskem sistemu slikovnega arhiviranja (FADO) in v drugih evropskih in nacionalnih sistemih;

| (d) | prevozna sredstva za kontrolo zunanjih meja, kot so vozila, plovila, helikopterji in lahki zrakoplovi s posebno elektronsko opremo za nadzor meje in odkrivanje oseb v prevoznih sredstvih; |
| --- | --- |

(d)

prevozna sredstva za kontrolo zunanjih meja, kot so vozila, plovila, helikopterji in lahki zrakoplovi s posebno elektronsko opremo za nadzor meje in odkrivanje oseb v prevoznih sredstvih;

| (e) | opremo za izmenjavo informacij v realnem času med ustreznimi organi; |
| --- | --- |

(e)

opremo za izmenjavo informacij v realnem času med ustreznimi organi;

| (f) | sistemi IKT; |
| --- | --- |

(f)

sistemi IKT;

| (g) | programe za napotitev in izmenjavo osebja, npr. mejnih straž, uradnikov za priseljevanje in konzularnih uradnikov; |
| --- | --- |

(g)

programe za napotitev in izmenjavo osebja, npr. mejnih straž, uradnikov za priseljevanje in konzularnih uradnikov;

| (h) | usposabljanje in izobraževanje osebja v ustreznih organih, vključno z jezikovnim usposabljanjem; |
| --- | --- |

(h)

usposabljanje in izobraževanje osebja v ustreznih organih, vključno z jezikovnim usposabljanjem;

| (i) | naložbe v razvoj, preskušanje in namestitev najsodobnejše tehnologije; |
| --- | --- |

(i)

naložbe v razvoj, preskušanje in namestitev najsodobnejše tehnologije;

| (j) | študije in pilotne projekte za izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami na področju mejne kontrole; |
| --- | --- |

(j)

študije in pilotne projekte za izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami na področju mejne kontrole;

| (k) | študije in pilotne projekte, ki so zasnovani v podporo inovacijam, olajšanju izmenjav izkušenj in dobrih praks ter izboljšanju kakovosti upravljanja dejavnosti v zvezi z dotokom državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, in s tem povezanega sodelovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(k)

študije in pilotne projekte, ki so zasnovani v podporo inovacijam, olajšanju izmenjav izkušenj in dobrih praks ter izboljšanju kakovosti upravljanja dejavnosti v zvezi z dotokom državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, in s tem povezanega sodelovanja med državami članicami.

2.   Sklad ne podpira ukrepov, ki zadevajo začasne zunanje meje, kadar takšni ukrepi vključujejo strukturne naložbe, ki niso združljive s ciljem ukinitve osebnih kontrol na teh mejah, zlasti ukrepov iz točk (a) in (b) odstavka 1.

Člen 6

Posebna tranzitna shema

1.   Sklad podpira izpad plačil, povezan s tranzitnimi vizumi, ter dodatne stroške zaradi izvajanja sheme Poenostavljenega tranzitnega dokumenta (FTD) in Poenostavljenega železniškega tranzitnega dokumenta (FRTD) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 693/2003 (22) in Uredbo Sveta (ES) št. 694/2003 (23).

2.   Za namen odstavka 1 pomenijo dodatni stroški stroške, ki izhajajo neposredno iz posebnih zahtev v zvezi z izvajanjem ukrepov posebne tranzitne sheme ter ne nastajajo kot posledica izdajanja tranzitnih ali drugih vizumov.

Do financiranja so upravičene naslednje vrste dodatnih stroškov:

| (a) | naložbe v infrastrukturo; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v infrastrukturo;

| (b) | usposabljanje osebja, ki izvaja posebno tranzitno shemo; |
| --- | --- |

(b)

usposabljanje osebja, ki izvaja posebno tranzitno shemo;

| (c) | dodatni stroški poslovanja, vključno s plačami za osebje, ki je posebej določeno za izvajanje ukrepov posebne tranzitne sheme. |
| --- | --- |

(c)

dodatni stroški poslovanja, vključno s plačami za osebje, ki je posebej določeno za izvajanje ukrepov posebne tranzitne sheme.

3.   Izpad plačil iz odstavka 1 se izračuna na podlagi višine taks, določenih v Prilogi 12 k Skupnim konzularnim navodilom o vizumih, in v mejah finančnega okvira, določenega v členu 14(9).

Člen 7

Ukrepi Skupnosti

1.   Na pobudo Komisije se lahko porabi do 6 % razpoložljivih sredstev Sklada za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote (v nadaljnjem besedilu „ukrepi Skupnosti“) v zvezi z naslednjimi cilji:

| (a) | prispevek h krepitvi dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, kar zadeva dotok državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, in s tem povezanega sodelovanja med državami članicami, vključno z dejavnostmi uradnikov za zvezo na področju letalstva in uradnikov za zvezo na področju priseljevanja; |
| --- | --- |

(a)

prispevek h krepitvi dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, kar zadeva dotok državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, in s tem povezanega sodelovanja med državami članicami, vključno z dejavnostmi uradnikov za zvezo na področju letalstva in uradnikov za zvezo na področju priseljevanja;

| (b) | spodbujanje postopnega vključevanja carinske, veterinarske in fitosanitarne kontrole v dejavnosti integriranega upravljanja mej v skladu z razvojem politike na tem področju; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje postopnega vključevanja carinske, veterinarske in fitosanitarne kontrole v dejavnosti integriranega upravljanja mej v skladu z razvojem politike na tem področju;

| (c) | zagotavljanje podpornih storitev državam članicam v primeru ustrezno utemeljenih izrednih razmer, ki zahtevajo nujno ukrepanje na zunanjih mejah. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podpornih storitev državam članicam v primeru ustrezno utemeljenih izrednih razmer, ki zahtevajo nujno ukrepanje na zunanjih mejah.

2.   Da bi bili upravičeni do finančne podpore, se ukrepi Skupnosti, ki so našteti v odstavku 1(a) in (b), osredotočajo zlasti na naslednje:

| (a) | podpiranje nadaljnjega sodelovanja v Skupnosti pri izvajanju prava Skupnosti in dobrih praks; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje nadaljnjega sodelovanja v Skupnosti pri izvajanju prava Skupnosti in dobrih praks;

| (b) | podpiranje vzpostavitve omrežij transnacionalnega sodelovanja in pilotnih projektov, ki temeljijo na transnacionalnih partnerstvih med konzularnimi službami v dveh ali več državah članicah ter so zasnovana, da bi spodbujala inovacije in olajševala izmenjave izkušenj in dobrih praks; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje vzpostavitve omrežij transnacionalnega sodelovanja in pilotnih projektov, ki temeljijo na transnacionalnih partnerstvih med konzularnimi službami v dveh ali več državah članicah ter so zasnovana, da bi spodbujala inovacije in olajševala izmenjave izkušenj in dobrih praks;

| (c) | podpiranje študij, razširjanja in izmenjave informacij o najboljših praksah in vseh drugih vidikih splošnega cilja prispevati h krepitvi dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne službe držav članic v tretjih državah, in sodelovanja med državami članicami na tem področju, vključno z uporabo najsodobnejše tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje študij, razširjanja in izmenjave informacij o najboljših praksah in vseh drugih vidikih splošnega cilja prispevati h krepitvi dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne službe držav članic v tretjih državah, in sodelovanja med državami članicami na tem področju, vključno z uporabo najsodobnejše tehnologije;

| (d) | podpiranje projektov in študij, ki preučujejo možnost novih oblik sodelovanja v Skupnosti in prava Skupnosti na tem področju, zlasti glede skupnih zajemnih centrov; |
| --- | --- |

(d)

podpiranje projektov in študij, ki preučujejo možnost novih oblik sodelovanja v Skupnosti in prava Skupnosti na tem področju, zlasti glede skupnih zajemnih centrov;

| (e) | podpiranje razvoja in uporabe, s strani držav članic, skupnih statističnih orodij, metod in kazalcev za presojo razvoja politike na področju vizumske politike in konzularnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(e)

podpiranje razvoja in uporabe, s strani držav članic, skupnih statističnih orodij, metod in kazalcev za presojo razvoja politike na področju vizumske politike in konzularnega sodelovanja.

3.   Letni delovni program, ki določa prednostne naloge za ukrepe Skupnosti, se sprejme v skladu s postopkom iz člena 56(2).

POGLAVJE II

NAČELA POMOČI

Člen 8

Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda

1.   Sklad nudi pomoč, ki dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe, ter v njih vključuje prednostne naloge Skupnosti.

2.   Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomoč Sklada in držav članic skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Ta skladnost se utemelji predvsem v večletnem programu iz člena 21.

3.   Operacije, ki jih financira Sklad, spoštujejo določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njihovi podlagi.

Člen 9

Programiranje

1.   Cilji Sklada se zasledujejo v okviru večletnega programskega obdobja 2007–2013, ki je podvrženo vmesnemu pregledu v skladu s členom 24. Večletni sistem programiranja vključuje prednostne naloge in postopek upravljanja, sprejemanja odločitev, revizije in potrjevanja.

2.   Večletni programi, ki jih je odobrila Komisija, se izvajajo s pomočjo letnih programov.

Člen 10

Subsidiarnost in sorazmernost ukrepov

1.   Za izvajanje letnih in večletnih programov iz členov 21 in 23 so odgovorne države članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim sistemom, lastnim vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to odločbo.

2.   Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino prispevka Skupnosti v povezavi z določbami o reviziji. Isto načelo se uporablja za določbe vrednotenja in za poročila o letnih in večletnih programih.

Člen 11

Načini izvajanja

1.   Proračun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s členom 53(1)(b) Finančne uredbe, z izjemo ukrepov Skupnosti iz člena 7 in tehnične pomoči iz člena 17 te odločbe.

2.   Komisija izvaja svoje pristojnosti za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije na naslednje načine:

| (a) | preverja obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah v skladu s postopki iz člena 34; |
| --- | --- |

(a)

preverja obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah v skladu s postopki iz člena 34;

| (b) | zadrži ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s postopki iz členov 43 in 44, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovedo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki iz členov 47 in 48. |
| --- | --- |

(b)

zadrži ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s postopki iz členov 43 in 44, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovedo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki iz členov 47 in 48.

3.   Države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo v Skladu v skladu s to odločbo.

4.   Sklenejo se dogovori, ki podrobno opredelijo dopolnilna pravila, potrebna za takšno sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Skupnosti in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.

Člen 12

Partnerstvo

1.   Vsaka članica v skladu z obstoječimi nacionalnimi pravili in praksami organizira partnerstvo z organi in telesi, ki sodelujejo pri izvajanju večletnega programa ali ki lahko glede na zadevno državo članico koristno prispevajo k njegovemu razvoju.

Takšni organi in telesa so lahko pristojni regionalni, lokalni, mestni ali drugi javni organi, mednarodne organizacije, zlasti Visoki komisar ZN za begunce (UNHCR), ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije ali socialni partnerji.

2.   Takšno partnerstvo se izvaja ob popolni usklajenosti z institucionalnimi, pravnimi oziroma finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev.

POGLAVJE III

FINANČNI OKVIR

Člen 13

Skupna sredstva

1.   Finančna sredstva za izvajanje te odločbe od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 1 820 milijonov EUR.

2.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

3.   Komisija pripravi okvirne letne razdelitve po državah članicah v skladu z merili, določenimi v členu 14.

Člen 14

Letna razdelitev sredstev za upravičene ukrepe v državah članicah

1.   Razpoložljiva letna sredstva se razdelijo med države članice na naslednji način:

| (a) | 30 % za zunanje kopenske meje; |
| --- | --- |

(a)

30 % za zunanje kopenske meje;

| (b) | 35 % za zunanje morske meje; |
| --- | --- |

(b)

35 % za zunanje morske meje;

| (c) | 20 % za letališča; |
| --- | --- |

(c)

20 % za letališča;

| (d) | 15 % za konzularne urade. |
| --- | --- |

(d)

15 % za konzularne urade.

2.   Sredstva, ki so na voljo v skladu z odstavkom 1(a), se razdelijo med države članice na naslednji način:

| (a) | 70 % za dolžino zunanje meje, ki se bo izračunala na podlagi faktorjev za ponderiranje, določenih v skladu s členom 15(3)(a) za vsak posamezen odsek meje; in |
| --- | --- |

(a)

70 % za dolžino zunanje meje, ki se bo izračunala na podlagi faktorjev za ponderiranje, določenih v skladu s členom 15(3)(a) za vsak posamezen odsek meje; in

| (b) | 30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih kopenskih mejah, kakor je opredeljena v skladu z odstavkom 7(a). |
| --- | --- |

(b)

30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih kopenskih mejah, kakor je opredeljena v skladu z odstavkom 7(a).

3.   Sredstva, ki so na voljo v skladu z odstavkom 1(b), se razdelijo med države članice na naslednji način:

| (a) | 70 % za dolžino zunanje meje, ki se bo izračunala na podlagi faktorjev za ponderiranje, določenih v skladu s členom 15(3)(b) za vsak posamezen odsek meje; in |
| --- | --- |

(a)

70 % za dolžino zunanje meje, ki se bo izračunala na podlagi faktorjev za ponderiranje, določenih v skladu s členom 15(3)(b) za vsak posamezen odsek meje; in

| (b) | 30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih morskih mejah, kakor je določena v skladu z odstavkom 7(a). |
| --- | --- |

(b)

30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih morskih mejah, kakor je določena v skladu z odstavkom 7(a).

4.   Sredstva, ki so na voljo v skladu z odstavkom 1(c), se med države članice razdelijo glede na delovno obremenitev na njihovih letališčih, kakor je določena v skladu z odstavkom 7(b).

5.   Sredstva, ki so na voljo v skladu z odstavkom 1(d), se razdelijo med države članice na naslednji način:

| (a) | 50 % za konzularne urade držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (24); in |
| --- | --- |

(a)

50 % za konzularne urade držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (24); in

| (b) | 50 % za delovno obremenitev, ki je povezana z upravljanjem vizumske politike na konzularnih uradih držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 539/2001, in ki je določena v skladu z odstavkom 7(c) tega člena. |
| --- | --- |

(b)

50 % za delovno obremenitev, ki je povezana z upravljanjem vizumske politike na konzularnih uradih držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 539/2001, in ki je določena v skladu z odstavkom 7(c) tega člena.

6.   Za namene letne razdelitve sredstev iz odstavka 1(a) in (b)

| (a) | se upošteva črta med območji iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 866/2004 z dne 29. aprila 2004 o režimu na podlagi člena 2 Protokola št. 10 k Aktu o pristopu (25) in ne morska meja severno od te črte, čeprav, vse dokler se uporabljajo določbe člena 1 Protokola 10 k Aktu o pristopu iz leta 2003, ne gre za zunanjo kopensko mejo; |
| --- | --- |

(a)

se upošteva črta med območji iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 866/2004 z dne 29. aprila 2004 o režimu na podlagi člena 2 Protokola št. 10 k Aktu o pristopu (25) in ne morska meja severno od te črte, čeprav, vse dokler se uporabljajo določbe člena 1 Protokola 10 k Aktu o pristopu iz leta 2003, ne gre za zunanjo kopensko mejo;

| (b) | „zunanje morske meje“ pomenijo zunanje meje teritorialnega morja držav članic, kakor je opredeljeno v členih 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. Vendar so v primerih, ko so potrebna redni in obširni ukrepi za preprečevanje nezakonite migracije/nezakonitega vstopa, to zunanje meje visoko ogroženega območja, ki se določi z upoštevanjem operativnih podatkov zadnjih dveh let, priskrbljenih s strani zadevne države članice. Ta opredelitev „zunanjih morskih meja“ se uporablja izključno za namene te odločbe in vsi ukrepi so v skladu z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(b)

„zunanje morske meje“ pomenijo zunanje meje teritorialnega morja držav članic, kakor je opredeljeno v členih 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. Vendar so v primerih, ko so potrebna redni in obširni ukrepi za preprečevanje nezakonite migracije/nezakonitega vstopa, to zunanje meje visoko ogroženega območja, ki se določi z upoštevanjem operativnih podatkov zadnjih dveh let, priskrbljenih s strani zadevne države članice. Ta opredelitev „zunanjih morskih meja“ se uporablja izključno za namene te odločbe in vsi ukrepi so v skladu z mednarodnim pravom.

7.   Delovna obremenitev temelji na povprečnih podatkih za naslednje dejavnike iz predhodnih dveh let:

| (a) | na zunanjih kopenskih mejah in zunanjih morskih mejah:






  (i) | število oseb, ki so prestopile zunanjo mejo na dovoljenih mejnih prehodih; |
| --- | --- | --- |

(a)

na zunanjih kopenskih mejah in zunanjih morskih mejah:

(i)

število oseb, ki so prestopile zunanjo mejo na dovoljenih mejnih prehodih;

| (ii) | število državljanov tretjih držav, ki jim je bil na zunanji meji zavrnjen vstop; |
| --- | --- |

(ii)

število državljanov tretjih držav, ki jim je bil na zunanji meji zavrnjen vstop;

| (iii) | število državljanov tretjih držav, prijetih potem, ko so nezakonito prestopili zunanjo mejo, vključno s številom oseb, ki so bile prijete na morju; |
| --- | --- |

(iii)

število državljanov tretjih držav, prijetih potem, ko so nezakonito prestopili zunanjo mejo, vključno s številom oseb, ki so bile prijete na morju;

| (b) | na letališčih:






  (i) | število oseb, ki so prestopile zunanjo mejo na dovoljenih mejnih prehodih; |
| --- | --- | --- |

(b)

na letališčih:

(i)

število oseb, ki so prestopile zunanjo mejo na dovoljenih mejnih prehodih;

| (ii) | število državljanov tretjih držav, ki jim je bil na zunanji meji zavrnjen vstop; |
| --- | --- |

(ii)

število državljanov tretjih držav, ki jim je bil na zunanji meji zavrnjen vstop;

| (c) | na konzularnih uradih:
  število vlog za vizume. |
| --- | --- |

(c)

na konzularnih uradih:

število vlog za vizume.

Za leto 2007 delovna obremenitev temelji le na podatkih iz leta 2005.

8.   Ponderiranje iz odstavkov 2 in 3 določi Agencija v skladu s členom 15.

9.   Glede na dolžino zunanjih kopenskih meja iz odstavka 2(a) se v izračunu letne razdelitve sredstev ne upoštevajo začasne zunanje meje. Upoštevajo pa se začasne zunanje meje med državo članico, ki je k Evropski uniji pristopila do 1. maja 2004, in državo članico, ki je pristopila po 1. maju 2004.

10.   Za referenčne številke o delovni obremenitvi iz odstavka 7 štejejo zadnji statistični podatki, ki jih je izdala Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki so jih priskrbele države članice v skladu s pravom Skupnosti.

Če države članice Komisiji (Eurostat) niso priskrbele zadevnih statističnih podatkov, države članice priskrbijo začasne podatke.

Preden Komisija (Eurostat) te podatke sprejme za referenčne, presodi kakovost, primerljivost in popolnost statističnih podatkov v skladu z običajnimi operativnimi postopki. Na zahtevo Komisije (Eurostat) države članice predložijo vse potrebne podatke za tako presojo.

11.   Če referenčni podatki niso na voljo kot statistični podatki, ki jih izda Komisija (Eurostat) v skladu s pravom Skupnosti, države članice priskrbijo Komisiji začasne podatke do 1. novembra vsakega leta, da se oceni znesek, ki naj bi jim bil dodeljen za naslednje leto v skladu s členom 23(2).

Preden Komisija te podatke sprejme za referenčne, lahko Komisija (Eurostat) presodi kakovost, primerljivost in popolnost statističnih podatkov v skladu z običajnimi operativnimi postopki. Na zahtevo Komisije (Eurostat) države članice predložijo vse potrebne podatke za tako presojo.

12.   Dodeljevanje sredstev iz odstavka 1 ne vključuje sredstev, ki se dodelijo za namen členov 6 in 19. Sredstva, dodeljena za namen člena 6, za obdobje 2007–2013 ne presežejo 108 milijonov EUR.

Člen 15

Analiza tveganja, ki jo Agencija opravi za namen letne razdelitve sredstev

1.   Da se določi ponder iz člena 14(8), Agencija predloži Komisiji do 1. aprila vsakega leta posebno poročilo, v katerem opiše težave v zvezi z varovanjem meje in razmere na zunanjih mejah držav članic, pri čemer posebno pozornost nameni državam članicam v neposredni bližini območij z visoko stopnjo tveganja nezakonitega priseljevanja v predhodnem letu, pri čemer med drugim upošteva število oseb, ki so nezakonito vstopile v te države članice, in velikost teh držav članic.

2.   V skladu s skupnim in celovitim modelom analize tveganja iz člena 4 Uredbe (ES) št. 2007/2004 se v poročilu obravnavajo grožnje, ki so v predhodnem letu vplivale na varnost na zunanjih mejah držav članic, ob upoštevanju političnega, ekonomskega in socialnega razvoja v zadevnih tretjih državah, zlasti v sosednjih tretjih državah, določijo pa se možni prihodnji trendi v zvezi z migracijskimi tokovi in nezakonitimi dejavnostmi na zunanjih mejah.

Ta analiza tveganja se prvenstveno utemelji na naslednjih informacijah, ki jih zbere Agencija, priskrbijo pa jih države članice ali se pridobijo od Komisije (Eurostat):

| (a) | število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanji meji; |
| --- | --- |

(a)

število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanji meji;

| (b) | število državljanov tretjih držav, ki so bili prijeti ob nezakonitem prehodu ali poskusu nezakonitega prehoda zunanje meje; |
| --- | --- |

(b)

število državljanov tretjih držav, ki so bili prijeti ob nezakonitem prehodu ali poskusu nezakonitega prehoda zunanje meje;

| (c) | število prijetih posrednikov, ki so namerno pomagali državljanom tretjih držav pri nedovoljenem vstopu; |
| --- | --- |

(c)

število prijetih posrednikov, ki so namerno pomagali državljanom tretjih držav pri nedovoljenem vstopu;

| (d) | število ponarejenih ali lažnih potnih listin ter število potnih listin in vizumov, ki so bili izdani na podlagi lažne utemeljitve, kar je bilo ugotovljeno na mejnih prehodih v skladu s Zakonikom o schengenskih mejah. |
| --- | --- |

(d)

število ponarejenih ali lažnih potnih listin ter število potnih listin in vizumov, ki so bili izdani na podlagi lažne utemeljitve, kar je bilo ugotovljeno na mejnih prehodih v skladu s Zakonikom o schengenskih mejah.

Če referenčni podatki niso bili predloženi kot statistični podatki, ki jih izda Komisija (Eurostat), temveč so jih izdale države članice, lahko Agencija od teh držav članic zahteva informacije, potrebne za presojo kakovosti, primerljivosti in popolnosti statističnih podatkov. Agencija lahko za pomoč pri takšni presoji zaprosi Komisijo (Eurostat).

3.   Poročilo v skladu z odstavkoma 1 in 2 ugotovi tudi trenutno stopnjo ogroženosti na zunanjih mejah vseh držav članic in določi naslednje posebne faktorje za ponderiranje za vsak posamezen odsek zunanje meje zadevne države članice:

| (a) | zunanja kopenska meja:






  (i) | faktor 1 za normalno stopnjo ogroženosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

zunanja kopenska meja:

(i)

faktor 1 za normalno stopnjo ogroženosti;

| (ii) | faktor 1,5 za srednjo stopnjo ogroženosti; |
| --- | --- |

(ii)

faktor 1,5 za srednjo stopnjo ogroženosti;

| (iii) | faktor 3 za visoko stopnjo ogroženosti; |
| --- | --- |

(iii)

faktor 3 za visoko stopnjo ogroženosti;

| (b) | zunanja morska meja






  (i) | faktor 0 za minimalno stopnjo ogroženosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

zunanja morska meja

(i)

faktor 0 za minimalno stopnjo ogroženosti;

| (ii) | faktor 1 za normalno stopnjo ogroženosti; |
| --- | --- |

(ii)

faktor 1 za normalno stopnjo ogroženosti;

| (iii) | faktor 3 za srednjo stopnjo ogroženosti; |
| --- | --- |

(iii)

faktor 3 za srednjo stopnjo ogroženosti;

| (iv) | faktor 8 za visoko stopnjo ogroženosti. |
| --- | --- |

(iv)

faktor 8 za visoko stopnjo ogroženosti.

Člen 16

Struktura financiranja

1.   Finančni prispevek Sklada ima obliko donacij.

2.   Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov, so nepridobitne narave in niso upravičeni do financiranja iz drugih virov, ki jih zajema splošni proračun Evropske unije.

3.   Odobrena proračunska sredstva dopolnjujejo javne ali njim primerljive izdatke, ki jih države članice dodelijo za ukrepe iz te odločbe.

4.   Prispevek Skupnosti v podporo projektov v primeru ukrepov, ki se izvajajo v državah članicah v skladu s členom 4, ne presega 50 % celotnih stroškov določenega ukrepa.

Prispevek Skupnosti se lahko poveča na 75 % za projekte, ki obravnavajo določene prednostne naloge, opredeljene v strateških smernicah iz člena 20.

Prispevek Skupnosti se poveča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo sredstva iz Kohezijskega sklada.

5.   Države članice v okviru izvajanja nacionalnega programiranja, kakor je določeno v poglavju IV, izberejo projekte za financiranje na podlagi naslednjih minimalnih meril:

| (a) | položaja in zahtev v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

položaja in zahtev v zadevni državi članici;

| (b) | stroškovne učinkovitosti izdatkov, med drugim glede na število zadevnih oseb po projektu; |
| --- | --- |

(b)

stroškovne učinkovitosti izdatkov, med drugim glede na število zadevnih oseb po projektu;

| (c) | izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki prosi za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij; |
| --- | --- |

(c)

izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki prosi za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij;

| (d) | obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge ukrepe, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(d)

obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge ukrepe, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov.

6.   Praviloma se finančna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, zagotovi za obdobje največ treh let, ob upoštevanju rednih poročil o napredku.

Člen 17

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1.   Sklad lahko na pobudo in/ali v imenu Komisije do zgornje meje 500 000 EUR svojih letnih dodeljenih sredstev financira ukrepe za pripravo, spremljanje, upravno in tehnično pomoč, vrednotenje, revizije in inšpekcijske preglede, ki so potrebni za izvajanje te odločbe.

2.   Ti ukrepi vključujejo:

| (a) | študije, vrednotenja, strokovna poročila in statistike, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje Sklada; |
| --- | --- |

(a)

študije, vrednotenja, strokovna poročila in statistike, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje Sklada;

| (b) | ukrepe obveščanja za države članice, končne upravičence in javnost, vključno z akcijami za ozaveščanje in skupno zbirko podatkov o projektih, ki se financirajo v okviru Sklada; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe obveščanja za države članice, končne upravičence in javnost, vključno z akcijami za ozaveščanje in skupno zbirko podatkov o projektih, ki se financirajo v okviru Sklada;

| (c) | vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje;

| (d) | oblikovanje skupnega okvira za vrednotenje in spremljanje ter sistema kazalcev, pri katerem se po potrebi upoštevajo nacionalni kazalci; |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje skupnega okvira za vrednotenje in spremljanje ter sistema kazalcev, pri katerem se po potrebi upoštevajo nacionalni kazalci;

| (e) | izboljševanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah na tem področju; |
| --- | --- |

(e)

izboljševanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah na tem področju;

| (f) | ukrepe obveščanja in usposabljanja za organe, ki jih države članice določijo v skladu s členom 27; ti dopolnjujejo prizadevanja držav članic, da svojim organom zagotovijo navodila v skladu s členom 33(2). |
| --- | --- |

(f)

ukrepe obveščanja in usposabljanja za organe, ki jih države članice določijo v skladu s členom 27; ti dopolnjujejo prizadevanja držav članic, da svojim organom zagotovijo navodila v skladu s členom 33(2).

Člen 18

Tehnična pomoč na pobudo držav članic

1.   Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira ukrepe za pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, obveščanje, nadzor in okrepitev upravne usposobljenosti za izvrševanje Sklada.

2.   Znesek, namenjen tehnični pomoči na podlagi vsakega letnega programa, ne sme preseči:

| (a) | za obdobje 2007–2010, 7 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR; in |
| --- | --- |

(a)

za obdobje 2007–2010, 7 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR; in

| (b) | za obdobje 2011–2013, 4 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

za obdobje 2011–2013, 4 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR.

Člen 19

Posebni ukrepi

1.   Komisija vsako leto sestavi seznam posebnih ukrepov, ki jih izvedejo države članice, in sicer, kjer je to ustrezno, v sodelovanju z Agencijo; ti ukrepi prispevajo k razvoju skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej z odpravljanjem pomanjkljivosti na strateških mejnih prehodih, ugotovljenih z analizo tveganja iz člena 15.

2.   V letnem delovnem programu iz člena 7(3) se določi okvir financiranja teh ukrepov, vključno s cilji in merili vrednotenja.

3.   Seznam izbranih ukrepov se sprejme v skladu s postopkom iz člena 56(2).

4.   Finančna pomoč iz Sklada za posebne ukrepe se omeji na obdobje šestih mesecev in ne presega 80 % stroškov posameznega ukrepa.

5.   Letna sredstva, ki so na voljo za te ukrepe, ne presegajo 10 milijonov EUR. Po izboru iz odstavka 3 se lahko preostala razpoložljiva sredstva porabijo za financiranje ukrepov, opredeljenih v členu 7.

POGLAVJE IV

PROGRAMIRANJE

Člen 20

Sprejetje strateških smernic

1.   Komisija sprejme strateške smernice, ki določajo okvir za posege Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in izvajanju zakonodaje Skupnosti na področju politike upravljanja zunanjih mej in vizumske politike, pa tudi okvirno razdelitev finančnih sredstev Sklada za obdobje trajanja večletnega programa.

2.   Za splošne cilje iz člena 3(1)(a), (b) in (c) navedene smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom nadaljnje postopne vzpostavitve skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja mej na zunanjih mejah ter krepitve kontrol in nadzora zunanjih mej Evropske unije.

3.   Za splošni cilj iz člena 3(1)(d) navedene smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom nadaljnjega razvoja skupne vizumske politike v okviru večplastnega sistema, ki je namenjen olajšanju zakonitega potovanja in boju proti nezakonitemu priseljevanju s pomočjo izboljšanja postopkov na lokalnih konzularnih predstavništvih.

4.   Komisija do 31. julija 2007 sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na večletno programsko obdobje.

5.   Strateške smernice se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 56(3). Te strateške smernice se po sprejetju dodajo tej odločbi kot priloga.

Člen 21

Priprava in odobritev nacionalnih večletnih programov

1.   Vsaka država članica predlaga na podlagi strateških smernic iz člena 20 osnutek večletnega programa, ki zajema naslednje elemente:

| (a) | opis trenutnega stanja v državi članici glede infrastrukture, opreme, prevoznih sredstev, sistemov IKT in ureditev za usposabljanje in izobraževanje osebja obmejnih in konzularnih organov; |
| --- | --- |

(a)

opis trenutnega stanja v državi članici glede infrastrukture, opreme, prevoznih sredstev, sistemov IKT in ureditev za usposabljanje in izobraževanje osebja obmejnih in konzularnih organov;

| (b) | analizo zahtev v zadevni državi članici glede infrastrukture, opreme, prevoznih sredstev, sistemov IKT in ureditev za usposabljanje in izobraževanje osebja obmejnih in konzularnih organov ter navedbo operativnih ciljev, ki so zasnovani tako, da izpolnjujejo te zahteve v obdobju, ki ga zajema večletni program; |
| --- | --- |

(b)

analizo zahtev v zadevni državi članici glede infrastrukture, opreme, prevoznih sredstev, sistemov IKT in ureditev za usposabljanje in izobraževanje osebja obmejnih in konzularnih organov ter navedbo operativnih ciljev, ki so zasnovani tako, da izpolnjujejo te zahteve v obdobju, ki ga zajema večletni program;

| (c) | predstavitev ustrezne strategije za doseganje teh ciljev in prednostnih nalog, povezanih z njihovim izpolnjevanjem, ter opis ukrepov, ki so predvideni za izvajanje teh prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(c)

predstavitev ustrezne strategije za doseganje teh ciljev in prednostnih nalog, povezanih z njihovim izpolnjevanjem, ter opis ukrepov, ki so predvideni za izvajanje teh prednostnih nalog;

| (d) | navedbo, ali je ta strategija združljiva z drugimi regionalnimi, nacionalnimi instrumenti in instrumenti Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

navedbo, ali je ta strategija združljiva z drugimi regionalnimi, nacionalnimi instrumenti in instrumenti Skupnosti;

| (e) | podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se količinsko opredelijo z uporabo omejenega števila kazalcev za upoštevanje načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(e)

podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se količinsko opredelijo z uporabo omejenega števila kazalcev za upoštevanje načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog;

| (f) | opis pristopa, ki je bil izbran za izvajanje načela partnerstva iz člena 12; |
| --- | --- |

(f)

opis pristopa, ki je bil izbran za izvajanje načela partnerstva iz člena 12;

| (g) | osnutek finančnega načrta, ki določa za vsako prednostno nalogo in za vsak letni program predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek javnega ali zasebnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(g)

osnutek finančnega načrta, ki določa za vsako prednostno nalogo in za vsak letni program predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek javnega ali zasebnega sofinanciranja;

| (h) | določbe za zagotovitev objave večletnega programa. |
| --- | --- |

(h)

določbe za zagotovitev objave večletnega programa.

2.   Države članice Komisiji predložijo svoj osnutek večletnega programa najpozneje štiri mesece po tem, ko je Komisija predložila strateške smernice za zadevno obdobje.

3.   Da bi odobrila osnutek večletnega programa, Komisija preuči:

| (a) | njegovo skladnost s cilji Sklada in strateškimi smernicami iz člena 20; |
| --- | --- |

(a)

njegovo skladnost s cilji Sklada in strateškimi smernicami iz člena 20;

| (b) | ustreznost ukrepov, predvidenih v osnutku večletnega programa, na podlagi predlagane strategije; |
| --- | --- |

(b)

ustreznost ukrepov, predvidenih v osnutku večletnega programa, na podlagi predlagane strategije;

| (c) | skladnost ureditev upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavi država članica za izvajanje ukrepov Sklada, z določbami te odločbe; |
| --- | --- |

(c)

skladnost ureditev upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavi država članica za izvajanje ukrepov Sklada, z določbami te odločbe;

| (d) | njegovo skladnost z zakonodajo Skupnosti in predvsem z zakonodajo Skupnosti, katere cilj je prosto gibanje oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi glede kontrole zunanjih mej, azila in priseljevanja. |
| --- | --- |

(d)

njegovo skladnost z zakonodajo Skupnosti in predvsem z zakonodajo Skupnosti, katere cilj je prosto gibanje oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi glede kontrole zunanjih mej, azila in priseljevanja.

4.   Če Komisija meni, da osnutek večletnega programa ni skladen s strateškimi smernicami in/ali da ni v skladu z določbami te odločbe, ki določajo sisteme upravljanja in nadzora, ali da ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, zadevno državo članico pozove, da predloži vse potrebne dodatne podatke in po potrebi ustrezno revidira osnutek večletnega programa.

5.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 56(2) večletni program odobri v treh mesecih po uradni predložitvi.

Člen 22

Revizija večletnih programov

1.   Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se večletni program ponovno pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja prednostnih nalog Skupnosti. Večletni programi se lahko ponovno pregledajo po vrednotenju in/ali zaradi težav pri izvajanju.

2.   Komisija sprejme odločitev o odobritvi revizije večletnega programa čim prej po uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. Revizija večletnega programa se opravi v skladu s postopkom iz člena 56(2).

Člen 23

Letni programi

1.   Večletni program, ki ga je odobrila Komisija, se izvaja z letnim programom.

2.   Komisija državam članicam do 1. julija vsako leto sporoči oceno dodeljenih zneskov za naslednje leto, ki se izračuna v skladu s členom 14 glede na skupna odobrena proračunska sredstva v okviru letnega proračunskega postopka.

3.   Države članice do 1. novembra vsako leto predložijo Komisiji osnutek letnega programa za naslednje leto, ki se izdela v skladu z večletnim programom in zajema naslednje elemente:

| (a) | splošna pravila za izbiro projektov, ki se financirajo v okviru letnega programa; |
| --- | --- |

(a)

splošna pravila za izbiro projektov, ki se financirajo v okviru letnega programa;

| (b) | opis ukrepov, ki se podprejo na podlagi letnega programa; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, ki se podprejo na podlagi letnega programa;

| (c) | predlagano finančno razdelitev prispevka Sklada med različne ukrepe programa in navedbo zahtevanega zneska, ki je potreben za kritje tehnične pomoči iz člena 18 z namenom izvajanja letnega programa. |
| --- | --- |

(c)

predlagano finančno razdelitev prispevka Sklada med različne ukrepe programa in navedbo zahtevanega zneska, ki je potreben za kritje tehnične pomoči iz člena 18 z namenom izvajanja letnega programa.

4.   Pri preučevanju osnutka letnega programa države članice Komisija upošteva končni znesek odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru proračunskega postopka.

Komisija v roku enega meseca po uradni predložitvi osnutka letnega programa zadevno državo članico obvesti, ali ga lahko odobri. Če osnutek večletnega programa ni skladen z večletnim programom, Komisija to državo članico pozove, naj predloži vse potrebne podatke in po potrebi ustrezno revidira osnutek letnega programa.

Komisija do 1. marca zadevnega leta sprejme odločbo o financiranju, s katero odobri letni program. Odločba navaja znesek, dodeljen zadevni državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki upravičeni.

5.   Država članica lahko v odziv ustrezno utemeljenih nujnih primerov, ki ob odobritvi letnega programa niso bili predvideni in zahtevajo nujno ukrepanje, revidira do 10 % finančne razdelitve prispevka Sklada, namenjene različnim ukrepom iz letnega programa, ali dodeli do 10 % razdelitve drugim ukrepom v skladu s to odločbo. Zadevna država članica obvesti Komisijo o revidiranem letnem programu.

Člen 24

Vmesni pregled večletnega programa

1.   Komisija pregleda strateške smernice in po potrebi do 31. marca 2010 sprejme revidirane strateške smernice za obdobje 2011–2013.

2.   Če se takšne revidirane strateške smernice sprejmejo, vsaka država članica ponovno preuči svoj večletni program in ga po potrebi revidira.

3.   Pravila iz člena 21 o pripravi in odobritvi nacionalnih večletnih programov se smiselno uporabljajo za pripravo in odobritev teh revidiranih večletnih programov.

4.   Revidirane strateške smernice se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 56(3).

POGLAVJE V

SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA

Člen 25

Izvajanje

Komisija je odgovorna za izvajanje te odločbe in sprejema potrebna izvedbena pravila.

Člen 26

Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora

Sistemi upravljanja in nadzora večletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, predvidijo:

| (a) | opredelitev nalog teles, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in dodelitev nalog v vsakem telesu; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev nalog teles, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in dodelitev nalog v vsakem telesu;

| (b) | spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi telesi in znotraj njih; |
| --- | --- |

(b)

spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi telesi in znotraj njih;

| (c) | ustrezna sredstva za vsako telo za izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene v obdobju izvajanja ukrepov, ki jih sofinancira Sklad; |
| --- | --- |

(c)

ustrezna sredstva za vsako telo za izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene v obdobju izvajanja ukrepov, ki jih sofinancira Sklad;

| (d) | postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti izdatkov, prijavljenih v okviru letnih programov; |
| --- | --- |

(d)

postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti izdatkov, prijavljenih v okviru letnih programov;

| (e) | zanesljive sisteme računovodstva, spremljanja in finančnega poročanja v računalniški obliki; |
| --- | --- |

(e)

zanesljive sisteme računovodstva, spremljanja in finančnega poročanja v računalniški obliki;

| (f) | sistem poročanja in spremljanja, v primeru, da pristojno telo izvajanje nalog zaupa drugemu telesu; |
| --- | --- |

(f)

sistem poročanja in spremljanja, v primeru, da pristojno telo izvajanje nalog zaupa drugemu telesu;

| (g) | postopkovne priročnike v zvezi z nalogami, ki se izvajajo; |
| --- | --- |

(g)

postopkovne priročnike v zvezi z nalogami, ki se izvajajo;

| (h) | ureditev za revizijo delovanja sistema; |
| --- | --- |

(h)

ureditev za revizijo delovanja sistema;

| (i) | sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi; |
| --- | --- |

(i)

sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi;

| (j) | postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti ter vračanja neupravičeno izplačanih zneskov. |
| --- | --- |

(j)

postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti ter vračanja neupravičeno izplačanih zneskov.

Člen 27

Imenovanje organov

1.   Za izvajanje svojega večletnega programa in letnih programov država članica imenuje:

| (a) | odgovorni organ: telo v sestavi države članice, javni organ ali telo, ki ga imenuje država članica, oziroma telo, urejeno z zasebnim pravom države članice, ki opravlja poslanstvo javne službe; odgovoren je za upravljanje večletnega programa in letnih programov, ki jih podpira Sklad, in skrbi za celotno komunikacijo s Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

odgovorni organ: telo v sestavi države članice, javni organ ali telo, ki ga imenuje država članica, oziroma telo, urejeno z zasebnim pravom države članice, ki opravlja poslanstvo javne službe; odgovoren je za upravljanje večletnega programa in letnih programov, ki jih podpira Sklad, in skrbi za celotno komunikacijo s Komisijo;

| (b) | organ za potrjevanje: javni organ ali telo ali posameznik, ki deluje v vlogi takšnega telesa ali organa, ki ga imenuje država članica, da potrjuje izjave o izdatkih, preden so poslane Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

organ za potrjevanje: javni organ ali telo ali posameznik, ki deluje v vlogi takšnega telesa ali organa, ki ga imenuje država članica, da potrjuje izjave o izdatkih, preden so poslane Komisiji;

| (c) | revizijski organ: javni organ ali telo, pod pogojem, da je funkcionalno neodvisen od odgovornega organa in organa za potrjevanje, ki ga imenuje država članica in ki je pristojen za preverjanje učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(c)

revizijski organ: javni organ ali telo, pod pogojem, da je funkcionalno neodvisen od odgovornega organa in organa za potrjevanje, ki ga imenuje država članica in ki je pristojen za preverjanje učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora;

| (d) | po potrebi pooblaščeni organ. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi pooblaščeni organ.

2.   Država članica določi pravila, ki urejajo njene odnose z organi iz odstavka 1 in odnose teh organov s Komisijo.

3.   Ob upoštevanju člena 26(b) smejo biti nekateri ali vsi organi iz odstavka 1 tega člena znotraj istega telesa.

4.   Pravila za izvajanje členov 28 do 32 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 56(2).

Člen 28

Odgovorni organ

1.   Odgovorni organ izpolnjuje naslednje minimalne pogoje:

| (a) | je pravna oseba, razen če je telo v sestavi države članice; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba, razen če je telo v sestavi države članice;

| (b) | ima potrebno infrastrukturo za enostavno komunikacijo z veliko različnimi uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo; |
| --- | --- |

(b)

ima potrebno infrastrukturo za enostavno komunikacijo z veliko različnimi uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo;

| (c) | dela v upravnem okviru, ki mu omogoča pravilno izvajanje nalog in izogibanje kakršnemu koli navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

(c)

dela v upravnem okviru, ki mu omogoča pravilno izvajanje nalog in izogibanje kakršnemu koli navzkrižju interesov;

| (d) | je sposoben uporabljati pravila Skupnosti za upravljanje sredstev; |
| --- | --- |

(d)

je sposoben uporabljati pravila Skupnosti za upravljanje sredstev;

| (e) | ima finančne zmogljivosti in sposobnosti za upravljanje, sorazmerne z obsegom sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati; |
| --- | --- |

(e)

ima finančne zmogljivosti in sposobnosti za upravljanje, sorazmerne z obsegom sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati;

| (f) | ima na razpolago osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami za administrativno delo v mednarodnem okolju. |
| --- | --- |

(f)

ima na razpolago osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami za administrativno delo v mednarodnem okolju.

2.   Država članica zagotovi odgovornemu organu primerno financiranje, da lahko v obdobju 2007–2013 pravilno in neprekinjeno izvaja svoje naloge.

3.   Komisija lahko državam članicam pomaga pri usposabljanju osebja, predvsem kar zadeva pravilno uporabo poglavij V do IX.

Člen 29

Naloge odgovornega organa

1.   Odgovorni organ je pristojen za upravljanje in izvajanje večletnega programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Njegove naloge so zlasti:

| (a) | posvetovanje s partnerji v skladu s členom 12; |
| --- | --- |

(a)

posvetovanje s partnerji v skladu s členom 12;

| (b) | predložitev predlogov Komisiji za večletne in letne programe, opredeljene v členih 21 in 23; |
| --- | --- |

(b)

predložitev predlogov Komisiji za večletne in letne programe, opredeljene v členih 21 in 23;

| (c) | po potrebi organizacija in oglaševanje javnih razpisov in pozivov k oddaji predlogov; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi organizacija in oglaševanje javnih razpisov in pozivov k oddaji predlogov;

| (d) | organizacija postopkov izbire projektov za sofinanciranje v okviru Sklada v skladu z merili iz člena 16(5); |
| --- | --- |

(d)

organizacija postopkov izbire projektov za sofinanciranje v okviru Sklada v skladu z merili iz člena 16(5);

| (e) | prejemanje plačil, ki jih izvrši Komisija, in plačevanje končnim upravičencem; |
| --- | --- |

(e)

prejemanje plačil, ki jih izvrši Komisija, in plačevanje končnim upravičencem;

| (f) | zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada ter sofinanciranjem s strani drugih ustreznih finančnih instrumentov države članice in Skupnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada ter sofinanciranjem s strani drugih ustreznih finančnih instrumentov države članice in Skupnosti;

| (g) | spremljanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev ter spremljanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in da so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(g)

spremljanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev ter spremljanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in da so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

| (h) | zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsak ukrep v okviru letnih programov v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno poslovodenje, spremljanje, nadzor in vrednotenje; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsak ukrep v okviru letnih programov v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno poslovodenje, spremljanje, nadzor in vrednotenje;

| (i) | zagotavljanje, da končni upravičenci in druga telesa, ki so udeležena v izvajanju ukrepov, sofinanciranih v okviru Sklada, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse poslovne dogodke v zvezi z ukrepom, ne glede na nacionalna računovodska pravila; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje, da končni upravičenci in druga telesa, ki so udeležena v izvajanju ukrepov, sofinanciranih v okviru Sklada, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse poslovne dogodke v zvezi z ukrepom, ne glede na nacionalna računovodska pravila;

| (j) | zagotavljanje, da se vrednotenja Sklada iz člena 51 izvedejo v rokih iz člena 52(2) in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico; |
| --- | --- |

(j)

zagotavljanje, da se vrednotenja Sklada iz člena 51 izvedejo v rokih iz člena 52(2) in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico;

| (k) | vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 45; |
| --- | --- |

(k)

vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 45;

| (l) | zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v členu 32(1), prejme vse potrebne podatke o uporabljenih postopkih upravljanja ter projektih, ki jih sofinancira Sklad; |
| --- | --- |

(l)

zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v členu 32(1), prejme vse potrebne podatke o uporabljenih postopkih upravljanja ter projektih, ki jih sofinancira Sklad;

| (m) | zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in preverjanjih, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil; |
| --- | --- |

(m)

zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in preverjanjih, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil;

| (n) | oblikovanje poročil o napredku in končnih poročil, ki se posredujejo Komisiji, in zadevajo izvajanje letnih programov, izjave o izdatkih, ki jih potrdi organ za potrjevanje, zahtevke za plačila ali, kjer je primerno, izjave o povračilu; |
| --- | --- |

(n)

oblikovanje poročil o napredku in končnih poročil, ki se posredujejo Komisiji, in zadevajo izvajanje letnih programov, izjave o izdatkih, ki jih potrdi organ za potrjevanje, zahtevke za plačila ali, kjer je primerno, izjave o povračilu;

| (o) | izvedba dejavnosti obveščanja in svetovanja ter širjenje rezultatov glede ukrepov, ki jih podpira Sklad; |
| --- | --- |

(o)

izvedba dejavnosti obveščanja in svetovanja ter širjenje rezultatov glede ukrepov, ki jih podpira Sklad;

| (p) | sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(p)

sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah;

| (q) | preverjanje izvajanja smernic iz člena 35(6) s strani končnih upravičencev. |
| --- | --- |

(q)

preverjanje izvajanja smernic iz člena 35(6) s strani končnih upravičencev.

2.   Dejavnosti upravljanja odgovornega organa za projekte, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 18.

Člen 30

Prenos nalog s strani odgovornega organa

1.   Če so vse ali nekatere naloge odgovornega organa prenesene na pooblaščeni organ, odgovorni organ opredeli obseg prenesenih nalog in določi podrobne postopke za izvajanje prenesenih nalog, ki so v skladu s pogoji iz člena 28.

2.   Ti postopki vključujejo redno poročanje odgovornemu organu glede uspešnega izvajanja prenesenih nalog in opis uporabljenih sredstev.

Člen 31

Organ za potrjevanje

1.   Organ za potrjevanje:

| (a) | potrdi, da:






  (i) | je izjava o izdatkih točna, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih; |
| --- | --- | --- |

(a)

potrdi, da:

(i)

je izjava o izdatkih točna, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih;

| (ii) | so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili ter so nastali zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v skladu z merili, ki veljajo za program, ter v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(ii)

so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili ter so nastali zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v skladu z merili, ki veljajo za program, ter v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

| (b) | za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega organa prejel dovolj podatkov o izvedenih postopkih in preverjanjih v zvezi z izdatki, ki jih vsebujejo izjave o izdatkih; |
| --- | --- |

(b)

za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega organa prejel dovolj podatkov o izvedenih postopkih in preverjanjih v zvezi z izdatki, ki jih vsebujejo izjave o izdatkih;

| (c) | za namen izdajanja potrdil upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v okviru njegove pristojnosti; |
| --- | --- |

(c)

za namen izdajanja potrdil upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v okviru njegove pristojnosti;

| (d) | hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v računalniški obliki; |
| --- | --- |

(d)

hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v računalniški obliki;

| (e) | po potrebi skupaj z obrestmi preveri povračilo vseh izplačanih zneskov Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani kot posledica ugotovljenih nepravilnosti; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi skupaj z obrestmi preveri povračilo vseh izplačanih zneskov Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani kot posledica ugotovljenih nepravilnosti;

| (f) | ohranja evidence o izterljivih zneskih in o vračanju zneskov v splošni proračun Evropske unije, če je mogoče z odbitkom od naslednje izjave o izdatkih. |
| --- | --- |

(f)

ohranja evidence o izterljivih zneskih in o vračanju zneskov v splošni proračun Evropske unije, če je mogoče z odbitkom od naslednje izjave o izdatkih.

2.   Dejavnosti organa za potrjevanje, ki se nanašajo na projekte, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 18, če se spoštujejo posebne pravice tega organa, navedene v členu 27.

Člen 32

Revizijski organ

1.   Revizijski organ:

| (a) | zagotavlja, da se revizije izvajajo tako, da se preveri učinkovito delovanje sistema upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da se revizije izvajajo tako, da se preveri učinkovito delovanje sistema upravljanja in nadzora;

| (b) | zagotavlja, da se revizije ukrepov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preveri prijavljen izdatek; vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da se revizije ukrepov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preveri prijavljen izdatek; vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program;

| (c) | Komisiji v šestih mesecih od potrditve večletnega programa posreduje revizijsko strategijo, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz točk (a) in (b), ki zagotavlja, da se revidirajo glavni upravičenci sofinanciranja iz Sklada in se revizije enakomerno porazdelijo čez celotno programsko obdobje. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji v šestih mesecih od potrditve večletnega programa posreduje revizijsko strategijo, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz točk (a) in (b), ki zagotavlja, da se revidirajo glavni upravičenci sofinanciranja iz Sklada in se revizije enakomerno porazdelijo čez celotno programsko obdobje.

2.   Če je imenovani revizijski organ v skladu s to odločbo tudi imenovani revizijski organ v skladu z odločbami št. 573/2007/ES, št. 575/2007/ES in 2007/.../ES, ali če se uporabljajo skupni sistemi za dva ali več od teh skladov, se lahko v skladu z odstavkom 1(c) predloži enotna združena revizijska strategija.

3.   Revizijski organ za vsak letni program pripravi osnutek poročila, ki zajema:

| (a) | letno revizijsko poročilo, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede na letni program, in ki poroča o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemih upravljanja in nadzora programa; |
| --- | --- |

(a)

letno revizijsko poročilo, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede na letni program, in ki poroča o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemih upravljanja in nadzora programa;

| (b) | mnenje na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v pristojnosti revizijskega organa, da se ugotovi, ali delovanje sistema upravljanja in nadzora ustrezno zagotavlja, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, pravilne, in da so poslovni dogodki, povezani z njimi, zakoniti in pravilni; |
| --- | --- |

(b)

mnenje na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v pristojnosti revizijskega organa, da se ugotovi, ali delovanje sistema upravljanja in nadzora ustrezno zagotavlja, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, pravilne, in da so poslovni dogodki, povezani z njimi, zakoniti in pravilni;

| (c) | izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za plačilo ali izjave o povračilu končne razlike ter zakonitost in pravilnost zadevnih izdatkov. |
| --- | --- |

(c)

izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za plačilo ali izjave o povračilu končne razlike ter zakonitost in pravilnost zadevnih izdatkov.

4.   Revizijski organ zagotovi, da revizija upošteva mednarodne revizijske standarde.

5.   Revizija v zvezi s projekti, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financira v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 18, če se spoštujejo posebne pravice revizijskega organa iz člena 27.

POGLAVJE VI

ODGOVORNOSTI IN NADZOR

Člen 33

Odgovornosti držav članic

1.   Države članice so odgovorne za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja večletnih in letnih programov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih poslovnih dogodkov.

2.   Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaščeni organi, organi za potrjevanje, revizijski organi in vsa druga zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o vzpostavitvi sistemov upravljanja in nadzora iz členov 26 do 32, da se zagotovi učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.

3.   Države članice preprečijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. O nepravilnostih obveščajo Komisijo, prav tako pa jo obveščajo o napredku pri upravnih in sodnih postopkih.

Če zneskov, ki so bili končnim upravičencem izplačani neupravičeno, ni mogoče izterjati, je zadevna država članica odgovorna za povračilo izgubljenega zneska v splošni proračun Evropske unije, če se ugotovi, da je do izgube prišlo zaradi njene napake ali malomarnosti.

4.   Za finančni nadzor ukrepov so v prvi vrsti odgovorne države članice, ki zagotovijo, da se sistemi upravljanja in nadzora ter revizije izvajajo na takšen način, da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba sredstev Skupnosti. Države članice predložijo Komisiji opis teh sistemov.

5.   Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 4 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 56(2).

Člen 34

Sistemi upravljanja in nadzora

1.   Pred odobritvijo večletnega programa s strani Komisije države članice v skladu s postopkom iz člena 56(2) zagotovijo, da so sistemi upravljanja in nadzora vzpostavljeni v skladu s členi 26 do 32. Odgovorne so za učinkovito delovanje sistemov v celotnem programskem obdobju.

2.   Države članice skupaj s svojim osnutkom večletnega programa Komisiji predložijo opis organizacije in postopkov odgovornih organov, pooblaščenih organov in organov za potrjevanje ter sistemov za notranjo revizijo v navedenih organih in telesih revizijskega organa in katerega koli organa, ki izvaja revizije.

3.   Komisija pregleda uporabo te določbe v okviru priprave poročila za obdobje 2007–2010 iz člena 52(3).

Člen 35

Odgovornosti Komisije

1.   Komisija se v skladu s postopkom iz člena 34 prepriča, da so države članice vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora, ki so skladni s členi 26 do 32, ter se na podlagi letnih revizijskih poročil in lastnih revizij prepriča, da sistemi v programskem obdobju učinkovito delujejo.

2.   Brez poseganja v revizije, ki so jih opravile države članice, lahko uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravljajo preglede na kraju samem, da preverijo učinkovitost delovanja sistemov upravljanja in nadzora, kar lahko vključuje revizije ukrepov, vključenih v večletne programe, z vnaprejšnjim obvestilom vsaj tri delovne dni pred opravo revizijo. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih revizijah.

3.   Komisija od države članice lahko zahteva, da izvede preglede na kraju samem, da se preveri pravilno delovanje sistemov ali pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

4.   Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, zagotovi ustrezne podatke, obveščanje javnosti in nadaljnje ukrepe.

5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni in se dopolnjujejo z ostalimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti.

6.   Komisija določi smernice za zagotovitev prepoznavnosti financiranja, zagotovljenega na podlagi te odločbe.

Člen 36

Sodelovanje z revizijskimi organi držav članic

1.   Komisija sodeluje z revizijskimi organi zaradi uskladitve revizijskih načrtov in metod ter zagotovi takojšno izmenjavo izsledkov revizij sistemov upravljanja in nadzora, da se v kar največji meri izkoristijo nadzorna sredstva in da se izogne neupravičenemu podvajanju dela.

Komisija najpozneje v treh mesecih od njenega prejema sporoči svoje pripombe glede revizijske strategije, predložene v skladu s členom 32.

2.   Komisija pri določanju lastne revizijske strategije opredeli, katere letne programe na podlagi svojega obstoječega poznavanja sistemov upravljanja in nadzora ocenjuje kot zadovoljive.

Za navedene programe lahko Komisija sklene, da se je možno zanašati predvsem na revizijske dokaze, ki so jih priskrbele države članice, in da bo preglede na kraju samem izvajala samo, če obstajajo dokazi, iz katerih bi bilo mogoče sklepati na pomanjkljivosti sistemov.

POGLAVJE VII

FINANČNO POSLOVODENJE

Člen 37

Upravičenost – izjave o izdatkih

1.   Vse izjave o izdatkih vključujejo znesek izdatkov, ki nastanejo končnim upravičencem pri izvajanju ukrepov, in ustrezni prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.

2.   Izdatki ustrezajo plačilom, ki so jih izvršili končni upravičenci. Plačila se dokazujejo s prejetimi računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti.

3.   Izdatki se lahko štejejo za upravičene do podpore Sklada samo, če se dejansko ne izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program iz tretjega pododstavka člena 23(4). Ni treba, da so sofinancirani ukrepi zaključeni pred dnem začetka upravičenosti.

Z odstopanjem je obdobje, za katerega so izdatki upravičeni, za izvedbo ukrepov, ki so bili podprti v okviru letnih programov za leto 2007, tri leta od izdatka.

4.   Pravila, ki urejajo upravičenost izdatkov v okviru izvedenih ukrepov, ki se izvajajo s sofinanciranjem Sklada v državah članicah v skladu s členom 4, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 56(2).

Člen 38

Celovitost plačil končnim upravičencem

Države članice se prepričajo, da odgovorni organ zagotovi, da končni upravičenci kar se da hitro prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sredstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta ali zadržana, prav tako ne sme biti obračunana nobena dodatna posebna dajatev ali druga dajatev z enakim učinkom, ki bi znižala zneske za končne upravičence, pod pogojem, da končni upravičenci izpolnjujejo vse zahteve v zvezi z upravičenostjo ukrepov in izdatkov.

Člen 39

Uporaba eura

1.   Zneski, določeni v osnutku večletnih in letnih programov držav članic iz členov 21 in 23, potrjene izjave o izdatkih, zahtevki za plačila iz člena 29(1)(n), izdatki, navedeni v poročilu o napredku o izvajanju letnega programa iz člena 41(4), in končno poročilo o izvajanju letnega programa iz člena 53 so izraženi v eurih.

2.   V eurih so izražene in izvršene odločbe Komisije o financiranju iz tretjega pododstavka člena 23(4), s katerimi se odobrijo letni programi držav članic, obveznosti Komisije in plačila Komisije.

3.   Države članice, ki na dan zahtevka za plačilo niso sprejele eura kot svoje valute, zneske izdatkov, ki so nastali v nacionalni valuti, preračunajo v eure. Ta znesek se v eure preračuna z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije v mesecu, v katerem so bili izdatki zabeleženi v računovodskih izkazih odgovornega organa zadevnega programa. Ta menjalni tečaj Komisija vsak mesec objavi v elektronski obliki.

4.   Ko euro postane valuta države članice, se postopek preračunavanja iz odstavka 3 še naprej uporablja za vse izdatke, ki jih je organ za potrjevanje zabeležil v računovodske izkaze pred dnem, ko v veljavo stopi nepreklicno določeno menjalno razmerje med nacionalno valuto in eurom.

Člen 40

Obveznosti

Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odločbe Komisije o financiranju, s katero odobri letni program iz tretjega pododstavka člena 23(4).

Člen 41

Plačila – predfinanciranje

1.   Plačila prispevkov s strani Komisije iz Sklada se izvršijo v skladu s proračunskimi obveznostmi.

2.   Plačila se izvajajo v obliki predfinanciranja in plačila razlike. Izplačujejo se odgovornemu organu, ki ga določi država članica.

3.   Prvo plačilo iz naslova predfinanciranja, ki predstavlja 50 % zneska, dodeljenega v odločbi Komisije o financiranju, s katero odobri letni program, se izplača državi članici v 60 dneh po sprejetju navedene odločbe.

4.   Drugo plačilo iz naslova predfinanciranja se izplača najpozneje v treh mesecih potem, ko je Komisija v dveh mesecih po uradni predložitvi zahtevka za plačilo s strani države članice odobrila poročilo o napredku pri izvajanju letnega programa in potrjeno izjavo o izdatkih, pripravljeno v skladu s členoma 31(1)(a) in 37, ki zadevata vsaj 60 % prvega plačila.

Znesek drugega plačila iz naslova predfinanciranja s strani Komisije ne presega 50 % celotnega zneska, ki ga zajema odločba o financiranju, s katero se odobri letni program, in na vsak način, v primeru, ko država članica na nacionalni ravni dodeli znesek, manjši od tistega, ki je bil naveden v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program, razliko zneska sredstev Skupnosti, ki ga je država članica dejansko namenila za izbrane projekte v okviru letnega programa, minus prvo plačilo iz naslova predfinanciranja.

5.   Vse obresti, ki izhajajo iz predfinanciranja, se knjižijo na zadevni letni program kot vir države članice v obliki nacionalnega javnega prispevka in se Komisiji prijavijo, ko se v povezavi s končnim poročilom o izvajanju zadevnega letnega programa pripravi izjava o izdatkih.

6.   Zneski, izplačani v okviru predfinanciranja, se obračunajo v računovodski evidenci ob zaključku letnega programa.

Člen 42

Plačilo razlike

1.   Komisija plača razliko pod pogojem, da je prejela spodaj navedene dokumente najpozneje v devetih mesecih od končnega datuma za upravičenost izdatkov, opredeljenega v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program:

| (a) | potrjeno izjavo o izdatkih, sestavljeno v skladu s členoma 31(1)(a) in 37, ter zahtevek za plačilo razlike ali izjavo o povračilu; |
| --- | --- |

(a)

potrjeno izjavo o izdatkih, sestavljeno v skladu s členoma 31(1)(a) in 37, ter zahtevek za plačilo razlike ali izjavo o povračilu;

| (b) | končno poročilo o izvajanju letnega programa, kakor je določeno v členu 53; |
| --- | --- |

(b)

končno poročilo o izvajanju letnega programa, kakor je določeno v členu 53;

| (c) | letno revizijsko poročilo, mnenje in izjavo, ki so predvideni v členu 32(3). |
| --- | --- |

(c)

letno revizijsko poročilo, mnenje in izjavo, ki so predvideni v členu 32(3).

Plačilo razlike je odvisno od odobritve končnega poročila o izvajanju letnega programa in izjave o oceni veljavnosti zahtevka za plačilo razlike.

2.   Če odgovorni organ ne uspe zagotoviti dokumentov v sprejemljivi obliki in v roku iz odstavka 1, Komisija sprosti vse dele prevzetih obveznosti iz ustreznega letnega programa, ki niso bili uporabljeni za plačilo predfinanciranja.

3.   Avtomatični postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se začasno ustavi za tiste zneske zadevnih projektov, v zvezi s katerimi v trenutku predložitve dokumentov, opredeljenih v odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom. Država članica v predloženem končnem poročilu poda podrobne podatke o takšnih projektih in pošilja poročila o napredku v zvezi s temi projekti vsakih šest mesecev. V treh mesecih po zaključku sodnih postopkov ali postopkov upravnih pritožb država članica predloži zahtevane dokumente iz odstavka 1 za zadevne projekte.

4.   Obdobje devetih mesecev iz odstavka 1 preneha teči, če Komisija sprejme odločbo o začasni ustavitvi plačil sofinanciranja za ustrezni letni program v skladu s členom 44. Obdobje začne teči znova od dne, ko je država članica uradno obveščena o odločbi Komisije iz člena 44(3).

5.   Brez poseganja v člen 43 Komisija v šestih mesecih od prejema dokumentov iz odstavka 1 tega člena obvesti državo članico o znesku izdatkov, ki se s strani Komisije prizna kot upravičen v breme Sklada, in o vseh finančnih popravkih, ki izhajajo iz razlike med prijavljenimi in priznanimi izdatki. Država članica ima za predložitev pripomb na voljo tri mesece.

6.   V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odloči o znesku izdatkov, ki se priznajo kot upravičeni v breme Sklada, in izterja razliko, ki izhaja iz razlike med končnimi priznanimi izdatki in vsotami, ki so že bile izplačane tej državi članici.

7.   Glede na razpoložljiva sredstva Komisija plača razliko v največ 60 dneh od datuma, na katerega sprejme dokumente iz odstavka 1. Razlika proračunskih obveznosti se sprosti v šestih mesecih po plačilu.

Člen 43

Zadržanje plačil

1.   Plačilo odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Finančne uredbe zadrži za največ šest mesecev, če:

| (a) | v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora;

| (b) | mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja, po tem ko se je seznanil s podatki, ki so ga opozorili, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena. |
| --- | --- |

(b)

mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja, po tem ko se je seznanil s podatki, ki so ga opozorili, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

2.   Državo članico in pristojni organ se takoj obvesti o razlogih za zadržanje plačila. Plačilo se zadrži, dokler država članica ne sprejme potrebnih ukrepov.

Člen 44

Začasna ustavitev plačil

1.   Celotno predfinanciranje in plačila razlike ali samo del le-teh lahko Komisija začasno ustavi, kadar:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali

| (b) | je izdatek iz potrjene izjave o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali |
| --- | --- |

(b)

je izdatek iz potrjene izjave o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali

| (c) | država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 33 in 34. |
| --- | --- |

(c)

država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 33 in 34.

2.   Komisija se lahko odloči za začasno ustavitev predfinanciranja in plačil razlike, potem ko je državi članici ponudila možnost predložitve pripomb v roku treh mesecev.

3.   Komisija prekliče začasno ustavitev predfinanciranja in plačil razlike, ko presodi, da je država članica sprejela ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo preklic ustavitve plačil.

4.   Če država članica ne sprejme potrebnih ukrepov, se lahko Komisija v skladu s členom 48 odloči za razveljavitev celotnega ali dela neto zneska ali za razveljavitev prispevka Skupnosti k letnemu programu.

Člen 45

Hramba dokumentov

Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč po členu 87 Pogodbe, odgovorni organ zagotovi, da so vsa dokazila glede izdatkov in revizij zadevnih programov dostopna Komisiji in Računskemu sodišču, in sicer v obdobju petih let po zaključku programov v skladu s členom 42(1).

To obdobje se prekine bodisi v primeru sodnega postopka bodisi na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije.

Dokumenti se hranijo bodisi v obliki izvirnikov bodisi v obliki overjene različice, in sicer na splošno sprejetih nosilcih podatkov.

POGLAVJE VIII

FINANČNI POPRAVKI

Člen 46

Finančni popravki s strani držav članic

1.   Države članice so tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za preiskovanje nepravilnosti na podlagi dokazov o večji spremembi, ki vpliva na naravo ali okoliščine izvajanja ali nadzora programov in povzroči izvajanje potrebnih finančnih popravkov.

2.   Države članice izvedejo potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrite v delovanju ukrepov ali letnih programov.

Popravki države članice obsegajo preklic in, če je to ustrezno, vrnitev dela ali celote prispevka Skupnosti. Če se znesek ne povrne v roku, ki ga določi zadevna država članica, se zamudne obresti obračunajo po stopnji, ki jo določa člen 49(2). Države članice upoštevajo naravo in resnost nepravilnosti ter finančno izgubo Sklada.

3.   V primeru sistemskih nepravilnosti zadevna država članica razširi svoje preiskave na vse ukrepe, ki bi lahko bili prizadeti.

4.   Države članice v končno poročilo o izvajanju letnega programa iz člena 53 vključijo seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program.

Člen 47

Revizija računovodske evidence in finančni popravki s strani Komisije

1.   Brez poseganja v pristojnost Računskega sodišča ali v preglede, ki jih opravijo države članice skladno z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, lahko uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravijo preglede na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev glede ukrepov, financiranih iz Sklada, ter sistemov upravljanja in nadzora, ki jih najavijo najmanj tri delovne dni pred pregledom. Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomoč. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

Komisija lahko od zadevne države članice zahteva, da opravi pregled na kraju samem, da bi preverila pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

2.   Če po zaključku potrebnih preverjanj Komisija ugotovi, da država članica ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi iz člena 33, v skladu s členom 44 začasno ustavi predfinanciranje ali plačilo razlike.

Člen 48

Merila za popravke

1.   Komisija lahko izvede finančne popravke, in sicer tako, da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Skupnosti letnemu programu, če po ustrezni preučitvi ugotovi, da:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan; |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan;

| (b) | je izdatek v potrjeni izjavi o izdatkih nepravilen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka; |
| --- | --- |

(b)

je izdatek v potrjeni izjavi o izdatkih nepravilen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka;

| (c) | država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 33 pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 33 pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka.

Komisija sprejme odločitev ob upoštevanju vseh pripomb države članice.

2.   Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo nepravilnosti, da ugotovi, ali je treba uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je nepravilnost povezana z izjavo o izdatkih, za katero je revizijski organ izdal zadostno zagotovilo v skladu s členom 32(3)(b), se domneva, da gre za sistemsko napako, kar vodi v uporabo pavšalnega ali ekstrapolacijskega popravka, razen če država članica v treh mesecih predloži dokaze, ki zavrnejo to domnevo.

3.   Komisija pri odločanju o višini popravka upošteva resnost nepravilnosti ter obseg in finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti v zadevnem letnem programu.

4.   Če Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi dejstev, ki so jih ugotovili drugi revizorji zunaj njenih služb, izpelje lastne zaključke glede finančnih posledic po pregledu ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica v skladu s členom 34, poročil o ugotovljenih nepravilnostih in vseh odgovorov države članice.

Člen 49

Vračilo

1.   Vsako vračilo, ki ga je treba izplačati v splošni proračun Evropske unije, se opravi pred rokom, navedenim v nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 72 Finančne uredbe. Ta rok poteče zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga.

2.   Iz vsake zamude pri vračilu izhajajo zamudne obresti, ki se obračunavajo od datuma zapadlosti plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca datuma zapadlosti ter povečana za tri in pol odstotne točke.

Člen 50

Obveznosti držav članic

Finančni popravki Komisije ne vplivajo na obveznosti države članice, da v skladu s členom 46 nadaljujejo z izterjavami.

POGLAVJE IX

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN POROČILA

Člen 51

Spremljanje in vrednotenje

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada.

2.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v okviru priprave poročil iz člena 52(3) Sklad ovrednoti, s čimer oceni ustreznost, učinkovitost in vpliv ukrepov glede na cilje iz člena 3.

3.   Komisija upošteva tudi dopolnjevanje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada in tistimi, ki potekajo v okviru drugih ustreznih politik, instrumentov in pobud Skupnosti.

4.   V okviru poročila za obdobje 2007–2010 iz člena 52(3)(c) Komisija oceni vpliv Sklada na razvoj politike in zakonodaje o nadzoru nad zunanjimi mejami, oceni sinergije med Skladom in nalogami agencije ter ustreznost meril za razdelitev sredstev državam članicam glede na cilje, ki jih skuša Evropska unija doseči na tem področju.

Člen 52

Obveznosti poročanja

1.   V vsaki državi članici odgovorni organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev spremljanja in vrednotenja projekta.

V ta namen vključujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki določajo obveznost, da se predložijo redna in podrobna poročila o napredku pri izvajanju in izpolnitvi določenih ciljev, ki služijo kot podlaga poročilom o napredku in končnim poročilom o izvajanju letnega programa.

2.   Države članice predložijo Komisiji:

| (a) | poročilo o vrednotenju izvajanja ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad, do 30. junija 2010; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o vrednotenju izvajanja ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad, do 30. junija 2010;

| (b) | poročilo o vrednotenju rezultatov in o vplivu ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad, do 30. junija 2012 za obdobje 2007–2010 in do 30. junija 2015 za obdobje 2011–2013. |
| --- | --- |

(b)

poročilo o vrednotenju rezultatov in o vplivu ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad, do 30. junija 2012 za obdobje 2007–2010 in do 30. junija 2015 za obdobje 2011–2013.

3.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij:

| (a) | poročilo za pregled členov 14 in 15, skupaj s predlogi sprememb, če so potrebne, in sicer do 30. junija 2010; |
| --- | --- |

(a)

poročilo za pregled členov 14 in 15, skupaj s predlogi sprememb, če so potrebne, in sicer do 30. junija 2010;

| (b) | vmesno poročilo o doseženih rezultatih in o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvrševanja Sklada, skupaj s predlogom o prihodnjem razvoju Sklada, do 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(b)

vmesno poročilo o doseženih rezultatih in o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvrševanja Sklada, skupaj s predlogom o prihodnjem razvoju Sklada, do 31. decembra 2010;

| (c) | poročilo o naknadnem vrednotenju, do 31. decembra 2012 za obdobje 2007–2010 in do 31. decembra 2015 za obdobje 2011–2013. |
| --- | --- |

(c)

poročilo o naknadnem vrednotenju, do 31. decembra 2012 za obdobje 2007–2010 in do 31. decembra 2015 za obdobje 2011–2013.

Člen 53

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

1.   Končno poročilo o izvajanju letnega programa vsebuje naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja programa:

| (a) | finančno in operativno izvajanje letnega programa; |
| --- | --- |

(a)

finančno in operativno izvajanje letnega programa;

| (b) | napredek pri izvajanju večletnega programa in njegovih prednostnih nalog glede na njegove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo kazalcev, kjer in kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri izvajanju večletnega programa in njegovih prednostnih nalog glede na njegove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo kazalcev, kjer in kadar je to mogoče;

| (c) | ukrepi, ki jih je sprejel odgovorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja, zlasti:






  (i) | ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov; |
| --- | --- | --- |

(c)

ukrepi, ki jih je sprejel odgovorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja, zlasti:

(i)

ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov;

| (ii) | povzetek vseh večjih težav, ki se pojavijo pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(ii)

povzetek vseh večjih težav, ki se pojavijo pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov;

| (iii) | uporabo tehnične pomoči; |
| --- | --- |

(iii)

uporabo tehnične pomoči;

| (d) | ukrepe, sprejeti za zagotavljanje podatkov in za objavo letnih in večletnih programov. |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, sprejeti za zagotavljanje podatkov in za objavo letnih in večletnih programov.

2.   Poročilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh podatkov iz odstavka 1 sprejme odločitev o vsebini poročila, ki ga predloži odgovorni organ. O tem se obvesti države članice. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je poročilo sprejeto.

3.   Komisija pošlje Agenciji odobrena končna poročila o izvajanju letnega programa.

POGLAVJE X

PREHODNE DOLOČBE

Člen 54

Priprave večletnega programa

1.   Z odstopanjem od člena 20 države članice:

| (a) | čimprej po 7. juniju 2007, najpozneje pa do 22. junija 2007, imenujejo nacionalni odgovorni organ iz člena 27(1)(a) in, kjer je to ustrezno, tudi pooblaščeni organ; |
| --- | --- |

(a)

čimprej po 7. juniju 2007, najpozneje pa do 22. junija 2007, imenujejo nacionalni odgovorni organ iz člena 27(1)(a) in, kjer je to ustrezno, tudi pooblaščeni organ;

| (b) | do 30. septembra 2007 predložijo opis sistemov upravljanja in nadzora iz člena 34(2). |
| --- | --- |

(b)

do 30. septembra 2007 predložijo opis sistemov upravljanja in nadzora iz člena 34(2).

2.   Do 1. julija 2007 Komisija državam članicam predloži:

| (a) | oceno zneskov, ki se jim dodelijo za finančno leto 2007; |
| --- | --- |

(a)

oceno zneskov, ki se jim dodelijo za finančno leto 2007;

| (b) | ocene zneskov, ki naj bi se jim dodelili za finančna leta 2008–2013, izdelane na podlagi ekstrapolacije izračuna ocene za finančno leto 2007, ob upoštevanju predlaganih letnih dodeljenih sredstev za leta med 2007–2013, kot so določena v finančnem okviru. |
| --- | --- |

(b)

ocene zneskov, ki naj bi se jim dodelili za finančna leta 2008–2013, izdelane na podlagi ekstrapolacije izračuna ocene za finančno leto 2007, ob upoštevanju predlaganih letnih dodeljenih sredstev za leta med 2007–2013, kot so določena v finančnem okviru.

Člen 55

Priprave letnih programov za 2007 in 2008

1.   Z odstopanjem od člena 23 se za izvajanje v finančnem letu 2007 in 2008 uporablja naslednji časovni razpored:

| (a) | Komisija do 1. julija 2007 državam članicam predloži oceno dodeljenih zneskov za finančno leto 2007; |
| --- | --- |

(a)

Komisija do 1. julija 2007 državam članicam predloži oceno dodeljenih zneskov za finančno leto 2007;

| (b) | države članice do 1. decembra 2007 Komisiji predložijo osnutek letnega programa za leto 2007; |
| --- | --- |

(b)

države članice do 1. decembra 2007 Komisiji predložijo osnutek letnega programa za leto 2007;

| (c) | države članice do 1. marca 2008 Komisiji predložijo osnutek letnega programa za leto 2008. |
| --- | --- |

(c)

države članice do 1. marca 2008 Komisiji predložijo osnutek letnega programa za leto 2008.

2.   V zvezi z letnim programom za 2007 so izdatki, ki se dejansko izplačajo med 1. januarjem 2007 in dnevom sprejetja odločbe o financiranju, s katero se odobri letni program zadevne države članice, lahko upravičeni do podpore iz Sklada.

3.   Komisija rezervira proračunska sredstva Skupnosti za leto 2007 na podlagi ocene zneska, ki bo dodeljen državam članicam in izračunan v skladu s členoma 14 in 15, da bi se tako leta 2008 omogočilo sprejetje odločb o financiranju, s katerimi se odobri letni program za leto 2007.

POGLAVJE XI

KONČNE DOLOČBE

Člen 56

Odbor

1.   Komisiji pomaga skupni odbor za „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ki se ustanovi s to odločbo.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in (5)(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Roki iz člena 5a (3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES so šest tednov.

Člen 57

Pregled

Evropski parlament in Svet na podlagi predloga Komisije do 30. junija 2013 pregledata to odločbo.

Člen 58

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta odločba se uporablja od 7. junija 2007, z izjemo členov 14, 15, 20, 21, 23, 27, 33(2), 33(5), 34, 37(4) in 56, ki se uporabljajo od 1. januarja 2007.

Člen 59

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 23. maja 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

G. GLOSER

---

(1)  UL C 88, 11.4.2006, str. 15.

1

(2)  UL C 115, 16.5.2006, str. 47.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 7. maja 2007.

3

(4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 236, 23.9.2003, str. 946.

6

(7)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

7

(8)  Glej stran 45 tega Uradnega lista.

8

(9)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

9

(10)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

10

(11)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

12

(13)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

13

(14)  UL L 176, 10.7.1999, str. 53.

14

(15)  UL L 370, 17.12.2004, str. 78.

15

(16)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

16

(17)  UL L 395, 31.12.2004, str. 70.

17

(18)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

18

(19)  UL L 396, 31.12.2004, str. 45.

19

(20)  UL L 261, 6.8.2004, str. 4.

20

(21)  UL L 239, 22.9.2000, str. 19. Konvencija, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 381, 28.12.2006, str. 4).

21

(22)  UL L 99, 17.4.2003, str. 8.

22

(23)  UL L 99, 17.4.2003, str. 15.

23

(24)  UL L 81, 21.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3).

24

(25)  UL L 161, 30.4.2004, str. 128. Popravljena različica v UL L 206, 9.6.2004, str. 51. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1283/2005 (UL L 203, 4.8.2005, str. 8).

25

---

| 6.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/45

---

ODLOČBA št. 575/2007/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. maja 2007

o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 63(2)(b) in 63(3)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z namenom postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice Pogodba predvideva tako sprejetje ukrepov, ki so namenjeni zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajočimi ukrepi, ki se nanašajo na kontrole zunanjih meja, azil in priseljevanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se nanašajo na azil, priseljevanje in zaščito pravic državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Z namenom postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice Pogodba predvideva tako sprejetje ukrepov, ki so namenjeni zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajočimi ukrepi, ki se nanašajo na kontrole zunanjih meja, azil in priseljevanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se nanašajo na azil, priseljevanje in zaščito pravic državljanov tretjih držav.

| (2) | Evropski svet je na zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 ponovno potrdil odločenost vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice. V tem smislu bi moral biti cilj skupne evropske azilne politike in politike priseljevanja poštena obravnava državljanov tretjih držav in boljše upravljanje migracijskih tokov. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je na zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 ponovno potrdil odločenost vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice. V tem smislu bi moral biti cilj skupne evropske azilne politike in politike priseljevanja poštena obravnava državljanov tretjih držav in boljše upravljanje migracijskih tokov.

| (3) | Učinkovita politika Skupnosti glede vračanja je nujno dopolnilo vsake verodostojne politike zakonitega priseljevanja in azilne politike, pa tudi pomemben element boja proti nezakonitemu priseljevanju. Države članice za izvajanje programov vračanja in ukrepov prisilnega vračanja predvidevajo znatna proračunska sredstva. Skupno ukrepanje Evropske unije na tem področju, oprto na ustrezna finančna sredstva Skupnosti, bi lahko bilo v pomoč državam članicam, z njim bi poudarili nujnost vračanja nezakonitih priseljencev in prispevali h krepitvi solidarnosti med državami članicami. |
| --- | --- |

(3)

Učinkovita politika Skupnosti glede vračanja je nujno dopolnilo vsake verodostojne politike zakonitega priseljevanja in azilne politike, pa tudi pomemben element boja proti nezakonitemu priseljevanju. Države članice za izvajanje programov vračanja in ukrepov prisilnega vračanja predvidevajo znatna proračunska sredstva. Skupno ukrepanje Evropske unije na tem področju, oprto na ustrezna finančna sredstva Skupnosti, bi lahko bilo v pomoč državam članicam, z njim bi poudarili nujnost vračanja nezakonitih priseljencev in prispevali h krepitvi solidarnosti med državami članicami.

| (4) | Svet je 28. februarja 2002 sprejel Celovit načrt za boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi v Evropski uniji (4), v katerem je poudaril, da politike ponovnega sprejema in vračanja predstavljajo sestavni in bistveni element boja proti nezakonitemu priseljevanju, in opredelil dva elementa, na katerih bi morala temeljiti politika vračanja Skupnosti, in sicer na skupnih načelih in skupnih ukrepih v okviru izboljšanja upravnega sodelovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 28. februarja 2002 sprejel Celovit načrt za boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi v Evropski uniji (4), v katerem je poudaril, da politike ponovnega sprejema in vračanja predstavljajo sestavni in bistveni element boja proti nezakonitemu priseljevanju, in opredelil dva elementa, na katerih bi morala temeljiti politika vračanja Skupnosti, in sicer na skupnih načelih in skupnih ukrepih v okviru izboljšanja upravnega sodelovanja med državami članicami.

| (5) | Akcijski program Sveta za vračanje z dne 28. novembra 2002, ki temelji na Sporočilu Komisije z dne 14. oktobra 2002 o politiki vračanja Skupnosti glede nezakonitih priseljencev, obravnava celotno verigo ukrepov, ki se nanašajo na upravljanje vračanja v državah članicah, ter zajema prostovoljno in prisilno vračanje državljanov tretjih držav ter najpomembnejše faze vračanja, vključno s pripravo in nadaljnjimi ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Akcijski program Sveta za vračanje z dne 28. novembra 2002, ki temelji na Sporočilu Komisije z dne 14. oktobra 2002 o politiki vračanja Skupnosti glede nezakonitih priseljencev, obravnava celotno verigo ukrepov, ki se nanašajo na upravljanje vračanja v državah članicah, ter zajema prostovoljno in prisilno vračanje državljanov tretjih držav ter najpomembnejše faze vračanja, vključno s pripravo in nadaljnjimi ukrepi.

| (6) | Evropski svet je na svojem zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 pozval Komisijo, naj preuči vse vidike v zvezi z ločenim instrumentom Skupnosti za vračanje, da bi tako podprli zlasti prednostne naloge, navedene v Akcijskem programu za vračanje. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je na svojem zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 pozval Komisijo, naj preuči vse vidike v zvezi z ločenim instrumentom Skupnosti za vračanje, da bi tako podprli zlasti prednostne naloge, navedene v Akcijskem programu za vračanje.

| (7) | V Sklepih Sveta o prednostnih nalogah za uspešen razvoj skupne politike ponovnega sprejemanja z dne 2. novembra 2004 je poudarjeno, da sporazumi Skupnosti o ponovnem sprejemu pomembno prispevajo k učinkovitemu skupnemu upravljanju z migracijami in igrajo pomembno vlogo v boju proti nezakonitemu priseljevanju. Sporazumi so pomemben element v okviru dialoga in sodelovanja med Evropsko unijo in državami izvora, prejšnjega prebivališča in tranzita nezakonitih priseljencev. |
| --- | --- |

(7)

V Sklepih Sveta o prednostnih nalogah za uspešen razvoj skupne politike ponovnega sprejemanja z dne 2. novembra 2004 je poudarjeno, da sporazumi Skupnosti o ponovnem sprejemu pomembno prispevajo k učinkovitemu skupnemu upravljanju z migracijami in igrajo pomembno vlogo v boju proti nezakonitemu priseljevanju. Sporazumi so pomemben element v okviru dialoga in sodelovanja med Evropsko unijo in državami izvora, prejšnjega prebivališča in tranzita nezakonitih priseljencev.

| (8) | Potem ko je Svet v Sklepih z dne 8. junija 2004 pozval proračunski organ, naj predvidi sredstva za pripravljalne ukrepe, in pozval Komisijo, naj upošteva njegovo stališče glede razvoja integriranega načrta vračanja v tesnem sodelovanju z državami članicami, so se pripravljalni ukrepi za obdobje 2005 in 2006 že pričeli. |
| --- | --- |

(8)

Potem ko je Svet v Sklepih z dne 8. junija 2004 pozval proračunski organ, naj predvidi sredstva za pripravljalne ukrepe, in pozval Komisijo, naj upošteva njegovo stališče glede razvoja integriranega načrta vračanja v tesnem sodelovanju z državami članicami, so se pripravljalni ukrepi za obdobje 2005 in 2006 že pričeli.

| (9) | Evropski svet je na svojem zasedanju v Bruslju 4. in 5. novembra 2004 v „Haaškem programu“ pozval k začetku pripravljalne faze za Evropski sklad za vračanje (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) in k ustanovitvi Sklada do leta 2007, pri čemer bi se upoštevalo ovrednotenje pripravljalne faze. |
| --- | --- |

(9)

Evropski svet je na svojem zasedanju v Bruslju 4. in 5. novembra 2004 v „Haaškem programu“ pozval k začetku pripravljalne faze za Evropski sklad za vračanje (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) in k ustanovitvi Sklada do leta 2007, pri čemer bi se upoštevalo ovrednotenje pripravljalne faze.

| (10) | Novembra 2004 se je Svet seznanil s poročilom predsedstva o analizi sporočenih najboljših praks vračanja v določene države. V poročilu je bilo ugotovljeno, da obstajajo široke možnosti in potreba po bolj praktičnem sodelovanju med državami članicami v zvezi s praksami vračanja. V poročilu so bile nakazane možnosti za bolj integriran pristop do politik vračanja ter splošnih politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. Poleg tega so bile v tem poročilu opisane najboljše prakse držav članic pri prostovoljnem ali prisilnem vračanju državljanov tretjih držav v njihovo državo izvora ali tranzita, kot so spodbujanje programov za prostovoljno vračanje, svetovanje glede vračanja ter organizacija skupnih operacij vračanja, vključno s čarterskimi poleti. |
| --- | --- |

(10)

Novembra 2004 se je Svet seznanil s poročilom predsedstva o analizi sporočenih najboljših praks vračanja v določene države. V poročilu je bilo ugotovljeno, da obstajajo široke možnosti in potreba po bolj praktičnem sodelovanju med državami članicami v zvezi s praksami vračanja. V poročilu so bile nakazane možnosti za bolj integriran pristop do politik vračanja ter splošnih politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. Poleg tega so bile v tem poročilu opisane najboljše prakse držav članic pri prostovoljnem ali prisilnem vračanju državljanov tretjih držav v njihovo državo izvora ali tranzita, kot so spodbujanje programov za prostovoljno vračanje, svetovanje glede vračanja ter organizacija skupnih operacij vračanja, vključno s čarterskimi poleti.

| (11) | Nujno je, da Skupnost dobi instrument, zasnovan za podporo in spodbujanje držav članic pri prizadevanjih za boljše upravljanje vračanja v vseh njegovih razsežnostih, in sicer na podlagi načela integriranega upravljanja vračanja ter z namenom podpiranja poštenega in učinkovitega izvajanja skupnih standardov vračanja, določenih v okviru zakonodaje Skupnosti, ki se nanaša na vračanje. |
| --- | --- |

(11)

Nujno je, da Skupnost dobi instrument, zasnovan za podporo in spodbujanje držav članic pri prizadevanjih za boljše upravljanje vračanja v vseh njegovih razsežnostih, in sicer na podlagi načela integriranega upravljanja vračanja ter z namenom podpiranja poštenega in učinkovitega izvajanja skupnih standardov vračanja, določenih v okviru zakonodaje Skupnosti, ki se nanaša na vračanje.

| (12) | Za leto 2007 v okviru te odločbe ni potrebno predvideti nobenega financiranja, tako da bi na podlagi poročila Komisije o ovrednotenju pripravljalnih ukrepov lahko upoštevali rezultate pripravljalnih ukrepov za vračanje v letih 2005 in 2006. |
| --- | --- |

(12)

Za leto 2007 v okviru te odločbe ni potrebno predvideti nobenega financiranja, tako da bi na podlagi poročila Komisije o ovrednotenju pripravljalnih ukrepov lahko upoštevali rezultate pripravljalnih ukrepov za vračanje v letih 2005 in 2006.

| (13) | Zadevni skupni standardi izhajajo zlasti iz Direktive Sveta 2001/40/ES z dne 28. maja 2001 o medsebojnem priznavanju odločb o izgonu državljanov tretjih držav (5) in aktov, ki jo dopolnjujejo, in sicer Odločbe Sveta 2004/191/ES z dne 23. februarja 2004 o določitvi meril in praktičnih rešitev za izravnavo finančnih neskladij, ki so posledica uporabe Direktive 2001/40/ES o medsebojnem priznavanju odločb o izgonu državljanov tretjih držav (6), in Odločbe Sveta 2004/573/ES z dne 29. aprila 2004 o organiziranju skupnih letov zaradi odstranitve državljanov tretjih držav, ki so predmet posameznih odredb o odstranitvi z ozemlja dveh ali več držav članic (7). |
| --- | --- |

(13)

Zadevni skupni standardi izhajajo zlasti iz Direktive Sveta 2001/40/ES z dne 28. maja 2001 o medsebojnem priznavanju odločb o izgonu državljanov tretjih držav (5) in aktov, ki jo dopolnjujejo, in sicer Odločbe Sveta 2004/191/ES z dne 23. februarja 2004 o določitvi meril in praktičnih rešitev za izravnavo finančnih neskladij, ki so posledica uporabe Direktive 2001/40/ES o medsebojnem priznavanju odločb o izgonu državljanov tretjih držav (6), in Odločbe Sveta 2004/573/ES z dne 29. aprila 2004 o organiziranju skupnih letov zaradi odstranitve državljanov tretjih držav, ki so predmet posameznih odredb o odstranitvi z ozemlja dveh ali več držav članic (7).

| (14) | To zadeva tudi bodoče instrumente Skupnosti, kot je instrument o skupnih standardih in postopkih držav članic za vračanje državljanov tretjih držav, ki tam prebivajo nezakonito, s čimer bi morali biti v Evropski uniji pri postopkih vračanja vzpostavljeni enaki pogoji, s tem pa opredeljeni pogoji in meje, v okviru katerih države članice sprejemajo ukrepe v zvezi z vračanjem. |
| --- | --- |

(14)

To zadeva tudi bodoče instrumente Skupnosti, kot je instrument o skupnih standardih in postopkih držav članic za vračanje državljanov tretjih držav, ki tam prebivajo nezakonito, s čimer bi morali biti v Evropski uniji pri postopkih vračanja vzpostavljeni enaki pogoji, s tem pa opredeljeni pogoji in meje, v okviru katerih države članice sprejemajo ukrepe v zvezi z vračanjem.

| (15) | Države članice bi morale zagotoviti, da bodo pri ukrepih v okviru Sklada spoštovane obveznosti, ki izvirajo iz temeljnih pravic, zlasti kakor so določene v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljnjem besedilu „Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic“), Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, Ženevski konvenciji z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih, kot je na primer, kjer je to ustrezno, Konvencija o otrokovih pravicah iz leta 1989. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi morale zagotoviti, da bodo pri ukrepih v okviru Sklada spoštovane obveznosti, ki izvirajo iz temeljnih pravic, zlasti kakor so določene v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljnjem besedilu „Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic“), Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, Ženevski konvenciji z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih, kot je na primer, kjer je to ustrezno, Konvencija o otrokovih pravicah iz leta 1989.

| (16) | Glede na to, da je kolektivni izgon v skladu s Protokolom št. 4 k Evropski konvencije o človekovih pravicah prepovedan, bi se lahko preko skupnih operacij vračanja, ki so v skladu s to odločbo upravičene do financiranja, vračale samo osebe, ki so predmet posamičnih odredb o odstranitvi. |
| --- | --- |

(16)

Glede na to, da je kolektivni izgon v skladu s Protokolom št. 4 k Evropski konvencije o človekovih pravicah prepovedan, bi se lahko preko skupnih operacij vračanja, ki so v skladu s to odločbo upravičene do financiranja, vračale samo osebe, ki so predmet posamičnih odredb o odstranitvi.

| (17) | Glede na področje uporabe in namen Sklada ta v nobenem primeru ne bi smel podpirati ukrepov v zvezi z območji in centri za zadrževanje oseb v tretjih državah. |
| --- | --- |

(17)

Glede na področje uporabe in namen Sklada ta v nobenem primeru ne bi smel podpirati ukrepov v zvezi z območji in centri za zadrževanje oseb v tretjih državah.

| (18) | Kot je navedeno v Akcijskem programu za vračanje, ki ga je Svet odobril 28. novembra 2002 in ga nenehno potrjuje v instrumentih Evropske unije na tem področju, kot so predvsem Sklepi Sveta o prostovoljnem vračanju z dne 2. novembra 2005, je prostovoljno vračanje pomemben sestavni del uravnovešenega, učinkovitega in trajnega pristopa v zvezi z vračanjem. |
| --- | --- |

(18)

Kot je navedeno v Akcijskem programu za vračanje, ki ga je Svet odobril 28. novembra 2002 in ga nenehno potrjuje v instrumentih Evropske unije na tem področju, kot so predvsem Sklepi Sveta o prostovoljnem vračanju z dne 2. novembra 2005, je prostovoljno vračanje pomemben sestavni del uravnovešenega, učinkovitega in trajnega pristopa v zvezi z vračanjem.

| (19) | Pri upravičenih ukrepih v sklopu integriranega upravljanja vračanja bi bilo treba upoštevati poseben položaj ranljivih oseb. |
| --- | --- |

(19)

Pri upravičenih ukrepih v sklopu integriranega upravljanja vračanja bi bilo treba upoštevati poseben položaj ranljivih oseb.

| (20) | Da bi izboljšali učinkovitost upravljanja vračanja na nacionalni ravni, bi moral Sklad urejati tudi ukrepe prostovoljnega vračanja oseb, ki niso obvezane zapustiti zadevnega ozemlja, kot so prosilci za azil, ki še niso prejeli negativne odločbe, ali osebe, ki uživajo katero od oblik mednarodne zaščite v smislu Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (8), ali osebe, ki uživajo začasno zaščito v smislu Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (9). |
| --- | --- |

(20)

Da bi izboljšali učinkovitost upravljanja vračanja na nacionalni ravni, bi moral Sklad urejati tudi ukrepe prostovoljnega vračanja oseb, ki niso obvezane zapustiti zadevnega ozemlja, kot so prosilci za azil, ki še niso prejeli negativne odločbe, ali osebe, ki uživajo katero od oblik mednarodne zaščite v smislu Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (8), ali osebe, ki uživajo začasno zaščito v smislu Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (9).

| (21) | Glavni cilj te odločbe bi moral biti spodbujanje integriranega upravljanja vračanja na nacionalni ravni. Države članice se spodbuja k izvajanju ukrepov vračanja v luči integriranih akcijskih načrtov za vračanje, v katerih so analizirane razmere v državi članici glede na ciljno populacijo, so zastavljeni cilji predvidenih ukrepov in v okviru katerih so v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, kot sta Visoki komisar ZN za begunce (UNHCR) in Mednarodna organizacija za migracije (IOM), ponujene sheme vračanja, osredotočene na učinkovite in trajne vrnitve, temelječe na različnih ukrepih. Po potrebi bi bilo treba integrirane načrte vračanja redno ocenjevati in prilagajati. |
| --- | --- |

(21)

Glavni cilj te odločbe bi moral biti spodbujanje integriranega upravljanja vračanja na nacionalni ravni. Države članice se spodbuja k izvajanju ukrepov vračanja v luči integriranih akcijskih načrtov za vračanje, v katerih so analizirane razmere v državi članici glede na ciljno populacijo, so zastavljeni cilji predvidenih ukrepov in v okviru katerih so v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, kot sta Visoki komisar ZN za begunce (UNHCR) in Mednarodna organizacija za migracije (IOM), ponujene sheme vračanja, osredotočene na učinkovite in trajne vrnitve, temelječe na različnih ukrepih. Po potrebi bi bilo treba integrirane načrte vračanja redno ocenjevati in prilagajati.

| (22) | Za pospeševanje prostovoljnega vračanja oseb, zlasti oseb, ki niso obvezane zapustiti zadevnega ozemlja, bi za takšne povratnike morali predvideti spodbude, kot je preferencialna obravnava z več pomoči pri vračanju. Ta način prostovoljnega vračanja je v interesu dostojanstvene vrnitve povratnikov, iz razloga stroškovne učinkovitosti pa tudi v interesu organov oblasti. Države članice bi bilo treba spodbujati, da dajo prednost prostovoljnemu vračanju. |
| --- | --- |

(22)

Za pospeševanje prostovoljnega vračanja oseb, zlasti oseb, ki niso obvezane zapustiti zadevnega ozemlja, bi za takšne povratnike morali predvideti spodbude, kot je preferencialna obravnava z več pomoči pri vračanju. Ta način prostovoljnega vračanja je v interesu dostojanstvene vrnitve povratnikov, iz razloga stroškovne učinkovitosti pa tudi v interesu organov oblasti. Države članice bi bilo treba spodbujati, da dajo prednost prostovoljnemu vračanju.

| (23) | Vendar sta z vidika politike prostovoljno in prisilno vračanje tesno povezana in se medsebojno krepita, zato bi bilo treba države članice pri njihovem upravljanju vračanja spodbujati h krepitvi komplementarnosti obeh oblik. Potreba po izvajanju prisilnih vrnitev zaradi ohranitve doslednosti politike priseljevanja in azilne politike Evropske unije ter sistemov priseljevanja in azila držav članic je očitna. Tako je možnost prisilnega vračanja predpogoj za trdnost te politike in uveljavljanje pravne države, ki je sama po sebi bistvenega pomena za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice. S to odločbo bi zato morali podpreti ukrepe držav članic za lažje prisilno vračanje. |
| --- | --- |

(23)

Vendar sta z vidika politike prostovoljno in prisilno vračanje tesno povezana in se medsebojno krepita, zato bi bilo treba države članice pri njihovem upravljanju vračanja spodbujati h krepitvi komplementarnosti obeh oblik. Potreba po izvajanju prisilnih vrnitev zaradi ohranitve doslednosti politike priseljevanja in azilne politike Evropske unije ter sistemov priseljevanja in azila držav članic je očitna. Tako je možnost prisilnega vračanja predpogoj za trdnost te politike in uveljavljanje pravne države, ki je sama po sebi bistvenega pomena za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice. S to odločbo bi zato morali podpreti ukrepe držav članic za lažje prisilno vračanje.

| (24) | Poleg tega se poglavitne ovire, s katerimi se države članice soočajo pri vračanju, pogosto pojavljajo v povezavi s prisilnimi vrnitvami. Ena od pomembnih ovir je negotovost glede identitete zadevnih oseb in/ali dejstvo, da nimajo potrebnih potnih listin. Da bi premostili take probleme, bi bilo treba države članice spodbuditi k boljšemu sodelovanju s konzularnimi službami tretjih držav in k obsežnejši izmenjavi podatkov ter operativnemu sodelovanju med državami članicami v povezavi s sodelovanjem s temi službami. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega se poglavitne ovire, s katerimi se države članice soočajo pri vračanju, pogosto pojavljajo v povezavi s prisilnimi vrnitvami. Ena od pomembnih ovir je negotovost glede identitete zadevnih oseb in/ali dejstvo, da nimajo potrebnih potnih listin. Da bi premostili take probleme, bi bilo treba države članice spodbuditi k boljšemu sodelovanju s konzularnimi službami tretjih držav in k obsežnejši izmenjavi podatkov ter operativnemu sodelovanju med državami članicami v povezavi s sodelovanjem s temi službami.

| (25) | Hkrati je za to določbo ključnega pomena, da se z njo v tistih državah članicah, ki štejejo to za ustrezno, podprejo posebni ukrepi za povratnike v državi vrnitve, in sicer prvič zato, da bi se ti dejansko vrnili v svoje izvorno mesto ali regijo pod dobrimi pogoji, in drugič, da bi podprli njihovo trajno ponovno vključitev v njihovo skupnost. Takšni ukrepi ne bi smeli pomeniti pomoči tretji državi kot taki in bi bili lahko upravičeni do financiranja le, če in kolikor je potrebno z njimi nadaljevati že začete dejavnosti in se v glavnem izvajajo na ozemlju držav članic v okviru integriranega načrta vračanja. |
| --- | --- |

(25)

Hkrati je za to določbo ključnega pomena, da se z njo v tistih državah članicah, ki štejejo to za ustrezno, podprejo posebni ukrepi za povratnike v državi vrnitve, in sicer prvič zato, da bi se ti dejansko vrnili v svoje izvorno mesto ali regijo pod dobrimi pogoji, in drugič, da bi podprli njihovo trajno ponovno vključitev v njihovo skupnost. Takšni ukrepi ne bi smeli pomeniti pomoči tretji državi kot taki in bi bili lahko upravičeni do financiranja le, če in kolikor je potrebno z njimi nadaljevati že začete dejavnosti in se v glavnem izvajajo na ozemlju držav članic v okviru integriranega načrta vračanja.

| (26) | Poleg tega bi morali biti ti ukrepi v sinergiji z ukrepi, ki jih podpirajo instrumenti Komisije o zunanji pomoči, zlasti s tematskim programom o azilu in migracijah. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega bi morali biti ti ukrepi v sinergiji z ukrepi, ki jih podpirajo instrumenti Komisije o zunanji pomoči, zlasti s tematskim programom o azilu in migracijah.

| (27) | Ta odločba je zasnovana kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (10), Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (11) in Odločbo Sveta št. .../2007/ES z dne ... o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (12), in ki je namenjen obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finančno breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja v skladu z naslovom IV Pogodbe. |
| --- | --- |

(27)

Ta odločba je zasnovana kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (10), Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (11) in Odločbo Sveta št. .../2007/ES z dne ... o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (12), in ki je namenjen obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finančno breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja v skladu z naslovom IV Pogodbe.

| (28) | Ena izmed nalog Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ustanovljene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 (13) (v nadaljnjem besedilu „Agencija“), je zagotavljanje pomoči, potrebne za organizacijo skupnih operacij vračanja držav članic, in opredelitev najboljših praks pri pridobivanju potnih listin in odstranjevanju državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na ozemlju držav članic. Skladno s tem bi morala Agencija zagotoviti, da bodo ustvarjeni pogoji za dejansko usklajenost držav članic pri prizadevanjih v zvezi z vračanjem, ob tem pa se izvajanje in organizacija skupnih operacij vračanja prepusti pristojnim nacionalnim službam. Zato bi se Agenciji morala omogočiti uporaba virov, ki jih daje Skupnost na voljo z ukrepi iz te odločbe. |
| --- | --- |

(28)

Ena izmed nalog Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ustanovljene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 (13) (v nadaljnjem besedilu „Agencija“), je zagotavljanje pomoči, potrebne za organizacijo skupnih operacij vračanja držav članic, in opredelitev najboljših praks pri pridobivanju potnih listin in odstranjevanju državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na ozemlju držav članic. Skladno s tem bi morala Agencija zagotoviti, da bodo ustvarjeni pogoji za dejansko usklajenost držav članic pri prizadevanjih v zvezi z vračanjem, ob tem pa se izvajanje in organizacija skupnih operacij vračanja prepusti pristojnim nacionalnim službam. Zato bi se Agenciji morala omogočiti uporaba virov, ki jih daje Skupnost na voljo z ukrepi iz te odločbe.

| (29) | Podpora, ki jo zagotavlja Sklad, bi bila bolj učinkovita in bolje usmerjena, če bi sofinanciranje upravičenih ukrepov temeljilo na strateškem večletnem programiranju, ki bi ga pripravila vsaka država članica v dogovoru s Komisijo. |
| --- | --- |

(29)

Podpora, ki jo zagotavlja Sklad, bi bila bolj učinkovita in bolje usmerjena, če bi sofinanciranje upravičenih ukrepov temeljilo na strateškem večletnem programiranju, ki bi ga pripravila vsaka država članica v dogovoru s Komisijo.

| (30) | Na podlagi strateških smernic, ki jih sprejme Komisija, bi morala vsaka država članica ob upoštevanju posebnih okoliščin in potreb v državi pripraviti večletni programski dokument, v katerem bi začrtala svojo razvojno strategijo, ki bi predstavljala okvir za pripravo na izvajanje ukrepov, ki naj se navedejo v letnih programih. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi strateških smernic, ki jih sprejme Komisija, bi morala vsaka država članica ob upoštevanju posebnih okoliščin in potreb v državi pripraviti večletni programski dokument, v katerem bi začrtala svojo razvojno strategijo, ki bi predstavljala okvir za pripravo na izvajanje ukrepov, ki naj se navedejo v letnih programih.

| (31) | V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (14) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“), bi morali biti pogoji, ki dopuščajo Komisiji uresničevanje njenih pristojnosti pri izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije, podrobno opredeljeni, pojasniti pa bi bilo treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisiji bi bilo z uporabo teh pogojev omogočeno preveriti, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu členov 27 in 48(2) Finančne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (14) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“), bi morali biti pogoji, ki dopuščajo Komisiji uresničevanje njenih pristojnosti pri izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije, podrobno opredeljeni, pojasniti pa bi bilo treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisiji bi bilo z uporabo teh pogojev omogočeno preveriti, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu členov 27 in 48(2) Finančne uredbe.

| (32) | Komisija bi morala izdelati okvirno razdelitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi morala izdelati okvirno razdelitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode.

| (33) | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistema upravljanja in nadzora ter za kakovost izvajanja. V ta namen bi bilo treba oblikovati splošna načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati vsi programi. |
| --- | --- |

(33)

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistema upravljanja in nadzora ter za kakovost izvajanja. V ta namen bi bilo treba oblikovati splošna načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati vsi programi.

| (34) | V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale biti države članice tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje in nadzor posegov Sklada. |
| --- | --- |

(34)

V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale biti države članice tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje in nadzor posegov Sklada.

| (35) | Da bi se zagotovilo učinkovito in pravilno izvajanje večletnih in letnih programov, bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti in kršitev zakonodaje Skupnosti. Zlasti bi bilo treba, kar zadeva upravljanje in nadzor, določiti načine, kako države članice zagotovijo, da so ustrezni sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo. |
| --- | --- |

(35)

Da bi se zagotovilo učinkovito in pravilno izvajanje večletnih in letnih programov, bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti in kršitev zakonodaje Skupnosti. Zlasti bi bilo treba, kar zadeva upravljanje in nadzor, določiti načine, kako države članice zagotovijo, da so ustrezni sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo.

| (36) | Brez poseganja v pooblastila Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba spodbuditi sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju. |
| --- | --- |

(36)

Brez poseganja v pooblastila Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba spodbuditi sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju.

| (37) | Učinkovitost in učinek ukrepov, ki jih podpira Sklad, sta prav tako odvisna od njihovega ovrednotenja in razširjanja njihovih rezultatov. S tem povezane odgovornosti držav članic in Komisije ter rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja in kakovosti s tem povezanih informacij bi bilo treba formalizirati. |
| --- | --- |

(37)

Učinkovitost in učinek ukrepov, ki jih podpira Sklad, sta prav tako odvisna od njihovega ovrednotenja in razširjanja njihovih rezultatov. S tem povezane odgovornosti držav članic in Komisije ter rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja in kakovosti s tem povezanih informacij bi bilo treba formalizirati.

| (38) | Ukrepe bi bilo treba ovrednotiti v luči vmesnega pregleda in presoje vpliva, postopek ovrednotenja pa bi bilo treba vključiti v ureditve za spremljanje projekta. |
| --- | --- |

(38)

Ukrepe bi bilo treba ovrednotiti v luči vmesnega pregleda in presoje vpliva, postopek ovrednotenja pa bi bilo treba vključiti v ureditve za spremljanje projekta.

| (39) | Ob upoštevanju pomena prepoznavnosti financiranja Skupnosti bi morala Komisija ob upoštevanju prakse za druge instrumente deljenega upravljanja, kot so strukturni skladi, predvideti usmeritve, ki bi omogočale, da se ustrezno priznava pomen podpore, ki so jo prejele nevladne organizacije, mednarodne organizacije ali drugi subjekti, ki prejemajo donacije iz Sklada. |
| --- | --- |

(39)

Ob upoštevanju pomena prepoznavnosti financiranja Skupnosti bi morala Komisija ob upoštevanju prakse za druge instrumente deljenega upravljanja, kot so strukturni skladi, predvideti usmeritve, ki bi omogočale, da se ustrezno priznava pomen podpore, ki so jo prejele nevladne organizacije, mednarodne organizacije ali drugi subjekti, ki prejemajo donacije iz Sklada.

| (40) | Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (15) predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku. |
| --- | --- |

(40)

Ta odločba določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (15) predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

| (41) | Ker cilja te odločbe, in sicer vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo, v okviru skupnih standardov in v okviru načela integriranega upravljanja vračanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(41)

Ker cilja te odločbe, in sicer vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo, v okviru skupnih standardov in v okviru načela integriranega upravljanja vračanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (42) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16). |
| --- | --- |

(42)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16).

| (43) | Ker je ukrep iz te odločbe, povezan s sprejetjem strateških smernic, splošnega obsega in je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnitvijo te odločbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi ga bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba za sprejetje strateških smernic skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom. |
| --- | --- |

(43)

Ker je ukrep iz te odločbe, povezan s sprejetjem strateških smernic, splošnega obsega in je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dopolnitvijo te odločbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi ga bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba za sprejetje strateških smernic skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom.

| (44) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe ter je zato ta odločba ne zavezuje in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe ter je zato ta odločba ne zavezuje in se v njej ne uporablja.

| (45) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska v pismu z dne 6. septembra 2005 izrazila željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska v pismu z dne 6. septembra 2005 izrazila željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe.

| (46) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo v pismu z dne 27. oktobra 2005 izrazilo željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo v pismu z dne 27. oktobra 2005 izrazilo željo, da sodeluje pri sprejetju in uporabi te odločbe.

| (47) | V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe je Sklep Sveta 2004/927/ES z dne 22. decembra 2004 o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določena področja iz naslova IV tretjega dela te pogodbe (17) omogočil, da se postopek iz člena 251 Pogodbe uporablja na področjih, ki jih pokrivata člen 62(1), (2)(a) in (3) ter člen 63(2)(b) in (3)(b) Pogodbe – |
| --- | --- |

(47)

V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe je Sklep Sveta 2004/927/ES z dne 22. decembra 2004 o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določena področja iz naslova IV tretjega dela te pogodbe (17) omogočil, da se postopek iz člena 251 Pogodbe uporablja na področjih, ki jih pokrivata člen 62(1), (2)(a) in (3) ter člen 63(2)(b) in (3)(b) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, CILJI IN UKREPI

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 ustanavlja Evropski sklad za vračanje (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi Odločbo št. 573/2007/ES, Odločbo št. 574/2007/ES in Odločbo št. .../2007/ES, katerega namen je prispevati h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice ter k uporabi načela solidarnosti med državami članicami.

Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim prispeva Sklad, njegovo izvajanje, razpoložljiva finančna sredstva in merila za dodelitev razpoložljivih finančnih sredstev.

Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finančna pravila, prav tako pa mehanizme spremljanja in nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami članicami.

Člen 2

Splošni cilj Sklada

1.   Splošni cilj Sklada je podpreti prizadevanja držav članic za izboljšanje upravljanja vračanja v vseh njegovih razsežnostih, in sicer z uporabo koncepta integriranega upravljanja ter z oblikovanjem skupnih ukrepov, ki jih izvedejo države članice, ali nacionalnih ukrepov, ki v skladu z načelom solidarnosti zasledujejo cilje Skupnosti, ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti na tem področju in ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic.

2.   Sklad prispeva k financiranju tehnične pomoči na pobudo držav članic ali Komisije.

Člen 3

Posebni cilji

1.   Sklad prispeva k doseganju naslednjih posebnih ciljev:

| (a) | uvedbi ter izboljšanju organizacije in izvajanja integriranega upravljanja vračanja s strani držav članic; |
| --- | --- |

(a)

uvedbi ter izboljšanju organizacije in izvajanja integriranega upravljanja vračanja s strani držav članic;

| (b) | poglobitvi sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega upravljanja vračanja in njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

poglobitvi sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega upravljanja vračanja in njegovega izvajanja;

| (c) | spodbujanju dejanske in enotne uporabe skupnih standardov pri vračanju v skladu z razvojem politike na tem področju. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju dejanske in enotne uporabe skupnih standardov pri vračanju v skladu z razvojem politike na tem področju.

2.   Integrirano upravljanje vračanja vključuje zlasti razvoj in izvajanje integriranih načrtov vračanja s strani pristojnih organov države članice, ki:

| (a) | temeljijo na celoviti oceni položaja v državi članici glede na ciljno populacijo ali na posebnih, ožje opredeljenih vprašanjih v zvezi z vračanjem, in izzivov, ki se nanašajo na predvidene ukrepe (na primer tiste, ki se nanašajo na pridobitev potnih listin, in druge praktične ovire pri vračanju), pri tem pa se po potrebi upošteva pripad zadev. Celovita ocena se pripravi v sodelovanju z vsemi ustreznimi organi in partnerji; |
| --- | --- |

(a)

temeljijo na celoviti oceni položaja v državi članici glede na ciljno populacijo ali na posebnih, ožje opredeljenih vprašanjih v zvezi z vračanjem, in izzivov, ki se nanašajo na predvidene ukrepe (na primer tiste, ki se nanašajo na pridobitev potnih listin, in druge praktične ovire pri vračanju), pri tem pa se po potrebi upošteva pripad zadev. Celovita ocena se pripravi v sodelovanju z vsemi ustreznimi organi in partnerji;

| (b) | imajo za cilj široko paleto ukrepov za spodbujanje shem prostovoljnega vračanja državljanov tretjih držav, zlasti tistih, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje na njenem ozemlju, po potrebi pa tudi za izvajanje operacij prisilnega vračanja v zvezi s temi osebami popolnoma v skladu s človekoljubnimi načeli in ob spoštovanju njihovega dostojanstva; |
| --- | --- |

(b)

imajo za cilj široko paleto ukrepov za spodbujanje shem prostovoljnega vračanja državljanov tretjih držav, zlasti tistih, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje na njenem ozemlju, po potrebi pa tudi za izvajanje operacij prisilnega vračanja v zvezi s temi osebami popolnoma v skladu s človekoljubnimi načeli in ob spoštovanju njihovega dostojanstva;

| (c) | vključujejo načrt in/ali časovni razpored ter po potrebi predvidevajo periodične mehanizme vrednotenja, ki omogočajo prilagoditev načrtovanja in presojo vpliva načrta v praksi; |
| --- | --- |

(c)

vključujejo načrt in/ali časovni razpored ter po potrebi predvidevajo periodične mehanizme vrednotenja, ki omogočajo prilagoditev načrtovanja in presojo vpliva načrta v praksi;

| (d) | vključujejo, če države članice to ocenijo za potrebno, ukrepe, ki olajšujejo sodelovanje med pristojnimi upravnimi organi, organi pregona in pravosodnimi organi, če je primerno na različnih vladnih ravneh. |
| --- | --- |

(d)

vključujejo, če države članice to ocenijo za potrebno, ukrepe, ki olajšujejo sodelovanje med pristojnimi upravnimi organi, organi pregona in pravosodnimi organi, če je primerno na različnih vladnih ravneh.

3.   Integrirani načrti vračanja so osredotočeni zlasti na učinkovite in trajne vrnitve s pomočjo ukrepov, kot so učinkovita obveščenost v fazi pred odhodom, ureditev potovanja, tranzit v državi vrnitve za prostovoljno in prisilno vračanje. Kolikor je mogoče, se lahko z namenom spodbujanja prostovoljnega vračanja za prostovoljne povratnike predvidijo spodbude, na primer pomoč pri vrnitvi.

Če države članice menijo, da je to primerno, lahko vključijo določbo o podpori sprejema in ponovne vključitve.

Člen 4

Upravičeni ukrepi v državah članicah

1.   Do podpore iz Sklada so upravičeni ukrepi, ki se nanašajo na cilj iz člena 3(1)(a), zlasti pa naslednji ukrepi:

| (a) | vzpostavitev ali izboljšanje učinkovitega, stabilnega in operativnega sodelovanja organov držav članic s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pridobitve potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitve hitrih in uspešnih odstranitev; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev ali izboljšanje učinkovitega, stabilnega in operativnega sodelovanja organov držav članic s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pridobitve potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitve hitrih in uspešnih odstranitev;

| (b) | spodbujanje načinov in sredstev za zagotavljanje informacij o vračanju v čim bolj zgodnji fazi azilnih in vstopnih postopkov ter posamično spodbujanje državljanov tretjih držav k uporabi možnosti prostovoljne vrnitve; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje načinov in sredstev za zagotavljanje informacij o vračanju v čim bolj zgodnji fazi azilnih in vstopnih postopkov ter posamično spodbujanje državljanov tretjih držav k uporabi možnosti prostovoljne vrnitve;

| (c) | ukrepi za lažje prostovoljno vračanje državljanov tretjih držav, zlasti s pomočjo programov za prostovoljno vračanje, da bi tako zagotovili učinkovitost in trajnost vrnitev; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za lažje prostovoljno vračanje državljanov tretjih držav, zlasti s pomočjo programov za prostovoljno vračanje, da bi tako zagotovili učinkovitost in trajnost vrnitev;

| (d) | oblikovanje načinov sodelovanja med različnimi ravnmi nacionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, ki uradnikom omogočajo hitro pridobivanje podatkov o izkušnjah in praksah, povezanih z vrnitvami drugod, in, če je to mogoče, združevanje virov; |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje načinov sodelovanja med različnimi ravnmi nacionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, ki uradnikom omogočajo hitro pridobivanje podatkov o izkušnjah in praksah, povezanih z vrnitvami drugod, in, če je to mogoče, združevanje virov;

| (e) | poenostavitev in izvajanje prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, in sicer z namenom krepitve verodostojnosti in doslednosti politik priseljevanja in skrajšanja obdobja pridržanja oseb, ki čakajo na prisilno odstranitev. |
| --- | --- |

(e)

poenostavitev in izvajanje prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, in sicer z namenom krepitve verodostojnosti in doslednosti politik priseljevanja in skrajšanja obdobja pridržanja oseb, ki čakajo na prisilno odstranitev.

2.   Do podpore iz Sklada so upravičeni ukrepi, ki se nanašajo na cilj iz člena 3(1)(b), zlasti pa naslednji ukrepi:

| (a) | sodelovanje pri zbiranju in zagotavljanju podatkov potencialnim povratnikom o državi izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje pri zbiranju in zagotavljanju podatkov potencialnim povratnikom o državi izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| (b) | sodelovanje pri izboljšanju učinkovitih, stabilnih in operativnih delovnih odnosov med organi držav članic in konzularnimi organi ter službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pospeševanja konzularne pomoči pri pridobivanju potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih odstranitev; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje pri izboljšanju učinkovitih, stabilnih in operativnih delovnih odnosov med organi držav članic in konzularnimi organi ter službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pospeševanja konzularne pomoči pri pridobivanju potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih odstranitev;

| (c) | oblikovanje skupnih integriranih načrtov vračanja in njihovo izvajanje, vključno s skupnimi programi prostovoljnega vračanja glede določenih držav ali regij izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje skupnih integriranih načrtov vračanja in njihovo izvajanje, vključno s skupnimi programi prostovoljnega vračanja glede določenih držav ali regij izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| (d) | študije o trenutnih razmerah in možnostih za okrepitev upravnega sodelovanja med državami članicami na področju vračanja in v povezavi z vlogo mednarodnih in nevladnih organizacij, ki naj bi jo odigrale v tem okviru; |
| --- | --- |

(d)

študije o trenutnih razmerah in možnostih za okrepitev upravnega sodelovanja med državami članicami na področju vračanja in v povezavi z vlogo mednarodnih in nevladnih organizacij, ki naj bi jo odigrale v tem okviru;

| (e) | izmenjava informacij in najboljših praks, podpore in nasvetov pri obravnavanju vračanja še posebej ranljivih skupin; |
| --- | --- |

(e)

izmenjava informacij in najboljših praks, podpore in nasvetov pri obravnavanju vračanja še posebej ranljivih skupin;

| (f) | organizacija seminarjev za strokovne delavce o najboljših praksah, ki se osredotočajo na določene tretje države in/ali regije; |
| --- | --- |

(f)

organizacija seminarjev za strokovne delavce o najboljših praksah, ki se osredotočajo na določene tretje države in/ali regije;

| (g) | skupni ukrepi, ki omogočajo sprejem ponovno sprejetih oseb v države izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

(g)

skupni ukrepi, ki omogočajo sprejem ponovno sprejetih oseb v države izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| (h) | skupen razvoj ukrepov za zagotavljanje trajnostne vrnitve oseb v državo izvora ali prejšnjega prebivališča. |
| --- | --- |

(h)

skupen razvoj ukrepov za zagotavljanje trajnostne vrnitve oseb v državo izvora ali prejšnjega prebivališča.

3.   Do podpore iz Sklada so upravičeni ukrepi, ki se nanašajo na cilj iz člena 3(1)(c), zlasti pa naslednji ukrepi:

| (a) | povečanje zmogljivosti pristojnih organov za kar se da hitro sprejemanje visoko kakovostnih odločb o vrnitvi; |
| --- | --- |

(a)

povečanje zmogljivosti pristojnih organov za kar se da hitro sprejemanje visoko kakovostnih odločb o vrnitvi;

| (b) | povečanje zmogljivosti pristojnih upravnih organov za hitro izvajanje ali izvrševanje odločb o odstranitvi ob polnem spoštovanju človeškega dostojanstva in ustreznih evropskih varnostnih standardov v zvezi s takšnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

povečanje zmogljivosti pristojnih upravnih organov za hitro izvajanje ali izvrševanje odločb o odstranitvi ob polnem spoštovanju človeškega dostojanstva in ustreznih evropskih varnostnih standardov v zvezi s takšnimi ukrepi;

| (c) | povečanje zmogljivosti pravosodnih organov za hitrejšo presojo odločb o vrnitvi, zoper katere je bila vložena pritožba; |
| --- | --- |

(c)

povečanje zmogljivosti pravosodnih organov za hitrejšo presojo odločb o vrnitvi, zoper katere je bila vložena pritožba;

| (d) | organizacija seminarjev in skupnega usposabljanja za osebje pristojnih nacionalnih, regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih pristojnih upravnih organov, organov pregona in pravosodnih organov o pravnih in praktičnih vidikih ukrepov vračanja; |
| --- | --- |

(d)

organizacija seminarjev in skupnega usposabljanja za osebje pristojnih nacionalnih, regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih pristojnih upravnih organov, organov pregona in pravosodnih organov o pravnih in praktičnih vidikih ukrepov vračanja;

| (e) | povečanje zmogljivosti pristojnih upravnih organov za učinkovito izvajanje skupnih ureditev o medsebojnem priznavanju in skupnih operacijah vračanja, vključno s priporočili, operativnimi standardi in najboljšimi praksami, ki jih na področju vračanja opredeli Agencija. |
| --- | --- |

(e)

povečanje zmogljivosti pristojnih upravnih organov za učinkovito izvajanje skupnih ureditev o medsebojnem priznavanju in skupnih operacijah vračanja, vključno s priporočili, operativnimi standardi in najboljšimi praksami, ki jih na področju vračanja opredeli Agencija.

4.   Ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 spodbujajo izvajanje določb ustrezne zakonodaje Skupnosti na področju skupne evropske politike priseljevanja in vračanja.

Člen 5

Upravičeni ukrepi v državah članicah

Ukrepi, ki se podpirajo iz Sklada, lahko vključujejo naslednje:

| 1. | pri vsaki vrnitvi obveščanje državljanov tretjih držav v zvezi z vračanjem na splošno, posamično svetovanje o možnostih prostovoljne vrnitve, stroške prevajanja, zagotavljanje nujnih potnih dokumentov, stroške zdravstvenih pregledov, ki so potrebni pred vrnitvijo, stroške za pot in hrano povratnikov ter spremljevalcev, vključno z zdravstvenim osebjem in tolmači, nastanitev za spremljevalce, vključno z zdravstvenim osebjem in tolmači, stroške prevoza znotraj države članice in do države vrnitve ter sodelovanje z organi v državi izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

1.

pri vsaki vrnitvi obveščanje državljanov tretjih držav v zvezi z vračanjem na splošno, posamično svetovanje o možnostih prostovoljne vrnitve, stroške prevajanja, zagotavljanje nujnih potnih dokumentov, stroške zdravstvenih pregledov, ki so potrebni pred vrnitvijo, stroške za pot in hrano povratnikov ter spremljevalcev, vključno z zdravstvenim osebjem in tolmači, nastanitev za spremljevalce, vključno z zdravstvenim osebjem in tolmači, stroške prevoza znotraj države članice in do države vrnitve ter sodelovanje z organi v državi izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| 2. | v vseh primerih vračanja posebno pomoč za ranljive osebe, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejši ljudje, nosečnice, samohranilci z mladoletnimi otroki in osebe, ki so bile izpostavljene mučenju, posilstvu ali drugim resnim oblikam psihičnega, fizičnega ali spolnega nasilja; |
| --- | --- |

2.

v vseh primerih vračanja posebno pomoč za ranljive osebe, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejši ljudje, nosečnice, samohranilci z mladoletnimi otroki in osebe, ki so bile izpostavljene mučenju, posilstvu ali drugim resnim oblikam psihičnega, fizičnega ali spolnega nasilja;

| 3. | dodatno v primeru prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, stroške za pot, hrano in začasno nastanitev povratnikov in njihovih spremljevalcev iz sodelujoče države članice v državi članici organizatorki pred odhodom pri skupnih operacijah vračanja; |
| --- | --- |

3.

dodatno v primeru prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, stroške za pot, hrano in začasno nastanitev povratnikov in njihovih spremljevalcev iz sodelujoče države članice v državi članici organizatorki pred odhodom pri skupnih operacijah vračanja;

| 4. | dodatno v primeru prostovoljne vrnitve državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, pomoč tem osebam pri pripravah na vrnitev, pa tudi nujne stroških pred vrnitvijo; |
| --- | --- |

4.

dodatno v primeru prostovoljne vrnitve državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, pomoč tem osebam pri pripravah na vrnitev, pa tudi nujne stroških pred vrnitvijo;

| 5. | dodatno v primeru prostovoljne vrnitve državljanov tretjih držav, ki niso obvezani zapustiti ozemlja držav članic, in v drugih primerih, ko to države članice štejejo za primerno, manjše finančne prispevke za začetne stroške po vrnitvi, prevoz povratnikovih osebnih predmetov, primerno začasno nastanitev prve dni po prihodu v državo povratka v sprejemnem centru ali po potrebi hotelu, usposabljanje in pomoč pri zaposlovanju ter po potrebi manjšo začetno podporo za gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

5.

dodatno v primeru prostovoljne vrnitve državljanov tretjih držav, ki niso obvezani zapustiti ozemlja držav članic, in v drugih primerih, ko to države članice štejejo za primerno, manjše finančne prispevke za začetne stroške po vrnitvi, prevoz povratnikovih osebnih predmetov, primerno začasno nastanitev prve dni po prihodu v državo povratka v sprejemnem centru ali po potrebi hotelu, usposabljanje in pomoč pri zaposlovanju ter po potrebi manjšo začetno podporo za gospodarske dejavnosti;

| 6. | izobraževanje in usposabljanje osebja pristojnih upravnih teles, organov pregona in pravosodnih organov, začasna napotitev osebja teh kategorij iz drugih držav članic zaradi zagotavljanja učinkovite in enotne uporabe skupnih standardov glede vračanja in spoštovanja obveznosti iz mednarodnih instrumentov, ki zadevajo ravnanje s povratniki, ter poglabljanja sodelovanja, pa tudi misije, zadolžene za vrednotenje politik vračanja v tretje države; |
| --- | --- |

6.

izobraževanje in usposabljanje osebja pristojnih upravnih teles, organov pregona in pravosodnih organov, začasna napotitev osebja teh kategorij iz drugih držav članic zaradi zagotavljanja učinkovite in enotne uporabe skupnih standardov glede vračanja in spoštovanja obveznosti iz mednarodnih instrumentov, ki zadevajo ravnanje s povratniki, ter poglabljanja sodelovanja, pa tudi misije, zadolžene za vrednotenje politik vračanja v tretje države;

| 7. | v primeru operativnega sodelovanja s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav, z namenom pridobitve potnih listin in zagotavljanja hitrih postopkov odstranitve, stroške za pot in nastanitev v državah članicah za osebje organov in služb, pristojnih za identifikacijo državljanov tretjih držav in preverjanje njihovih potnih listin; |
| --- | --- |

7.

v primeru operativnega sodelovanja s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav, z namenom pridobitve potnih listin in zagotavljanja hitrih postopkov odstranitve, stroške za pot in nastanitev v državah članicah za osebje organov in služb, pristojnih za identifikacijo državljanov tretjih držav in preverjanje njihovih potnih listin;

| 8. | v primeru ukrepov za ponovno vključevanje državljanov tretjih držav, ki niso obvezani zapustiti ozemlja držav članic, spodbude v gotovini in drugi kratkoročni ukrepi, potrebni za začetek procesa ponovnega vključevanja za povratnikov osebni razvoj, kot so usposabljanje, pomoč pri praksi in zaposlovanju, začetna podpora za gospodarske dejavnosti in pomoč po vrnitvi ter svetovanje; |
| --- | --- |

8.

v primeru ukrepov za ponovno vključevanje državljanov tretjih držav, ki niso obvezani zapustiti ozemlja držav članic, spodbude v gotovini in drugi kratkoročni ukrepi, potrebni za začetek procesa ponovnega vključevanja za povratnikov osebni razvoj, kot so usposabljanje, pomoč pri praksi in zaposlovanju, začetna podpora za gospodarske dejavnosti in pomoč po vrnitvi ter svetovanje;

| 9. | v primeru ukrepov za ponovno vključevanje državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, če države članice to štejejo za primerno, spodbude v gotovini in druge kratkoročne ukrepe, potrebne za začetek procesa ponovnega vključevanja za povratnikov osebni razvoj, kot so usposabljanje, pomoč pri praksi in zaposlovanju, začetna podpora za gospodarske dejavnosti in pomoč po vrnitvi ter svetovanje, pa tudi ukrepe, ki državam članicam omogočajo povratnikom ponuditi ustrezno dobrodošlico ob njihovem prihodu v tretje države. |
| --- | --- |

9.

v primeru ukrepov za ponovno vključevanje državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje, če države članice to štejejo za primerno, spodbude v gotovini in druge kratkoročne ukrepe, potrebne za začetek procesa ponovnega vključevanja za povratnikov osebni razvoj, kot so usposabljanje, pomoč pri praksi in zaposlovanju, začetna podpora za gospodarske dejavnosti in pomoč po vrnitvi ter svetovanje, pa tudi ukrepe, ki državam članicam omogočajo povratnikom ponuditi ustrezno dobrodošlico ob njihovem prihodu v tretje države.

Člen 6

Ukrepi Skupnosti

1.   Na pobudo Komisije se lahko porabi do 7 % razpoložljivih sredstev Sklada za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote (v nadaljnjem besedilu „ukrepi Skupnosti“), ki se nanašajo na politiko vračanja, in ukrepov, ki se uporabljajo za ciljne skupine iz člena 7.

2.   Da bi bili ukrepi Skupnosti upravičeni do financiranja, morajo predvsem:

| (a) | poglabljati sodelovanje v Skupnosti pri izvajanju zakonodaje Skupnosti in dobrih praks; |
| --- | --- |

(a)

poglabljati sodelovanje v Skupnosti pri izvajanju zakonodaje Skupnosti in dobrih praks;

| (b) | podpirati vzpostavitev omrežij nadnacionalnega sodelovanja in pilotnih projektov, ki temeljijo na nadnacionalnih partnerstvih med telesi v dveh ali več državah članicah in so oblikovani tako, da bi spodbujali inovacije, olajševali izmenjave izkušenj in dobrih praks ter izboljšali kakovost politike vračanja; |
| --- | --- |

(b)

podpirati vzpostavitev omrežij nadnacionalnega sodelovanja in pilotnih projektov, ki temeljijo na nadnacionalnih partnerstvih med telesi v dveh ali več državah članicah in so oblikovani tako, da bi spodbujali inovacije, olajševali izmenjave izkušenj in dobrih praks ter izboljšali kakovost politike vračanja;

| (c) | podpirati nadnacionalne akcije za ozaveščanje; |
| --- | --- |

(c)

podpirati nadnacionalne akcije za ozaveščanje;

| (d) | podpirati študije, razširjanje in izmenjavo informacij o najboljših praksah in vseh ostalih vidikih politik vračanja, vključno z uporabo najsodobnejše tehnologije, zlasti z namenom spodbujanja bolj primerljivih raziskav, ki se nanašajo na vpliv preteklih in sedanjih programov vračanja; |
| --- | --- |

(d)

podpirati študije, razširjanje in izmenjavo informacij o najboljših praksah in vseh ostalih vidikih politik vračanja, vključno z uporabo najsodobnejše tehnologije, zlasti z namenom spodbujanja bolj primerljivih raziskav, ki se nanašajo na vpliv preteklih in sedanjih programov vračanja;

| (e) | podpirati pilotne projekte in študije, ki preučujejo možnost novih oblik sodelovanja v Skupnosti in zakonodajo Skupnosti na tem področju; |
| --- | --- |

(e)

podpirati pilotne projekte in študije, ki preučujejo možnost novih oblik sodelovanja v Skupnosti in zakonodajo Skupnosti na tem področju;

| (f) | podpirati razvoj in uporabo skupnih statističnih orodij, metod ter kazalcev za merjenje razvoja na področju politike vračanja, zlasti z namenom razširjanja statistik, razčlenjenih glede na prostovoljna in prisilna vračanja; |
| --- | --- |

(f)

podpirati razvoj in uporabo skupnih statističnih orodij, metod ter kazalcev za merjenje razvoja na področju politike vračanja, zlasti z namenom razširjanja statistik, razčlenjenih glede na prostovoljna in prisilna vračanja;

| (g) | podpirati razvoj in redno posodabljanje skupnega priročnika o najboljših praksah na področju vračanja, vključno s spremstvom, v sodelovanju z Agencijo; |
| --- | --- |

(g)

podpirati razvoj in redno posodabljanje skupnega priročnika o najboljših praksah na področju vračanja, vključno s spremstvom, v sodelovanju z Agencijo;

| (h) | zagotavljati podporne storitve državam članicam v primerno utemeljenih nujnih primerih, ki zahtevajo nujno ukrepanje. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljati podporne storitve državam članicam v primerno utemeljenih nujnih primerih, ki zahtevajo nujno ukrepanje.

3.   Letni delovni program, ki določa prednostne naloge ukrepov Skupnosti, se sprejme v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 7

Ciljne skupine

1.   Za namene te odločbe ciljne skupine vključujejo:

| (a) | vse državljane tretjih držav, ki še niso prejeli pravnomočne odločbe o zavrnitvi njihove prošnje za mednarodno zaščito v eni od držav članic in ki bi se lahko odločili za možnost prostovoljne vrnitve, pod pogojem, da ne pridobijo novega državljanstva in ne zapustijo ozemlja te države članice; |
| --- | --- |

(a)

vse državljane tretjih držav, ki še niso prejeli pravnomočne odločbe o zavrnitvi njihove prošnje za mednarodno zaščito v eni od držav članic in ki bi se lahko odločili za možnost prostovoljne vrnitve, pod pogojem, da ne pridobijo novega državljanstva in ne zapustijo ozemlja te države članice;

| (b) | vse državljane tretjih držav, ki uživajo eno od oblik mednarodne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES ali v eni od držav članic uživajo začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES in ki se odločijo za možnost prostovoljne vrnitve, pod pogojem, da ne pridobijo novega državljanstva in ne zapustijo ozemlja te države članice; |
| --- | --- |

(b)

vse državljane tretjih držav, ki uživajo eno od oblik mednarodne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES ali v eni od držav članic uživajo začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES in ki se odločijo za možnost prostovoljne vrnitve, pod pogojem, da ne pridobijo novega državljanstva in ne zapustijo ozemlja te države članice;

| (c) | vse državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici in ki se v skladu z zahtevo, da morajo zapustiti ozemlje te države članice, odločijo za možnost prostovoljne vrnitve; |
| --- | --- |

(c)

vse državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici in ki se v skladu z zahtevo, da morajo zapustiti ozemlje te države članice, odločijo za možnost prostovoljne vrnitve;

| (d) | vse druge državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici. |
| --- | --- |

(d)

vse druge državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici.

2.   Državljan tretje države pomeni vsako osebo, ki ni državljan Evropske unije v smislu člena 17(1) Pogodbe.

POGLAVJE II

NAČELA POMOČI

Člen 8

Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda

1.   Sklad nudi pomoč, ki dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe ter v njih vključuje prednostne naloge Skupnosti.

2.   Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomoč Sklada in držav članic skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Ta skladnost se utemelji predvsem v večletnem programu iz člena 19.

3.   Operacije, ki jih financira Sklad, spoštujejo določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njihovi podlagi.

Člen 9

Programiranje

1.   Cilji Sklada se zasledujejo v okviru večletnega programskega obdobja (2008–2013), ki je podvrženo vmesnemu pregledu v skladu s členom 22. Večletni sistem programiranja vključuje prednostne naloge in postopek upravljanja, sprejemanja odločitev, revizije in potrjevanja.

2.   Večletni programi, ki jih je odobrila Komisija, se izvajajo s pomočjo letnih programov.

Člen 10

Subsidiarnost in sorazmernost ukrepov

1.   Za izvajanje letnih in večletnih programov iz členov 19 in 21 so odgovorne države članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim sistemom, lastnim vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to odločbo.

2.   Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino prispevka Skupnosti v povezavi z določbami o reviziji. Isto načelo se uporablja za določbe vrednotenja in za poročila o večletnih in letnih programih.

Člen 11

Načini izvajanja

1.   Proračun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s členom 53(1)(b) Finančne uredbe, z izjemo ukrepov Skupnosti iz člena 6 in tehnične pomoči iz člena 16 te odločbe.

2.   Komisija izvaja svoje pristojnosti za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije na naslednje načine:

| (a) | preverja obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah v skladu s postopki iz člena 32; |
| --- | --- |

(a)

preverja obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah v skladu s postopki iz člena 32;

| (b) | zadrži ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s postopki iz členov 41 in 42, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovejo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki iz členov 45 in 46. |
| --- | --- |

(b)

zadrži ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s postopki iz členov 41 in 42, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovejo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki iz členov 45 in 46.

Člen 12

Partnerstvo

1.   Vsaka država članica v skladu z obstoječimi nacionalnimi pravili in praksami organizira partnerstvo z organi in telesi, ki sodelujejo pri izvajanju večletnega programa ali ki lahko glede na zadevno državo članico koristno prispevajo k njegovemu razvoju.

Takšni organi in telesa so lahko pristojni regionalni, lokalni, mestni ali drugi javni organi, mednarodne organizacije, zlasti UNHCR, ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije ali socialni partnerji.

2.   Takšno partnerstvo se izvaja ob popolni usklajenosti z institucionalnimi, pravnimi oziroma finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev.

POGLAVJE III

FINANČNI OKVIR

Člen 13

Skupna sredstva

1.   Finančna sredstva za izvajanje te odločbe od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 znašajo 676 milijonov EUR.

2.   Letna odobrena proračunska sredstva za Sklad odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

3.   Komisija pripravi okvirne letne razdelitve po državah članicah v skladu z merili, določenimi v členu 14.

Člen 14

Letna razdelitev sredstev za upravičene ukrepe v državah članicah

1.   Vsaka država članica iz letne dodelitve sredstev Sklada prejme fiksni znesek v višini 300 000 EUR.

Ta znesek se določi v višini 500 000 EUR letno za obdobje 2008–2013 za tiste države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004.

Ta znesek se določi v višini 500 000 EUR letno za države članice, ki bodo pristopile k Evropski uniji v obdobju 2007–2013, za preostali del obdobja 2008–2013 od leta po njihovem pristopu.

2.   Ostanek razpoložljivih letnih sredstev se razdeli med države članice na naslednji način:

| (a) | 50 % sorazmerno s skupnim številom državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje na ozemlju zadevne države članice ter v zvezi s katerimi je bila v obdobju zadnjih treh let na podlagi nacionalne zakonodaje in/ali zakonodaje Skupnosti izdana odločba o vrnitvi, tj. upravna ali sodna odločba ali akt, s katerim je ugotovljena ali razglašena nezakonitost prebivanja in obveznost vrnitve; |
| --- | --- |

(a)

50 % sorazmerno s skupnim številom državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje na ozemlju zadevne države članice ter v zvezi s katerimi je bila v obdobju zadnjih treh let na podlagi nacionalne zakonodaje in/ali zakonodaje Skupnosti izdana odločba o vrnitvi, tj. upravna ali sodna odločba ali akt, s katerim je ugotovljena ali razglašena nezakonitost prebivanja in obveznost vrnitve;

| (b) | 50 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki so v obdobju zadnjih treh let dejansko zapustili ozemlje države članice na podlagi upravne ali sodne odredbe o izgonu iz države, bodisi prostovoljno bodisi prisilno. |
| --- | --- |

(b)

50 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki so v obdobju zadnjih treh let dejansko zapustili ozemlje države članice na podlagi upravne ali sodne odredbe o izgonu iz države, bodisi prostovoljno bodisi prisilno.

3.   Med državljane iz odstavka 2 se ne šteje:

| (a) | državljanov tretjih držav, ki se nahajajo na tranzitnem območju in jim država članica zavrne vstop; |
| --- | --- |

(a)

državljanov tretjih držav, ki se nahajajo na tranzitnem območju in jim država članica zavrne vstop;

| (b) | državljanov tretjih držav, ki jih bo država članica vrnila drugi državi članici, zlasti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (18). |
| --- | --- |

(b)

državljanov tretjih držav, ki jih bo država članica vrnila drugi državi članici, zlasti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (18).

4.   Za referenčne zneske se štejejo zadnje statistike, ki jih v skladu z zakonodajo Skupnosti izdela Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov držav članic.

Če države članice zadevnih statističnih podatkov niso predložile Komisiji (Eurostat), ji v najkrajšem možnem času sporočijo začasne podatke.

V skladu z običajnimi operativnimi postopki Komisija (Eurostat) oceni kakovost, primerljivost in popolnost statističnih podatkov, preden jih sprejme kot referenčne. Da bi se te podatke lahko sprejelo kot referenčne, države članice na zahtevo Komisiji (Eurostat) predložijo vse potrebne podatke.

Člen 15

Struktura financiranja

1.   Finančni prispevek v okviru Sklada ima obliko donacij.

2.   Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov, so nepridobitne narave in niso upravičeni do financiranja iz drugih virov, ki jih zajema splošni proračun Evropske unije.

3.   Odobrena proračunska sredstva dopolnjujejo javne ali njim primerljive izdatke, ki jih države članice dodelijo za ukrepe iz te odločbe.

4.   Prispevek Skupnosti v podporo projektom v primeru ukrepov, ki se izvajajo v državah članicah v skladu s členom 3, ne presega 50 % celotnih stroškov določenega ukrepa.

Prispevek Skupnosti se lahko poveča na 75 % za projekte, ki obravnavajo določene prednostne naloge, opredeljene v strateških smernicah iz člena 18.

Prispevek Skupnosti se lahko poveča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo sredstva iz Kohezijskega sklada.

5.   Države članice v okviru izvajanja nacionalnega programiranja, kakor je določeno v poglavju IV, izberejo projekte za financiranje na podlagi naslednjih minimalnih meril:

| (a) | položaja in zahtev v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

položaja in zahtev v zadevni državi članici;

| (b) | stroškovne učinkovitosti izdatkov, med drugim glede na število zadevnih oseb po projektu; |
| --- | --- |

(b)

stroškovne učinkovitosti izdatkov, med drugim glede na število zadevnih oseb po projektu;

| (c) | izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki prosi za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij; |
| --- | --- |

(c)

izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki prosi za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij;

| (d) | obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge dejavnosti, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(d)

obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge dejavnosti, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov.

6.   Praviloma se finančna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, zagotovi za obdobje največ treh let, ob upoštevanju rednih poročil o napredku.

Člen 16

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1.   Sklad lahko na pobudo in/ali v imenu Komisije do zgornje meje 500 000 EUR svojih letnih dodeljenih sredstev financira ukrepe za pripravo, spremljanje, upravno in tehnično pomoč, vrednotenje, revizije in inšpekcijske preglede, ki so potrebni za izvajanje te odločbe.

2.   Ti ukrepi vključujejo:

| (a) | študije, vrednotenja, strokovna poročila in statistike, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje Sklada; |
| --- | --- |

(a)

študije, vrednotenja, strokovna poročila in statistike, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje Sklada;

| (b) | ukrepe obveščanja za države članice, končne upravičence in javnost, vključno z akcijami za ozaveščanje in skupno zbirko podatkov o projektih, ki se financirajo v okviru Sklada; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe obveščanja za države članice, končne upravičence in javnost, vključno z akcijami za ozaveščanje in skupno zbirko podatkov o projektih, ki se financirajo v okviru Sklada;

| (c) | vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje;

| (d) | oblikovanje skupnega okvira za vrednotenje in spremljanje ter sistema kazalcev, pri katerem se po potrebi upoštevajo nacionalni kazalci; |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje skupnega okvira za vrednotenje in spremljanje ter sistema kazalcev, pri katerem se po potrebi upoštevajo nacionalni kazalci;

| (e) | izboljševanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah na tem področju; |
| --- | --- |

(e)

izboljševanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah na tem področju;

| (f) | ukrepe obveščanja in usposabljanja za organe, ki jih države članice določijo v skladu s členom 25; ti dopolnjujejo prizadevanja držav članic, da svojim organom zagotovijo navodila v skladu s členom 31(2). |
| --- | --- |

(f)

ukrepe obveščanja in usposabljanja za organe, ki jih države članice določijo v skladu s členom 25; ti dopolnjujejo prizadevanja držav članic, da svojim organom zagotovijo navodila v skladu s členom 31(2).

Člen 17

Tehnična pomoč na pobudo držav članic

1.   Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira ukrepe za pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, obveščanje, nadzor in okrepitev upravne usposobljenosti za izvrševanje Sklada.

2.   Znesek, namenjen tehnični pomoči na podlagi vsakega letnega programa, ne sme preseči:

| (a) | za obdobje 2008–2010, 7 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR; in |
| --- | --- |

(a)

za obdobje 2008–2010, 7 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR; in

| (b) | za obdobje 2011–2013, 4 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

za obdobje 2011–2013, 4 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, plus 30 000 EUR.

POGLAVJE IV

PROGRAMIRANJE

Člen 18

Sprejetje strateških smernic

1.   Komisija sprejme strateške smernice, ki določajo okvir za plačila Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in izvajanju zakonodaje Skupnosti na področju vračanja in ukrepov, ki jih je Skupnost sprejela na področju nezakonitega priseljevanja, pa tudi okvirno razdelitev finančnih sredstev Sklada za obdobje trajanja večletnega programa.

2.   Za cilje Sklada iz člena 3(1)(a) in (b) te smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom spodbujanja:

| (a) | vračanja državljanov tretjih držav, ki nimajo potnih listov ali drugih osebnih dokumentov; |
| --- | --- |

(a)

vračanja državljanov tretjih držav, ki nimajo potnih listov ali drugih osebnih dokumentov;

| (b) | vračanja državljanov tretjih držav, ki jih ne zajemajo sporazumi o ponovnem sprejemu ali nacionalni dvostranski sporazumi o ponovnem sprejemu, zaradi krepitve obveznosti države v skladu z mednarodnim pravom, da ponovno sprejme lastne državljane; |
| --- | --- |

(b)

vračanja državljanov tretjih držav, ki jih ne zajemajo sporazumi o ponovnem sprejemu ali nacionalni dvostranski sporazumi o ponovnem sprejemu, zaradi krepitve obveznosti države v skladu z mednarodnim pravom, da ponovno sprejme lastne državljane;

| (c) | vračanja državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva v določeno državo, iz katere so prišli ali v kateri so prebivali, vendar ne kot njeni državljani; |
| --- | --- |

(c)

vračanja državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva v določeno državo, iz katere so prišli ali v kateri so prebivali, vendar ne kot njeni državljani;

| (d) | vračanja oseb, ki niso obvezane zapustiti ozemlja zadevne države članice, kot na primer prosilci za azil, ki še niso prejeli negativne odločbe, ali osebe, ki uživajo eno od oblik mednarodne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES ali začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES; |
| --- | --- |

(d)

vračanja oseb, ki niso obvezane zapustiti ozemlja zadevne države članice, kot na primer prosilci za azil, ki še niso prejeli negativne odločbe, ali osebe, ki uživajo eno od oblik mednarodne zaščite v smislu Direktive 2004/83/ES ali začasno zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES;

| (e) | vračanja še posebej ranljivih skupin. |
| --- | --- |

(e)

vračanja še posebej ranljivih skupin.

V zvezi s ciljem Sklada iz člena 3(1)(c) te smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom spodbujanja poznavanja skupnih standardov v celotni Evropski uniji in vključevanja teh standardov v vsakdanje procese upravljanja vračanja v upravnih organih držav članic.

3.   Komisija do 31. julija 2007 sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na večletno programsko obdobje.

4.   Strateške smernice se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 52(3). Te strateške smernice se po sprejetju dodajo tej odločbi kot priloga.

Člen 19

Priprava in odobritev nacionalnih večletnih programov

1.   Vsaka država članica predlaga na podlagi strateških smernic iz člena 18 osnutek večletnega programa, ki zajema naslednje elemente:

| (a) | opis trenutnih razmer v državi članici glede načela integriranega upravljanja vračanja, sodelovanja s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav, ukrepov in politik v zvezi s prostovoljnim in prisilnim vračanjem, z razčlenjenimi podatki, če so ti na voljo, za prostovoljne in prisilne vrnitve, pristopa k ukrepom za ponovno vključevanje in trajnost vrnitve, vzpostavitve zmogljivosti pristojnih upravnih in pravosodnih organov ter sodelovanja z ostalimi državami članicami, ki je povezano z zgoraj navedenim; |
| --- | --- |

(a)

opis trenutnih razmer v državi članici glede načela integriranega upravljanja vračanja, sodelovanja s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav, ukrepov in politik v zvezi s prostovoljnim in prisilnim vračanjem, z razčlenjenimi podatki, če so ti na voljo, za prostovoljne in prisilne vrnitve, pristopa k ukrepom za ponovno vključevanje in trajnost vrnitve, vzpostavitve zmogljivosti pristojnih upravnih in pravosodnih organov ter sodelovanja z ostalimi državami članicami, ki je povezano z zgoraj navedenim;

| (b) | analizo potreb zadevne države članice v zvezi s sodelovanjem s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav, ukrepi in politikami, ki se nanašajo na prostovoljno in prisilno vračanje, pristopom k ukrepom za ponovno vključevanje in trajnost vrnitve, vzpostavitvijo zmogljivosti pristojnih upravnih in pravosodnih organov ter sodelovanja z ostalimi državami članicami, ki je povezano z zgoraj navedenim, in navedbo operativnih ciljev, ki so zasnovani za izpolnjevanje teh zahtev v obdobju, ki ga zajema večletni program; |
| --- | --- |

(b)

analizo potreb zadevne države članice v zvezi s sodelovanjem s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav, ukrepi in politikami, ki se nanašajo na prostovoljno in prisilno vračanje, pristopom k ukrepom za ponovno vključevanje in trajnost vrnitve, vzpostavitvijo zmogljivosti pristojnih upravnih in pravosodnih organov ter sodelovanja z ostalimi državami članicami, ki je povezano z zgoraj navedenim, in navedbo operativnih ciljev, ki so zasnovani za izpolnjevanje teh zahtev v obdobju, ki ga zajema večletni program;

| (c) | predstavitev ustrezne strategije za doseganje teh ciljev in prednostnih nalog, povezanih z njihovim izpolnjevanjem, ter opis ukrepov, ki so predvideni za izvajanje teh prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(c)

predstavitev ustrezne strategije za doseganje teh ciljev in prednostnih nalog, povezanih z njihovim izpolnjevanjem, ter opis ukrepov, ki so predvideni za izvajanje teh prednostnih nalog;

| (d) | navedbo, ali je ta strategija združljiva z drugimi regionalnimi in nacionalnimi instrumenti ter instrumenti Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

navedbo, ali je ta strategija združljiva z drugimi regionalnimi in nacionalnimi instrumenti ter instrumenti Skupnosti;

| (e) | podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se količinsko opredelijo z uporabo omejenega števila kazalcev za upoštevanje načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(e)

podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se količinsko opredelijo z uporabo omejenega števila kazalcev za upoštevanje načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog;

| (f) | opis pristopa, ki je bil izbran za izvajanje načela partnerstva iz člena 12; |
| --- | --- |

(f)

opis pristopa, ki je bil izbran za izvajanje načela partnerstva iz člena 12;

| (g) | osnutek finančnega načrta, ki določa za vsako prednostno nalogo in za vsak letni program predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek javnega ali zasebnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(g)

osnutek finančnega načrta, ki določa za vsako prednostno nalogo in za vsak letni program predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek javnega ali zasebnega sofinanciranja;

| (h) | določbe za zagotovitev objave večletnega programa. |
| --- | --- |

(h)

določbe za zagotovitev objave večletnega programa.

2.   Države članice Komisiji predložijo svoj osnutek večletnega programa najpozneje štiri mesece po tem, ko je Komisija predložila strateške smernice.

3.   Da bi odobrila osnutek večletnega programa, Komisija preuči:

| (a) | njegovo skladnost s cilji Sklada in strateškimi smernicami iz člena 18; |
| --- | --- |

(a)

njegovo skladnost s cilji Sklada in strateškimi smernicami iz člena 18;

| (b) | ustreznost ukrepov, predvidenih v osnutku večletnega programa, na podlagi predlagane strategije; |
| --- | --- |

(b)

ustreznost ukrepov, predvidenih v osnutku večletnega programa, na podlagi predlagane strategije;

| (c) | skladnost ureditev upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavi država članica za izvajanje ukrepov Sklada, z določbami te odločbe; |
| --- | --- |

(c)

skladnost ureditev upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavi država članica za izvajanje ukrepov Sklada, z določbami te odločbe;

| (d) | njegovo skladnost z zakonodajo Skupnosti in predvsem z zakonodajo Skupnosti, katere cilj je zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi glede kontrole zunanjih meja, azila in priseljevanja. |
| --- | --- |

(d)

njegovo skladnost z zakonodajo Skupnosti in predvsem z zakonodajo Skupnosti, katere cilj je zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi glede kontrole zunanjih meja, azila in priseljevanja.

4.   Če Komisija meni, da osnutek večletnega programa ni skladen s strateškimi smernicami in/ali da ni v skladu z določbami te odločbe, ki določajo sisteme upravljanja in nadzora, ali da ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, zadevno državo članico pozove, da predloži vse potrebne dodatne podatke in po potrebi ustrezno revidira osnutek večletnega programa.

5.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 52(2) odobri večletni program v treh mesecih po uradni predložitvi.

Člen 20

Revizija večletnih programov

1.   Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se večletni program ponovno pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja prednostnih nalog Skupnosti. Večletni programi se lahko ponovno pregledajo po vrednotenju in/ali zaradi težav pri izvajanju.

2.   Komisija sprejme odločitev o odobritvi revizije večletnega programa čim prej po uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. Revizija večletnega programa se opravi v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 21

Letni programi

1.   Večletni program, ki ga je odobrila Komisija, se izvaja z letnim delovnim programom.

2.   Komisija državam članicam do 1. julija vsako leto sporoči oceno dodeljenih zneskov za naslednje leto, ki se izračuna v skladu s členom 14 glede na skupna odobrena proračunska sredstva v okviru letnega proračunskega postopka.

3.   Države članice do 1. novembra vsako leto predložijo Komisiji osnutek letnega programa za naslednje leto, ki se izdela v skladu z večletnim programom in zajema naslednje elemente:

| (a) | splošna pravila za izbiro projektov, ki se financirajo v okviru letnega programa; |
| --- | --- |

(a)

splošna pravila za izbiro projektov, ki se financirajo v okviru letnega programa;

| (b) | opis ukrepov, ki se podprejo v okviru letnega programa; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, ki se podprejo v okviru letnega programa;

| (c) | predlagano finančno razdelitev prispevka Sklada med različne ukrepe programa in navedbo zahtevanega zneska, ki je potreben za kritje tehnične pomoči iz člena 17 z namenom izvajanja letnega programa. |
| --- | --- |

(c)

predlagano finančno razdelitev prispevka Sklada med različne ukrepe programa in navedbo zahtevanega zneska, ki je potreben za kritje tehnične pomoči iz člena 17 z namenom izvajanja letnega programa.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 države članice osnutke letnih programov za leta 2008 Komisiji predložijo do 1. marca 2008.

5.   Pri preučevanju osnutka letnega programa države članice Komisija upošteva končni znesek odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru proračunskega postopka.

Komisija v roku enega meseca po uradni predložitvi osnutka letnega programa zadevno državo članico obvesti, ali ga lahko odobri. Če osnutek letnega programa ni skladen z večletnim programom, Komisija to državo članico pozove, naj predloži vse potrebne podatke in po potrebi ustrezno revidira osnutek letnega programa.

Komisija do 1. marca zadevnega leta sprejme odločbo o financiranju, s katero odobri letni program. Odločba navaja znesek, dodeljen zadevni državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki upravičeni.

6.   Država članica lahko v odziv ustrezno utemeljenih nujnih primerov, ki ob odobritvi letnega programa niso bili predvideni in zahtevajo nujno ukrepanje, revidira do 10 % finančne razdelitve prispevka Sklada, namenjene različnim ukrepom iz letnega programa, ali dodeli do 10 % razdelitve drugim ukrepom v skladu s to odločbo. Zadevna država članica obvesti Komisijo o revidiranem letnem programu.

Člen 22

Vmesni pregled večletnega programa

1.   Komisija pregleda strateške smernice in po potrebi do 31. marca 2010 sprejme revidirane strateške smernice za obdobje 2011–2013.

2.   Če se takšne revidirane strateške smernice sprejmejo, vsaka država članica ponovno preuči svoj večletni program in ga po potrebi revidira.

3.   Pravila iz člena 19 o pripravi in odobritvi nacionalnih večletnih programov se smiselno uporabljajo za pripravo in odobritev teh revidiranih večletnih programov.

4.   Revidirane strateške smernice se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 52(3).

POGLAVJE V

SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA

Člen 23

Izvajanje

Komisija je odgovorna za izvajanje te odločbe in sprejema potrebna izvedbena pravila.

Člen 24

Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora

Sistemi upravljanja in nadzora večletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, predvidijo:

| (a) | opredelitev nalog teles, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in dodelitev nalog v vsakem telesu; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev nalog teles, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in dodelitev nalog v vsakem telesu;

| (b) | spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi telesi in znotraj njih; |
| --- | --- |

(b)

spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi telesi in znotraj njih;

| (c) | ustrezna sredstva za vsako telo za izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene v obdobju izvajanja ukrepov, ki jih sofinancira Sklad; |
| --- | --- |

(c)

ustrezna sredstva za vsako telo za izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene v obdobju izvajanja ukrepov, ki jih sofinancira Sklad;

| (d) | postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti izdatkov, prijavljenih v okviru letnih programov; |
| --- | --- |

(d)

postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti izdatkov, prijavljenih v okviru letnih programov;

| (e) | zanesljive sisteme računovodstva, spremljanja in finančnega poročanja v računalniški obliki; |
| --- | --- |

(e)

zanesljive sisteme računovodstva, spremljanja in finančnega poročanja v računalniški obliki;

| (f) | sistem poročanja in spremljanja, v primeru, da pristojno telo izvajanje nalog zaupa drugemu telesu; |
| --- | --- |

(f)

sistem poročanja in spremljanja, v primeru, da pristojno telo izvajanje nalog zaupa drugemu telesu;

| (g) | postopkovne priročnike v zvezi z nalogami, ki se izvajajo; |
| --- | --- |

(g)

postopkovne priročnike v zvezi z nalogami, ki se izvajajo;

| (h) | ureditev za revizijo delovanja sistema; |
| --- | --- |

(h)

ureditev za revizijo delovanja sistema;

| (i) | sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi; |
| --- | --- |

(i)

sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi;

| (j) | postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti ter vračanja neupravičeno izplačanih zneskov. |
| --- | --- |

(j)

postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti ter vračanja neupravičeno izplačanih zneskov.

Člen 25

Imenovanje organov

1.   Za izvajanje svojega večletnega programa in letnih programov država članica imenuje:

| (a) | odgovorni organ: telo v sestavi države članice, javni organ ali telo, ki ga imenuje država članica, oziroma telo, urejeno z zasebnim pravom države članice, ki opravlja poslanstvo javne službe; odgovoren je za upravljanje večletnega programa in letnih programov, ki jih podpira Sklad, in skrbi za celotno komunikacijo s Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

odgovorni organ: telo v sestavi države članice, javni organ ali telo, ki ga imenuje država članica, oziroma telo, urejeno z zasebnim pravom države članice, ki opravlja poslanstvo javne službe; odgovoren je za upravljanje večletnega programa in letnih programov, ki jih podpira Sklad, in skrbi za celotno komunikacijo s Komisijo;

| (b) | organ za potrjevanje: javni organ ali telo ali posameznik, ki deluje v vlogi takšnega telesa ali organa, ki ga imenuje država članica, da potrjuje izjave o izdatkih, preden so poslane Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

organ za potrjevanje: javni organ ali telo ali posameznik, ki deluje v vlogi takšnega telesa ali organa, ki ga imenuje država članica, da potrjuje izjave o izdatkih, preden so poslane Komisiji;

| (c) | revizijski organ: javni organ ali telo, pod pogojem, da je funkcionalno neodvisen od odgovornega organa in organa za potrjevanje, ki ga imenuje država članica in ki je pristojen za preverjanje učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(c)

revizijski organ: javni organ ali telo, pod pogojem, da je funkcionalno neodvisen od odgovornega organa in organa za potrjevanje, ki ga imenuje država članica in ki je pristojen za preverjanje učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora;

| (d) | po potrebi pooblaščeni organ. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi pooblaščeni organ.

2.   Država članica določi pravila, ki urejajo njene odnose z organi iz odstavka 1 in odnose teh organov s Komisijo.

3.   Ob upoštevanju člena 24(b) smejo biti nekateri ali vsi organi iz odstavka 1 tega člena znotraj istega telesa.

4.   Pravila za izvajanje členov 26 do 30 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 26

Odgovorni organ

1.   Odgovorni organ izpolnjuje naslednje minimalne pogoje:

| (a) | je pravna oseba, razen če je telo v sestavi države članice; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba, razen če je telo v sestavi države članice;

| (b) | ima potrebno infrastrukturo za enostavno komunikacijo z veliko različnimi uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo; |
| --- | --- |

(b)

ima potrebno infrastrukturo za enostavno komunikacijo z veliko različnimi uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo;

| (c) | dela v upravnem okviru, ki mu omogoča pravilno izvajanje nalog in izogibanje kakršnemu koli navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

(c)

dela v upravnem okviru, ki mu omogoča pravilno izvajanje nalog in izogibanje kakršnemu koli navzkrižju interesov;

| (d) | je sposoben uporabljati pravila Skupnosti za upravljanje sredstev; |
| --- | --- |

(d)

je sposoben uporabljati pravila Skupnosti za upravljanje sredstev;

| (e) | ima finančne zmogljivosti in sposobnosti za upravljanje, sorazmerne z obsegom sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati; |
| --- | --- |

(e)

ima finančne zmogljivosti in sposobnosti za upravljanje, sorazmerne z obsegom sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati;

| (f) | ima na razpolago osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami za administrativno delo v mednarodnem okolju. |
| --- | --- |

(f)

ima na razpolago osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami za administrativno delo v mednarodnem okolju.

2.   Država članica zagotovi odgovornemu organu primerno financiranje, da lahko v obdobju 2008–2013 še naprej ustrezno izvaja svoje naloge.

3.   Komisija lahko državam članicam pomaga pri usposabljanju osebja, predvsem v zvezi s pravilno uporabo poglavij V do IX.

Člen 27

Naloge odgovornega organa

1.   Odgovorni organ je pristojen za upravljanje in izvajanje večletnega programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Njegove naloge so zlasti:

| (a) | posvetovanje s partnerji v skladu s členom 12; |
| --- | --- |

(a)

posvetovanje s partnerji v skladu s členom 12;

| (b) | predložitev predlogov Komisiji za večletne in letne programe iz členov 19 in 21; |
| --- | --- |

(b)

predložitev predlogov Komisiji za večletne in letne programe iz členov 19 in 21;

| (c) | po potrebi organizacija in oglaševanje javnih razpisov in pozivov k oddaji predlogov; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi organizacija in oglaševanje javnih razpisov in pozivov k oddaji predlogov;

| (d) | organizacija postopkov izbire projektov za sofinanciranje v okviru Sklada v skladu z merili iz člena 15(5); |
| --- | --- |

(d)

organizacija postopkov izbire projektov za sofinanciranje v okviru Sklada v skladu z merili iz člena 15(5);

| (e) | prejemanje plačil, ki jih izvrši Komisija, in plačevanje končnim upravičencem; |
| --- | --- |

(e)

prejemanje plačil, ki jih izvrši Komisija, in plačevanje končnim upravičencem;

| (f) | zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada ter sofinanciranjem s strani drugih ustreznih finančnih instrumentov države članice in Skupnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada ter sofinanciranjem s strani drugih ustreznih finančnih instrumentov države članice in Skupnosti;

| (g) | spremljanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev ter spremljanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in da so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(g)

spremljanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev ter spremljanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in da so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

| (h) | zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsak ukrep v okviru letnih programov v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno poslovodenje, spremljanje, nadzor in vrednotenje; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsak ukrep v okviru letnih programov v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno poslovodenje, spremljanje, nadzor in vrednotenje;

| (i) | zagotavljanje, da končni upravičenci in druga telesa, ki so udeležena v izvajanju ukrepov, sofinanciranih v okviru Sklada, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse poslovne dogodke v zvezi z ukrepom, ne glede na nacionalna računovodska pravila; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje, da končni upravičenci in druga telesa, ki so udeležena v izvajanju ukrepov, sofinanciranih v okviru Sklada, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse poslovne dogodke v zvezi z ukrepom, ne glede na nacionalna računovodska pravila;

| (j) | zagotavljanje, da se vrednotenja Sklada iz člena 49 izvedejo v rokih iz člena 50(2) in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico; |
| --- | --- |

(j)

zagotavljanje, da se vrednotenja Sklada iz člena 49 izvedejo v rokih iz člena 50(2) in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico;

| (k) | vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 43; |
| --- | --- |

(k)

vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 43;

| (l) | zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v členu 30(1), prejme vse potrebne podatke o uporabljenih postopkih upravljanja ter projektih, ki jih sofinancira Sklad; |
| --- | --- |

(l)

zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v členu 30(1), prejme vse potrebne podatke o uporabljenih postopkih upravljanja ter projektih, ki jih sofinancira Sklad;

| (m) | zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in preverjanjih, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil; |
| --- | --- |

(m)

zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in preverjanjih, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil;

| (n) | oblikovanje poročil o napredku in končnih poročil, ki se posredujejo Komisiji in zadevajo izvajanje letnih programov, izjave o izdatkih, ki jih potrdi organ za potrjevanje, ter zahtevke za plačila ali, kjer je primerno, izjave o povračilu; |
| --- | --- |

(n)

oblikovanje poročil o napredku in končnih poročil, ki se posredujejo Komisiji in zadevajo izvajanje letnih programov, izjave o izdatkih, ki jih potrdi organ za potrjevanje, ter zahtevke za plačila ali, kjer je primerno, izjave o povračilu;

| (o) | izvedba dejavnosti obveščanja in svetovanja ter širjenje rezultatov glede ukrepov, ki jih podpira Sklad; |
| --- | --- |

(o)

izvedba dejavnosti obveščanja in svetovanja ter širjenje rezultatov glede ukrepov, ki jih podpira Sklad;

| (p) | sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(p)

sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah;

| (q) | preverjanje izvajanja smernic iz člena 33(6) s strani končnih upravičencev. |
| --- | --- |

(q)

preverjanje izvajanja smernic iz člena 33(6) s strani končnih upravičencev.

2.   Dejavnosti upravljanja odgovornega organa za projekte, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 16.

Člen 28

Prenos nalog s strani odgovornega organa

1.   Če so vse ali nekatere naloge odgovornega organa prenesene na pooblaščeni organ, odgovorni organ opredeli obseg prenesenih nalog in določi podrobne postopke za izvajanje prenesenih nalog, ki so v skladu s pogoji iz člena 26.

2.   Ti postopki vključujejo redno poročanje odgovornemu organu glede uspešnega izvajanja prenesenih nalog in opis uporabljenih sredstev.

Člen 29

Organ za potrjevanje

1.   Organ za potrjevanje:

| (a) | potrdi, da:






  (i) | je izjava o izdatkih točna, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih; |
| --- | --- | --- |

(a)

potrdi, da:

(i)

je izjava o izdatkih točna, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih;

| (ii) | so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili ter so nastali zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v skladu z merili, ki veljajo za program, ter v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(ii)

so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili ter so nastali zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v skladu z merili, ki veljajo za program, ter v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

| (b) | za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega organa prejel dovolj podatkov o izvedenih postopkih in preverjanjih v zvezi z izdatki, ki jih vsebujejo izjave o izdatkih; |
| --- | --- |

(b)

za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega organa prejel dovolj podatkov o izvedenih postopkih in preverjanjih v zvezi z izdatki, ki jih vsebujejo izjave o izdatkih;

| (c) | za namen izdajanja potrdil upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v okviru njegove pristojnosti; |
| --- | --- |

(c)

za namen izdajanja potrdil upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v okviru njegove pristojnosti;

| (d) | hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v računalniški obliki; |
| --- | --- |

(d)

hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v računalniški obliki;

| (e) | po potrebi skupaj z obrestmi preveri povračilo vseh izplačanih zneskov Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani kot posledica ugotovljenih nepravilnosti; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi skupaj z obrestmi preveri povračilo vseh izplačanih zneskov Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani kot posledica ugotovljenih nepravilnosti;

| (f) | ohranja evidence o izterljivih zneskih in o vračanju zneskov v splošni proračun Evropske unije, če je mogoče z odbitkom od naslednje izjave o izdatkih. |
| --- | --- |

(f)

ohranja evidence o izterljivih zneskih in o vračanju zneskov v splošni proračun Evropske unije, če je mogoče z odbitkom od naslednje izjave o izdatkih.

2.   Dejavnosti organa za potrjevanje, ki se nanašajo na projekte, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 17, če se spoštujejo posebne pravice tega organa, navedene v členu 25.

Člen 30

Revizijski organ

1.   Revizijski organ:

| (a) | zagotavlja, da se revizije izvajajo tako, da se preveri učinkovito delovanje sistema upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da se revizije izvajajo tako, da se preveri učinkovito delovanje sistema upravljanja in nadzora;

| (b) | zagotavlja, da se revizije ukrepov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preveri prijavljen izdatek; vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da se revizije ukrepov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preveri prijavljen izdatek; vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program;

| (c) | Komisiji v šestih mesecih od potrditve večletnega programa posreduje revizijsko strategijo, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz točk (a) in (b), ki zagotavlja, da se revidirajo glavni upravičenci sofinanciranja iz Sklada in se revizije enakomerno porazdelijo čez celotno programsko obdobje. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji v šestih mesecih od potrditve večletnega programa posreduje revizijsko strategijo, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz točk (a) in (b), ki zagotavlja, da se revidirajo glavni upravičenci sofinanciranja iz Sklada in se revizije enakomerno porazdelijo čez celotno programsko obdobje.

2.   Če je imenovani revizijski organ v skladu s to odločbo tudi imenovani revizijski organ v skladu z odločbami št. 573/2007/ES, št. 574/2007/ES in št. .../2007/ES ali če se uporabljajo skupni sistemi za dva ali več od teh skladov, se lahko v skladu z odstavkom 1(c) predloži enotna združena revizijska strategija.

3.   Revizijski organ za vsak letni program pripravi osnutek poročila, ki zajema:

| (a) | letno revizijsko poročilo, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede na letni program, in ki poroča o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemih upravljanja in nadzora programa; |
| --- | --- |

(a)

letno revizijsko poročilo, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede na letni program, in ki poroča o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemih upravljanja in nadzora programa;

| (b) | mnenje na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v pristojnosti revizijskega organa, da se ugotovi, ali delovanje sistema upravljanja in nadzora ustrezno zagotavlja, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, pravilne in da so poslovni dogodki, povezani z njimi, zakoniti in pravilni; |
| --- | --- |

(b)

mnenje na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v pristojnosti revizijskega organa, da se ugotovi, ali delovanje sistema upravljanja in nadzora ustrezno zagotavlja, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, pravilne in da so poslovni dogodki, povezani z njimi, zakoniti in pravilni;

| (c) | izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za plačilo ali izjavo o povračilu končne razlike ter zakonitost in pravilnost zadevnih izdatkov. |
| --- | --- |

(c)

izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za plačilo ali izjavo o povračilu končne razlike ter zakonitost in pravilnost zadevnih izdatkov.

4.   Revizijski organ zagotovi, da revizija upošteva mednarodne revizijske standarde.

5.   Revizija v zvezi s projekti, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financira v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 17, če se spoštujejo posebne pravice revizijskega organa iz člena 24.

POGLAVJE VI

ODGOVORNOSTI IN NADZOR

Člen 31

Odgovornosti držav članic

1.   Države članice so odgovorne za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja večletnih in letnih programov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih poslovnih dogodkov.

2.   Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaščeni organi, organi za potrjevanje, revizijski organi in vsa druga zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o vzpostavitvi sistemov upravljanja in nadzora iz členov 24 do 30, da se zagotovi učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.

3.   Države članice preprečijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. O nepravilnostih obveščajo Komisijo, prav tako pa jo obveščajo o napredku pri upravnih in sodnih postopkih.

Če zneskov, ki so bili končnim upravičencem izplačani neupravičeno, ni mogoče izterjati, je zadevna država članica odgovorna za povračilo izgubljenega zneska v splošni proračun Evropske unije, če se ugotovi, da je do izgube prišlo zaradi njene napake ali malomarnosti.

4.   Za finančni nadzor ukrepov so v prvi vrsti odgovorne države članice, ki zagotovijo, da se sistemi upravljanja in nadzora ter revizije izvajajo na takšen način, da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba sredstev Skupnosti. Države članice predložijo Komisiji opis teh sistemov.

5.   Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 4 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 32

Sistemi upravljanja in nadzora

1.   Pred odobritvijo večletnega programa s strani Komisije države članice v skladu s postopkom iz člena 52(2) zagotovijo, da so sistemi upravljanja in nadzora vzpostavljeni v skladu s členi 24 do 30. Odgovorne so za učinkovito delovanje sistemov v celotnem programskem obdobju.

2.   Države članice skupaj s svojim osnutkom večletnega programa Komisiji predložijo opis organizacije in postopkov odgovornih organov, pooblaščenih organov in organov za potrjevanje ter sistemov za notranjo revizijo v navedenih organih in telesih revizijskega organa in katerega koli organa, ki izvaja revizije.

3.   Komisija pregleda uporabo te določbe v okviru priprave poročila za obdobje 2008-2010 iz člena 50(3).

Člen 33

Odgovornosti Komisije

1.   Komisija se v skladu s postopkom iz člena 31 prepriča, da so države članice vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora, ki so skladni s členi 24 do 30, ter se na podlagi letnih revizijskih poročil in lastnih revizij prepriča, da sistemi v programskem obdobju učinkovito delujejo.

2.   Brez poseganja v revizije, ki so jih opravile države članice, lahko uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravljajo preglede na kraju samem, da preverijo učinkovitost delovanja sistemov upravljanja in nadzora, kar lahko vključuje revizije ukrepov, vključenih v večletne programe, z vnaprejšnjim obvestilom vsaj tri delovne dni pred opravo revizijo. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih revizijah.

3.   Komisija od države članice lahko zahteva, da izvede preglede na kraju samem, da se preveri pravilno delovanje sistemov ali pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

4.   Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, zagotovi ustrezne podatke, obveščanje javnosti in nadaljnje ukrepe.

5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni in se dopolnjujejo z ostalimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti.

6.   Komisija določi smernice za zagotovitev prepoznavnosti financiranja, zagotovljenega na podlagi te odločbe.

Člen 34

Sodelovanje z revizijskimi organi držav članic

1.   Komisija sodeluje z revizijskimi organi zaradi uskladitve revizijskih načrtov in metod ter zagotovi takojšno izmenjavo izsledkov revizij sistemov upravljanja in nadzora, da se v kar največji meri izkoristijo nadzorna sredstva in da se izogne neupravičenemu podvajanju dela.

Komisija najpozneje v treh mesecih od njenega prejema sporoči svoje pripombe glede revizijske strategije, predložene v skladu s členom 30.

2.   Komisija pri določanju lastne revizijske strategije opredeli, katere letne programe na podlagi svojega obstoječega poznavanja sistemov upravljanja in nadzora ocenjuje kot zadovoljive.

Za navedene programe lahko Komisija sklene, da se je možno zanašati predvsem na revizijske dokaze, ki so jih priskrbele države članice, in da bo preglede na kraju samem izvajala samo, če obstajajo dokazi, iz katerih bi bilo mogoče sklepati na pomanjkljivosti sistemov.

POGLAVJE VII

FINANČNO POSLOVODENJE

Člen 35

Upravičenost – izjave o izdatkih

1.   Vse izjave o izdatkih vključujejo znesek izdatkov, ki nastanejo končnim upravičencem pri izvajanju ukrepov, in ustrezni prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.

2.   Izdatki ustrezajo plačilom, ki so jih izvršili končni upravičenci. Plačila se dokazujejo s prejetimi računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti.

3.   Izdatki se lahko štejejo za upravičene do podpore Sklada samo, če se dejansko ne izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program iz tretjega pododstavka člena 21(5). Ni treba, da so sofinancirani ukrepi zaključeni pred dnem začetka upravičenosti.

4.   Pravila, ki urejajo upravičenost izdatkov v okviru izvedenih ukrepov, ki se izvajajo s sofinanciranjem Sklada v državah članicah v skladu s členom 3, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 52(2).

Člen 36

Celovitost plačil končnim upravičencem

Države članice se prepričajo, da odgovorni organ zagotovi, da končni upravičenci kar se da hitro prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sredstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta ali zadržana, prav tako ne sme biti obračunana nobena dodatna posebna dajatev ali druga dajatev z enakim učinkom, ki bi znižala zneske za končne upravičence, pod pogojem, da končni upravičenci izpolnjujejo vse zahteve v zvezi z upravičenostjo ukrepov in izdatkov.

Člen 37

Uporaba eura

1.   Zneski, določeni v osnutku večletnih in letnih programov držav članic iz členov 19 in 21, potrjene izjave o izdatkih, zahtevki za plačila iz člena 27(1)(n), izdatki, navedeni v poročilu o napredku o izvajanju letnega programa iz člena 39(4), in končno poročilo o izvajanju letnega programa iz člena 51 so izraženi v eurih.

2.   V eurih so izražene in izvršene odločbe Komisije o financiranju iz tretjega pododstavka člena 21(5), s katerimi se odobrijo letni programi držav članic, obveznosti Komisije in plačila Komisije.

3.   Države članice, ki na dan zahtevka za plačilo niso sprejele eura kot svoje valute, zneske izdatkov, ki so nastali v nacionalni valuti, preračunajo v eure. Ta znesek se v eure preračuna z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije v mesecu, v katerem so bili izdatki zabeleženi v računovodskih izkazih odgovornega organa zadevnega programa. Ta menjalni tečaj Komisija vsak mesec objavi v elektronski obliki.

4.   Ko euro postane valuta države članice, se postopek preračunavanja iz odstavka 3 še naprej uporablja za vse izdatke, ki jih je organ za potrjevanje zabeležil v računovodske izkaze pred dnem, ko v veljavo stopi nepreklicno določeno menjalno razmerje med nacionalno valuto in eurom.

Člen 38

Obveznosti

Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odločbe Komisije o financiranju, s katero odobri letni program iz tretjega pododstavka člena 21(5).

Člen 39

Plačila – predfinanciranje

1.   Plačila prispevkov s strani Komisije iz Sklada se izvršijo v skladu s proračunskimi obveznostmi.

2.   Plačila se izvajajo v obliki predfinanciranja in plačila razlike. Izplačujejo se odgovornemu organu, ki ga določi država članica.

3.   Prvo plačilo iz naslova predfinanciranja, ki predstavlja 50 % zneska, dodeljenega v odločbi Komisije o financiranju, s katero odobri letni program, se izplača državi članici v 60 dneh po sprejetju navedene odločbe.

4.   Drugo plačilo iz naslova predfinanciranja se izplača najpozneje v treh mesecih po tem, ko je Komisija v dveh mesecih po uradni predložitvi zahtevka za plačilo s strani države članice odobrila poročilo o napredku pri izvajanju letnega programa in potrjeno izjavo o izdatkih, pripravljeno v skladu s členoma 29(1)(a) in 35, ki zadevata vsaj 60 % prvega plačila.

Znesek drugega plačila iz naslova predfinanciranja s strani Komisije ne presega 50 % celotnega zneska, ki ga zajema odločba o financiranju, s katero se odobri letni program, in na vsak način v primeru, ko država članica na nacionalni ravni dodeli znesek, manjši od tistega, ki je bil naveden v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program, razliko zneska sredstev Skupnosti, ki ga je država članica dejansko namenila za izbrane projekte v okviru letnega programa, minus prvo plačilo iz naslova predfinanciranja.

5.   Vse obresti, ki izhajajo iz predfinanciranja, se knjižijo na zadevni letni program kot vir države članice v obliki nacionalnega javnega prispevka in se Komisiji prijavijo, ko se v povezavi s končnim poročilom o izvajanju zadevnega letnega programa pripravi izjava o izdatkih.

6.   Zneski, izplačani v okviru predfinanciranja, se obračunajo v računovodski evidenci ob zaključku letnega programa.

Člen 40

Plačilo razlike

1.   Komisija plača razliko pod pogojem, da je prejela spodaj navedene dokumente najpozneje v devetih mesecih od končnega datuma za upravičenost izdatkov, opredeljenega v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program:

| (a) | potrjeno izjavo o izdatkih, sestavljeno v skladu s členoma 29(1)(a) in 35, ter zahtevek za plačilo razlike ali izjavo o povračilu; |
| --- | --- |

(a)

potrjeno izjavo o izdatkih, sestavljeno v skladu s členoma 29(1)(a) in 35, ter zahtevek za plačilo razlike ali izjavo o povračilu;

| (b) | končno poročilo o izvajanju letnega programa, kakor je določeno v členu 51; |
| --- | --- |

(b)

končno poročilo o izvajanju letnega programa, kakor je določeno v členu 51;

| (c) | letno revizijsko poročilo, mnenje in izjavo, ki so predvideni v členu 30(3). |
| --- | --- |

(c)

letno revizijsko poročilo, mnenje in izjavo, ki so predvideni v členu 30(3).

Plačilo razlike je odvisno od odobritve končnega poročila o izvajanju letnega programa in izjave o oceni veljavnosti zahtevka za plačilo razlike.

2.   Če odgovorni organ ne uspe zagotoviti dokumentov v sprejemljivi obliki in v roku iz odstavka 1, Komisija sprosti vse dele prevzetih obveznosti iz ustreznega letnega programa, ki niso bili uporabljeni za plačilo predfinanciranja.

3.   Avtomatični postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se začasno ustavi za tiste zneske zadevnih projektov, v zvezi s katerimi v trenutku predložitve dokumentov, opredeljenih v odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom. Država članica v predloženem končnem poročilu poda podrobne podatke o takšnih projektih in pošilja poročila o napredku v zvezi s temi projekti vsakih šest mesecev. V treh mesecih po zaključku sodnih postopkov ali postopkov upravnih pritožb država članica predloži zahtevane dokumente iz odstavka 1 za zadevne projekte.

4.   Obdobje devetih mesecev iz odstavka 1 preneha teči, če Komisija sprejme odločbo o začasni ustavitvi plačil sofinanciranja za ustrezni letni program v skladu s členom 42. Obdobje začne teči znova od dne, ko je država članica uradno obveščena o odločbi Komisije iz člena 40(3).

5.   Brez poseganja v člen 41 Komisija v šestih mesecih od prejema dokumentov iz odstavka 1 tega člena obvesti državo članico o znesku izdatkov, ki se s strani Komisije prizna kot upravičen v breme Sklada, in o vseh finančnih popravkih, ki izhajajo iz razlike med prijavljenimi in priznanimi izdatki. Država članica ima za predložitev pripomb na voljo tri mesece.

6.   V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odloči o znesku izdatkov, ki se priznajo kot upravičeni v breme Sklada, in izterja razliko, ki izhaja iz razlike med končnimi priznanimi izdatki in vsotami, ki so že bile izplačane tej državi članici.

7.   Glede na razpoložljiva sredstva Komisija plača razliko v največ 60 dneh od datuma, na katerega sprejme dokumente iz odstavka 1. Razlika proračunskih obveznosti se sprosti v šestih mesecih po plačilu.

Člen 41

Zadržanje plačil

1.   Plačilo odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Finančne uredbe zadrži za največ šest mesecev, če:

| (a) | v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora;

| (b) | mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja po tem, ko se je seznanil s podatki, ki so ga opozorili, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena. |
| --- | --- |

(b)

mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja po tem, ko se je seznanil s podatki, ki so ga opozorili, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

2.   Državo članico in pristojni organ se takoj obvesti o razlogih za zadržanje plačila. Plačilo se zadrži, dokler država članica ne sprejme potrebnih ukrepov.

Člen 42

Začasna ustavitev plačil

1.   Celotno predfinanciranje in plačila razlike ali samo del le-teh lahko Komisija začasno ustavi, kadar:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali

| (b) | je izdatek iz potrjene izjave o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali |
| --- | --- |

(b)

je izdatek iz potrjene izjave o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali

| (c) | država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 31 in 32. |
| --- | --- |

(c)

država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 31 in 32.

2.   Komisija se lahko odloči za začasno ustavitev predfinanciranja in plačil razlike, potem ko je državi članici ponudila možnost predložitve pripomb v roku treh mesecev.

3.   Komisija prekliče začasno ustavitev predfinanciranja in plačil razlike, ko presodi, da je država članica sprejela ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo preklic ustavitve plačil.

4.   Če država članica ne sprejme potrebnih ukrepov, se lahko Komisija v skladu s členom 46 odloči za razveljavitev celotnega ali dela prispevka Skupnosti k letnemu programu.

Člen 43

Hramba dokumentov

Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč po členu 87 Pogodbe, odgovorni organ zagotovi, da so vsa dokazila glede izdatkov in revizij zadevnih programov dostopna Komisiji in Računskemu sodišču, in sicer v obdobju petih let po zaključku programov v skladu s členom 40(1).

To obdobje se prekine bodisi v primeru sodnega postopka bodisi na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije.

Dokumenti se hranijo bodisi v obliki izvirnikov bodisi v obliki overjene različice, in sicer na splošno sprejetih nosilcih podatkov.

POGLAVJE VIII

FINANČNI POPRAVKI

Člen 44

Finančni popravki s strani držav članic

1.   Države članice so tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za preiskovanje nepravilnosti na podlagi dokazov o večji spremembi, ki vpliva na naravo ali okoliščine izvajanja ali nadzora programov in povzroči izvajanje potrebnih finančnih popravkov.

2.   Države članice izvedejo potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrite v delovanju ukrepov ali letnih programov.

Popravki države članice obsegajo preklic in, če je to ustrezno, vrnitev dela ali celote prispevka Skupnosti. Če se znesek ne povrne v roku, ki ga določi zadevna država članica, se zamudne obresti obračunajo po stopnji, ki jo določa člen 47(2). Države članice upoštevajo naravo in resnost nepravilnosti ter finančno izgubo Sklada.

3.   V primeru sistemskih nepravilnosti zadevna država članica razširi svoje preiskave na vse ukrepe, ki bi lahko bili prizadeti.

4.   Države članice v končno poročilo o izvajanju letnega programa iz člena 51 vključijo seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program.

Člen 45

Revizija računovodske evidence in finančni popravki s strani Komisije

1.   Brez poseganja v pristojnost Računskega sodišča ali v preglede, ki jih opravijo države članice skladno z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, lahko uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravijo preglede na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev glede ukrepov, financiranih iz Sklada, ter sistemov upravljanja in nadzora, ki jih najavijo najmanj tri delovne dni pred pregledom. Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomoč. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

Komisija lahko od zadevne države članice zahteva, da opravi pregled na kraju samem, da bi preverila pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

2.   Če po zaključku potrebnih preverjanj Komisija ugotovi, da država članica ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi iz člena 31, v skladu s členom 42 začasno ustavi predfinanciranje ali plačilo razlike.

Člen 46

Merila za popravke

1.   Komisija lahko izvede finančne popravke, in sicer tako, da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Skupnosti letnemu programu, če po ustrezni preučitvi ugotovi, da:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan; |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan;

| (b) | je izdatek v potrjeni izjavi o izdatkih nepravilen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka; |
| --- | --- |

(b)

je izdatek v potrjeni izjavi o izdatkih nepravilen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka;

| (c) | država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 31 pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 31 pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka.

Komisija sprejme odločitev ob upoštevanju vseh pripomb države članice.

2.   Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo nepravilnosti, da ugotovi, ali je treba uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je nepravilnost povezana z izjavo o izdatkih, za katero je revizijski organ izdal zadostno zagotovilo v skladu s členom 30(3)(b), se domneva, da gre za sistemsko napako, kar vodi v uporabo pavšalnega ali ekstrapolacijskega popravka, razen če država članica v treh mesecih predloži dokaze, ki zavrnejo to domnevo.

3.   Komisija pri odločanju o višini popravka upošteva resnost nepravilnosti ter obseg in finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti v zadevnem letnem programu.

4.   Če Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi dejstev, ki so jih ugotovili drugi revizorji zunaj njenih služb, izpelje lastne zaključke glede finančnih posledic po pregledu ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica v skladu s členom 32, poročil o ugotovljenih nepravilnostih in vseh odgovorov države članice.

Člen 47

Vračilo

1.   Vsako vračilo, ki ga je treba izplačati v splošni proračun Evropske unije, se opravi pred rokom, navedenim v nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 72 Finančne uredbe. Ta rok poteče zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga.

2.   Iz vsake zamude pri vračilu izhajajo zamudne obresti, ki se obračunavajo od datuma zapadlosti plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca datuma zapadlosti ter povečana za tri in pol odstotne točke.

Člen 48

Obveznosti držav članic

Finančni popravki Komisije ne vplivajo na obveznosti države članice, da v skladu s členom 44 nadaljujejo z izterjavami.

POGLAVJE IX

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN POROČILA

Člen 49

Spremljanje in vrednotenje

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada.

2.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v okviru priprave poročil iz člena 50(3) Sklad ovrednoti, s čimer oceni ustreznost, učinkovitost in vpliv ukrepov glede na splošni cilj iz člena 2.

3.   Komisija upošteva tudi dopolnjevanje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada in tistimi, ki potekajo v okviru drugih ustreznih politik, instrumentov in pobud Skupnosti.

Člen 50

Obveznosti poročanja

1.   V vsaki državi članici odgovorni organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev spremljanja in vrednotenja projekta.

V ta namen vključujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki določajo obveznost, da se predložijo redna in podrobna poročila o napredku pri izvajanju in izpolnitvi določenih ciljev, ki služijo kot podlaga poročilom o napredku in končnim poročilom o izvajanju letnega programa.

2.   Države članice Komisiji predložijo:

| (a) | do 30. junija 2010 poročilo o vrednotenju izvajanja dejavnosti, ki jih je sofinanciral Sklad; |
| --- | --- |

(a)

do 30. junija 2010 poročilo o vrednotenju izvajanja dejavnosti, ki jih je sofinanciral Sklad;

| (b) | do 30. junija 2012 za obdobje 2008–2010 in 30. junija 2015 za obdobje 2011–2013 poročilo o vrednotenju rezultatov in vplivu ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad. |
| --- | --- |

(b)

do 30. junija 2012 za obdobje 2008–2010 in 30. junija 2015 za obdobje 2011–2013 poročilo o vrednotenju rezultatov in vplivu ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži:

| (a) | do 30. junija 2010 poročilo o uporabi meril iz člena 15 za letno razdelitev sredstev državam članicam, skupaj s predlogi za spremembe, če meni, da so potrebne; |
| --- | --- |

(a)

do 30. junija 2010 poročilo o uporabi meril iz člena 15 za letno razdelitev sredstev državam članicam, skupaj s predlogi za spremembe, če meni, da so potrebne;

| (b) | do 31. decembra 2010 vmesno poročilo o doseženih rezultatih ter kakovostnih in količinskih vidikih izvajanja Sklada, skupaj s predlogom o razvoju Sklada v prihodnosti; |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2010 vmesno poročilo o doseženih rezultatih ter kakovostnih in količinskih vidikih izvajanja Sklada, skupaj s predlogom o razvoju Sklada v prihodnosti;

| (c) | do 31. decembra 2012 za obdobje 2008–2010 in do 31. decembra 2015 za obdobje 2011–2013 poročilo o naknadnem vrednotenju. |
| --- | --- |

(c)

do 31. decembra 2012 za obdobje 2008–2010 in do 31. decembra 2015 za obdobje 2011–2013 poročilo o naknadnem vrednotenju.

Člen 51

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

1.   Končno poročilo o izvajanju letnega programa vsebuje naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja programa:

| (a) | finančno in operativno izvajanje letnega programa; |
| --- | --- |

(a)

finančno in operativno izvajanje letnega programa;

| (b) | napredek pri izvajanju večletnega programa in njegovih prednostnih nalog glede na njegove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo kazalcev, kjer in kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri izvajanju večletnega programa in njegovih prednostnih nalog glede na njegove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo kazalcev, kjer in kadar je to mogoče;

| (c) | ukrepi, ki jih je sprejel odgovorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja, zlasti:






  (i) | ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov; |
| --- | --- | --- |

(c)

ukrepi, ki jih je sprejel odgovorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja, zlasti:

(i)

ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov;

| (ii) | povzetek vseh večjih težav, ki se pojavijo pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(ii)

povzetek vseh večjih težav, ki se pojavijo pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov;

| (iii) | uporabo tehnične pomoči; |
| --- | --- |

(iii)

uporabo tehnične pomoči;

| (d) | ukrepe, sprejete za zagotavljanje podatkov in objavo letnih in večletnih programov. |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, sprejete za zagotavljanje podatkov in objavo letnih in večletnih programov.

2.   Poročilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh podatkov iz odstavka 1 sprejme odločitev o vsebini poročila, ki ga predloži odgovorni organ. O tem se obvesti države članice. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je poročilo sprejeto.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 52

Odbor

1.   Komisiji pomaga skupni odbor „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljen z Odločbo št. 574/2007/ES.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in (5)(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Roki iz člena 5a(3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES so šest tednov.

Člen 53

Pregled

Evropski parlament in Svet na podlagi predloga Komisije do 30. junija 2013 pregledata to odločbo.

Člen 54

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta odločba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008, z izjemo členov 14, 18, 19, 21, 22, 25, 31(2), 31(5), 32, 35(4) in 52, ki se uporabljajo od 7. junija 2007.

Člen 56

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 23. maja 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

G. GLOSER

---

(1)  UL C 88, 11.4.2006, str. 15.

1

(2)  UL C 115, 16.5.2006, str. 47.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 7. maja 2007.

3

(4)  UL C 142, 14.6.2002, str. 23.

4

(5)  UL L 149, 2.6.2001, str. 34.

5

(6)  UL L 60, 27.2.2004, str. 55.

6

(7)  UL L 261, 6.8.2004, str. 28.

7

(8)  UL L 304, 30.9.2004 str. 12.

8

(9)  UL L 212, 7.8.2001, str. 12.

9

(10)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

10

(11)  Glej stran 22 tega Uradnega lista.

11

(12)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

12

(13)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

13

(14)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

14

(15)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

15

(16)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

16

(17)  UL L 396, 31.12.2004, str. 45.

17

(18)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

18

---