# Europos Sąjungos L 121/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 121 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. gegužės 11d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 121

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. gegužės 11d.

---

| Turinys | | | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams | 1 |

Turinys

Puslapis

*

Pranešimas skaitytojams

1

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 17 dėl suvienodintų transporto priemonių tvirtinimo nuostatų, atsižvelgiant į sėdynes, jų tvirtinimo įtaisus ir galvos atramas klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27) | 3 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 55 dėl autotraukiniams skirtų mechaninių sukabinimo įtaisų sudedamųjų dalių vienodų patvirtinimo nuostatų klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27) | 42 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 107 – vienodos nuostatos dėl M2 arba M3 kategorijos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją konstrukciją, klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27) | 100 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 114 dėl suvienodintų nuostatų dėl šių įrenginių patvirtinimo: I. Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio; II. Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu; III. Ne vairaratyje įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27) | 203 |

Klaidų ištaisymas

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 17 dėl suvienodintų transporto priemonių tvirtinimo nuostatų, atsižvelgiant į sėdynes, jų tvirtinimo įtaisus ir galvos atramas klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27)

(OL L 373, 2006 12 27)

3

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 55 dėl autotraukiniams skirtų mechaninių sukabinimo įtaisų sudedamųjų dalių vienodų patvirtinimo nuostatų klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27)

(OL L 373, 2006 12 27)

42

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 107 – vienodos nuostatos dėl M2 arba M3 kategorijos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją konstrukciją, klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27)

2

3

(OL L 373, 2006 12 27)

100

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 114 dėl suvienodintų nuostatų dėl šių įrenginių patvirtinimo: I. Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio; II. Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu; III. Ne vairaratyje įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos klaidų ištaisymas (OL L 373, 2006 12 27)

(OL L 373, 2006 12 27)

203

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

11.5.2007

| 11.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/1

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

BG:

| BG: | Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.
  Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

Настоящият брой на Официален вестник е публикуван на испански, чешки, датски, немски, естонски, гръцки, английски, френски, италиански, латвийски, литовски, унгарски, малтийски, нидерландски, полски, португалски, словашки, словенски, фински и шведски език.

Поправката, включена в него, се отнася до актове, публикувани преди разширяването на Европейския съюз от 1 януари 2007 г.

| CS: | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.
  Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

CS:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, češtině, dánštině, němčině, estonštině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, lotyštině, litevštině, maďarštině, maltštině, nizozemštině, polštině, portugalštině, slovenštině, slovinštině, finštině a švédštině.

Oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. ledna 2007.

| DA: | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

DA:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. januar 2007.

| DE: | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden. |
| --- | --- |

DE:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Tschechisch, Dänisch, Deutsch, Estnisch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Lettisch, Litauisch, Ungarisch, Maltesisch, Niederländisch, Polnisch, Portugiesisch, Slowakisch, Slowenisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Januar 2007 veröffentlicht wurden.

| EL: | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007. |
| --- | --- |

EL:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, τσεχική, δανική, γερμανική, εσθονική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, λεττονική, λιθουανική, ουγγρική, μαλτέζικη, ολλανδική, πολωνική, πορτογαλική, σλοβακική, σλοβενική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Ιανουαρίου 2007.

| EN: | This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007. |
| --- | --- |

EN:

This Official Journal is published in Spanish, Czech, Danish, German, Estonian, Greek, English, French, Italian, Latvian, Lithuanian, Hungarian, Maltese, Dutch, Polish, Portuguese, Slovak, Slovenian, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 January 2007.

| ES: | El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007. |
| --- | --- |

ES:

El presente Diario Oficial se publica en español, checo, danés, alemán, estonio, griego, inglés, francés, italiano, letón, lituano, húngaro, maltés, neerlandés, polaco, portugués, eslovaco, esloveno, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de enero de 2007.

| ET: | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

ET:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keeles.

Selle parandustega viidatakse aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. jaanuaril 2007.

| FI: | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin. |
| --- | --- |

FI:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tšekin, tanskan, saksan, viron, kreikan, englannin, ranskan, italian, latvian, liettuan, unkarin, maltan, hollannin, puolan, portugalin, slovakin, sloveenin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. tammikuuta 2007 julkaistuihin säädöksiin.

| FR: | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007. |
| --- | --- |

FR:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, tchèque, danoise, allemande, estonienne, grecque, anglaise, française, italienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er janvier 2007.

| HU: | Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

HU:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2007. január 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

| IT: | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007. |
| --- | --- |

IT:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, ceca, danese, tedesca, estone, greca, inglese, francese, italiana, lettone, lituana, ungherese, maltese, olandese, polacca, portoghese, slovacca, slovena, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o gennaio 2007.

| LT: | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

LT:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros 2007 m. sausio 1 d., klaidų ištaisymas.

| LV: | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

LV:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2007. gada 1. janvārī.

| MT: | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007. |
| --- | --- |

MT:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Ċeka, Daniża, Ġermaniża, Estonjana, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Latvjana, Litwana, Ungeriża, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Slovakka, Slovena, Finlandiża u Żvediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Jannar 2007.

| NL: | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd. |
| --- | --- |

NL:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Tsjechische, de Deense, de Duitse, de Estse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Letse, de Litouwse, de Hongaarse, de Maltese, de Nederlandse, de Poolse, de Portugese, de Slowaakse, de Sloveense, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 januari 2007 zijn gepubliceerd.

| PL: | Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r. |
| --- | --- |

PL:

Niniejszy Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, czeskim, duńskim, niemieckim, estońskim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, łotewskim, litewskim, węgierskim, maltańskim, niderlandzkim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 stycznia 2007 r.

| PT: | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007. |
| --- | --- |

PT:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Janeiro de 2007.

| RO: | Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.
  Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

RO:

Prezentul Jurnal Oficial este publicat în limbile spaniolă, cehă, daneză, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovacă, slovenă, finlandeză şi suedeză.

Rectificările conţinute în acest Jurnal Oficial se referă la acte publicate anterior extinderii Uniunii Europene din 1 ianuarie 2007.

| SK: | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007. |
| --- | --- |

SK:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, českom, dánskom, nemeckom, estónskom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, lotyšskom, litovskom, maďarskom, maltskom, holandskom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. januára 2007.

| SL: | Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

SL:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte, objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. januarja 2007.

| SV: | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

SV:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 januari 2007.

---

Klaidų ištaisymas

| 11.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/3

---

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 17 dėl suvienodintų transporto priemonių tvirtinimo nuostatų, atsižvelgiant į sėdynes, jų tvirtinimo įtaisus ir galvos atramas klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 373, 2006 m. gruodžio 27 d.
  )

Taisyklę Nr. 17 skaityti taip:

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 17. Suvienodintos transporto priemonių tvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į sėdynes, jų tvirtinimo įtaisus ir galvos atramas

4 persvarstyta versija

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

07 serijos pakeitimai – įsigaliojimo data: 1998 m. rugpjūčio 6 d.

07 serijos pakeitimų 1 papildymas – įsigaliojimo data: 1999 m. lapkričio 17 d.

07 serijos pakeitimų 2 papildymas – įsigaliojimo data: 2000 m. sausio 13 d.

06 serijos pakeitimų 1 klaidų ištaisymas, apie kurį praneša depozitaras C.N.655.1999.TREATIES-1, 1999 m. liepos 19 d.

07 serijos pakeitimų 1 klaidų ištaisymas, apie kurį praneša depozitaras C.N.425.2000.TREATIES-1, 2000 m. birželio 27 d.

07 serijos pakeitimų 1 papildymo 1 klaidų ištaisymas, apie kurį praneša depozitaras C.N.814.2001.TREATIES-1, 2001 m. rugpjūčio 23 d.

4 reglamento persvarstymo 1 klaidų ištaisymas, apie kurį praneša depozitaras C.N. 165.2004. TREATIES-1, 2004 m. kovo 4 d.

4 reglamento persvarstymo 2 klaidų ištaisymas, apie kurį praneša depozitaras C.N. 1035.2004. TREATIES-1, 2004 m. spalio 4 d.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma M1 ir N kategorijų transporto priemonių, jų tvirtinimo įtaisų ir galvos atramų tvirtumui bei M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių, kurioms netaikoma Taisyklė Nr. 80 su 01 serijos pakeitimais, sėdynių, jų tvirtinimo įtaisų ir galvos atramų tvirtumui. (1)
   (2)

Ji taip pat taikoma sėdynių atlošų galinėms dalims (2) ir įtaisams, kurie skirti apsaugoti M1 kategorijos transporto priemonių keleivius nuo bagažo poslinkio priekinio susidūrimo atveju.

Taisyklė netaikoma sulenkiamosioms, į šoną atsuktoms, apgręžtoms sėdynėms ir visoms prie jų pritaisytoms galvos atramoms.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | Transporto priemonės tvirtinimas – tai transporto priemonės tipo tvirtinimas, atsižvelgiant į sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų tvirtumą, sėdynių atlošų galinių dalių konstrukciją ir galvos atramų charakteristikas. |
| --- | --- |

2.1.

Transporto priemonės tvirtinimas – tai transporto priemonės tipo tvirtinimas, atsižvelgiant į sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų tvirtumą, sėdynių atlošų galinių dalių konstrukciją ir galvos atramų charakteristikas.

| 2.2. | Transporto priemonių tipas – tai kategorija variklinių transporto priemonių, nesiskiriančių šiais esminiais atžvilgiais: |
| --- | --- |

2.2.

Transporto priemonių tipas – tai kategorija variklinių transporto priemonių, nesiskiriančių šiais esminiais atžvilgiais:

| 2.2.1. | sėdynių konstrukcija, forma, matmenimis, medžiagomis ir mase, nors sėdynės gali skirtis danga ir spalva; ne didesni kaip 5 % dydžio patvirtinto sėdynių tipo masės skirtumai nelaikomi svarbiais; |
| --- | --- |

2.2.1.

sėdynių konstrukcija, forma, matmenimis, medžiagomis ir mase, nors sėdynės gali skirtis danga ir spalva; ne didesni kaip 5 % dydžio patvirtinto sėdynių tipo masės skirtumai nelaikomi svarbiais;

| 2.2.2. | sėdynių atlošų, sėdynių ir jų dalių reguliavimo, poslinkio ir fiksavimo sistemų tipu ir matmenimis; |
| --- | --- |

2.2.2.

sėdynių atlošų, sėdynių ir jų dalių reguliavimo, poslinkio ir fiksavimo sistemų tipu ir matmenimis;

| 2.2.3 | sėdynių tvirtinimo įtaisų tipu ir matmenimis; |
| --- | --- |

2.2.3

sėdynių tvirtinimo įtaisų tipu ir matmenimis;

| 2.2.4. | galvos atramų matmenimis, sandara, medžiagomis ir kamšalu, nors jos gali skirtis spalva ir danga; |
| --- | --- |

2.2.4.

galvos atramų matmenimis, sandara, medžiagomis ir kamšalu, nors jos gali skirtis spalva ir danga;

| 2.2.5. | jei galvos atrama yra atskiroji – jos tvirtinimo įtaisų tipu bei matmenimis ir transporto priemonės dalies, prie kurios galvos atrama tvirtinama, charakteristikomis. |
| --- | --- |

2.2.5.

jei galvos atrama yra atskiroji – jos tvirtinimo įtaisų tipu bei matmenimis ir transporto priemonės dalies, prie kurios galvos atrama tvirtinama, charakteristikomis.

| 2.3. | Sėdynė – tai konstrukcija, kuri gali būti neatsiejama nuo transporto priemonės konstrukcijos, arba atskira konstrukcija, parengta naudoti ir skirta sėdėti vienam suaugusiam asmeniui. Terminas taikomas ir atskirai sėdynei, ir keliavietės sėdynės daliai, skirtai sėdėti vienam asmeniui. |
| --- | --- |

2.3.

Sėdynė – tai konstrukcija, kuri gali būti neatsiejama nuo transporto priemonės konstrukcijos, arba atskira konstrukcija, parengta naudoti ir skirta sėdėti vienam suaugusiam asmeniui. Terminas taikomas ir atskirai sėdynei, ir keliavietės sėdynės daliai, skirtai sėdėti vienam asmeniui.

| 2.4. | Keliavietė sėdynė – parengta naudoti konstrukcija, skirta sėdėti daugiau kaip vienam suaugusiam asmeniui. |
| --- | --- |

2.4.

Keliavietė sėdynė – parengta naudoti konstrukcija, skirta sėdėti daugiau kaip vienam suaugusiam asmeniui.

| 2.5. | Tvirtinimo įtaisas – tai sistema, kuria sėdynė pritvirtinama prie transporto priemonės konstrukcijos, įskaitant susijusias transporto priemonės konstrukcijos dalis. |
| --- | --- |

2.5.

Tvirtinimo įtaisas – tai sistema, kuria sėdynė pritvirtinama prie transporto priemonės konstrukcijos, įskaitant susijusias transporto priemonės konstrukcijos dalis.

| 2.6. | Reguliavimo sistema – tai įtaisas, kuriuo sėdynė arba jos dalys gali būti nustatomos į sėdinčiam asmeniui tinkamą padėtį. Šiuo įtaisu visų pirma gali būti reguliuojama: |
| --- | --- |

2.6.

Reguliavimo sistema – tai įtaisas, kuriuo sėdynė arba jos dalys gali būti nustatomos į sėdinčiam asmeniui tinkamą padėtį. Šiuo įtaisu visų pirma gali būti reguliuojama:

| 2.6.1. | poslinkis išilgine kryptimi; |
| --- | --- |

2.6.1.

poslinkis išilgine kryptimi;

| 2.6.2. | poslinkis vertikalia kryptimi; |
| --- | --- |

2.6.2.

poslinkis vertikalia kryptimi;

| 2.6.3. | polinkio kampas. |
| --- | --- |

2.6.3.

polinkio kampas.

| 2.7. | Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo galima sėdynę arba vieną iš jos dalių pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviams būtų galima pasiekti už tos sėdynės esančią vietą. |
| --- | --- |

2.7.

Poslinkio sistema – įtaisas, kuriuo galima sėdynę arba vieną iš jos dalių pastumti į kitą vietą ir (arba) pasukti be fiksuotos tarpinės padėties, kad keleiviams būtų galima pasiekti už tos sėdynės esančią vietą.

| 2.8. | Fiksavimo sistema – tai įtaisas, užtikrinantis, kad sėdynė ir jos dalys bus išlaikomos naudojimo padėtyje. |
| --- | --- |

2.8.

Fiksavimo sistema – tai įtaisas, užtikrinantis, kad sėdynė ir jos dalys bus išlaikomos naudojimo padėtyje.

| 2.9. | Sulenkiamoji sėdynė – tai papildoma sėdynė, skirta naudoti retkarčiais ir paprastai esanti sulenkta. |
| --- | --- |

2.9.

Sulenkiamoji sėdynė – tai papildoma sėdynė, skirta naudoti retkarčiais ir paprastai esanti sulenkta.

| 2.10. | Skersinė plokštuma – vertikali plokštuma, statmena vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai. |
| --- | --- |

2.10.

Skersinė plokštuma – vertikali plokštuma, statmena vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai.

| 2.11. | Išilginė plokštuma – plokštuma, lygiagreti su vidurine išilgine transporto priemonės plokštuma. |
| --- | --- |

2.11.

Išilginė plokštuma – plokštuma, lygiagreti su vidurine išilgine transporto priemonės plokštuma.

| 2.12. | Galvos atrama – tai įtaisas, kurio paskirtis apriboti suaugusio keleivio galvos poslinkį atgal liemens atžvilgiu, kad įvykus avarijai būtų sumažintas kaklo slankstelių sužeidimo pavojus. |
| --- | --- |

2.12.

Galvos atrama – tai įtaisas, kurio paskirtis apriboti suaugusio keleivio galvos poslinkį atgal liemens atžvilgiu, kad įvykus avarijai būtų sumažintas kaklo slankstelių sužeidimo pavojus.

| 2.12.1. | Neatskiriamoji galvos atrama – tai galvos atrama, kurią sudaro sėdynės atlošo viršutinė dalis. Šią apibrėžtį atitinka ir 2.12.2 ir 2.12.3 pastraipų reikalavimus atitinkančios galvos atramos, kurias galima atskirti nuo sėdynės arba transporto priemonės konstrukcijos tik įrankiais ir visiškai arba iš dalies nuėmus sėdynės užvalkalą. |
| --- | --- |

2.12.1.

Neatskiriamoji galvos atrama – tai galvos atrama, kurią sudaro sėdynės atlošo viršutinė dalis. Šią apibrėžtį atitinka ir 2.12.2 ir 2.12.3 pastraipų reikalavimus atitinkančios galvos atramos, kurias galima atskirti nuo sėdynės arba transporto priemonės konstrukcijos tik įrankiais ir visiškai arba iš dalies nuėmus sėdynės užvalkalą.

| 2.12.2. | Atskiriamoji galvos atrama – tai galvos atrama, kurią sudaro nuo sėdynės atsiskirianti sudedamoji dalis, skirta įkišti į sėdynės atlošo konstrukciją ir galinti šioje padėtyje savaime laikytis. |
| --- | --- |

2.12.2.

Atskiriamoji galvos atrama – tai galvos atrama, kurią sudaro nuo sėdynės atsiskirianti sudedamoji dalis, skirta įkišti į sėdynės atlošo konstrukciją ir galinti šioje padėtyje savaime laikytis.

| 2.12.3. | Atskiroji galvos atrama – tai galvos atrama, kurią sudaro sėdynei nepriklausanti sudedamoji dalis, skirta įkišti į transporto priemonės konstrukciją ir (arba) galinti šioje padėtyje savaime laikytis. |
| --- | --- |

2.12.3.

Atskiroji galvos atrama – tai galvos atrama, kurią sudaro sėdynei nepriklausanti sudedamoji dalis, skirta įkišti į transporto priemonės konstrukciją ir (arba) galinti šioje padėtyje savaime laikytis.

| 2.13. | „R“ taškas – tai sėdimosios vietos atskaitos taškas, kaip apibrėžta šios taisyklės 3 priede. |
| --- | --- |

2.13.

„R“ taškas – tai sėdimosios vietos atskaitos taškas, kaip apibrėžta šios taisyklės 3 priede.

| 2.14. | Atskaitos linija – tai ant manekeno esanti linija, parodyta šios taisyklės 3 priedo 1 priedėlio 1 pav. |
| --- | --- |

2.14.

Atskaitos linija – tai ant manekeno esanti linija, parodyta šios taisyklės 3 priedo 1 priedėlio 1 pav.

| 2.15. | Atribojimo sistema – tai dalys arba įtaisai, kurie kartu su sėdynių atlošais skirti apsaugoti keleivius nuo bagažo poslinkio; atribojimo sistema paprastai yra padaryta iš vielos tinklo, esančio virš sėdynių atlošų, kai šie yra nustatyti į stačią padėtį arba nulenkti žemyn. Transporto priemonėse, kuriose įtaisytos tokios dalys arba įtaisai, kaip standartinė įranga įrengtos galvos atramos laikomos atribojimo sistemos dalimi. Tačiau nelaikoma, kad sėdynė, kurioje įtaisyta galvos atrama, viena pati sudaro atribojimo sistemą. |
| --- | --- |

2.15.

Atribojimo sistema – tai dalys arba įtaisai, kurie kartu su sėdynių atlošais skirti apsaugoti keleivius nuo bagažo poslinkio; atribojimo sistema paprastai yra padaryta iš vielos tinklo, esančio virš sėdynių atlošų, kai šie yra nustatyti į stačią padėtį arba nulenkti žemyn. Transporto priemonėse, kuriose įtaisytos tokios dalys arba įtaisai, kaip standartinė įranga įrengtos galvos atramos laikomos atribojimo sistemos dalimi. Tačiau nelaikoma, kad sėdynė, kurioje įtaisyta galvos atrama, viena pati sudaro atribojimo sistemą.

3.   TVIRTINIMO PARAIŠKA

| 3.1. | Transporto priemonės tipo tvirtinimo paraišką turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas. |
| --- | --- |

3.1.

Transporto priemonės tipo tvirtinimo paraišką turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.

| 3.2. | Paraiška pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija: |
| --- | --- |

3.2.

Paraiška pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:

| 3.2.1. | išsamus transporto priemonės tipo aprašas sėdynių konstrukcijos, jų tvirtinimo įtaisų, reguliavimo, poslinkio ir fiksavimo sistemų požiūriu; |
| --- | --- |

3.2.1.

išsamus transporto priemonės tipo aprašas sėdynių konstrukcijos, jų tvirtinimo įtaisų, reguliavimo, poslinkio ir fiksavimo sistemų požiūriu;

| 3.2.1.1. | išsamus atribojimo sistemos aprašas ir (arba) brėžiniai, jei taikoma; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

išsamus atribojimo sistemos aprašas ir (arba) brėžiniai, jei taikoma;

| 3.2.2. | gana išsamūs ir tinkamo mastelio sėdynių, jų tvirtinimo prie transporto priemonės įtaisų, reguliavimo, poslinkio ir fiksavimo sistemų brėžiniai. |
| --- | --- |

3.2.2.

gana išsamūs ir tinkamo mastelio sėdynių, jų tvirtinimo prie transporto priemonės įtaisų, reguliavimo, poslinkio ir fiksavimo sistemų brėžiniai.

| 3.2.3. | Kai sėdynė yra su atskiriamąja galvos atrama: |
| --- | --- |

3.2.3.

Kai sėdynė yra su atskiriamąja galvos atrama:

| 3.2.3.1. | išsamus galvos atramos aprašas, kuriame visų pirma išsamiai apibrėžiama kamšalo medžiaga arba medžiagos; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

išsamus galvos atramos aprašas, kuriame visų pirma išsamiai apibrėžiama kamšalo medžiaga arba medžiagos;

| 3.2.3.2. | galvos atramos tvirtinimo prie sėdynės vietos, atramos tipo ir tvirtinimo įtaisų išsamus aprašas. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

galvos atramos tvirtinimo prie sėdynės vietos, atramos tipo ir tvirtinimo įtaisų išsamus aprašas.

| 3.2.4. | Kai sėdynė yra su atskirąja galvos atrama: |
| --- | --- |

3.2.4.

Kai sėdynė yra su atskirąja galvos atrama:

| 3.2.4.1. | išsamus galvos atramos aprašas, kuriame visų pirma išsamiai apibrėžiama kamšalo medžiaga arba medžiagos; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

išsamus galvos atramos aprašas, kuriame visų pirma išsamiai apibrėžiama kamšalo medžiaga arba medžiagos;

| 3.2.4.2. | galvos atramos tvirtinimo prie transporto priemonės konstrukcijos vietos ir tvirtinimo įtaisų išsamus aprašas. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

galvos atramos tvirtinimo prie transporto priemonės konstrukcijos vietos ir tvirtinimo įtaisų išsamus aprašas.

| 3.3. | Už tvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pateikiama: |
| --- | --- |

3.3.

Už tvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pateikiama:

| 3.3.1. | pavyzdinė tvirtintino tipo transporto priemonė arba transporto priemonės dalys, kurios, technikos tarnybos nuomone, reikalingos tvirtinimo bandymams; |
| --- | --- |

3.3.1.

pavyzdinė tvirtintino tipo transporto priemonė arba transporto priemonės dalys, kurios, technikos tarnybos nuomone, reikalingos tvirtinimo bandymams;

| 3.3.2. | papildomas transporto priemonėje įtaisomų sėdynių rinkinys su tvirtinimo įtaisais. |
| --- | --- |

3.3.2.

papildomas transporto priemonėje įtaisomų sėdynių rinkinys su tvirtinimo įtaisais.

| 3.3.3. | Transporto priemonės, kuriose įtaisytos arba gali būti įtaisomos galvos atramos, kartu su 3.3.1 ir 3.3.2 pastraipose nustatytais reikalavimais: |
| --- | --- |

3.3.3.

Transporto priemonės, kuriose įtaisytos arba gali būti įtaisomos galvos atramos, kartu su 3.3.1 ir 3.3.2 pastraipose nustatytais reikalavimais:

| 3.3.3.1. | atskiriamosios galvos atramos: papildomas transporto priemonėje įtaisomų sėdynių rinkinys su galvos atramomis ir jų tvirtinimo įtaisais; |
| --- | --- |

3.3.3.1.

atskiriamosios galvos atramos: papildomas transporto priemonėje įtaisomų sėdynių rinkinys su galvos atramomis ir jų tvirtinimo įtaisais;

| 3.3.3.2. | atskirosios galvos atramos: papildomas transporto priemonėje įtaisomų sėdynių rinkinys su tvirtinimo įtaisais ir papildomas atitinkamų galvos atramų rinkinys bei transporto priemonės konstrukcijos dalis, prie kurios tvirtinama galvos atrama arba visa konstrukcija. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

atskirosios galvos atramos: papildomas transporto priemonėje įtaisomų sėdynių rinkinys su tvirtinimo įtaisais ir papildomas atitinkamų galvos atramų rinkinys bei transporto priemonės konstrukcijos dalis, prie kurios tvirtinama galvos atrama arba visa konstrukcija.

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka svarbius reikalavimus (sėdynės su įtaisytomis galvos atramomis arba pritaikytos jas įtaisyti), transporto priemonės tipui turi būti suteiktas patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.1.

Jei pagal šią taisyklę tvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka svarbius reikalavimus (sėdynės su įtaisytomis galvos atramomis arba pritaikytos jas įtaisyti), transporto priemonės tipui turi būti suteiktas patvirtinimas.

| 4.2. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu 07 atitinka 07 pakeitimų seriją) rodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, kurie buvo padaryti išduodant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali paskirti to paties numerio nei tam pačiam transporto priemonių tipui su įtaisytomis kitų tipų sėdynėmis arba galvos atramomis, nei sėdynėms, transporto priemonėje tvirtinamoms kitaip (tai taikoma ir sėdynėms su galvos atramomis ir be jų) arba kitame transporto priemonių tipe. |
| --- | --- |

4.2.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu 07 atitinka 07 pakeitimų seriją) rodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, kurie buvo padaryti išduodant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali paskirti to paties numerio nei tam pačiam transporto priemonių tipui su įtaisytomis kitų tipų sėdynėmis arba galvos atramomis, nei sėdynėms, transporto priemonėje tvirtinamoms kitaip (tai taikoma ir sėdynėms su galvos atramomis ir be jų) arba kitame transporto priemonių tipe.

| 4.3. | Pranešimas apie patvirtinimą, jo išplėtimą arba atsisakymą suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims, naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą. |
| --- | --- |

4.3.

Pranešimas apie patvirtinimą, jo išplėtimą arba atsisakymą suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims, naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą.

| 4.4. | Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai ir lengvai prieinamoje, patvirtinimo formoje apibrėžtoje vietoje pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.4.

Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai ir lengvai prieinamoje, patvirtinimo formoje apibrėžtoje vietoje pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | „E“ raidę supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (3) |
| --- | --- |

4.4.1.

„E“ raidę supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (3)

| 4.4.2. | šios taisyklės numeris, po kurio rašoma „R“ raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris, dešinėje apskritimo pusėje, kaip nurodyta 4.4.1 pastraipoje. |
| --- | --- |

4.4.2.

šios taisyklės numeris, po kurio rašoma „R“ raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris, dešinėje apskritimo pusėje, kaip nurodyta 4.4.1 pastraipoje.

| 4.4.3. | Tačiau jei transporto priemonėje yra įrengta viena arba daugiau sėdynių su galvos atramomis, patvirtintų pagal 5.1 ir 5.2 pastraipų reikalavimus, po šios taisyklės numerio rašomos raidės „RA“. Šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančioje formoje nurodoma, kuriose transporto priemonės sėdynėse yra pritaisytos arba gali būti pritaisomos galvos atramos. Ženklinimu taip pat parodoma, kad visos kitos transporto priemonės sėdynės, be galvos atramų arba nepritaikytos įrengti galvos atramas, yra patvirtintos ir atitinka šios taisyklės 5.1 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

4.4.3.

Tačiau jei transporto priemonėje yra įrengta viena arba daugiau sėdynių su galvos atramomis, patvirtintų pagal 5.1 ir 5.2 pastraipų reikalavimus, po šios taisyklės numerio rašomos raidės „RA“. Šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančioje formoje nurodoma, kuriose transporto priemonės sėdynėse yra pritaisytos arba gali būti pritaisomos galvos atramos. Ženklinimu taip pat parodoma, kad visos kitos transporto priemonės sėdynės, be galvos atramų arba nepritaikytos įrengti galvos atramas, yra patvirtintos ir atitinka šios taisyklės 5.1 pastraipos reikalavimus.

| 4.5. | Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar keletą kitų prie Susitarimo prijungtų taisyklių patvirtintą transporto priemonių tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.4.1. pastraipoje nurodyto simbolio nereikia kartoti; tokiu atveju taisyklė ir patvirtinimo numeriai bei papildomi visų taisyklių, pagal kurias buvo suteiktas patvirtinimas (šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę), simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 pastraipoje nurodyto simbolio. |
| --- | --- |

4.5.

Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar keletą kitų prie Susitarimo prijungtų taisyklių patvirtintą transporto priemonių tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.4.1. pastraipoje nurodyto simbolio nereikia kartoti; tokiu atveju taisyklė ir patvirtinimo numeriai bei papildomi visų taisyklių, pagal kurias buvo suteiktas patvirtinimas (šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę), simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 pastraipoje nurodyto simbolio.

| 4.6. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.6.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.7. | Patvirtinimo ženklas turėtų būti tvirtinamas prie automobilio duomenų plokštelės, kurią tvirtina gamintojas, arba ant jos. |
| --- | --- |

4.7.

Patvirtinimo ženklas turėtų būti tvirtinamas prie automobilio duomenų plokštelės, kurią tvirtina gamintojas, arba ant jos.

| 4.8. | Šios taisyklės 2 priede pateikti patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai. |
| --- | --- |

4.8.

Šios taisyklės 2 priede pateikti patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

5.   REIKALAVIMAI

5.1.   Bendrieji reikalavimai, taikomi visoms M1 kategorijos transporto priemonių sėdynėms (4)

| 5.1.1. | Kiekvienoje pateikiamoje reguliavimo ir poslinkio sistemoje turi būti automatinė fiksavimo sistema. Porankių arba kitų patogumo įtaisų fiksavimo sistemos nebūtinos, nebent tokie įtaisai susidūrimo atveju keltų papildomą susižeidimo pavojų. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kiekvienoje pateikiamoje reguliavimo ir poslinkio sistemoje turi būti automatinė fiksavimo sistema. Porankių arba kitų patogumo įtaisų fiksavimo sistemos nebūtinos, nebent tokie įtaisai susidūrimo atveju keltų papildomą susižeidimo pavojų.

| 5.1.2. | 2.7 pastraipoje nurodytas įtaiso atleidimo valdiklis turėtų būti prie durų, už sėdynės ribų. Jis turi būti lengvai pasiekiamas, net ir už tos sėdynės sėdinčiam keleiviui. |
| --- | --- |

5.1.2.

2.7 pastraipoje nurodytas įtaiso atleidimo valdiklis turėtų būti prie durų, už sėdynės ribų. Jis turi būti lengvai pasiekiamas, net ir už tos sėdynės sėdinčiam keleiviui.

| 5.1.3. | 6.8.1.1 pastraipoje apibrėžtoje 1 srityje esančios galinės sėdynių dalys turi išlaikyti energijos išsklaidymo bandymą pagal šios taisyklės 6 priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

5.1.3.

6.8.1.1 pastraipoje apibrėžtoje 1 srityje esančios galinės sėdynių dalys turi išlaikyti energijos išsklaidymo bandymą pagal šios taisyklės 6 priedo reikalavimus.

| 5.1.3.1. | Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei pagal 6 priede nurodytą tvarką atliekamų bandymų metu galvos formos įtaiso lėtėjimas nenutrūkstamai neviršija 80 g ilgiau kaip 3 ms. Be to, per bandymą arba po jo neturi atsirasti arba likti pavojingų kraštų. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei pagal 6 priede nurodytą tvarką atliekamų bandymų metu galvos formos įtaiso lėtėjimas nenutrūkstamai neviršija 80 g ilgiau kaip 3 ms. Be to, per bandymą arba po jo neturi atsirasti arba likti pavojingų kraštų.

| 5.1.3.2. | 5.1.3 pastraipos reikalavimai netaikomi galinėms arba atlošais viena į kitą atsuktoms sėdynėms. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

5.1.3 pastraipos reikalavimai netaikomi galinėms arba atlošais viena į kitą atsuktoms sėdynėms.

| 5.1.4. | Sėdynių galinių dalių paviršius neturi būti pavojingai šiurkštus arba turėti aštrių kraštų, dėl kurių padidėtų keleivių sužeidimo pavojus. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei pagal 6.1 pastraipoje nurodytas sąlygas išbandytų sėdynių galinių dalių kreivio spindulys yra ne mažesnis kaip: | 2,5 mm 1 srityje, |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Sėdynių galinių dalių paviršius neturi būti pavojingai šiurkštus arba turėti aštrių kraštų, dėl kurių padidėtų keleivių sužeidimo pavojus. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei pagal 6.1 pastraipoje nurodytas sąlygas išbandytų sėdynių galinių dalių kreivio spindulys yra ne mažesnis kaip:

2,5 mm 1 srityje,

| | 5,0 mm 2 srityje, |
| --- | --- |

5,0 mm 2 srityje,

| | 3,2 mm 3 srityje. |
| --- | --- |

3,2 mm 3 srityje.

Šios sritys yra apibrėžtos 6.8.1 pastraipoje.

| 5.1.4.1. | Šis reikalavimas netaikomas: |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Šis reikalavimas netaikomas:

| 5.1.4.1.1. | skirtingų sričių dalims, išsikišančioms iš aplinkinio paviršiaus ne daugiau kaip 3,2 mm, su bukais kraštais, jei iškyšos aukštis yra ne didesnis kaip pusė jos pločio; |
| --- | --- |

5.1.4.1.1.

skirtingų sričių dalims, išsikišančioms iš aplinkinio paviršiaus ne daugiau kaip 3,2 mm, su bukais kraštais, jei iškyšos aukštis yra ne didesnis kaip pusė jos pločio;

| 5.1.4.1.2. | galinėms sėdynėms ir atlošais viena į kitą atsuktoms sėdynėms; |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

galinėms sėdynėms ir atlošais viena į kitą atsuktoms sėdynėms;

| 5.1.4.1.3. | galinėms sėdynių dalims, esančioms žemiau horizontalios plokštumos, einančios per žemiausią kiekvienos sėdynių eilės „R“ tašką (kai sėdynių eilių aukštis skirtingas, pradedant nuo galo, plokštuma paslenkama aukštyn arba žemyn, sudarant vertikalų laiptelį, einantį per priešais esančios sėdynių eilės „R“ tašką); |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

galinėms sėdynių dalims, esančioms žemiau horizontalios plokštumos, einančios per žemiausią kiekvienos sėdynių eilės „R“ tašką (kai sėdynių eilių aukštis skirtingas, pradedant nuo galo, plokštuma paslenkama aukštyn arba žemyn, sudarant vertikalų laiptelį, einantį per priešais esančios sėdynių eilės „R“ tašką);

| 5.1.4.1.4. | dalims, panašioms į „lankstų vielos tinklą“. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

dalims, panašioms į „lankstų vielos tinklą“.

| 5.1.4.2. | 6.8.1.2 pastraipoje apibrėžtoje 2 srityje paviršių spindulys gali būti mažesnis kaip 5 mm, bet ne mažesnis kaip 2,5 mm, jei paviršiai išlaiko šios taisyklės 6 priede nurodytą energijos išsklaidymo bandymą. Be to, tokie paviršiai turi būti taip padengti, kad galva neturėtų tiesioginio sąlyčio su sėdynės rėmo konstrukcija. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

6.8.1.2 pastraipoje apibrėžtoje 2 srityje paviršių spindulys gali būti mažesnis kaip 5 mm, bet ne mažesnis kaip 2,5 mm, jei paviršiai išlaiko šios taisyklės 6 priede nurodytą energijos išsklaidymo bandymą. Be to, tokie paviršiai turi būti taip padengti, kad galva neturėtų tiesioginio sąlyčio su sėdynės rėmo konstrukcija.

| 5.1.4.3. | Jei pirmiau nurodytose srityse yra dalių, padengtų medžiaga, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, mažesnis kaip 50, pirmiau minėti reikalavimai, išskyrus susijusius su energijos išsklaidymo bandymu pagal 6 priedo reikalavimus, taikomi tik standžioms dalims. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Jei pirmiau nurodytose srityse yra dalių, padengtų medžiaga, kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, mažesnis kaip 50, pirmiau minėti reikalavimai, išskyrus susijusius su energijos išsklaidymo bandymu pagal 6 priedo reikalavimus, taikomi tik standžioms dalims.

| 5.1.5. | Per 6.2 ir 6.3 pastraipose nurodytą bandymą arba po jo sėdynės rėmas ir jos tvirtinimo įtaisai, reguliavimo ir poslinkio sistemos ar jų fiksavimo įtaisai neturi sulūžti. Liekamoji deformacija, įskaitant trūkius, gali būti leidžiama, jeigu dėl jos nepadidėja pavojus susižeisti susidūrimo atveju ir išlaikomos nustatytos apkrovos. |
| --- | --- |

5.1.5.

Per 6.2 ir 6.3 pastraipose nurodytą bandymą arba po jo sėdynės rėmas ir jos tvirtinimo įtaisai, reguliavimo ir poslinkio sistemos ar jų fiksavimo įtaisai neturi sulūžti. Liekamoji deformacija, įskaitant trūkius, gali būti leidžiama, jeigu dėl jos nepadidėja pavojus susižeisti susidūrimo atveju ir išlaikomos nustatytos apkrovos.

| 5.1.6. | Atliekant 6.3 pastraipoje ir 9 priedo 2.1 pastraipoje nurodytus bandymus, fiksavimo sistemos neturi atsilaisvinti. |
| --- | --- |

5.1.6.

Atliekant 6.3 pastraipoje ir 9 priedo 2.1 pastraipoje nurodytus bandymus, fiksavimo sistemos neturi atsilaisvinti.

| 5.1.7. | Po bandymų poslinkio sistemos, kurių paskirtis leisti arba palengvinti keleivių įlipimą ar išlipimą, turi išlikti tinkamos naudoti; jas turi būti įmanoma bent vieną kartą atleisti ir paslinkti sėdynę arba sėdynės dalį, kuriai šios sistemos yra skirtos.
  Nereikalaujama, kad visos kitos poslinkio sistemos, taip pat reguliavimo sistemos ir jų fiksavimo sistemos išliktų tinkamos naudoti.
  Jei sėdynės yra su galvos atramomis, laikoma, kad sėdynės atlošo ir jo fiksavimo įtaisų tvirtumas atitinka 6.2 pastraipos reikalavimus, jei po 6.4.3.6 pastraipoje nurodyto bandymo sėdynė ar jos atlošas nesulūžta: priešingu atveju būtina įrodyti, kad sėdynė gali atitikti 6.2 pastraipos reikalavimus.
  Jei (keliavietėse) sėdynėse yra daugiau sėdimųjų vietų nei galvos atramų, atliekamas 6.2 pastraipoje aprašytas bandymas. |
| --- | --- |

5.1.7.

Po bandymų poslinkio sistemos, kurių paskirtis leisti arba palengvinti keleivių įlipimą ar išlipimą, turi išlikti tinkamos naudoti; jas turi būti įmanoma bent vieną kartą atleisti ir paslinkti sėdynę arba sėdynės dalį, kuriai šios sistemos yra skirtos.

Nereikalaujama, kad visos kitos poslinkio sistemos, taip pat reguliavimo sistemos ir jų fiksavimo sistemos išliktų tinkamos naudoti.

Jei sėdynės yra su galvos atramomis, laikoma, kad sėdynės atlošo ir jo fiksavimo įtaisų tvirtumas atitinka 6.2 pastraipos reikalavimus, jei po 6.4.3.6 pastraipoje nurodyto bandymo sėdynė ar jos atlošas nesulūžta: priešingu atveju būtina įrodyti, kad sėdynė gali atitikti 6.2 pastraipos reikalavimus.

Jei (keliavietėse) sėdynėse yra daugiau sėdimųjų vietų nei galvos atramų, atliekamas 6.2 pastraipoje aprašytas bandymas.

5.2.   Bendrosios specifikacijos, taikomos N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms ir M2 bei M3 kategorijų transporto priemonėms, kurioms netaikoma Taisyklė Nr. 80

| 5.2.1. | Sėdynės ir keliavietės sėdynės turi būti tvirtai pritvirtintos prie transporto priemonės. |
| --- | --- |

5.2.1.

Sėdynės ir keliavietės sėdynės turi būti tvirtai pritvirtintos prie transporto priemonės.

| 5.2.2. | Slankiojamosios ir keliavietės sėdynės turi būti automatiškai fiksuojamos visose numatytose padėtyse. |
| --- | --- |

5.2.2.

Slankiojamosios ir keliavietės sėdynės turi būti automatiškai fiksuojamos visose numatytose padėtyse.

| 5.2.3. | Reguliuojami sėdynių atlošai turi būti fiksuojami visose numatytose padėtyse. |
| --- | --- |

5.2.3.

Reguliuojami sėdynių atlošai turi būti fiksuojami visose numatytose padėtyse.

| 5.2.4. | Visos sėdynės, kurios gali būti pakreiptos pirmyn arba turi sulenkiamus atlošus, turi automatiškai fiksuotis įprastoje padėtyje. |
| --- | --- |

5.2.4.

Visos sėdynės, kurios gali būti pakreiptos pirmyn arba turi sulenkiamus atlošus, turi automatiškai fiksuotis įprastoje padėtyje.

5.3.   Galvos atramų įtaisymas

| 5.3.1. | Galvos atrama įtaisoma kiekvienoje kraštinėje priekinėje sėdynėje, kiekvienoje M1 kategorijos transporto priemonėje. Sėdynės su galvos atramomis, skirtomis montuoti kitose sėdimosiose vietose ir kitų kategorijų transporto priemonėse, taip pat gali būti patvirtintos pagal šią taisyklę. |
| --- | --- |

5.3.1.

Galvos atrama įtaisoma kiekvienoje kraštinėje priekinėje sėdynėje, kiekvienoje M1 kategorijos transporto priemonėje. Sėdynės su galvos atramomis, skirtomis montuoti kitose sėdimosiose vietose ir kitų kategorijų transporto priemonėse, taip pat gali būti patvirtintos pagal šią taisyklę.

| 5.3.2. | Galvos atrama įtaisoma kiekvienos M2 kategorijos transporto priemonės, kurios masė ne didesnė kaip 3 500 kg, ir N1 kategorijos transporto priemonės kiekvienoje kraštinėje priekinėje sėdynėje; tokiose transporto priemonėse įtaisytos galvos atramos turi atitikti Taisyklės Nr. 25 su 03 serijos pakeitimais reikalavimus. |
| --- | --- |

5.3.2.

Galvos atrama įtaisoma kiekvienos M2 kategorijos transporto priemonės, kurios masė ne didesnė kaip 3 500 kg, ir N1 kategorijos transporto priemonės kiekvienoje kraštinėje priekinėje sėdynėje; tokiose transporto priemonėse įtaisytos galvos atramos turi atitikti Taisyklės Nr. 25 su 03 serijos pakeitimais reikalavimus.

5.4.   Specialūs reikalavimai sėdynėms, kuriose įtaisytos arba gali būti įtaisomos galvos atramos

| 5.4.1. | Galvos atrama neturi transporto priemonės keleiviams kelti papildomo pavojaus. Visų pirma atrama neturi jokioje naudojimo padėtyje būti pavojingai šiurkšti arba turėti aštrių kraštų, galinčių padidinti keleivių sunkaus sužalojimo pavojų. |
| --- | --- |

5.4.1.

Galvos atrama neturi transporto priemonės keleiviams kelti papildomo pavojaus. Visų pirma atrama neturi jokioje naudojimo padėtyje būti pavojingai šiurkšti arba turėti aštrių kraštų, galinčių padidinti keleivių sunkaus sužalojimo pavojų.

| 5.4.2. | 1 srityje esančių galvos atramų priekinių arba galinių paviršių dalys, kaip toliau apibrėžta 6.8.1.1.3 pastraipoje, turi išlaikyti energijos sugerties bandymą. |
| --- | --- |

5.4.2.

1 srityje esančių galvos atramų priekinių arba galinių paviršių dalys, kaip toliau apibrėžta 6.8.1.1.3 pastraipoje, turi išlaikyti energijos sugerties bandymą.

| 5.4.2.1. | Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei pagal 6 priede nurodytą tvarką atliekamuose bandymuose galvos formos įtaiso lėtėjimas nenutrūkstamai neviršija 80 g ilgiau kaip 3 ms. Be to, per bandymą arba po jo neturi atsirasti arba likti pavojingų kraštų. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei pagal 6 priede nurodytą tvarką atliekamuose bandymuose galvos formos įtaiso lėtėjimas nenutrūkstamai neviršija 80 g ilgiau kaip 3 ms. Be to, per bandymą arba po jo neturi atsirasti arba likti pavojingų kraštų.

| 5.4.3. | 2 srityje esantys priekiniai ir galiniai galvos atramų paviršiai, kaip apibrėžta 6.8.1.2.2 pastraipoje, turi būti padengti taip, kad nebūtų įmanomas joks tiesioginis galvos sąlytis su konstrukcijos elementais, ir turi atitikti 5.1.4 pastraipos reikalavimus, taikomus 2 srityje esančių sėdynių galinėms dalims. |
| --- | --- |

5.4.3.

2 srityje esantys priekiniai ir galiniai galvos atramų paviršiai, kaip apibrėžta 6.8.1.2.2 pastraipoje, turi būti padengti taip, kad nebūtų įmanomas joks tiesioginis galvos sąlytis su konstrukcijos elementais, ir turi atitikti 5.1.4 pastraipos reikalavimus, taikomus 2 srityje esančių sėdynių galinėms dalims.

| 5.4.4. | 5.4.2 ir 5.4.3 pastraipų reikalavimai netaikomi galvos atramų, skirtų sėdynėms, už kurių nėra sėdimųjų vietų, galinių paviršių dalims. |
| --- | --- |

5.4.4.

5.4.2 ir 5.4.3 pastraipų reikalavimai netaikomi galvos atramų, skirtų sėdynėms, už kurių nėra sėdimųjų vietų, galinių paviršių dalims.

| 5.4.5. | Galvos atrama turi būti pritvirtinta prie sėdynės arba prie transporto priemonės konstrukcijos taip, kad iš galvos atramos arba jos tvirtinimo prie sėdynės atlošo įtaisų, per bandymą veikiamų galvos formos įtaiso sukeliamu spaudimu, neišlįstų jokių standžių arba pavojingų dalių. |
| --- | --- |

5.4.5.

Galvos atrama turi būti pritvirtinta prie sėdynės arba prie transporto priemonės konstrukcijos taip, kad iš galvos atramos arba jos tvirtinimo prie sėdynės atlošo įtaisų, per bandymą veikiamų galvos formos įtaiso sukeliamu spaudimu, neišlįstų jokių standžių arba pavojingų dalių.

| 5.4.6. | Kai sėdynėje yra įtaisyta galvos atrama, sutarus su technikos tarnyba gali būti laikoma, kad 5.1.3 pastraipos sąlygos nepažeidžiamos, jei sėdynė su galvos atrama atitinka 5.4.2 pastraipos nuostatas. |
| --- | --- |

5.4.6.

Kai sėdynėje yra įtaisyta galvos atrama, sutarus su technikos tarnyba gali būti laikoma, kad 5.1.3 pastraipos sąlygos nepažeidžiamos, jei sėdynė su galvos atrama atitinka 5.4.2 pastraipos nuostatas.

5.5.   Galvos atramų aukštis

| 5.5.1. | Galvos atramų aukštis matuojamas pagal 6.5 pastraipą. |
| --- | --- |

5.5.1.

Galvos atramų aukštis matuojamas pagal 6.5 pastraipą.

| 5.5.2. | Galvos atramų, kurių aukštis nereguliuojamas, aukštis priekinėse sėdynėse turi būti ne mažesnis kaip 800 mm, o kitose sėdynėse – 750 mm. |
| --- | --- |

5.5.2.

Galvos atramų, kurių aukštis nereguliuojamas, aukštis priekinėse sėdynėse turi būti ne mažesnis kaip 800 mm, o kitose sėdynėse – 750 mm.

| 5.5.3. | Galvos atramos, kurių aukštis reguliuojamas |
| --- | --- |

5.5.3.

Galvos atramos, kurių aukštis reguliuojamas

| 5.5.3.1. | Priekinėse sėdynėse aukštis turi būti ne mažesnis kaip 800 mm, o kitose sėdynėse – 750 mm; ši vertė turi būti padėtyje, esančioje tarp aukščiausios ir žemiausios galimos reguliavimo padėties; |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Priekinėse sėdynėse aukštis turi būti ne mažesnis kaip 800 mm, o kitose sėdynėse – 750 mm; ši vertė turi būti padėtyje, esančioje tarp aukščiausios ir žemiausios galimos reguliavimo padėties;

| 5.5.3.2. | neturi būti „naudojimo padėties“, kurios aukštis mažesnis kaip 750 mm; |
| --- | --- |

5.5.3.2.

neturi būti „naudojimo padėties“, kurios aukštis mažesnis kaip 750 mm;

| 5.5.3.3. | visose kitose sėdynėse (išskyrus priekines) galvos atramos gali būti tokios, kad jas būtų galima pastumti į žemesnę kaip 750 mm padėtį tik tada, jei keleiviui būtų aiškiai suprantama, jog tokioje padėtyje esanti galvos atrama negali būti naudojama; |
| --- | --- |

5.5.3.3.

visose kitose sėdynėse (išskyrus priekines) galvos atramos gali būti tokios, kad jas būtų galima pastumti į žemesnę kaip 750 mm padėtį tik tada, jei keleiviui būtų aiškiai suprantama, jog tokioje padėtyje esanti galvos atrama negali būti naudojama;

| 5.5.3.4. | priekinių sėdynių galvos atramos gali būti tokios, kad sėdynei esant laisvai jas būtų galima automatiškai pastumti į žemesnę kaip 750 mm padėtį su sąlyga, kad galvos atrama automatiškai grįš į naudojimo padėtį užėmus sėdynę. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

priekinių sėdynių galvos atramos gali būti tokios, kad sėdynei esant laisvai jas būtų galima automatiškai pastumti į žemesnę kaip 750 mm padėtį su sąlyga, kad galvos atrama automatiškai grįš į naudojimo padėtį užėmus sėdynę.

| 5.5.4. | 5.5.2 ir 5.5.3.1 pastraipose nurodyti matmenys priekinėse sėdynėse gali būti mažesni nei 800 mm, o kitose sėdynėse mažesni nei 750 mm, kad būtų paliekamas reikiamas tarpas tarp galvos atramos ir stogo vidinės pusės, langų arba bet kurios kitos transporto priemonės konstrukcijos dalies; tačiau tarpas neturi būti didesnis kaip 25 mm. Kai sėdynėse įtaisytos poslinkio ir (arba) reguliavimo sistemos, tai taikoma visoms sėdimosioms vietoms. Be to, pagal 5.5.3.2 pastraipos leidžiančią nukrypti nuostatą, neturi būti jokios „naudojimo padėties“, kurios aukštis žemesnis kaip 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.4.

5.5.2 ir 5.5.3.1 pastraipose nurodyti matmenys priekinėse sėdynėse gali būti mažesni nei 800 mm, o kitose sėdynėse mažesni nei 750 mm, kad būtų paliekamas reikiamas tarpas tarp galvos atramos ir stogo vidinės pusės, langų arba bet kurios kitos transporto priemonės konstrukcijos dalies; tačiau tarpas neturi būti didesnis kaip 25 mm. Kai sėdynėse įtaisytos poslinkio ir (arba) reguliavimo sistemos, tai taikoma visoms sėdimosioms vietoms. Be to, pagal 5.5.3.2 pastraipos leidžiančią nukrypti nuostatą, neturi būti jokios „naudojimo padėties“, kurios aukštis žemesnis kaip 700 mm.

| 5.5.5. | Nukrypstant nuo 5.5.2 ir 5.5.3.1 pastraipose pateiktų aukščio reikalavimų, bet kurios galvos atramos, skirtos galinėms vidurinėms sėdynėms arba sėdėjimo vietoms, aukštis turi būti ne mažesnis kaip 700 mm. |
| --- | --- |

5.5.5.

Nukrypstant nuo 5.5.2 ir 5.5.3.1 pastraipose pateiktų aukščio reikalavimų, bet kurios galvos atramos, skirtos galinėms vidurinėms sėdynėms arba sėdėjimo vietoms, aukštis turi būti ne mažesnis kaip 700 mm.

| 5.6. | Kai sėdynė pritaikyta įrengti galvos atramą, turi būti patikrintos 5.1.3 ir 5.4.2 pastraipų sąlygos. |
| --- | --- |

5.6.

Kai sėdynė pritaikyta įrengti galvos atramą, turi būti patikrintos 5.1.3 ir 5.4.2 pastraipų sąlygos.

| 5.6.1. | Įtaiso dalies, į kurią remiasi galva, aukštis, išmatuotas pagal 6.5 pastraipą, turi būti ne mažesnis kaip 100 mm, kai galvos atramos aukštis yra reguliuojamas. |
| --- | --- |

5.6.1.

Įtaiso dalies, į kurią remiasi galva, aukštis, išmatuotas pagal 6.5 pastraipą, turi būti ne mažesnis kaip 100 mm, kai galvos atramos aukštis yra reguliuojamas.

| 5.7. | Tarp sėdynės atlošo ir galvos atramos neturi būti didesnio kaip 60 mm tarpo, kai įtaiso aukštis negali būti reguliuojamas. Jei galvos atramos aukštis reguliuojamas, žemiausioje padėtyje jis turi būti ne daugiau kaip per 25 mm nuo sėdynės atlošo viršaus. Kai reguliuojamo aukščio sėdynėse arba keliavietėse sėdynėse įtaisytos atskirosios galvos atramos, atitiktis šiam reikalavimui turi būti tikrinama visose sėdynės arba keliavietės sėdynės padėtyse. |
| --- | --- |

5.7.

Tarp sėdynės atlošo ir galvos atramos neturi būti didesnio kaip 60 mm tarpo, kai įtaiso aukštis negali būti reguliuojamas. Jei galvos atramos aukštis reguliuojamas, žemiausioje padėtyje jis turi būti ne daugiau kaip per 25 mm nuo sėdynės atlošo viršaus. Kai reguliuojamo aukščio sėdynėse arba keliavietėse sėdynėse įtaisytos atskirosios galvos atramos, atitiktis šiam reikalavimui turi būti tikrinama visose sėdynės arba keliavietės sėdynės padėtyse.

| 5.8. | Kai galvos atramos yra integruotos į sėdynės atlošą, atsižvelgiama į šią sritį:
  esančią virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 540 mm atstumu nuo „R“ taško.
  Tarp dviejų vertikalių išilginių plokštumų, kurios 85 mm atstumu yra abiejose atskaitos linijos pusėse. Šioje srityje pagal 6.7 pastraipą išmatuotas vieno arba daugiau tarpų „a“ atstumas, nepaisant jo (jų) formos, gali būti didesnis kaip 60 mm, jeigu pagal 6.4.3.3.2 pastraipą atlikus papildomą bandymą, nėra pažeidžiami 5.11 pastraipos reikalavimai. |
| --- | --- |

5.8.

Kai galvos atramos yra integruotos į sėdynės atlošą, atsižvelgiama į šią sritį:

esančią virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 540 mm atstumu nuo „R“ taško.

Tarp dviejų vertikalių išilginių plokštumų, kurios 85 mm atstumu yra abiejose atskaitos linijos pusėse. Šioje srityje pagal 6.7 pastraipą išmatuotas vieno arba daugiau tarpų „a“ atstumas, nepaisant jo (jų) formos, gali būti didesnis kaip 60 mm, jeigu pagal 6.4.3.3.2 pastraipą atlikus papildomą bandymą, nėra pažeidžiami 5.11 pastraipos reikalavimai.

| 5.9. | Kai galvos atramų aukštis yra reguliuojamas, leidžiama, kad pagal 6.7 pastraipą išmatuotas vieno arba daugiau tarpų „a“ atstumas, nepaisant jo (jų) formos, galvos atramoje gali būti didesnis kaip 60 mm tik tokiu atveju, jei po papildomo pagal 6.4.3.3.2 pastraipą atliekamo bandymo nėra pažeidžiami 5.11 pastraipos reikalavimai. |
| --- | --- |

5.9.

Kai galvos atramų aukštis yra reguliuojamas, leidžiama, kad pagal 6.7 pastraipą išmatuotas vieno arba daugiau tarpų „a“ atstumas, nepaisant jo (jų) formos, galvos atramoje gali būti didesnis kaip 60 mm tik tokiu atveju, jei po papildomo pagal 6.4.3.3.2 pastraipą atliekamo bandymo nėra pažeidžiami 5.11 pastraipos reikalavimai.

| 5.10. | Galvos atramos plotis turi būti toks, kad įprastai sėdinčio asmens galvai būtų suteikiama tinkama atrama. Kaip nustatyta pagal 6.6 pastraipoje aprašytą tvarką, galvos atrama turi apimti plotą, į kiekvieną pusę nuo vertikalios vidurinės sėdynės, kuriai skirta galvos atrama, plokštumos besitęsiantį ne mažiau kaip 85 mm. |
| --- | --- |

5.10.

Galvos atramos plotis turi būti toks, kad įprastai sėdinčio asmens galvai būtų suteikiama tinkama atrama. Kaip nustatyta pagal 6.6 pastraipoje aprašytą tvarką, galvos atrama turi apimti plotą, į kiekvieną pusę nuo vertikalios vidurinės sėdynės, kuriai skirta galvos atrama, plokštumos besitęsiantį ne mažiau kaip 85 mm.

| 5.11. | Galvos atrama ir jos tvirtinimo įtaisas turi būti tokie, kad didžiausias atgalinis galvos poslinkis X, kurį leidžia galvos atrama ir kuris matuojamas pagal 6.4.3 pastraipoje nustatytą statinę procedūrą, būtų mažesnis nei 102 mm. |
| --- | --- |

5.11.

Galvos atrama ir jos tvirtinimo įtaisas turi būti tokie, kad didžiausias atgalinis galvos poslinkis X, kurį leidžia galvos atrama ir kuris matuojamas pagal 6.4.3 pastraipoje nustatytą statinę procedūrą, būtų mažesnis nei 102 mm.

| 5.12. | Galvos atrama ir jos tvirtinimo įtaisas turi būti pakankamai tvirti, kad nelūžtų veikiami 6.4.3.6 pastraipoje nustatytos apkrovos. Jei galvos atramos integruotos į sėdynės atlošą, šios pastraipos reikalavimai turi būti taikomi atlošo konstrukcijos daliai, esančiai virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 540 mm atstumu nuo „R“ taško. |
| --- | --- |

5.12.

Galvos atrama ir jos tvirtinimo įtaisas turi būti pakankamai tvirti, kad nelūžtų veikiami 6.4.3.6 pastraipoje nustatytos apkrovos. Jei galvos atramos integruotos į sėdynės atlošą, šios pastraipos reikalavimai turi būti taikomi atlošo konstrukcijos daliai, esančiai virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 540 mm atstumu nuo „R“ taško.

| 5.13. | Jei galvos atramos aukštis reguliuojamas, ją virš didžiausio nustatyto naudojimo aukščio turi būti įmanoma pakelti tik naudotojui sąmoningai atlikus veiksmą, kuris skiriasi nuo aukščiui reguliuoti būtinų veiksmų. |
| --- | --- |

5.13.

Jei galvos atramos aukštis reguliuojamas, ją virš didžiausio nustatyto naudojimo aukščio turi būti įmanoma pakelti tik naudotojui sąmoningai atlikus veiksmą, kuris skiriasi nuo aukščiui reguliuoti būtinų veiksmų.

| 5.14. | Laikoma, kad sėdynės atlošo ir jo fiksavimo įtaisų tvirtumas atitinka 6.2 pastraipoje nustatytus reikalavimus, kai po bandymo pagal 6.4.3.6 pastraipą sėdynė ir jos atlošas nesulūžta; kitu atveju turi būti įrodyta, kad sėdynė atitinka 6.2 pastraipoje nustatytus bandymo reikalavimus. |
| --- | --- |

5.14.

Laikoma, kad sėdynės atlošo ir jo fiksavimo įtaisų tvirtumas atitinka 6.2 pastraipoje nustatytus reikalavimus, kai po bandymo pagal 6.4.3.6 pastraipą sėdynė ir jos atlošas nesulūžta; kitu atveju turi būti įrodyta, kad sėdynė atitinka 6.2 pastraipoje nustatytus bandymo reikalavimus.

5.15.   Specialūs keleivių apsaugos nuo bagažo poslinkio reikalavimai

| 5.15.1. | Sėdynių atlošai
  Sėdynių atlošai ir (arba) galvos atramos išdėstyti taip, kad jie yra priekinė bagažo skyriaus siena; visos savo vietoje įprastoje gamintojo nurodytoje naudojimo padėtyje esančios sėdynės turi būti pakankamai tvirtos, kad apsaugotų keleivius nuo bagažo poslinkio priekinio susidūrimo atveju. Laikoma, kad ši reikalavimas įvykdytas, jei per 9 priede aprašytą bandymą ir po jo sėdynių atlošai ir fiksavimo mechanizmai išlieka savo vietose. Tačiau sėdynių atlošų ir jų tvirtinimo detalių deformacija per bandymą yra leidžiama, jei bandomo sėdynės atlošo ir (arba) galvos atramų, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra didesnis kaip 50, priekinė dalis nepajuda į priekį nuo skersinės vertikalios plokštumos, kuri eina per:






  a) | tašką, esantį per 150 mm į priekį nuo bandomos sėdynės „R“ taško, galvos atramos detalių atžvilgiu; |
| --- | --- | --- |

5.15.1.

Sėdynių atlošai

Sėdynių atlošai ir (arba) galvos atramos išdėstyti taip, kad jie yra priekinė bagažo skyriaus siena; visos savo vietoje įprastoje gamintojo nurodytoje naudojimo padėtyje esančios sėdynės turi būti pakankamai tvirtos, kad apsaugotų keleivius nuo bagažo poslinkio priekinio susidūrimo atveju. Laikoma, kad ši reikalavimas įvykdytas, jei per 9 priede aprašytą bandymą ir po jo sėdynių atlošai ir fiksavimo mechanizmai išlieka savo vietose. Tačiau sėdynių atlošų ir jų tvirtinimo detalių deformacija per bandymą yra leidžiama, jei bandomo sėdynės atlošo ir (arba) galvos atramų, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra didesnis kaip 50, priekinė dalis nepajuda į priekį nuo skersinės vertikalios plokštumos, kuri eina per:

a)

tašką, esantį per 150 mm į priekį nuo bandomos sėdynės „R“ taško, galvos atramos detalių atžvilgiu;

| b) | tašką, esantį per 100 mm į priekį nuo bandomos sėdynės „R“ taško, sėdynės atlošo detalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

b)

tašką, esantį per 100 mm į priekį nuo bandomos sėdynės „R“ taško, sėdynės atlošo detalių atžvilgiu;

neatsižvelgiant į bandymų blokų grįžimo etapus.

Integruotų galvos atramų atveju riba tarp galvos atramos ir sėdynės atlošo apibrėžiama plokštuma, statmena atskaitos linijai ir esančia 540 mm atstumu nuo „R“ taško.

Visi matavimai atliekami bandomos sėdynės išilginėje vidurinėje plokštumoje arba kiekvienoje sėdimojoje vietoje, kai kiekviena sėdimoji vieta yra bagažo skyriaus priekinė siena.

Per 9 priede aprašytą bandymą bandymų blokai turi likti už bandomų sėdynių atlošų.

| 5.15.2. | Atribojimo sistemos
  Transporto priemonės gamintojo prašymu, 9 priede aprašytas bandymas gali būti atliekamas atribojimo sistemoms esant savo vietoje, jei šios sistemos tam tikrame transporto priemonių tipe įrengtos kaip standartinė įranga.
  Atribojimo sistemų vielos tinklas, esantis virš įprastoje naudojimo padėtyje esančių sėdynių atlošų, bandomas pagal 9 priedo 2.2 pastraipą.
  Laikoma, kad šis reikalavimas yra įvykdytas, jei per bandymą atribojimo sistemos išlieka savo vietose. Tačiau atribojimo sistemų deformacija per bandymą yra leidžiama, jei atribojimo sistemos priekinė dalis (įskaitant išbandytų sėdynių atlošų ir (arba) galvų atramų dalis), kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra didesnis kaip 50, nepajuda į priekį nuo skersinės vertikalios plokštumos kuri eina per:






  a) | tašką, esantį per 150 mm į priekį nuo tam tikros sėdynės „R“ taško, galvos atramos dalių atžvilgiu; |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

Atribojimo sistemos

Transporto priemonės gamintojo prašymu, 9 priede aprašytas bandymas gali būti atliekamas atribojimo sistemoms esant savo vietoje, jei šios sistemos tam tikrame transporto priemonių tipe įrengtos kaip standartinė įranga.

Atribojimo sistemų vielos tinklas, esantis virš įprastoje naudojimo padėtyje esančių sėdynių atlošų, bandomas pagal 9 priedo 2.2 pastraipą.

Laikoma, kad šis reikalavimas yra įvykdytas, jei per bandymą atribojimo sistemos išlieka savo vietose. Tačiau atribojimo sistemų deformacija per bandymą yra leidžiama, jei atribojimo sistemos priekinė dalis (įskaitant išbandytų sėdynių atlošų ir (arba) galvų atramų dalis), kurios kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, yra didesnis kaip 50, nepajuda į priekį nuo skersinės vertikalios plokštumos kuri eina per:

a)

tašką, esantį per 150 mm į priekį nuo tam tikros sėdynės „R“ taško, galvos atramos dalių atžvilgiu;

| b) | tašką, esantį per 100 mm į priekį nuo tam tikros sėdynės „R“ taško, sėdynės atlošo ir atribojimo sistemos dalių atžvilgiu, tačiau neatsižvelgiant į galvos atramos dalis. |
| --- | --- |

b)

tašką, esantį per 100 mm į priekį nuo tam tikros sėdynės „R“ taško, sėdynės atlošo ir atribojimo sistemos dalių atžvilgiu, tačiau neatsižvelgiant į galvos atramos dalis.

Kai galvos atrama integruota, tarp galvos atramos ir sėdynės atlošo taikoma riba yra nustatyta 5.15.1 pastraipoje.

Visi matavimai atliekami bandomos sėdynės išilginėje vidurinėje plokštumoje arba kiekvienoje sėdimojoje vietoje, kai kiekviena sėdimoji vieta yra bagažo skyriaus priekinė siena.

Po bandymo neturi atsirasti aštrių arba šiurkščių kraštų, galinčių padidinti keleivių sužeidimo pavojų.

| 5.15.3. | 5.13.1 ir 5.13.2 pastraipose nurodyti reikalavimai netaikomi bagažo atribojimo sistemoms, kurios susidūrimo atveju suveiklinamos automatiškai. Gamintojas technikos tarnybai turi įrodyti, kad tokių sistemų suteikiama apsauga yra lygiavertė 5.15.1 ir 5.15.2 pastraipose aprašytai apsaugai. |
| --- | --- |

5.15.3.

5.13.1 ir 5.13.2 pastraipose nurodyti reikalavimai netaikomi bagažo atribojimo sistemoms, kurios susidūrimo atveju suveiklinamos automatiškai. Gamintojas technikos tarnybai turi įrodyti, kad tokių sistemų suteikiama apsauga yra lygiavertė 5.15.1 ir 5.15.2 pastraipose aprašytai apsaugai.

6.   BANDYMAI

6.1.   Visiems bandymams taikomos bendrosios techninės sąlygos

| 6.1.1. | Sėdynės atlošas, jei yra reguliuojamas, turi būti užfiksuotas atlošus jį atgal per 25o nuo manekeno vertikalios liemens atskaitos linijos, kaip aprašyta 3 priede, nebent kitaip yra nurodęs gamintojas. |
| --- | --- |

6.1.1.

Sėdynės atlošas, jei yra reguliuojamas, turi būti užfiksuotas atlošus jį atgal per 25o nuo manekeno vertikalios liemens atskaitos linijos, kaip aprašyta 3 priede, nebent kitaip yra nurodęs gamintojas.

| 6.1.2. | Kai sėdynė, jos fiksavimo mechanizmas ir įrengimas yra vienodi arba simetriški kitos transporto priemonėje esančios sėdynės atžvilgiu, technikos tarnyba gali bandyti tik vieną iš tokių sėdynių. |
| --- | --- |

6.1.2.

Kai sėdynė, jos fiksavimo mechanizmas ir įrengimas yra vienodi arba simetriški kitos transporto priemonėje esančios sėdynės atžvilgiu, technikos tarnyba gali bandyti tik vieną iš tokių sėdynių.

| 6.1.3. | Kai sėdynė turi reguliuojamas galvos atramas, bandymai gali būti atliekami galvos atramas nustačius į pačią nepalankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema. |
| --- | --- |

6.1.3.

Kai sėdynė turi reguliuojamas galvos atramas, bandymai gali būti atliekami galvos atramas nustačius į pačią nepalankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema.

6.2.   Sėdynės atlošo ir jo reguliavimo sistemų tvirtumo bandymas

| 6.2.1. | 53 daNm momentą „R“ taško atžvilgiu suteikianti jėga taikoma išilgine kryptimi ir atgal nuo viršutinės sėdynės atlošo rėmo dalies per sudedamąją dalį, imituojančią manekeno nugarą, kaip parodyta šios taisyklės 3 priede. Keliavietės sėdynės atveju, kai dalis arba visas atraminis rėmas (įskaitant galvos atramas) yra bendras daugiau kaip vienai sėdimajai vietai, bandymas turi būti atliekamas vienu metu su visomis sėdimosiomis vietomis. |
| --- | --- |

6.2.1.

53 daNm momentą „R“ taško atžvilgiu suteikianti jėga taikoma išilgine kryptimi ir atgal nuo viršutinės sėdynės atlošo rėmo dalies per sudedamąją dalį, imituojančią manekeno nugarą, kaip parodyta šios taisyklės 3 priede. Keliavietės sėdynės atveju, kai dalis arba visas atraminis rėmas (įskaitant galvos atramas) yra bendras daugiau kaip vienai sėdimajai vietai, bandymas turi būti atliekamas vienu metu su visomis sėdimosiomis vietomis.

6.3.   Sėdynės tvirtinimo, reguliavimo, fiksavimo ir poslinkio sistemų tvirtumo bandymas

| 6.3.1. | Ne mažesne kaip 20 g išilgine horizontalia lėtėjimo jėga 30 milisekundžių priekine kryptimi veikiamas visas transporto priemonės karkasas pagal 7 priedo 1 pastraipos reikalavimus. Gamintojo prašymu alternatyviai gali būti naudojamas 9 priedo priedėlyje aprašytas bandomasis impulsas. |
| --- | --- |

6.3.1.

Ne mažesne kaip 20 g išilgine horizontalia lėtėjimo jėga 30 milisekundžių priekine kryptimi veikiamas visas transporto priemonės karkasas pagal 7 priedo 1 pastraipos reikalavimus. Gamintojo prašymu alternatyviai gali būti naudojamas 9 priedo priedėlyje aprašytas bandomasis impulsas.

| 6.3.2. | Išilginio lėtėjimo jėga, taikoma atgaline kryptimi pagal 6.3.1 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

6.3.2.

Išilginio lėtėjimo jėga, taikoma atgaline kryptimi pagal 6.3.1 pastraipos reikalavimus.

| 6.3.3. | 6.3.1 ir 6.3.2 pastraipų reikalavimų atitiktis tikrinama visose sėdynės padėtyse. Kai sėdynės turi reguliuojamas galvos atramas, bandymas turi būti atliekamas galvos atramas nustačius į pačią nepalankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema. Per bandymą sėdynė turi būti nustatyta taip, kad joks išorinis veiksnys nesukliudytų atlaisvinti fiksavimo sistemas.
  Laikoma, kad šios sąlygos įvykdytos, jei sėdynė bandoma nustačius į šias padėtis: | išilginę padėtį, esančią vienu žingsniu arba 10 mm atgal nuo pačios priekinės įprastinės važiavimo padėties arba gamintojo nurodytos naudojimo padėties (nepriklausomo vertikalaus reguliavimo sėdynių pagalvėlė nustatoma į aukščiausią padėtį); |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

6.3.1 ir 6.3.2 pastraipų reikalavimų atitiktis tikrinama visose sėdynės padėtyse. Kai sėdynės turi reguliuojamas galvos atramas, bandymas turi būti atliekamas galvos atramas nustačius į pačią nepalankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema. Per bandymą sėdynė turi būti nustatyta taip, kad joks išorinis veiksnys nesukliudytų atlaisvinti fiksavimo sistemas.

Laikoma, kad šios sąlygos įvykdytos, jei sėdynė bandoma nustačius į šias padėtis:

išilginę padėtį, esančią vienu žingsniu arba 10 mm atgal nuo pačios priekinės įprastinės važiavimo padėties arba gamintojo nurodytos naudojimo padėties (nepriklausomo vertikalaus reguliavimo sėdynių pagalvėlė nustatoma į aukščiausią padėtį);

| | išilginę padėtį, esančią vienu žingsniu arba 10 mm į priekį nuo pačios galinės įprastinės važiavimo padėties ar gamintojo nurodytos naudojimo padėties (nepriklausomo vertikalaus reguliavimo sėdynių pagalvėlė nustatoma į žemiausią padėtį) ir, tam tikrais atvejais, pagal 6.3.4 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

išilginę padėtį, esančią vienu žingsniu arba 10 mm į priekį nuo pačios galinės įprastinės važiavimo padėties ar gamintojo nurodytos naudojimo padėties (nepriklausomo vertikalaus reguliavimo sėdynių pagalvėlė nustatoma į žemiausią padėtį) ir, tam tikrais atvejais, pagal 6.3.4 pastraipos reikalavimus.

| 6.3.4. | Tais atvejais, kai fiksavimo sistemų įrengimas yra toks, kad sėdynės padėtyje (išskyrus 6.3.3 pastraipoje apibrėžtas padėtis) fiksavimo įtaisus ir sėdynės tvirtinimo įtaisus veikiančių jėgų pasiskirstymas būtų neparankesnis nei vienoje iš 6.3.3 pastraipoje nustatytų padėčių, bandymai atliekami nustačius sėdynę į tą neparankesnę padėtį. |
| --- | --- |

6.3.4.

Tais atvejais, kai fiksavimo sistemų įrengimas yra toks, kad sėdynės padėtyje (išskyrus 6.3.3 pastraipoje apibrėžtas padėtis) fiksavimo įtaisus ir sėdynės tvirtinimo įtaisus veikiančių jėgų pasiskirstymas būtų neparankesnis nei vienoje iš 6.3.3 pastraipoje nustatytų padėčių, bandymai atliekami nustačius sėdynę į tą neparankesnę padėtį.

| 6.3.5. | 6.3.1 pastraipos bandymo sąlygos laikomos įvykdytomis, jei gamintojo prašymu vietoj jų atliekamas visos parengtos naudoti transporto priemonės atsitrenkimo į standžią kliūtį bandymas, kaip nurodyta šios taisyklės 7 priedo 2 pastraipoje. Šiuo atveju sėdynė turi būti nustatyta į įtempimo pasiskirstymo tvirtinimo sistemoje atžvilgiu neparankesnę padėtį, kaip numatyta 6.1.1, 6.3.3 ir 6.3.4 pastraipose. |
| --- | --- |

6.3.5.

6.3.1 pastraipos bandymo sąlygos laikomos įvykdytomis, jei gamintojo prašymu vietoj jų atliekamas visos parengtos naudoti transporto priemonės atsitrenkimo į standžią kliūtį bandymas, kaip nurodyta šios taisyklės 7 priedo 2 pastraipoje. Šiuo atveju sėdynė turi būti nustatyta į įtempimo pasiskirstymo tvirtinimo sistemoje atžvilgiu neparankesnę padėtį, kaip numatyta 6.1.1, 6.3.3 ir 6.3.4 pastraipose.

6.4.   Galvos atramos charakteristikų bandymas

| 6.4.1. | Galvos atrama, jei yra reguliuojama, turi būti nustatyta į pačią nepalankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema. |
| --- | --- |

6.4.1.

Galvos atrama, jei yra reguliuojama, turi būti nustatyta į pačią nepalankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema.

| 6.4.2. | Keliavietės sėdynės atveju, kai dalis arba visas atraminis rėmas (įskaitant galvos atramas) yra bendras daugiau kaip vienai sėdimajai vietai, bandymas turi būti atliekamas vienu metu su visomis sėdimosiomis vietomis. |
| --- | --- |

6.4.2.

Keliavietės sėdynės atveju, kai dalis arba visas atraminis rėmas (įskaitant galvos atramas) yra bendras daugiau kaip vienai sėdimajai vietai, bandymas turi būti atliekamas vienu metu su visomis sėdimosiomis vietomis.

6.4.3.   Bandymas

| 6.4.3.1. | Visos linijos, įskaitant atskaitos linijos projekcijas, braižomos tam tikros sėdynės arba sėdimosios vietos vertikalioje vidurio plokštumoje (žr. šios taisyklės 5 priedą). |
| --- | --- |

6.4.3.1.

Visos linijos, įskaitant atskaitos linijos projekcijas, braižomos tam tikros sėdynės arba sėdimosios vietos vertikalioje vidurio plokštumoje (žr. šios taisyklės 5 priedą).

| 6.4.3.2. | Paslinktoji atskaitos linija nustatoma šios taisyklės 3 priede pavaizduotą manekeno nugarą imituojančią dalį paveikus pradine jėga, kuri galine kryptimi „R“ taško atžvilgiu sukuria 37,3 daNm momentą. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Paslinktoji atskaitos linija nustatoma šios taisyklės 3 priede pavaizduotą manekeno nugarą imituojančią dalį paveikus pradine jėga, kuri galine kryptimi „R“ taško atžvilgiu sukuria 37,3 daNm momentą.

| 6.4.3.3. | 165 mm skersmens sferiniu galvos pavidalo įtaisu, stačiais kampais paslinktosios atskaitos linijos, kuri išlaikoma toje padėtyje pagal 6.4.3.2 pastraipos reikalavimus (65 mm atstumu žemiau galvos atramos viršaus), atžvilgiu taikoma pradinė jėga, kuri „R“ taško atžvilgiu sukuria 37,3 daNm momentą. |
| --- | --- |

6.4.3.3.

165 mm skersmens sferiniu galvos pavidalo įtaisu, stačiais kampais paslinktosios atskaitos linijos, kuri išlaikoma toje padėtyje pagal 6.4.3.2 pastraipos reikalavimus (65 mm atstumu žemiau galvos atramos viršaus), atžvilgiu taikoma pradinė jėga, kuri „R“ taško atžvilgiu sukuria 37,3 daNm momentą.

| 6.4.3.3.1. | Jei dėl kiaurymių 6.4.3.3 pastraipoje nurodyta jėga negalima veikti 65 mm atstumu žemiau nuo galvos atramos viršaus, tas atstumas gali būti sumažintas tiek, kad jėgos veikimo linija eitų per arčiausiai kiaurymės esančio rėmo elemento vidurio liniją. |
| --- | --- |

6.4.3.3.1.

Jei dėl kiaurymių 6.4.3.3 pastraipoje nurodyta jėga negalima veikti 65 mm atstumu žemiau nuo galvos atramos viršaus, tas atstumas gali būti sumažintas tiek, kad jėgos veikimo linija eitų per arčiausiai kiaurymės esančio rėmo elemento vidurio liniją.

| 6.4.3.3.2. | Pirmiau 5.8 ir 5.9 pastraipose aprašytais atvejais bandymas kartojamas kiekvieną kiaurymę, naudojant 165 mm skersmens rutulį, veikiant jėga: | einančia per mažiausio kiaurymės skerspjūvio sunkio centrą, su atskaitos linija lygiagrečiose skersinėse plokštumose, ir |
| --- | --- | --- |

6.4.3.3.2.

Pirmiau 5.8 ir 5.9 pastraipose aprašytais atvejais bandymas kartojamas kiekvieną kiaurymę, naudojant 165 mm skersmens rutulį, veikiant jėga:

einančia per mažiausio kiaurymės skerspjūvio sunkio centrą, su atskaitos linija lygiagrečiose skersinėse plokštumose, ir

| | „R“ taško atžvilgiu sukuriančia 37,3 daNm momentą. |
| --- | --- |

„R“ taško atžvilgiu sukuriančia 37,3 daNm momentą.

| 6.4.3.4. | Nustatoma sferinės galvos formos liestinė Y, lygiagreti su paslinktąja atskaitos linija. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

Nustatoma sferinės galvos formos liestinė Y, lygiagreti su paslinktąja atskaitos linija.

| 6.4.3.5. | Išmatuojamas 5.11 pastraipoje pateiktas X atstumas tarp Y liestinės ir paslinktosios atskaitos linijos. |
| --- | --- |

6.4.3.5.

Išmatuojamas 5.11 pastraipoje pateiktas X atstumas tarp Y liestinės ir paslinktosios atskaitos linijos.

| 6.4.3.6. | Galvos atramos veiksmingumui patikrinti 6.4.3.3 ir 6.4.3.3.2 pastraipose nurodyta pradinė jėga padidinama iki 89 daN, nebent sėdynė arba jos atlošas sulūžta anksčiau. |
| --- | --- |

6.4.3.6.

Galvos atramos veiksmingumui patikrinti 6.4.3.3 ir 6.4.3.3.2 pastraipose nurodyta pradinė jėga padidinama iki 89 daN, nebent sėdynė arba jos atlošas sulūžta anksčiau.

6.5.   Galvos atramos aukščio nustatymas

| 6.5.1. | Visos linijos, įskaitant atskaitos linijos projekciją, braižomos tam tikros sėdynės arba sėdimosios vietos vertikalioje vidurio plokštumoje, o tos plokštumos sankirta su sėdyne apibrėžia galvos atramos ir sėdynės atlošo kontūrą (žr. šios taisyklės 4 priedo 1 pav.). |
| --- | --- |

6.5.1.

Visos linijos, įskaitant atskaitos linijos projekciją, braižomos tam tikros sėdynės arba sėdimosios vietos vertikalioje vidurio plokštumoje, o tos plokštumos sankirta su sėdyne apibrėžia galvos atramos ir sėdynės atlošo kontūrą (žr. šios taisyklės 4 priedo 1 pav.).

| 6.5.2. | Šios taisyklės 3 priede aprašytas manekenas įprastai pasodinamas ant sėdynės. |
| --- | --- |

6.5.2.

Šios taisyklės 3 priede aprašytas manekenas įprastai pasodinamas ant sėdynės.

| 6.5.3. | Tada 6.4.3.1 pastraipoje nurodytoje plokštumoje nubrėžiama atitinkamoje sėdynėje sėdinčio šios taisyklės 3 priede aprašyto manekeno atskaitos linijos projekcija.
  Statmenai atskaitos linijai nubraižoma galvos atramos viršaus liestinė S. |
| --- | --- |

6.5.3.

Tada 6.4.3.1 pastraipoje nurodytoje plokštumoje nubrėžiama atitinkamoje sėdynėje sėdinčio šios taisyklės 3 priede aprašyto manekeno atskaitos linijos projekcija.

Statmenai atskaitos linijai nubraižoma galvos atramos viršaus liestinė S.

| 6.5.4. | Vykdant 5.5 pastraipos reikalavimus, vertinamas aukštis yra „h“ atstumas nuo „R“ taško iki S liestinės. |
| --- | --- |

6.5.4.

Vykdant 5.5 pastraipos reikalavimus, vertinamas aukštis yra „h“ atstumas nuo „R“ taško iki S liestinės.

6.6.   Galvos atramos pločio nustatymas (žr. šios taisyklės 4 priedo 2 pav.)

| 6.6.1. | S1 plokštuma, statmena atskaitos linijai ir esanti 65 mm žemiau už 6.5.3 pastraipoje apibrėžtą S liestinę, apibrėžia galvos atramos dalį, ribojamą C kontūro. |
| --- | --- |

6.6.1.

S1 plokštuma, statmena atskaitos linijai ir esanti 65 mm žemiau už 6.5.3 pastraipoje apibrėžtą S liestinę, apibrėžia galvos atramos dalį, ribojamą C kontūro.

| 6.6.2. | Galvos atramos plotis, į kurį turi būti atsižvelgta paisant 5.10 pastraipos reikalavimo, yra „L“ atstumas, išmatuotas S1 plokštumoje tarp vertikalių išilginių plokštumų P ir P. |
| --- | --- |

6.6.2.

Galvos atramos plotis, į kurį turi būti atsižvelgta paisant 5.10 pastraipos reikalavimo, yra „L“ atstumas, išmatuotas S1 plokštumoje tarp vertikalių išilginių plokštumų P ir P.

| 6.6.3. | Prireikus galvos atramos plotis taip pat gali būti nustatytas atskaitos linijai statmenoje plokštumoje, esančioje 635 mm virš sėdynės „R“ taško, matuojant išilgai atskaitos linijos. |
| --- | --- |

6.6.3.

Prireikus galvos atramos plotis taip pat gali būti nustatytas atskaitos linijai statmenoje plokštumoje, esančioje 635 mm virš sėdynės „R“ taško, matuojant išilgai atskaitos linijos.

6.7.   Galvos atramos kiaurymių „a“ matmens nustatymas (žr. šios taisyklės 8 priedą)

| 6.7.1. | Kiekvienos kiaurymės „a“ matmuo priekinėje galvos atramos dalyje nustatomas 165 mm skersmens rutuliu. |
| --- | --- |

6.7.1.

Kiekvienos kiaurymės „a“ matmuo priekinėje galvos atramos dalyje nustatomas 165 mm skersmens rutuliu.

| 6.7.2. | Nenaudojant jėgos rutulys pridedamas prie atramos ties ta kiaurymės vieta, kurioje jis gali daugiausia įlįsti į kiaurymę. |
| --- | --- |

6.7.2.

Nenaudojant jėgos rutulys pridedamas prie atramos ties ta kiaurymės vieta, kurioje jis gali daugiausia įlįsti į kiaurymę.

| 6.7.3. | Pagal 5.8 ir 5.9 pastraipų reikalavimus vertinamas „a“ matmuo yra atstumas tarp dviejų rutulio sąlyčio su kiauryme taškų. |
| --- | --- |

6.7.3.

Pagal 5.8 ir 5.9 pastraipų reikalavimus vertinamas „a“ matmuo yra atstumas tarp dviejų rutulio sąlyčio su kiauryme taškų.

6.8.   Energijos išsklaidymo sėdynės atloše ir galvos atramoje tikrinimo bandymai

| 6.8.1. | Tikrinami tik sėdynių galinių dalių paviršiai, kurie yra toliau apibrėžtose srityse, prie kurių, sėdynei esant įtaisytai transporto priemonėje, gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys. |
| --- | --- |

6.8.1.

Tikrinami tik sėdynių galinių dalių paviršiai, kurie yra toliau apibrėžtose srityse, prie kurių, sėdynei esant įtaisytai transporto priemonėje, gali prisiliesti 165 mm skersmens rutulys.

| 6.8.1.1. | 1 sritis |
| --- | --- |

6.8.1.1.

1 sritis

| 6.8.1.1.1. | Atskirų sėdynių be galvos atramų atveju ši sritis aprėpia sėdynės atlošo galinę dalį tarp išilginių vertikalių plokštumų, esančių 100 mm atstumu iš abiejų sėdynės vidurio linijos išilginės simetrijos plokštumos pusių ir virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 100 mm žemiau sėdynės atlošo viršaus. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1.

Atskirų sėdynių be galvos atramų atveju ši sritis aprėpia sėdynės atlošo galinę dalį tarp išilginių vertikalių plokštumų, esančių 100 mm atstumu iš abiejų sėdynės vidurio linijos išilginės simetrijos plokštumos pusių ir virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 100 mm žemiau sėdynės atlošo viršaus.

| 6.8.1.1.2. | Keliaviečių sėdynių be galvos atramų atveju ši sritis tęsiasi tarp išilginių vertikalių plokštumų, esančių 100 mm atstumu iš abiejų kiekvienos gamintojo nustatytos kraštinės sėdimosios vietos išilginės simetrijos plokštumos pusių ir virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 100 mm žemiau sėdynės atlošo viršaus. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2.

Keliaviečių sėdynių be galvos atramų atveju ši sritis tęsiasi tarp išilginių vertikalių plokštumų, esančių 100 mm atstumu iš abiejų kiekvienos gamintojo nustatytos kraštinės sėdimosios vietos išilginės simetrijos plokštumos pusių ir virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 100 mm žemiau sėdynės atlošo viršaus.

| 6.8.1.1.3. | Sėdynių arba keliaviečių sėdynių su galvos atramomis atveju ši sritis tęsiasi tarp išilginių vertikalių plokštumų, esančių 70 mm atstumu iš abiejų sėdynės arba sėdimosios vietos išilginės simetrijos plokštumos pusių ir virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 635 mm nuo „R“ taško. Jei galvos atrama reguliuojama, per bandymą ji turi būti nustatyta į pačią neparankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3.

Sėdynių arba keliaviečių sėdynių su galvos atramomis atveju ši sritis tęsiasi tarp išilginių vertikalių plokštumų, esančių 70 mm atstumu iš abiejų sėdynės arba sėdimosios vietos išilginės simetrijos plokštumos pusių ir virš plokštumos, statmenos atskaitos linijai ir esančios 635 mm nuo „R“ taško. Jei galvos atrama reguliuojama, per bandymą ji turi būti nustatyta į pačią neparankiausią padėtį (paprastai tai yra aukščiausia padėtis), kurią leidžia reguliavimo sistema.

| 6.8.1.2. | 2 sritis |
| --- | --- |

6.8.1.2.

2 sritis

| 6.8.1.2.1. | Sėdynių arba keliaviečių sėdynių be galvos atramų ir sėdynių arba keliaviečių sėdynių su atskiriamosiomis arba atskirosiomis galvos atramomis atveju 2 sritis yra virš atskaitos linijai statmenos plokštumos, esančios 100 mm atstumu nuo sėdynės atlošo viršaus, išskyrus 1 srities dalis. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1.

Sėdynių arba keliaviečių sėdynių be galvos atramų ir sėdynių arba keliaviečių sėdynių su atskiriamosiomis arba atskirosiomis galvos atramomis atveju 2 sritis yra virš atskaitos linijai statmenos plokštumos, esančios 100 mm atstumu nuo sėdynės atlošo viršaus, išskyrus 1 srities dalis.

| 6.8.1.2.2. | Sėdynių arba keliaviečių sėdynių su integruotomis galvos atramomis atveju 2 sritis yra virš atskaitos linijai statmenos plokštumos, esančios 440 mm atstumu nuo sėdynės „R“ taško arba nuo tam tikros sėdimosios vietos, išskyrus 1 srities dalis. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2.

Sėdynių arba keliaviečių sėdynių su integruotomis galvos atramomis atveju 2 sritis yra virš atskaitos linijai statmenos plokštumos, esančios 440 mm atstumu nuo sėdynės „R“ taško arba nuo tam tikros sėdimosios vietos, išskyrus 1 srities dalis.

| 6.8.1.3. | 3 sritis |
| --- | --- |

6.8.1.3.

3 sritis

| 6.8.1.3.1. | 3 sritis – tai sėdynės arba keliavietės sėdynės atlošo dalis, esanti virš horizontalių plokštumų, pirmiau apibrėžtų 5.1.4.1.3 pastraipoje, išskyrus 1 ir 2 srityse esančias dalis. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1.

3 sritis – tai sėdynės arba keliavietės sėdynės atlošo dalis, esanti virš horizontalių plokštumų, pirmiau apibrėžtų 5.1.4.1.3 pastraipoje, išskyrus 1 ir 2 srityse esančias dalis.

6.9.   Lygiaverčiai bandymo būdai

Jei naudojami pirmiau 6.2, 6.3, 6.4 pastraipose ir 6 priede neapibrėžti bandymo būdai, turi būti įrodytas jų lygiavertiškumas.

7.   PRODUKCIJOS ATITIKTIS

Produkcijos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:

| 7.1. | kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas laikantis anksčiau 5 pastraipoje nustatytų reikalavimų. Tačiau, atsižvelgiant į galvos atramas, kaip apibrėžta 2.12.2 ir 2.12.3 pastraipose, niekas neturi kliudyti transporto priemonei atitikti patvirtintą transporto priemonių tipą, net jei transporto priemonė parduodama su sėdynėmis be galvos atramų. |
| --- | --- |

7.1.

kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė turi būti pagaminta taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas laikantis anksčiau 5 pastraipoje nustatytų reikalavimų. Tačiau, atsižvelgiant į galvos atramas, kaip apibrėžta 2.12.2 ir 2.12.3 pastraipose, niekas neturi kliudyti transporto priemonei atitikti patvirtintą transporto priemonių tipą, net jei transporto priemonė parduodama su sėdynėmis be galvos atramų.

| 7.2. | Tipą patvirtinusi kompetentinga institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienam produkcijos vienetui taikomus atitikties kontrolės metodus. Institucija taip pat gali atsitiktine tvarka atlikti serijinės gamybos transporto priemonių patikrinimus 5 pastraipos reikalavimų požiūriu. |
| --- | --- |

7.2.

Tipą patvirtinusi kompetentinga institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienam produkcijos vienetui taikomus atitikties kontrolės metodus. Institucija taip pat gali atsitiktine tvarka atlikti serijinės gamybos transporto priemonių patikrinimus 5 pastraipos reikalavimų požiūriu.

8.   BAUDOS UŽ PRODUKCIJOS NEATITIKTĮ

| 8.1. | Transporto priemonių tipui pagal šią taisyklę suteiktas patvirtinimas gali būti anuliuotas, jeigu nepaisoma pirmiau 7.1 pastraipoje išdėstytų reikalavimų, arba jei su transporto priemonėmis atliktų patikrinimų (pirmiau nurodytų 7 pastraipoje) rezultatai neatitinka privalomųjų. |
| --- | --- |

8.1.

Transporto priemonių tipui pagal šią taisyklę suteiktas patvirtinimas gali būti anuliuotas, jeigu nepaisoma pirmiau 7.1 pastraipoje išdėstytų reikalavimų, arba jei su transporto priemonėmis atliktų patikrinimų (pirmiau nurodytų 7 pastraipoje) rezultatai neatitinka privalomųjų.

| 8.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis anuliuoja patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, kitas šią taisyklę taikančias susitariančiąsias šalis apie tai informuoja naudodama pranešimo formą, atitinkančią šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

8.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis anuliuoja patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, kitas šią taisyklę taikančias susitariančiąsias šalis apie tai informuoja naudodama pranešimo formą, atitinkančią šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį.

9.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO MODIFIKACIJOS, PATVIRTINIMO IŠPLĖTIMAS, ATSIŽVELGIANT Į SĖDYNES, JŲ TVIRTINIMO ĮTAISUS IR (ARBA) JŲ GALVOS ATRAMAS

| 9.1. | Apie kiekvieną transporto priemonių tipo modifikaciją, susijusią su sėdynėmis, jų tvirtinimo įtaisais ir (arba) jų galvos atramomis, pranešama transporto priemonės tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali: |
| --- | --- |

9.1.

Apie kiekvieną transporto priemonių tipo modifikaciją, susijusią su sėdynėmis, jų tvirtinimo įtaisais ir (arba) jų galvos atramomis, pranešama transporto priemonės tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

| 9.1.1. | laikyti, kad modifikacijos greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė atitinka reikalavimus; arba |
| --- | --- |

9.1.1.

laikyti, kad modifikacijos greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė atitinka reikalavimus; arba

| 9.1.2. | laikyti, kad modifikacijos yra nesvarbios 6.2, 6.3 ir 6.4 pastraipose apibrėžtiems rezultatams, ir jos neturi būti tikrinamos apskaičiavimais, remiantis bandymo rezultatais; arba |
| --- | --- |

9.1.2.

laikyti, kad modifikacijos yra nesvarbios 6.2, 6.3 ir 6.4 pastraipose apibrėžtiems rezultatams, ir jos neturi būti tikrinamos apskaičiavimais, remiantis bandymo rezultatais; arba

| 9.1.3. | reikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą ataskaitą. |
| --- | --- |

9.1.3.

reikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą ataskaitą.

| 9.2. | Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, apibrėžiant modifikacijas, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims turi būti pranešta pagal 4.3 pastraipoje aprašytą tvarką. |
| --- | --- |

9.2.

Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, apibrėžiant modifikacijas, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims turi būti pranešta pagal 4.3 pastraipoje aprašytą tvarką.

| 9.3. | Patvirtinimą leidžianti išplėsti kompetentinga institucija turi tokiam išplėtimui paskirti serijos numerį ir taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis. |
| --- | --- |

9.3.

Patvirtinimą leidžianti išplėsti kompetentinga institucija turi tokiam išplėtimui paskirti serijos numerį ir taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

10.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

| 10.1. | Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtintą įtaisą, jis turi apie tai informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią pranešimo formą, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis. |
| --- | --- |

10.1.

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtintą įtaisą, jis turi apie tai informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią pranešimo formą, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

11.   NAUDOJIMO INSTRUKCIJOS

| 11.1. | Sėdynėms su reguliuojamomis galvos atramomis gamintojai turi pateikti naudojimo, reguliavimo, fiksavimo ir, kai taikoma, galvos atramų nuėmimo instrukcijas. |
| --- | --- |

11.1.

Sėdynėms su reguliuojamomis galvos atramomis gamintojai turi pateikti naudojimo, reguliavimo, fiksavimo ir, kai taikoma, galvos atramų nuėmimo instrukcijas.

12.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiamos kitose šalyse išduodamo patvirtinimo ar patvirtinimo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą ar anuliavimo formos, pavadinimus ir adresus.

13.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

| 13.1. | Nuo oficialios 06 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimus pagal šią taisyklę su 06 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

13.1.

Nuo oficialios 06 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimus pagal šią taisyklę su 06 serijos pakeitimais.

| 13.2. | Nuo 1999 m. spalio 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi suteikti EEK patvirtinimus, tik jei laikomasi šios taisyklės su 06 pakeitimais reikalavimų. |
| --- | --- |

13.2.

Nuo 1999 m. spalio 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi suteikti EEK patvirtinimus, tik jei laikomasi šios taisyklės su 06 pakeitimais reikalavimų.

| 13.3. | Nuo 2001 m. spalio 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, kurie suteikti ne pagal šią taisyklę su 06 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

13.3.

Nuo 2001 m. spalio 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, kurie suteikti ne pagal šią taisyklę su 06 serijos pakeitimais.

| 13.4. | Nuo oficialios 07 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimus pagal šią taisyklę su 07 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

13.4.

Nuo oficialios 07 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimus pagal šią taisyklę su 07 serijos pakeitimais.

| 13.5. | Praėjus 24 mėnesiams nuo 07 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi suteikti EEK patvirtinimus tik tiems transporto priemonių tipams, kurie atitinka šios taisyklės su 07 serijos pakeitimais reikalavimus. |
| --- | --- |

13.5.

Praėjus 24 mėnesiams nuo 07 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi suteikti EEK patvirtinimus tik tiems transporto priemonių tipams, kurie atitinka šios taisyklės su 07 serijos pakeitimais reikalavimus.

| 13.6. | Praėjus 48 mėnesiams nuo 07 serijos pakeitimų įsigaliojimo, pagal šią taisyklę galiojantys patvirtinimai taps negaliojantys, išskyrus transporto priemonių tipus, kurie atitinka šios taisyklės su 07 serijos pakeitimais reikalavimus. |
| --- | --- |

13.6.

Praėjus 48 mėnesiams nuo 07 serijos pakeitimų įsigaliojimo, pagal šią taisyklę galiojantys patvirtinimai taps negaliojantys, išskyrus transporto priemonių tipus, kurie atitinka šios taisyklės su 07 serijos pakeitimais reikalavimus.

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A modelis

(žr. šios taisyklės 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ir 4.4.3 pastraipas)

Transporto priemonė, kurioje bent viena sėdynė turi įtaisytą galvos atramą arba galvos atrama gali būti įtaisoma

Image

Pateiktas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į sėdynių, kuriose įtaisytos arba gali būti įtaisomos galvos atramos, tvirtumą ir galvos atramų charakteristikas, buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 17, patvirtinimo numeris 072439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad suteikiant patvirtinimą į taisyklę jau buvo įtraukti 07 serijos pakeitimai. Pateiktas patvirtinimo ženklas taip pat rodo, kad transporto priemonių tipas buvo patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 17, atsižvelgiant į transporto priemonės sėdynių, kuriose neįtaisytos ir negali būti įtaisomos galvos atramos, tvirtumą.

B modelis

(žr. šios taisyklės 4.4, 4.4.1 ir 4.4.2 pastraipas)

Transporto priemonės, kuriose neįtaisytos ir negali būti įtaisomos galvos atramos

Image

Pateiktas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad transporto priemonių tipo sėdynėse nėra įtaisytų galvos atramų ir jos negali būti įtaisomos, o tipas, atsižvelgiant į sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisus, buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 17, patvirtinimo numeris 072439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad suteikiant patvirtinimą į taisyklę jau buvo įtraukti 07 serijos pakeitimai.

C modelis

(žr. šios taisyklės 4.5 pastraipą)

Transporto priemonė, kurioje bent vienoje sėdynėje įtaisyta arba gali būti įtaisoma galvos atrama

Image

Pateiktas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad bent vienoje transporto priemonių tipo sėdynėje yra įtaisyta arba gali būti įtaisoma galvos atrama ir tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal Taisykles Nr. 17 ir 33 (5).

Patvirtinimo numeriai rodo, kad suteikiant patvirtinimą, į Taisyklę Nr. 17. buvo įtraukti 07 serijos pakeitimai, o Taisyklė Nr. 33 buvo pradinės formos. Pateiktas patvirtinimo ženklas taip pat rodo, kad transporto priemonių tipas buvo patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 17, atsižvelgiant į transporto priemonės sėdynių, kuriose neįtaisytos ir negali būti įtaisomos galvos atramos, tvirtumą.

D modelis

(žr. šios taisyklės 4.5 pastraipą)

Transporto priemonė su sėdynėmis, kuriose neįtaisytos ir negali būti įtaisomos galvos atramos

Image

Pateiktas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad transporto priemonės sėdynėse nėra įtaisytos ir negali būti įtaisomos galvos atramos, tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal Taisykles Nr. 17 ir 33. (5) /Patvirtinimo numeriai rodo, kad tada, kai buvo suteiktas patvirtinimas, į Taisyklę Nr. 17 buvo įtraukti 07 serijos pakeitimai, o Taisyklė Nr. 33 buvo pradinės formos.

3 PRIEDAS

„H“ TAŠKO IR TIKROJO LIEMENS KAMPO NUSTATYMO TVARKA VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ SĖDIMOSIOSE VIETOSE

1.   PASKIRTIS

Šiame priede aprašyta tvarka, naudojama nustatyti „H“ taško vietą ir tikrąjį liemens kampą vienoje arba keliose variklinės transporto priemonės sėdimosiose vietose ir patikrinti nustatytų duomenų ryšį su transporto priemonės gamintojo pateiktomis projektinėmis techninėmis sąlygomis. (6)

2.   APIBRĖŽTYS

Šiame priede:

| 2.1. | Atskaitos duomenys – viena arba keletas pateiktų sėdimosios vietos charakteristikų: |
| --- | --- |

2.1.

Atskaitos duomenys – viena arba keletas pateiktų sėdimosios vietos charakteristikų:

| 2.1.1. | „H“ taškas, „R“ taškas ir jų tarpusavio santykis, |
| --- | --- |

2.1.1.

„H“ taškas, „R“ taškas ir jų tarpusavio santykis,

| 2.1.2. | tikrasis liemens kampas, projektinis liemens kampas ir jų tarpusavio santykis. |
| --- | --- |

2.1.2.

tikrasis liemens kampas, projektinis liemens kampas ir jų tarpusavio santykis.

| 2.2. | Trimatis „H“ taško nustatymo įrenginys (3-D H įrenginys) – įtaisas, naudojamas nustatyti „H“ taškus ir tikruosius liemens kampus. Šis įtaisas aprašytas šio priedo 1 priedėlyje; |
| --- | --- |

2.2.

Trimatis „H“ taško nustatymo įrenginys (3-D H įrenginys) – įtaisas, naudojamas nustatyti „H“ taškus ir tikruosius liemens kampus. Šis įtaisas aprašytas šio priedo 1 priedėlyje;

| 2.3. | „H“ taškas – transporto priemonės sėdynėje pagal toliau pateiktą 4 pastraipą įtaisyto 3-D H įrenginio liemens ir šlaunų sukimosi centras. „H“ taškas yra įtaiso ašinės linijos, esančios tarp „H“ taško matymo įtaisų bet kurioje 3-D H įrenginio pusėje, viduryje. Teoriškai „H“ taškas atitinka „R“ tašką (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą). Kai taškas „H“ nustatomas pagal 4 pastraipoje aprašytą tvarką, jis laikomas nekintamu sėdynės sėdimosios dalies atžvilgiu ir, reguliuojant sėdynę, juda kartu; |
| --- | --- |

2.3.

„H“ taškas – transporto priemonės sėdynėje pagal toliau pateiktą 4 pastraipą įtaisyto 3-D H įrenginio liemens ir šlaunų sukimosi centras. „H“ taškas yra įtaiso ašinės linijos, esančios tarp „H“ taško matymo įtaisų bet kurioje 3-D H įrenginio pusėje, viduryje. Teoriškai „H“ taškas atitinka „R“ tašką (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą). Kai taškas „H“ nustatomas pagal 4 pastraipoje aprašytą tvarką, jis laikomas nekintamu sėdynės sėdimosios dalies atžvilgiu ir, reguliuojant sėdynę, juda kartu;

| 2.4. | „R“ taškas arba sėdimosios vietos atskaitos taškas – transporto priemonės gamintojo kiekvienai sėdimajai vietai apskaičiuotas projektinis taškas ir nustatytas atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą; |
| --- | --- |

2.4.

„R“ taškas arba sėdimosios vietos atskaitos taškas – transporto priemonės gamintojo kiekvienai sėdimajai vietai apskaičiuotas projektinis taškas ir nustatytas atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą;

| 2.5. | Liemens linija – 3-D H įrenginio liestuko, kai jis yra labiausiai į galą atitrauktoje padėtyje, ašinė linija; |
| --- | --- |

2.5.

Liemens linija – 3-D H įrenginio liestuko, kai jis yra labiausiai į galą atitrauktoje padėtyje, ašinė linija;

| 2.6. | Tikrasis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „H“ tašką, ir liemens linijos, nustatytas naudojant 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą. Teoriškai tikrasis liemens kampas atitinka projektinį liemens kampą (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą); |
| --- | --- |

2.6.

Tikrasis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „H“ tašką, ir liemens linijos, nustatytas naudojant 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą. Teoriškai tikrasis liemens kampas atitinka projektinį liemens kampą (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą);

| 2.7. | Projektinis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „R“ tašką, ir liemens plokštumos, kuri atitinka transporto priemonės gamintojo nustatytą sėdynės atlošo projektinę padėtį; |
| --- | --- |

2.7.

Projektinis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „R“ tašką, ir liemens plokštumos, kuri atitinka transporto priemonės gamintojo nustatytą sėdynės atlošo projektinę padėtį;

| 2.8. | Keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) – vidurinė 3-D H įrenginio, esančio kiekvienoje nustatytoje sėdimojoje padėtyje, plokštuma; ją apibrėžia „H“ taško koordinatės „Y“ ašyje. Kiekvienos sėdynės simetrijos plokštuma sutampa su keleivio simetrijos plokštuma. Kitų sėdynių keleivio simetrijos plokštumą nustato gamintojas; |
| --- | --- |

2.8.

Keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) – vidurinė 3-D H įrenginio, esančio kiekvienoje nustatytoje sėdimojoje padėtyje, plokštuma; ją apibrėžia „H“ taško koordinatės „Y“ ašyje. Kiekvienos sėdynės simetrijos plokštuma sutampa su keleivio simetrijos plokštuma. Kitų sėdynių keleivio simetrijos plokštumą nustato gamintojas;

| 2.9. | Trimatė atskaitos sistema – sistema aprašyta šio priedo 2 priedėlyje; |
| --- | --- |

2.9.

Trimatė atskaitos sistema – sistema aprašyta šio priedo 2 priedėlyje;

| 2.10. | Atskaitos pradžios žymos – ant transporto priemonės kėbulo esantys gamintojo nustatyti fiziniai taškai (angos, paviršiai, žymenys ar išrėžos); |
| --- | --- |

2.10.

Atskaitos pradžios žymos – ant transporto priemonės kėbulo esantys gamintojo nustatyti fiziniai taškai (angos, paviršiai, žymenys ar išrėžos);

| 2.11. | Transporto priemonės matuojamoji padėtis – transporto priemonės padėtis, apibrėžta atskaitos pradžios žymų koordinatėmis trimatėje atskaitos sistemoje. |
| --- | --- |

2.11.

Transporto priemonės matuojamoji padėtis – transporto priemonės padėtis, apibrėžta atskaitos pradžios žymų koordinatėmis trimatėje atskaitos sistemoje.

3.   REIKALAVIMAI

3.1.   Duomenų pristatymas

Kiekvienos sėdimosios vietos, apie kurią būtina pateikti atskaitos duomenis tam, kad būtų parodyta, jog laikomasi dabartinės taisyklės nuostatų, visi arba atitinkamai atrinkti duomenys turi būti pateikti šio priedo 3 priedėlyje nurodyta forma:

| 3.1.1. | „R“ taško koordinatės trimatės atskaitos sistemos atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.1.1.

„R“ taško koordinatės trimatės atskaitos sistemos atžvilgiu;

| 3.1.2. | projektinis liemens kampas; |
| --- | --- |

3.1.2.

projektinis liemens kampas;

| 3.1.3. | visi nurodymai, reikalingi sėdynei nustatyti (jei reguliuojama) į matavimų padėtį, pateikti tolesnėje 4.3 pastraipoje. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi nurodymai, reikalingi sėdynei nustatyti (jei reguliuojama) į matavimų padėtį, pateikti tolesnėje 4.3 pastraipoje.

3.2.   Matavimų duomenų ir projektinių techninių sąlygų santykis

| 3.2.1. | „H“ taško koordinatės ir tikrojo liemens kampo vertė, gauta naudojant tolesnėje 4 pastraipoje išdėstytą procedūrą, turi būti palyginamos atitinkamai su transporto priemonės gamintojo nurodytomis „R“ taško koordinatėmis ir projektine liemens kampo verte. |
| --- | --- |

3.2.1.

„H“ taško koordinatės ir tikrojo liemens kampo vertė, gauta naudojant tolesnėje 4 pastraipoje išdėstytą procedūrą, turi būti palyginamos atitinkamai su transporto priemonės gamintojo nurodytomis „R“ taško koordinatėmis ir projektine liemens kampo verte.

| 3.2.2. | Nagrinėjamos sėdimosios vietos santykinės „R“ ir „H“ taškų padėtys ir projektinio liemens kampo bei tikrojo liemens kampo santykis turi būti laikomi patenkinamais, jei „H“ taško koordinatės yra 50 mm ilgio kraštinės kvadrate, kurio įstrižainės susikerta „R“ taške, o tikrasis liemens kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 5o. |
| --- | --- |

3.2.2.

Nagrinėjamos sėdimosios vietos santykinės „R“ ir „H“ taškų padėtys ir projektinio liemens kampo bei tikrojo liemens kampo santykis turi būti laikomi patenkinamais, jei „H“ taško koordinatės yra 50 mm ilgio kraštinės kvadrate, kurio įstrižainės susikerta „R“ taške, o tikrasis liemens kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 5o.

| 3.2.3. | Jei šios sąlygos atitinka, „R“ taškas ir projektinis liemens kampas turi būti naudojami parodyti, kad laikomasi šios taisyklės nuostatų. |
| --- | --- |

3.2.3.

Jei šios sąlygos atitinka, „R“ taškas ir projektinis liemens kampas turi būti naudojami parodyti, kad laikomasi šios taisyklės nuostatų.

| 3.2.4. | Jei „H“ taškas arba tikrasis liemens kampas neatitinka ankstesnės 3.2.2 pastraipos reikalavimų, „H“ taškas ir tikrasis liemens kampas turi būti nustatomi dar du kartus (iš viso tris kartus). Jei dviejų (iš šių trijų) matavimų rezultatai atitinka reikalavimus, turi būti taikomos 3.2.3 pastraipos sąlygos. |
| --- | --- |

3.2.4.

Jei „H“ taškas arba tikrasis liemens kampas neatitinka ankstesnės 3.2.2 pastraipos reikalavimų, „H“ taškas ir tikrasis liemens kampas turi būti nustatomi dar du kartus (iš viso tris kartus). Jei dviejų (iš šių trijų) matavimų rezultatai atitinka reikalavimus, turi būti taikomos 3.2.3 pastraipos sąlygos.

| 3.2.5. | Jei mažiausiai dviejų iš trijų matavimų, anksčiau aprašytų 3.2.4 pastraipoje, rezultatai neatitinka anksčiau 3.2.2 pastraipoje aprašytų reikalavimų, arba negalima atlikti patikrinimo dėl to, kad transporto priemonės gamintojas nepateikė informacijos, susijusios su „R“ taško padėtimi arba projektiniu liemens kampu, turi būti imamas trijų išmatuotų taškų centroidas arba trijų išmatuotų kampų vidurkis; laikoma, kad šie dydžiai turi būti taikytini kaip šioje taisyklėje nurodytas „R“ taškas arba projektinis liemens kampas. |
| --- | --- |

3.2.5.

Jei mažiausiai dviejų iš trijų matavimų, anksčiau aprašytų 3.2.4 pastraipoje, rezultatai neatitinka anksčiau 3.2.2 pastraipoje aprašytų reikalavimų, arba negalima atlikti patikrinimo dėl to, kad transporto priemonės gamintojas nepateikė informacijos, susijusios su „R“ taško padėtimi arba projektiniu liemens kampu, turi būti imamas trijų išmatuotų taškų centroidas arba trijų išmatuotų kampų vidurkis; laikoma, kad šie dydžiai turi būti taikytini kaip šioje taisyklėje nurodytas „R“ taškas arba projektinis liemens kampas.

4.   „H“ TAŠKO IR TIKROJO LIEMENS KAMPO NUSTATYMO TVARKA

| 4.1. | Transporto priemonė iš anksto turi būti gamintojo nuožiūra parengiama 20 ± 10 oC temperatūroje, kad sėdynės medžiagos pasiektų kambario temperatūrą. Jei ant tikrintinos sėdynės anksčiau nėra sėdėta, 70–80 kg svorio asmuo (arba prietaisas) turi atsisėsti (būti pasodintas) ant sėdynės du kartus ir pasėdėti po minutę, kad sėdimoji dalis ir atlošas būtų įspausti. Gamintojo prašymu, prieš įtaisant 3-D H įrenginį, visos sėdynės dalys turi išbūti neapkrautos mažiausiai 30 minučių. |
| --- | --- |

4.1.

Transporto priemonė iš anksto turi būti gamintojo nuožiūra parengiama 20 ± 10 oC temperatūroje, kad sėdynės medžiagos pasiektų kambario temperatūrą. Jei ant tikrintinos sėdynės anksčiau nėra sėdėta, 70–80 kg svorio asmuo (arba prietaisas) turi atsisėsti (būti pasodintas) ant sėdynės du kartus ir pasėdėti po minutę, kad sėdimoji dalis ir atlošas būtų įspausti. Gamintojo prašymu, prieš įtaisant 3-D H įrenginį, visos sėdynės dalys turi išbūti neapkrautos mažiausiai 30 minučių.

| 4.2. | Transporto priemonė turi būti matuojamoje tokioje padėtyje, kaip anksčiau apibrėžta 2.11 pastraipoje. |
| --- | --- |

4.2.

Transporto priemonė turi būti matuojamoje tokioje padėtyje, kaip anksčiau apibrėžta 2.11 pastraipoje.

| 4.3. | Jei sėdynė reguliuojama, pirma turi būti nustatyta tolimiausioje galinėje įprasto vairavimo ar važiavimo padėtyje, kaip nurodyta transporto priemonės gamintojo, atliekant tik išilginį sėdynės reguliavimą, išskyrus sėdynės padėtis, kurios nenaudojamos įprastai važiuojant. Kai yra kitų sėdynės reguliavimo būdų (vertikalus, polinkio kampo, atlošo ir kt.), juos taikant sėdynė turi būti nustatoma į transporto priemonės gamintojo nurodytą padėtį. Sėdynės su hidrauline pakaba vertikali padėtis turi būti tiksliai užfiksuota ir atitikti gamintojo nurodytą įprasto važiavimo padėtį. |
| --- | --- |

4.3.

Jei sėdynė reguliuojama, pirma turi būti nustatyta tolimiausioje galinėje įprasto vairavimo ar važiavimo padėtyje, kaip nurodyta transporto priemonės gamintojo, atliekant tik išilginį sėdynės reguliavimą, išskyrus sėdynės padėtis, kurios nenaudojamos įprastai važiuojant. Kai yra kitų sėdynės reguliavimo būdų (vertikalus, polinkio kampo, atlošo ir kt.), juos taikant sėdynė turi būti nustatoma į transporto priemonės gamintojo nurodytą padėtį. Sėdynės su hidrauline pakaba vertikali padėtis turi būti tiksliai užfiksuota ir atitikti gamintojo nurodytą įprasto važiavimo padėtį.

| 4.4. | Sėdimosios vietos plotas, kurį lies 3-D H įrenginys, turi būti uždengtas reikiamo dydžio ir tinkamos faktūros lygiu muslino audeklu, kurio viename kvadratiniame centimetre yra 18,9 siūlo, o svoris 0,228 kg/m2, arba panašių savybių megztu ar neaustiniu audeklu. Jei bandymas su sėdyne atliekamas ne transporto priemonėje, grindys, ant kurių dedama sėdynė, turi būti tokių pačių savybių (7) kaip transporto priemonės, kurioje sėdynė bus naudojama, grindys. |
| --- | --- |

4.4.

Sėdimosios vietos plotas, kurį lies 3-D H įrenginys, turi būti uždengtas reikiamo dydžio ir tinkamos faktūros lygiu muslino audeklu, kurio viename kvadratiniame centimetre yra 18,9 siūlo, o svoris 0,228 kg/m2, arba panašių savybių megztu ar neaustiniu audeklu. Jei bandymas su sėdyne atliekamas ne transporto priemonėje, grindys, ant kurių dedama sėdynė, turi būti tokių pačių savybių (7) kaip transporto priemonės, kurioje sėdynė bus naudojama, grindys.

| 4.5. | 3-D H įrenginio sėdimosios ir galinės dalies junginys uždedamas taip, kad keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) sutaptų su 3-D H įrenginio simetrijos plokštuma. Gamintojo prašymu 3-D H įrenginys gali būti paslinktas į vidų C/LO atžvilgiu, jei 3-D H įrenginys yra tiek pastumtas, kad dėl sėdynės krašto būtų neįmanoma 3-D H įrenginio išlyginti. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H įrenginio sėdimosios ir galinės dalies junginys uždedamas taip, kad keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) sutaptų su 3-D H įrenginio simetrijos plokštuma. Gamintojo prašymu 3-D H įrenginys gali būti paslinktas į vidų C/LO atžvilgiu, jei 3-D H įrenginys yra tiek pastumtas, kad dėl sėdynės krašto būtų neįmanoma 3-D H įrenginio išlyginti.

| 4.6. | Pritaisykite pėdos ir blauzdos junginius prie sėdimosios dalies junginio: atskirai arba naudodami T formos strypą ir blauzdos junginį. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti lygiagreti su žeme ir statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai. |
| --- | --- |

4.6.

Pritaisykite pėdos ir blauzdos junginius prie sėdimosios dalies junginio: atskirai arba naudodami T formos strypą ir blauzdos junginį. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti lygiagreti su žeme ir statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai.

| 4.7. | 3-D H įrenginio pėdų ir kojų padėtis sureguliuokite taip: |
| --- | --- |

4.7.

3-D H įrenginio pėdų ir kojų padėtis sureguliuokite taip:

| 4.7.1. | Nustatyta sėdimoji vieta: vairuotojas ir kraštinis priekyje sėdintis keleivis. |
| --- | --- |

4.7.1.

Nustatyta sėdimoji vieta: vairuotojas ir kraštinis priekyje sėdintis keleivis.

| 4.7.1.1. | Abu pėdų ir kojų junginiai turi būti traukiami į priekį taip, kad pėdos atsidurtų įprastinėje padėtyje ant grindų, jei būtina, tarp valdymo pedalų. Kai įmanoma, kairioji pėda turi būti padedama apytiksliai tokiu pačiu atstumu į kairę nuo 3-D H įrenginio simetrijos plokštumos, kaip dešinė pėda – į dešinę. Jei reikia, skersinę 3-D H įrenginio padėtį rodantis gulsčiukas nustatomas horizontaliai, pareguliuojant sėdimąją dalį, jei būtina, arba atgal pastumiant kojų ir pėdų junginius. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti išlaikoma statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Abu pėdų ir kojų junginiai turi būti traukiami į priekį taip, kad pėdos atsidurtų įprastinėje padėtyje ant grindų, jei būtina, tarp valdymo pedalų. Kai įmanoma, kairioji pėda turi būti padedama apytiksliai tokiu pačiu atstumu į kairę nuo 3-D H įrenginio simetrijos plokštumos, kaip dešinė pėda – į dešinę. Jei reikia, skersinę 3-D H įrenginio padėtį rodantis gulsčiukas nustatomas horizontaliai, pareguliuojant sėdimąją dalį, jei būtina, arba atgal pastumiant kojų ir pėdų junginius. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti išlaikoma statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai.

| 4.7.1.2. | Jei kairiosios kojos nesiseka išlaikyti lygiagrečiai su dešiniąja, ir kairiosios kojos negali paremti konstrukcija, pastumkite koją tiek, kad ji būtų remiama. Turi būti išlaikomas matymo įtaisų centravimas. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Jei kairiosios kojos nesiseka išlaikyti lygiagrečiai su dešiniąja, ir kairiosios kojos negali paremti konstrukcija, pastumkite koją tiek, kad ji būtų remiama. Turi būti išlaikomas matymo įtaisų centravimas.

| 4.7.2. | Nustatyta sėdimoji vieta: galinė kraštinė
  Galinėse arba papildomose sėdynėse kojos išdėstomos taip, kaip nurodyta gamintojo. Jei pėdos remiasi į grindų dalis, kurios yra skirtingo lygio, priekinę sėdynę pirma paliečianti pėda turi būti laikoma atskaitine, o kita pėda turi būti padedama taip, kad gulsčiukas rodytų, jog skersinė įtaiso padėtis horizontali. |
| --- | --- |

4.7.2.

Nustatyta sėdimoji vieta: galinė kraštinė

Galinėse arba papildomose sėdynėse kojos išdėstomos taip, kaip nurodyta gamintojo. Jei pėdos remiasi į grindų dalis, kurios yra skirtingo lygio, priekinę sėdynę pirma paliečianti pėda turi būti laikoma atskaitine, o kita pėda turi būti padedama taip, kad gulsčiukas rodytų, jog skersinė įtaiso padėtis horizontali.

| 4.7.3. | Kitos nustatytos sėdimosios vietos:
  Turi būti laikomasi anksčiau 4.7.1 pastraipoje nurodytos tvarkos, išskyrus tai, kad pėdos turi būti išdėstomos kaip apibrėžta transporto priemonės gamintojo. |
| --- | --- |

4.7.3.

Kitos nustatytos sėdimosios vietos:

Turi būti laikomasi anksčiau 4.7.1 pastraipoje nurodytos tvarkos, išskyrus tai, kad pėdos turi būti išdėstomos kaip apibrėžta transporto priemonės gamintojo.

| 4.8. | Naudokite blauzdos ir šlaunies pasvarus ir išlyginkite 3-D H įrenginį. |
| --- | --- |

4.8.

Naudokite blauzdos ir šlaunies pasvarus ir išlyginkite 3-D H įrenginį.

| 4.9. | Palenkite nugarinę dalį į priekį iki priekinio stabdiklio ir naudodami T formos strypą patraukite 3-D H įrenginį nuo atlošo. 3-D H įrenginio padėtį ant sėdynės nustatykite vienu iš šių būdų: |
| --- | --- |

4.9.

Palenkite nugarinę dalį į priekį iki priekinio stabdiklio ir naudodami T formos strypą patraukite 3-D H įrenginį nuo atlošo. 3-D H įrenginio padėtį ant sėdynės nustatykite vienu iš šių būdų:

| 4.9.1. | Jei 3-D H įrenginys linkęs slinkti atgal, darykite taip: leiskite 3-D H įrenginiui slysti atgal tol, kol nereikės horizontalios T formos strypą veikiančios slinkimą ribojančios apkrovos, t. y. tol, kol sėdimoji dalis palies atlošą. Jei būtina, iš naujo nustatykite blauzdos padėtį. |
| --- | --- |

4.9.1.

Jei 3-D H įrenginys linkęs slinkti atgal, darykite taip: leiskite 3-D H įrenginiui slysti atgal tol, kol nereikės horizontalios T formos strypą veikiančios slinkimą ribojančios apkrovos, t. y. tol, kol sėdimoji dalis palies atlošą. Jei būtina, iš naujo nustatykite blauzdos padėtį.

| 4.9.2. | Jei 3-D H įrenginys nelinkęs slinkti atgal, darykite šitaip: naudodami horizontalią T formos strypą veikiančią slinkimą ribojančią apkrovą, stumkite 3-D H įrenginį atgal, kol sėdimoji dalis palies atlošą (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.). |
| --- | --- |

4.9.2.

Jei 3-D H įrenginys nelinkęs slinkti atgal, darykite šitaip: naudodami horizontalią T formos strypą veikiančią slinkimą ribojančią apkrovą, stumkite 3-D H įrenginį atgal, kol sėdimoji dalis palies atlošą (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.).

| 4.10. | 3-D H įrenginio nugarinės ir sėdimųjų dalių junginys ties klubų kampo kvadranto ir T formos strypo įvorės jungtimi veikiamas 100 ± 10 N apkrova. Apkrovos veikimo kryptis išlaikoma lygiagreti su linija, einančia per minėtą sujungimą ir tašką, esantį virš šlaunų strypo įvorės (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.). Tada nugarinė dalis atsargiai priglaudžiama prie sėdynės atlošo. Per likusią procedūros dalį turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginys nepasislinktų į priekį. |
| --- | --- |

4.10.

3-D H įrenginio nugarinės ir sėdimųjų dalių junginys ties klubų kampo kvadranto ir T formos strypo įvorės jungtimi veikiamas 100 ± 10 N apkrova. Apkrovos veikimo kryptis išlaikoma lygiagreti su linija, einančia per minėtą sujungimą ir tašką, esantį virš šlaunų strypo įvorės (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.). Tada nugarinė dalis atsargiai priglaudžiama prie sėdynės atlošo. Per likusią procedūros dalį turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginys nepasislinktų į priekį.

| 4.11. | Pritaisykite dešinįjį ir kairįjį sėdmenų pasvarus, tuomet iš eilės – aštuonis liemens pasvarus. 3-D H įrenginį išlaikykite horizontalioje padėtyje. |
| --- | --- |

4.11.

Pritaisykite dešinįjį ir kairįjį sėdmenų pasvarus, tuomet iš eilės – aštuonis liemens pasvarus. 3-D H įrenginį išlaikykite horizontalioje padėtyje.

| 4.12. | Nugarinę dalį palenkite į priekį, kad sumažėtų sėdynės atlošo įtempimas. Pasiūbuokite 3-D H įrenginį į šonus 10o lanku (po 5o į kiekvieną pusę nuo vertikalios simetrijos plokštumos) visus tris ciklus, kad neliktų jokios trinties tarp 3-D H įrenginio ir sėdynės.
  Siūbuojant 3-D H įrenginio T formos strypas gali nukrypti nuo apibrėžto horizontalaus ir vertikalaus centravimo padėties. Todėl siūbuojant T formos strypas turi būti prilaikomas naudojant tinkamą šoninę apkrovą. Laikant T formos strypą ir siūbuojant 3-D H įrenginį, turi būti laikomasi atsargumo, kad neatsargi išorinė apkrova nebūtų naudojama vertikalia ar priekine bei atbuline kryptimis.
  Šiame etape 3-D H įrenginio pėdų judėjimas nėra apribojamas ar sulaikomas. Jei pėdos keičia padėtį, tuo metu joms turi būti leidžiama likti toje padėtyje.
  Atsargiai priglauskite nugarinę dalį prie sėdynės atlošo ir patikrinkite abu gulsčiukus; jie turi rodyti horizontalią padėtį. Jei 3-D H įrenginį siūbuojant pėdos pasislinko, jos turi būti išdėstytos taip:
  Iš eilės pakelkite kiekvieną pėdą nuo grindų kiek reikia, kol pėdos nustos judėti. Keliant turi būti galima laisvai pėdas pasukti; neturi būti naudojama priekinė arba šoninė apkrovos. Kai kiekviena pėda grąžinama į apatinę padėtį, kulnas turi liesti tam skirtą konstrukciją.
  Patikrinkite, ar šoninis gulsčiukas rodo horizontalią padėtį; jei reikia, nugarinės dalies viršus pastumiamas iš šono tiek, kad 3-D H įrenginio sėdimoji dalis ant sėdynės būtų horizontali. |
| --- | --- |

4.12.

Nugarinę dalį palenkite į priekį, kad sumažėtų sėdynės atlošo įtempimas. Pasiūbuokite 3-D H įrenginį į šonus 10o lanku (po 5o į kiekvieną pusę nuo vertikalios simetrijos plokštumos) visus tris ciklus, kad neliktų jokios trinties tarp 3-D H įrenginio ir sėdynės.

Siūbuojant 3-D H įrenginio T formos strypas gali nukrypti nuo apibrėžto horizontalaus ir vertikalaus centravimo padėties. Todėl siūbuojant T formos strypas turi būti prilaikomas naudojant tinkamą šoninę apkrovą. Laikant T formos strypą ir siūbuojant 3-D H įrenginį, turi būti laikomasi atsargumo, kad neatsargi išorinė apkrova nebūtų naudojama vertikalia ar priekine bei atbuline kryptimis.

Šiame etape 3-D H įrenginio pėdų judėjimas nėra apribojamas ar sulaikomas. Jei pėdos keičia padėtį, tuo metu joms turi būti leidžiama likti toje padėtyje.

Atsargiai priglauskite nugarinę dalį prie sėdynės atlošo ir patikrinkite abu gulsčiukus; jie turi rodyti horizontalią padėtį. Jei 3-D H įrenginį siūbuojant pėdos pasislinko, jos turi būti išdėstytos taip:

Iš eilės pakelkite kiekvieną pėdą nuo grindų kiek reikia, kol pėdos nustos judėti. Keliant turi būti galima laisvai pėdas pasukti; neturi būti naudojama priekinė arba šoninė apkrovos. Kai kiekviena pėda grąžinama į apatinę padėtį, kulnas turi liesti tam skirtą konstrukciją.

Patikrinkite, ar šoninis gulsčiukas rodo horizontalią padėtį; jei reikia, nugarinės dalies viršus pastumiamas iš šono tiek, kad 3-D H įrenginio sėdimoji dalis ant sėdynės būtų horizontali.

| 4.13. | Laikydami T formos strypą, kad 3-D H įrenginiui ant sėdimosios dalies nebūtų leidžiama judėti į priekį, atlikite šiuos veiksmus:






  a) | nugarinę dalį priglauskite prie sėdynės atlošo; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Laikydami T formos strypą, kad 3-D H įrenginiui ant sėdimosios dalies nebūtų leidžiama judėti į priekį, atlikite šiuos veiksmus:

a)

nugarinę dalį priglauskite prie sėdynės atlošo;

| b) | maždaug ties liemens pasvarų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais veikiamas ne didesne kaip 25 N horizontalia atgal veikiančia apkrova, kol pagal klubų kampo kvadrantą bus matyti, kad nuėmus apkrovą yra pasiekta stabili padėtis. Turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginiui nebūtų taikomos išorinės žemyn arba iš šono veikiančios apkrovos. Jei reikia kitaip reguliuoti 3-D H įrenginio lygį, pasukite nugarinę dalį į priekį, iš naujo pareguliuokite lygį, ir pakartokite aprašytą procedūrą nuo 4.12 pastraipos. |
| --- | --- |

b)

maždaug ties liemens pasvarų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais veikiamas ne didesne kaip 25 N horizontalia atgal veikiančia apkrova, kol pagal klubų kampo kvadrantą bus matyti, kad nuėmus apkrovą yra pasiekta stabili padėtis. Turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginiui nebūtų taikomos išorinės žemyn arba iš šono veikiančios apkrovos. Jei reikia kitaip reguliuoti 3-D H įrenginio lygį, pasukite nugarinę dalį į priekį, iš naujo pareguliuokite lygį, ir pakartokite aprašytą procedūrą nuo 4.12 pastraipos.

| 4.14. | Atlikite matavimus: |
| --- | --- |

4.14.

Atlikite matavimus:

| 4.14.1. | „H“ taško koordinatės matuojamos atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą. |
| --- | --- |

4.14.1.

„H“ taško koordinatės matuojamos atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą.

| 4.14.2. | Pagal 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą tikrasis liemens kampas nustatomas tada, kai liestukas yra toliausioje galinėje padėtyje. |
| --- | --- |

4.14.2.

Pagal 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą tikrasis liemens kampas nustatomas tada, kai liestukas yra toliausioje galinėje padėtyje.

| 4.15. | Jei norima pakartoti 3-D H įrenginio įrengimą, sėdynės mazgas turėtų likti neapkrautas mažiausiai 30 min. iki pakartotinio įrengimo. 3-D H įrenginys neturi būti paliktas ant sėdynės mazgo ilgiau, nei reikia laiko bandymui atlikti. |
| --- | --- |

4.15.

Jei norima pakartoti 3-D H įrenginio įrengimą, sėdynės mazgas turėtų likti neapkrautas mažiausiai 30 min. iki pakartotinio įrengimo. 3-D H įrenginys neturi būti paliktas ant sėdynės mazgo ilgiau, nei reikia laiko bandymui atlikti.

| 4.16. | Jei toje pačioje eilėje esančios sėdynės gali būti laikomos panašiomis (keliavietė sėdynė, vienodos sėdynės ir kt.), kiekvienai sėdynių eilei turi būti nustatomas tik vienas „H“ taškas ir vienas „tikrasis liemens kampas“; šio priedo 1 priedėlyje aprašytas 3-D H įrenginys bus naudojamas vienoje vietoje, ir tai bus taikoma visai sėdynių eilei. Ta vieta turi būti: |
| --- | --- |

4.16.

Jei toje pačioje eilėje esančios sėdynės gali būti laikomos panašiomis (keliavietė sėdynė, vienodos sėdynės ir kt.), kiekvienai sėdynių eilei turi būti nustatomas tik vienas „H“ taškas ir vienas „tikrasis liemens kampas“; šio priedo 1 priedėlyje aprašytas 3-D H įrenginys bus naudojamas vienoje vietoje, ir tai bus taikoma visai sėdynių eilei. Ta vieta turi būti:

| 4.16.1. | priekinėje eilėje: vairuotojo sėdynė; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekinėje eilėje: vairuotojo sėdynė;

| 4.16.2. | galinėje eilėje arba eilėse: kraštinė sėdynė. |
| --- | --- |

4.16.2.

galinėje eilėje arba eilėse: kraštinė sėdynė.

3 PRIEDAS

1 priedėlis

TRIMAČIO „H“ TAŠKO ĮRENGINIO APRAŠAS (8)

(3-D H įrenginys)

1.   Nugarinė ir sėdimoji dalys

Nugarinė ir sėdimoji dalys sukonstruotos iš sustiprinto plastiko ir metalo; jos imituoja žmogaus liemenį ir šlaunis, mechaniškai sujungtas „H“ taške. Prie šarnyro „H“ taške pritvirtinto liestuko pritvirtintas kvadrantas, skirtas tikrajam liemens kampui matuoti. Šlaunų vidurio liniją ir klubų kampo kvadranto bazinę liniją sudaro prie sėdimosios dalies pritvirtintas reguliuojamas šlaunų strypas.

2.   Kūno ir kojų elementai

Blauzdų segmentai prijungti prie sėdimosios dalies junginio ties kelius jungiančiu T formos strypu, kuris yra šoninis reguliuojamo šlaunų strypo tęsinys. Blauzdų segmentuose įrengti kvadrantai kelių sulenkimo kampui matuoti. Batų ir pėdų junginiai sukalibruoti pėdos kampui matuoti. Įrenginio vieta erdvėje nustatoma dviem gulsčiukais. Atitinkamuose sunkio centruose pritvirtinami kūno elementų pasvarai, atstojantys 76 kg svorio vyriškos lyties asmens poveikį sėdynei. Turėtų būti patikrinta, ar visos 3-D H įrenginio jungtys gali būti lengvai sukiojamos be pastebimos trinties.

Image

Image

3 PRIEDAS

2 priedėlis

TRIMATĖ ATSKAITOS SISTEMA

| 1. | Trimatę atskaitos sistemą apibrėžia trys stačiakampės plokštumos, nustatytos transporto priemonės gamintojo (žr. paveikslėlį) (9). |
| --- | --- |

1.

Trimatę atskaitos sistemą apibrėžia trys stačiakampės plokštumos, nustatytos transporto priemonės gamintojo (žr. paveikslėlį) (9).

| 2. | Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos pradžios žymų koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes. |
| --- | --- |

2.

Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos pradžios žymų koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes.

| 3. | „R“ ir „H“ taškų koordinatės nustatomos transporto priemonės gamintojo nustatytų atskaitos pradžios žymų atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.

„R“ ir „H“ taškų koordinatės nustatomos transporto priemonės gamintojo nustatytų atskaitos pradžios žymų atžvilgiu.

Image

3 PRIEDAS

3 priedėlis

SĖDIMŲJŲ VIETŲ ATSKAITOS DUOMENYS

1.   Atskaitos duomenų kodavimas

Iš eilės išvardijami kiekvienos sėdimosios vietos atskaitos duomenys. Sėdimosios vietos identifikuojamos dviejų rašmenų kodu. Pirmasis rašmuo – tai arabiškas skaitmuo, žymintis sėdynių eilę, skaičiuojant nuo transporto priemonės priekio. Antrasis rašmuo – tai didžioji raidė, žyminti sėdimosios vietos padėtį sėdynių eilėje, žiūrint transporto priemonės judėjimo į priekį kryptimi; vartojamos tokios raidės:

| | L = kairė |
| --- | --- |

L = kairė

| | C = centras |
| --- | --- |

C = centras

| | R = dešinė |
| --- | --- |

R = dešinė

2.   Transporto priemonės matuojamosios padėties aprašas

| 2.1. | Atskaitos pradžios žymų koordinatės
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Atskaitos pradžios žymų koordinatės

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Atskaitos duomenų sąrašas

| 3.1. | Sėdimoji vieta: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Sėdimoji vieta: ..............................

| 3.1.1. | „R“ taško koordinatės
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

„R“ taško koordinatės

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Projektinis liemens posvyrio kampas: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Projektinis liemens posvyrio kampas: ..............................

| 3.1.3. | Sėdynės reguliavimo techninės sąlygos (10)

  horizontali: ..............................
  vertikali: ..............................
  kampinė: ..............................
  liemens kampas: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Sėdynės reguliavimo techninės sąlygos (10)

horizontali: ..............................

vertikali: ..............................

kampinė: ..............................

liemens kampas: ..............................

Pastaba. Kitų sėdimųjų vietų atskaitos duomenys išvardijami 3.2, 3.3 ir kitose pastraipose.

4 PRIEDAS

GALVOS ATRAMŲ AUKŠČIO IR PLOČIO NUSTATYMAS

Image

Image

5 PRIEDAS

IŠSAMI INFORMACIJA APIE LINIJAS IR PER BANDYMUS ATLIEKAMUS MATAVIMUS

Image

| 1. | Pradinė neapkrauta padėtis. |
| --- | --- |

1.

Pradinė neapkrauta padėtis.

| 2a. | Paslinkta padėtis manekeno nugarą veikiant 373 N m jėgos momentu aplink „R“ tašką, kai nustatoma paslinktosios atskaitos linijos r1 padėtis. |
| --- | --- |

2a.

Paslinkta padėtis manekeno nugarą veikiant 373 N m jėgos momentu aplink „R“ tašką, kai nustatoma paslinktosios atskaitos linijos r1 padėtis.

| 2b. | Paslinkta padėtis 165 mm skersmens rutulį veikiant F jėga, sukuriančia 373 Nm jėgos momentą aplink „R“ tašką, kai išlaikoma paslinktosios atskaitos linijos r1 padėtis. |
| --- | --- |

2b.

Paslinkta padėtis 165 mm skersmens rutulį veikiant F jėga, sukuriančia 373 Nm jėgos momentą aplink „R“ tašką, kai išlaikoma paslinktosios atskaitos linijos r1 padėtis.

| 3. | Padėtis po poslinkio F jėgą padidinus iki 890 N. |
| --- | --- |

3.

Padėtis po poslinkio F jėgą padidinus iki 890 N.

Image

6 PRIEDAS

ENERGIJOS IŠSKLAIDYMO PATIKROS BANDYMAS

1.   Įrengimas, bandymo įrenginys, registravimo prietaisai ir procedūra

1.1.   Nustatymas

Sėdynė gamintojo pateiktais įtaisais patikimai pritvirtinama prie bandymų stendo, kaip ir transporto priemonėje, kad per susidūrimą išliktų savo vietoje.

Sėdynės atlošas, jei yra reguliuojamas, užfiksuojamas šios taisyklės 6.1.1 pastraipoje nurodytoje padėtyje.

Jei sėdynėje įtaisyta galvos atrama, atrama pritaisoma prie sėdynės atlošo, kaip ir transporto priemonėje. Kai galvos atrama yra atskirtoji, ji tvirtinama prie tos transporto priemonės konstrukcijos dalies, prie kurios paprastai tvirtinama.

Jei galvos atrama reguliuojama, ji turi būti nustatyta į pačią nepalankiausią padėtį, kurią leidžia reguliavimo sistemos.

1.2.   Bandymo įrenginys

| 1.2.1. | Šis įrenginys sudarytas iš švytuoklės, kurios ašį prilaiko rutuliniai guoliai ir kurios sumažinta masė (11) smūgio viduryje yra 6,8 kg. Apatinį švytuoklės galą sudaro 165 mm skersmens standus galvos pavidalo įtaisas, kurio centras sutampa su švytuoklės smūgio centru. |
| --- | --- |

1.2.1.

Šis įrenginys sudarytas iš švytuoklės, kurios ašį prilaiko rutuliniai guoliai ir kurios sumažinta masė (11) smūgio viduryje yra 6,8 kg. Apatinį švytuoklės galą sudaro 165 mm skersmens standus galvos pavidalo įtaisas, kurio centras sutampa su švytuoklės smūgio centru.

| 1.2.2. | Galvos pavidalo įtaise turi būti įrengti du pagreičio matuokliai ir greičio matuoklis, galintys atlikti matavimus smūgio kryptimi. |
| --- | --- |

1.2.2.

Galvos pavidalo įtaise turi būti įrengti du pagreičio matuokliai ir greičio matuoklis, galintys atlikti matavimus smūgio kryptimi.

1.3.   Registravimo prietaisai

Registravimo prietaisai turi būti tokie, kad matavimus būtų galima atlikti tokiu tikslumu:

| 1.3.1. | Pagreitis:
  tikslumas = ± 5 % tikrosios vertės;
  duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė: 600 klasė, atitinkanti ISO standartą 6487 (1980);
  jautris tarp ašių = < 5 % mažiausios skalės vertės. |
| --- | --- |

1.3.1.

Pagreitis:

tikslumas = ± 5 % tikrosios vertės;

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė: 600 klasė, atitinkanti ISO standartą 6487 (1980);

jautris tarp ašių = < 5 % mažiausios skalės vertės.

| 1.3.2. | Greitis:
  tikslumas: ±2,5 % tikrosios vertės;
  jautris: 0,5 km/h. |
| --- | --- |

1.3.2.

Greitis:

tikslumas: ±2,5 % tikrosios vertės;

jautris: 0,5 km/h.

| 1.3.3. | Laiko registravimas:
  prietaisai turi būti tinkami registruoti veiksmą visą jo trukmę, o rodmenis pateikti vienos tūkstantosios sekundės dalies tikslumu;
  įrašuose, naudojamuose analizuojant bandymą, turi būti nustatomi rodmenys, užregistruoti galvos pavidalo įtaisui pirmą kartą atsitrenkus į bandomąjį objektą. |
| --- | --- |

1.3.3.

Laiko registravimas:

prietaisai turi būti tinkami registruoti veiksmą visą jo trukmę, o rodmenis pateikti vienos tūkstantosios sekundės dalies tikslumu;

įrašuose, naudojamuose analizuojant bandymą, turi būti nustatomi rodmenys, užregistruoti galvos pavidalo įtaisui pirmą kartą atsitrenkus į bandomąjį objektą.

1.4.   Bandymo procedūra

| 1.4.1. | Sėdynės atlošo bandymai
  Sėdynę įtaisius kaip nurodyta šio priedo 1.1 pastraipoje, smūgio kryptis – iš galo į priekį išilginėje plokštumoje, 45o kampu nuo vertikalės.
  Smūgio vietas turi parinkti bandymų laboratorija; jos turi būti 1 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.1 pastraipoje, arba, jei būtina, 2 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.2 pastraipoje; paviršių kreivio spindulys turi būti mažesnis nei 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1.

Sėdynės atlošo bandymai

Sėdynę įtaisius kaip nurodyta šio priedo 1.1 pastraipoje, smūgio kryptis – iš galo į priekį išilginėje plokštumoje, 45o kampu nuo vertikalės.

Smūgio vietas turi parinkti bandymų laboratorija; jos turi būti 1 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.1 pastraipoje, arba, jei būtina, 2 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.2 pastraipoje; paviršių kreivio spindulys turi būti mažesnis nei 5 mm.

| 1.4.2. | Galvos atramos bandymai
  Galvos atrama pritaikoma ir nustatoma taip, kaip nurodyta šio priedo 1.1 pastraipoje. Smūgiai turi būti atliekami į bandymo laboratorijos parinktas vietas; jos turi būti 1 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.1 pastraipoje, ir gali būti 2 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.2 pastraipoje; paviršių kreivio spindulys turi būti mažesnis nei 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2.

Galvos atramos bandymai

Galvos atrama pritaikoma ir nustatoma taip, kaip nurodyta šio priedo 1.1 pastraipoje. Smūgiai turi būti atliekami į bandymo laboratorijos parinktas vietas; jos turi būti 1 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.1 pastraipoje, ir gali būti 2 srityje, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.8.1.2 pastraipoje; paviršių kreivio spindulys turi būti mažesnis nei 5 mm.

| 1.4.2.1. | Galiniam paviršiui taikomas smūgis nukreipiamas iš galo į priekį išilginėje plokštumoje, 45o kampu nuo vertikalės. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

Galiniam paviršiui taikomas smūgis nukreipiamas iš galo į priekį išilginėje plokštumoje, 45o kampu nuo vertikalės.

| 1.4.2.2. | Priekiniam paviršiui taikomas smūgis nukreipiamas iš priekio į galą horizontaliai išilginėje plokštumoje. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

Priekiniam paviršiui taikomas smūgis nukreipiamas iš priekio į galą horizontaliai išilginėje plokštumoje.

| 1.4.2.3. | Priekinė ir galinė zonos yra atitinkamai susietos horizontalia plokštuma, kuri liečia galvos atramos viršų, kaip nustatyta šios taisyklės 6.5 pastraipoje. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

Priekinė ir galinė zonos yra atitinkamai susietos horizontalia plokštuma, kuri liečia galvos atramos viršų, kaip nustatyta šios taisyklės 6.5 pastraipoje.

| 1.4.3. | Galvos pavidalo įtaisas turi smogti į bandomą objektą 24,1 km/h greičiu: toks greitis pasiekiamas naudojant vien tik varomąją energiją arba kartu naudojant ir papildomą stūmimo įtaisą. |
| --- | --- |

1.4.3.

Galvos pavidalo įtaisas turi smogti į bandomą objektą 24,1 km/h greičiu: toks greitis pasiekiamas naudojant vien tik varomąją energiją arba kartu naudojant ir papildomą stūmimo įtaisą.

2.   Rezultatai

Lėtėjimo verte laikomas dviejų lėtėjimo matuoklių rodmenų vidurkis.

| 3. | Lygiavertės procedūros (žr. šios taisyklės 6.9 pastraipą). |
| --- | --- |

3.

Lygiavertės procedūros (žr. šios taisyklės 6.9 pastraipą).

7 PRIEDAS

SĖDYNIŲ TVIRTINIMO ĮTAISŲ, IR JŲ REGULIAVIMO, FIKSAVIMO IR POSLINKIO SISTEMŲ TVIRTUMO BANDYMO METODAS

1.   Atsparumo inercijos poveikiui bandymas

| 1.1. | Bandytinos sėdynės pritaisomos prie transporto priemonės, kuriai jos skirtos, kėbulo. Transporto priemonės kėbulas tvirtai pritvirtinamas ant bandymų vežimėlio, kaip nurodyta pateiktose pastraipose. |
| --- | --- |

1.1.

Bandytinos sėdynės pritaisomos prie transporto priemonės, kuriai jos skirtos, kėbulo. Transporto priemonės kėbulas tvirtai pritvirtinamas ant bandymų vežimėlio, kaip nurodyta pateiktose pastraipose.

| 1.2. | Transporto priemonės kėbulo tvirtinimo ant bandymų vežimėlio būdas turi būti toks, kad dėl jo nebūtų papildomai sustiprinti tvirtinimo įtaisai. |
| --- | --- |

1.2.

Transporto priemonės kėbulo tvirtinimo ant bandymų vežimėlio būdas turi būti toks, kad dėl jo nebūtų papildomai sustiprinti tvirtinimo įtaisai.

| 1.3. | Sėdynės ir jų dalys nustatomos ir užfiksuojamos taip, kaip nurodyta 6.1.1 pastraipoje, vienoje iš šios taisyklės 6.3.3 arba 6.3.4 pastraipose nurodytų padėčių. |
| --- | --- |

1.3.

Sėdynės ir jų dalys nustatomos ir užfiksuojamos taip, kaip nurodyta 6.1.1 pastraipoje, vienoje iš šios taisyklės 6.3.3 arba 6.3.4 pastraipose nurodytų padėčių.

| 1.4. | Jei grupės sėdynės labai nesiskiria šios taisyklės 2.2 pastraipos požiūriu, šios taisyklės 6.3.1 ir 6.3.2 pastraipose nurodyti bandymai gali būti atliekami vieną sėdynę užfiksavus toliausioje priekinėje padėtyje, o kita sėdynė nustatoma į pačią galinę padėtį. |
| --- | --- |

1.4.

Jei grupės sėdynės labai nesiskiria šios taisyklės 2.2 pastraipos požiūriu, šios taisyklės 6.3.1 ir 6.3.2 pastraipose nurodyti bandymai gali būti atliekami vieną sėdynę užfiksavus toliausioje priekinėje padėtyje, o kita sėdynė nustatoma į pačią galinę padėtį.

| 1.5. | Vežimėlio lėtėjimas matuojamas naudojant duomenų perdavimo kanalus, kurių dažnio klasė (CFC) 60, atitinkančius tarptautiniame standarte ISO 6487 (1980) pateiktas charakteristikas. |
| --- | --- |

1.5.

Vežimėlio lėtėjimas matuojamas naudojant duomenų perdavimo kanalus, kurių dažnio klasė (CFC) 60, atitinkančius tarptautiniame standarte ISO 6487 (1980) pateiktas charakteristikas.

2.   Sukomplektuotos transporto priemonės susidūrimo su standžia kliūtimi bandymas

| 2.1. | Kliūtis turi būti sudaryta iš ne siauresnės kaip 3 m, ne žemesnės kaip 1,5 m ir ne plonesnės kaip 0,6 m gelžbetonio plokštės. Priekinis paviršius turi būti statmenas įsibėgėjimo kelio galinei daliai ir padengtas 19 ± 1 mm storio faneros plokštėmis. Už gelžbetonio plokštės turi būti supresuota bent 90 tonų žemės. Gelžbetonio kliūtį ir žemę galima pakeisti tokį patį priekinį paviršių turinčiomis kliūtimis, jeigu jas naudojant gaunami lygiaverčiai rezultatai. |
| --- | --- |

2.1.

Kliūtis turi būti sudaryta iš ne siauresnės kaip 3 m, ne žemesnės kaip 1,5 m ir ne plonesnės kaip 0,6 m gelžbetonio plokštės. Priekinis paviršius turi būti statmenas įsibėgėjimo kelio galinei daliai ir padengtas 19 ± 1 mm storio faneros plokštėmis. Už gelžbetonio plokštės turi būti supresuota bent 90 tonų žemės. Gelžbetonio kliūtį ir žemę galima pakeisti tokį patį priekinį paviršių turinčiomis kliūtimis, jeigu jas naudojant gaunami lygiaverčiai rezultatai.

| 2.2. | Per susidūrimą transporto priemonė turi judėti laisvai. Ji turi pasiekti kliūtį susidūrimo sienai statmena kryptimi; didžiausias leidžiamas šoninis nuokrypis tarp transporto priemonės priekio vertikaliosios vidurio linijos ir susidūrimo sienos vertikaliosios vidurio linijos turi būti ± 30 cm; susidūrimo metu transporto priemonė neturi būti papildomai vairuojama arba varoma. Greitis susidūrimo metu turi būti 48,3–53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2.

Per susidūrimą transporto priemonė turi judėti laisvai. Ji turi pasiekti kliūtį susidūrimo sienai statmena kryptimi; didžiausias leidžiamas šoninis nuokrypis tarp transporto priemonės priekio vertikaliosios vidurio linijos ir susidūrimo sienos vertikaliosios vidurio linijos turi būti ± 30 cm; susidūrimo metu transporto priemonė neturi būti papildomai vairuojama arba varoma. Greitis susidūrimo metu turi būti 48,3–53,1 km/h.

| 2.3. | Degalais arba lygiaverčiu skysčiu pripildoma bent 90 % degalų tiekimo sistemos talpos. |
| --- | --- |

2.3.

Degalais arba lygiaverčiu skysčiu pripildoma bent 90 % degalų tiekimo sistemos talpos.

8 PRIEDAS

GALVOS ATRAMŲ KIAURYMIŲ „a“ MATMENS NUSTATYMAS

Image

Pastaba. Pjūvis A–A daromas toje kiaurymės vietoje, kurioje rutulys nenaudojant apkrovos gali giliausiai įlįsti į kiaurymę.

Image

Pastaba. Pjūvis A–A daromas toje kiaurymės vietoje, kurioje rutulys nenaudojant apkrovos gali giliausiai įlįsti į kiaurymę.

9 PRIEDAS

ĮTAISŲ, SKIRTŲ APSAUGOTI KELEIVIUS NUO BAGAŽO POSLINKIO, BANDYMAS

1.   Bandymų blokai

Standūs blokai, kurių inercijos centras yra geometriniame centre.

1 tipas

| Matmenys: | 300 mm x 300 mm x 300 mm
  visi kraštai ir kampai suapvalinti 20 mm spinduliu |
| --- | --- |
| Masė: | 18 kg |

Matmenys:

300 mm x 300 mm x 300 mm

visi kraštai ir kampai suapvalinti 20 mm spinduliu

Masė:

18 kg

2 tipas

| Matmenys: | 500 mm x 350 mm x 125 mm
  visi kraštai ir kampai suapvalinti 20 mm spinduliu |
| --- | --- |
| Masė: | 10 kg |

Matmenys:

500 mm x 350 mm x 125 mm

visi kraštai ir kampai suapvalinti 20 mm spinduliu

Masė:

10 kg

2.   Pasirengimas bandymui

2.1.   Sėdynių atlošų bandymas (žr. 1 pav.)

2.1.1.   Bendrieji reikalavimai

| 2.1.1.1. | Automobilio gamintojo nuožiūra iš bandomos sėdynės ir galvos atramos gali būti pašalintos dalys, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, mažesnis nei 50. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Automobilio gamintojo nuožiūra iš bandomos sėdynės ir galvos atramos gali būti pašalintos dalys, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, mažesnis nei 50.

| 2.1.1.2. | Du 1 tipo bandymų blokai padedami ant bagažo skyriaus grindų. Kad būtų nustatyta bandymo blokų vieta išilgai, jie pirmiau turi būti išdėstyti taip, kad jų priekinė pusė liestų transporto priemonės dalį, kuri yra priekinė bagažo skyriaus siena, o apatinė pusė remtųsi į bagažo skyriaus grindis. Tada jie perkeliami atgal ir lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine vidurio plokšte, kol jų geometrinis centras horizontaliai pasieks 200 mm ribą. Jei bagažo skyriaus matmenys neleidžia paslinkti 200 mm ir jei galinės sėdynės reguliuojamos horizontaliai, sėdynės turi būti pastumtos į priekį, iki reguliavimo intervalo ribos, skirtos įprastam naudojimui, arba – 200 mm, atsižvelgiant į tai, kuris atstumas mažesnis. Kitais atvejais bandymų blokai padedami kuo toliau už galinių sėdynių. Atstumas nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos iki kiekvieno bandymų bloko į vidų atsuktos pusės turi būti 25 mm, kad tarp abiejų blokų būtų 50 mm atstumas. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Du 1 tipo bandymų blokai padedami ant bagažo skyriaus grindų. Kad būtų nustatyta bandymo blokų vieta išilgai, jie pirmiau turi būti išdėstyti taip, kad jų priekinė pusė liestų transporto priemonės dalį, kuri yra priekinė bagažo skyriaus siena, o apatinė pusė remtųsi į bagažo skyriaus grindis. Tada jie perkeliami atgal ir lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine vidurio plokšte, kol jų geometrinis centras horizontaliai pasieks 200 mm ribą. Jei bagažo skyriaus matmenys neleidžia paslinkti 200 mm ir jei galinės sėdynės reguliuojamos horizontaliai, sėdynės turi būti pastumtos į priekį, iki reguliavimo intervalo ribos, skirtos įprastam naudojimui, arba – 200 mm, atsižvelgiant į tai, kuris atstumas mažesnis. Kitais atvejais bandymų blokai padedami kuo toliau už galinių sėdynių. Atstumas nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos iki kiekvieno bandymų bloko į vidų atsuktos pusės turi būti 25 mm, kad tarp abiejų blokų būtų 50 mm atstumas.

| 2.1.1.3. | Per bandymą sėdynės turi būti nustatytos taip, kad būtų užtikrinta, jog fiksavimo sistema negalės būti atlaisvinta dėl išorės veiksnių poveikio. Jei taikoma, sėdynės nustatomos taip:
  į išilginę padėtį, esančią vienu žingsniu arba 10 mm į priekį nuo toliausios galinės gamintojo nustatytos naudojimo padėties (nepriklausomo vertikalaus reguliavimo sėdynių pagalvėlė nustatoma į žemiausią galimą padėtį). Bandymas atliekamas, sėdynių atlošams esant įprastoje naudojimo padėtyje. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Per bandymą sėdynės turi būti nustatytos taip, kad būtų užtikrinta, jog fiksavimo sistema negalės būti atlaisvinta dėl išorės veiksnių poveikio. Jei taikoma, sėdynės nustatomos taip:

į išilginę padėtį, esančią vienu žingsniu arba 10 mm į priekį nuo toliausios galinės gamintojo nustatytos naudojimo padėties (nepriklausomo vertikalaus reguliavimo sėdynių pagalvėlė nustatoma į žemiausią galimą padėtį). Bandymas atliekamas, sėdynių atlošams esant įprastoje naudojimo padėtyje.

| 2.1.1.4. | Jei sėdynės atloše įtaisyta galvos atrama, bandymas atliekamas galvos atramą nustačius į aukščiausią padėtį, jei reguliuojama. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Jei sėdynės atloše įtaisyta galvos atrama, bandymas atliekamas galvos atramą nustačius į aukščiausią padėtį, jei reguliuojama.

| 2.1.1.5. | Jei sėdynės (-ių) atlošą (-us) galima nulenkti žemyn, jie standartiniu fiksavimo mechanizmu nustatomi į įprastą vertikalią padėtį. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Jei sėdynės (-ių) atlošą (-us) galima nulenkti žemyn, jie standartiniu fiksavimo mechanizmu nustatomi į įprastą vertikalią padėtį.

| 2.1.1.6. | Bandymų su sėdynėmis, už kurių negalima įtaisyti 1 tipo blokų, nedaroma. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

Bandymų su sėdynėmis, už kurių negalima įtaisyti 1 tipo blokų, nedaroma.

Image

2.1.2.   Transporto priemonės su daugiau kaip dviem sėdynių eilėmis

| 2.1.2.1. | Jei galinė sėdynių eilė yra išimama ir (arba) naudotojas gali nulenkti jų atlošus pagal gamintojo instrukcijas, kad padidėtų bagažo skyriaus plotas, tada taip pat turi būti bandoma prieš galinę sėdynių eilę esanti sėdynių eilė. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Jei galinė sėdynių eilė yra išimama ir (arba) naudotojas gali nulenkti jų atlošus pagal gamintojo instrukcijas, kad padidėtų bagažo skyriaus plotas, tada taip pat turi būti bandoma prieš galinę sėdynių eilę esanti sėdynių eilė.

| 2.1.2.2. | Tačiau šiuo atveju technikos tarnyba, pasitarusi su gamintoju, gali nuspręsti nebandyti vienos iš dviejų galinių sėdynių eilės, jei sėdynės ir jų priedai yra panašios konstrukcijos ir jei atsižvelgiama į 200 mm bandymo reikalavimą. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Tačiau šiuo atveju technikos tarnyba, pasitarusi su gamintoju, gali nuspręsti nebandyti vienos iš dviejų galinių sėdynių eilės, jei sėdynės ir jų priedai yra panašios konstrukcijos ir jei atsižvelgiama į 200 mm bandymo reikalavimą.

| 2.1.3. | Kai yra tarpas, leidžiantis paslinkti 1 tipo bloką už sėdynių, tada, technikos tarnybai ir gamintojui sutarus, bandymo apkrovos (du 1 tipo blokai) įtaisomos už sėdynių. |
| --- | --- |

2.1.3.

Kai yra tarpas, leidžiantis paslinkti 1 tipo bloką už sėdynių, tada, technikos tarnybai ir gamintojui sutarus, bandymo apkrovos (du 1 tipo blokai) įtaisomos už sėdynių.

| 2.1.4. | Bandymo ataskaitoje nurodoma tiksli bandymo konfigūracija. |
| --- | --- |

2.1.4.

Bandymo ataskaitoje nurodoma tiksli bandymo konfigūracija.

| 2.2. | Atribojimo sistemų bandymas
  Virš sėdynių atlošų esančių atribojimo sistemų bandymui transporto priemonėje turi būti įtaisytos nejudamos paaukštintos bandymo grindys; bandymų bloko sunkio centro vieta ant tų grindų turi būti tarp viršutinio šalia esančios sėdynės atlošo krašto (neatsižvelgiant į galvos atramas) ir apatinio stogo apdailos krašto. 2 tipo bandymų blokas padedamas ant paaukštintų bandymo grindų, kurių didžiausias paviršius – 500 x 350 mm, viduryje išilginės transporto priemonės ašies atžvilgiu; bloko paviršius turi būti paslinktas 500 x 125 mm į priekį. Neatliekamas bandymas su atribojimo sistemomis, už kurių negalima įtaisyti 2 tipo bloko. Bandymų blokas padedamas taip, kad liestų atribojimo sistemą. Be to, du 1 tipo bandymų blokai išdėstomi pagal 2.1 pastraipą, kad tuo pačiu metu būtų galima atlikti sėdynių atlošų bandymą (žr. 2 pav.). |
| --- | --- |

2.2.

Atribojimo sistemų bandymas

Virš sėdynių atlošų esančių atribojimo sistemų bandymui transporto priemonėje turi būti įtaisytos nejudamos paaukštintos bandymo grindys; bandymų bloko sunkio centro vieta ant tų grindų turi būti tarp viršutinio šalia esančios sėdynės atlošo krašto (neatsižvelgiant į galvos atramas) ir apatinio stogo apdailos krašto. 2 tipo bandymų blokas padedamas ant paaukštintų bandymo grindų, kurių didžiausias paviršius – 500 x 350 mm, viduryje išilginės transporto priemonės ašies atžvilgiu; bloko paviršius turi būti paslinktas 500 x 125 mm į priekį. Neatliekamas bandymas su atribojimo sistemomis, už kurių negalima įtaisyti 2 tipo bloko. Bandymų blokas padedamas taip, kad liestų atribojimo sistemą. Be to, du 1 tipo bandymų blokai išdėstomi pagal 2.1 pastraipą, kad tuo pačiu metu būtų galima atlikti sėdynių atlošų bandymą (žr. 2 pav.).

Image

| 2.2.1. | Jei sėdynės atloše įtaisyta galvos atrama, bandymas atliekamas galvos atramą nustačius į aukščiausią padėtį, jei reguliuojama. |
| --- | --- |

2.2.1.

Jei sėdynės atloše įtaisyta galvos atrama, bandymas atliekamas galvos atramą nustačius į aukščiausią padėtį, jei reguliuojama.

3.   Sėdynių atlošų ir atribojimo sistemų, naudojamų kaip bagažo sulaikymo sistemos, dinaminis bandymas

| 3.1. | Keleivinio automobilio kėbulas patikimai pritvirtinamas prie bandymų vežimėlio, jo tvirtinimo įtaisai neturi papildomai sustiprinti sėdynių atlošus ir atribojimo sistemą. Įtaisius bandymų blokus, kaip aprašyta 2.1 arba 2.2 pastraipoje, keleivinio automobilio kėbului suteikiamas greitis, kaip parodyta 9 priedo priedėlyje, kad per susidūrimą jo laisvasis greitis būtų 50 +0/–2 km/h. Sutarus su gamintoju, kaip pakaitas sėdynių tvirtumo bandymui atlikti pagal 6.3.1 pastraipą gali būti naudojamas pirmiau aprašytas bandymo impulso koridorius. |
| --- | --- |

3.1.

Keleivinio automobilio kėbulas patikimai pritvirtinamas prie bandymų vežimėlio, jo tvirtinimo įtaisai neturi papildomai sustiprinti sėdynių atlošus ir atribojimo sistemą. Įtaisius bandymų blokus, kaip aprašyta 2.1 arba 2.2 pastraipoje, keleivinio automobilio kėbului suteikiamas greitis, kaip parodyta 9 priedo priedėlyje, kad per susidūrimą jo laisvasis greitis būtų 50 +0/–2 km/h. Sutarus su gamintoju, kaip pakaitas sėdynių tvirtumo bandymui atlikti pagal 6.3.1 pastraipą gali būti naudojamas pirmiau aprašytas bandymo impulso koridorius.

9 PRIEDAS

Priedėlis

VEŽIMĖLIO LĖTĖJIMO KORIDORIUS, KAIP LAIKO FUNKCIJA

(priekinis susidūrimas)

Image

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos 7 priede (R.E.3.) (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

1

(2)  Laikoma, kad M1 kategorijos transporto priemonių sėdynių atlošų galinės dalys atitinka šios taisyklės 5.1.3 ir 5.1.4 pastraipų reikalavimus tik tada, jeigu jos atitinka Taisyklės Nr. 21 Suvienodintos nuostatos dėl transporto priemonių tvirtinimo, atsižvelgiant į jų vidaus įrangą reikalavimus (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2).

2

(3)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Jugoslavija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 (Lietuva), 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikė jos valstybės narės naudodamos savo atitinkamą EEK simbolį), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika ir 48 – Naujoji Zelandija. Tolesni numeriai kitoms šalims paskiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių reikalavimų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengiamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tuos reikalavimus suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

3

(4)  M2 kategorijos transporto priemonės, patvirtintos pagal šią taisyklę, kaip Taisyklės Nr. 80 pakaitą (pagal tos taisyklės 1.2 pastraipą), taip pat turi atitikti šios pastraipos reikalavimus.

4

(5)  Antrasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

5

(6)  Bet kurios nepriekinės sėdimosios vietos atžvilgiu, kur „H“ taškas negali būti nustatytas naudojant „trimatį „H“ taško įrenginį“ ar procedūras, kompetentingos institucijos nuožiūra gali būti naudojamas standartinis gamintojo nurodytas „R“ taškas.

6

(7)  Polinkio kampas, aukščio skirtumas su sėdynės montavimo elementais, paviršiaus faktūra ir kt.

7

(8)  Dėl išsamesnės informacijos apie 3-D H įrenginio konstrukciją kreipkitės į Automobilių inžinierių sąjungą (SAE) adresu 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

8

Įrenginys atitinka ISO standarte 6549: 1980 aprašytą įrenginį.

(9)  Atskaitos sistema atitinka ISO standartą 4130:1978.

9

(10)  Nereikalingas įrašas išbraukiamas.

10

(11)  Švytuoklės sumažintosios masės „mr“ santykis su švytuoklės bendrąja mase „m“, „a“ atstumu tarp smūgio centro ir sukimosi ašies bei „l“ atstumu tarp sunkio centro ir sukimosi ašies, išreiškiamas formule:

11

r

Formula

---

| 11.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/42

---

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 55 dėl autotraukiniams skirtų mechaninių sukabinimo įtaisų sudedamųjų dalių vienodų patvirtinimo nuostatų klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 373, 2006 m. gruodžio 27 d.
  )

Taisyklę Nr. 55 skaityti taip:

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 55. Dėl autotraukiniams skirtų mechaninių sukabinimo įtaisų sudedamųjų dalių vienodų patvirtinimo nuostatų

1 svarstymas

Įtraukiant visą galiojantį tekstą iki:

01 pakeitimų serija – įsigaliojimo data 2001 m. rugsėjo 16 d.

01 pakeitimų serijos 1 klaidų ištaisymas, apie kurį paskelbta depozitaro pranešimu

C.N. 602.2002, SUTARTYS-1, 2002 m. birželio 13 d.

1.   TAIKYMO SRITIS

| 1.1. | Ši taisyklė nustato reikalavimus, kuriuos turi atitikti mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kad įtaisus ir tas dalis tarptautiniu mastu būtų galima laikyti abipusiai suderinamais. |
| --- | --- |

1.1.

Ši taisyklė nustato reikalavimus, kuriuos turi atitikti mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kad įtaisus ir tas dalis tarptautiniu mastu būtų galima laikyti abipusiai suderinamais.

| 1.2. | Ši taisyklė taikoma įtaisams ir sudedamosioms dalims, skirtoms: |
| --- | --- |

1.2.

Ši taisyklė taikoma įtaisams ir sudedamosioms dalims, skirtoms:

| 1.2.1. | variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti autotraukinius (1); |
| --- | --- |

1.2.1.

variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti autotraukinius (1);

| 1.2.2. | variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti sujungtuosius autotraukinius (1), jeigu vertikalioji apkrova, kuria priekaba veikia variklinę transporto priemonę, nėra didesnė nei 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti sujungtuosius autotraukinius (1), jeigu vertikalioji apkrova, kuria priekaba veikia variklinę transporto priemonę, nėra didesnė nei 200 kN.

| 1.3. | Ši taisyklė taikoma: |
| --- | --- |

1.3.

Ši taisyklė taikoma:

| 1.3.1. | 2.3 punkte apibrėžtiems standartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims; |
| --- | --- |

1.3.1.

2.3 punkte apibrėžtiems standartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims;

| 1.3.2. | 2.4 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims; |
| --- | --- |

1.3.2.

2.4 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims;

| 1.3.3. | 2.5 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įvairiems įtaisams ir sudedamosioms dalims. |
| --- | --- |

1.3.3.

2.5 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įvairiems įtaisams ir sudedamosioms dalims.

2.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | Mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys – visos variklinės transporto priemonės ir priekabos rėmo detalės, kėbulo atraminės dalys ir važiuoklė, kuriomis tos priemonės bei priekabos sujungtos sudaro autotraukinius arba sujungtuosius autotraukinius. Šis apibrėžimas taikomas pritvirtintosioms arba keičiamosioms dalims, kuriomis mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis yra pritvirtinama arba valdoma. |
| --- | --- |

2.1.

Mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys – visos variklinės transporto priemonės ir priekabos rėmo detalės, kėbulo atraminės dalys ir važiuoklė, kuriomis tos priemonės bei priekabos sujungtos sudaro autotraukinius arba sujungtuosius autotraukinius. Šis apibrėžimas taikomas pritvirtintosioms arba keičiamosioms dalims, kuriomis mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis yra pritvirtinama arba valdoma.

| 2.2. | Automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu atgalinės vilkiko eigos priekabos atžvilgiu pakanka, kad sukabinimo įtaisas būtų visiškai sujungtas, jis būtų sujungiamas automatiškai ir kad tinkamas fiksavimo įtaisų sukabinimas būtų parodomas be jokio pašalinio poveikio.
  Jei tai kablį turintys sukabinimo įtaisai, automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu sukabinimo įtaiso fiksavimo įtaisas atidaromas ir uždaromas be jokio pašalinio poveikio sukabintuvo ąsą užmovus ant kablio. |
| --- | --- |

2.2.

Automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu atgalinės vilkiko eigos priekabos atžvilgiu pakanka, kad sukabinimo įtaisas būtų visiškai sujungtas, jis būtų sujungiamas automatiškai ir kad tinkamas fiksavimo įtaisų sukabinimas būtų parodomas be jokio pašalinio poveikio.

Jei tai kablį turintys sukabinimo įtaisai, automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu sukabinimo įtaiso fiksavimo įtaisas atidaromas ir uždaromas be jokio pašalinio poveikio sukabintuvo ąsą užmovus ant kablio.

| 2.3. | Standartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys atitinka šioje taisyklėje nustatytus standartinius matmenis ir tipiškas vertes. Tos pačios klasės, tačiau skirtingų gamintojų sukabinimo įtaisus ir sudedamąsias dalis, galima pakeisti vienas kitomis. |
| --- | --- |

2.3.

Standartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys atitinka šioje taisyklėje nustatytus standartinius matmenis ir tipiškas vertes. Tos pačios klasės, tačiau skirtingų gamintojų sukabinimo įtaisus ir sudedamąsias dalis, galima pakeisti vienas kitomis.

| 2.4. | Nestandartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių visais atžvilgiais neatitinka, tačiau tuos įtaisus ir dalis galima sujungti su standartiniais atitinkamos klasės sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.4.

Nestandartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių visais atžvilgiais neatitinka, tačiau tuos įtaisus ir dalis galima sujungti su standartiniais atitinkamos klasės sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis.

| 2.5. | Nestandartiniai įvairūs mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys neatitinka šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių ir tų įtaisų bei dalių negalima sujungti su standartiniais sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis. Jiems priskirtini, pvz., jokios iš A–L ir T klasių neatitinkantys 2.6 punkte išvardyti įtaisai, skirti specialiajam naudojimui, sunkiajam transportui ir galiojančius nacionalinius standartus atitinkantys įvairūs įtaisai. |
| --- | --- |

2.5.

Nestandartiniai įvairūs mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys neatitinka šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių ir tų įtaisų bei dalių negalima sujungti su standartiniais sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis. Jiems priskirtini, pvz., jokios iš A–L ir T klasių neatitinkantys 2.6 punkte išvardyti įtaisai, skirti specialiajam naudojimui, sunkiajam transportui ir galiojančius nacionalinius standartus atitinkantys įvairūs įtaisai.

| 2.6. | Mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, atsižvelgiant į tipą, skirstomi taip: |
| --- | --- |

2.6.

Mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, atsižvelgiant į tipą, skirstomi taip:

| 2.6.1. | A klasės jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos, sudarytos iš 50 mm skersmens rutulio formos įtaiso ir prie vilkiko pritvirtintų sijų, kad jungiamąją movą būtų galima sukabinti su priekaba – žr. 5 priedo 1 punktą. |
| --- | --- |

2.6.1.

A klasės jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos, sudarytos iš 50 mm skersmens rutulio formos įtaiso ir prie vilkiko pritvirtintų sijų, kad jungiamąją movą būtų galima sukabinti su priekaba – žr. 5 priedo 1 punktą.

| 2.6.1.1. | A50-1 – 50-5 klasių 50 mm skersmens standartiniai jungiamieji rutuliai su flanšiniu priveržiamuoju tvirtinimu. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

A50-1 – 50-5 klasių 50 mm skersmens standartiniai jungiamieji rutuliai su flanšiniu priveržiamuoju tvirtinimu.

| 2.6.1.2. | A50-X klasės nestandartiniai 50 mm skersmens jungiamieji rutuliai ir sijos. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

A50-X klasės nestandartiniai 50 mm skersmens jungiamieji rutuliai ir sijos.

| 2.6.2. | Prie priekabų prikabintuvo pritvirtintos B klasės jungiamosios movos, kad jas būtų galima sukabinti su vilkiko 50 mm skersmens jungiamuoju rutuliu – žr. 5 priedo 2 punktą. |
| --- | --- |

2.6.2.

Prie priekabų prikabintuvo pritvirtintos B klasės jungiamosios movos, kad jas būtų galima sukabinti su vilkiko 50 mm skersmens jungiamuoju rutuliu – žr. 5 priedo 2 punktą.

| 2.6.2.1. | B50-X klasės nestandartinės 50 mm skersmens jungiamosios movos. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

B50-X klasės nestandartinės 50 mm skersmens jungiamosios movos.

| 2.6.3. | C klasės vilkties jungtys, turinčios 50 mm skersmens kaištį ir griebtuvą bei su prie vilkiko pritvirtintu automatiškai užsidarančiu ir užfiksuojamu fiksavimo kaiščiu, kad naudojant ąsą būtų galima prikabinti priekabą – žr. 5 priedo 3 punktą. |
| --- | --- |

2.6.3.

C klasės vilkties jungtys, turinčios 50 mm skersmens kaištį ir griebtuvą bei su prie vilkiko pritvirtintu automatiškai užsidarančiu ir užfiksuojamu fiksavimo kaiščiu, kad naudojant ąsą būtų galima prikabinti priekabą – žr. 5 priedo 3 punktą.

| 2.6.3.1. | C50-1 – 50-7 klasės standartinės vilkties jungtys su 50 mm skersmens kaiščiu. |
| --- | --- |

2.6.3.1.

C50-1 – 50-7 klasės standartinės vilkties jungtys su 50 mm skersmens kaiščiu.

| 2.6.3.2. | C50-X klasės nestandartinės vilkties jungtys su 50 mm skersmens kaiščiu. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

C50-X klasės nestandartinės vilkties jungtys su 50 mm skersmens kaiščiu.

| 2.6.4. | Prie priekabų prikabintuvo pritvirtinamos D klasės sukabintuvo ąsos cilindrine skylė, tinkama 50 mm skersmens kaiščiui, skirtos sujungti su automatine vilkties jungtimi – žr. 5 priedo 4 punktą. |
| --- | --- |

2.6.4.

Prie priekabų prikabintuvo pritvirtinamos D klasės sukabintuvo ąsos cilindrine skylė, tinkama 50 mm skersmens kaiščiui, skirtos sujungti su automatine vilkties jungtimi – žr. 5 priedo 4 punktą.

| 2.6.4.1. | D50-A klasės standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos privirinamos sukabintuvo ąsos. |
| --- | --- |

2.6.4.1.

D50-A klasės standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos privirinamos sukabintuvo ąsos.

| 2.6.4.2. | D50-B klasės standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos srieginiu pritvirtinimu tvirtinamos sukabintuvo ąsos. |
| --- | --- |

2.6.4.2.

D50-B klasės standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos srieginiu pritvirtinimu tvirtinamos sukabintuvo ąsos.

| 2.6.4.3. | D50-C ir 50-D klasės standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos varžtais pritvirtinamos sukabintuvo ąsos. |
| --- | --- |

2.6.4.3.

D50-C ir 50-D klasės standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos varžtais pritvirtinamos sukabintuvo ąsos.

| 2.6.4.4. | D50-X klasės nestandartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos sukabintuvo ąsos. |
| --- | --- |

2.6.4.4.

D50-X klasės nestandartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos sukabintuvo ąsos.

| 2.6.5. | Iš prie velkamos transporto priemonės arba jos važiuoklės pritvirtinamos įrangos sudarytos E klasės nestandartinės vilkimo sijos, kurias su vilkiku galima sukabinti sukabintuvo ąsomis, jungiamosiomis movomis arba panašiais sukabinimo įtaisais – žr. 5 priedo 5 punktą.
  Vilkimo sijas galima pritvirtinti taip, kad jos laisvai slankiotų vertikaliai ir nebūtų tinkamos išlaikyti jokios vertikalios apkrovos arba vilkimo sijas standžiai įtvirtinti vertikalioje plokštumoje, jog jos išlaikytų vertikalią apkrovą (standžiosios vilkimo sijos). Standžiąsias vilkimo sijas galima montuoti taip, kad jos būtų visiškai nepaslankios arba lanksčios.
  Vilkimo sijos gali būti sudarytos ne iš vienos, bet iš daugiau sudedamųjų dalių ir tas sijas gali būti įmanoma reguliuoti arba jos gali būti alkūninės.
  Ši taisyklė taikoma vilkimo sijoms – atskiriesiems mazgams – kurie nėra velkamos transporto priemonės važiuoklės dalis. |
| --- | --- |

2.6.5.

Iš prie velkamos transporto priemonės arba jos važiuoklės pritvirtinamos įrangos sudarytos E klasės nestandartinės vilkimo sijos, kurias su vilkiku galima sukabinti sukabintuvo ąsomis, jungiamosiomis movomis arba panašiais sukabinimo įtaisais – žr. 5 priedo 5 punktą.

Vilkimo sijas galima pritvirtinti taip, kad jos laisvai slankiotų vertikaliai ir nebūtų tinkamos išlaikyti jokios vertikalios apkrovos arba vilkimo sijas standžiai įtvirtinti vertikalioje plokštumoje, jog jos išlaikytų vertikalią apkrovą (standžiosios vilkimo sijos). Standžiąsias vilkimo sijas galima montuoti taip, kad jos būtų visiškai nepaslankios arba lanksčios.

Vilkimo sijos gali būti sudarytos ne iš vienos, bet iš daugiau sudedamųjų dalių ir tas sijas gali būti įmanoma reguliuoti arba jos gali būti alkūninės.

Ši taisyklė taikoma vilkimo sijoms – atskiriesiems mazgams – kurie nėra velkamos transporto priemonės važiuoklės dalis.

| 2.6.6. | F klasės nestandartinės prikabinimo sijos, kurioms priskiriamos visos sudedamosios dalys ir įtaisai tarp sukabinimo įtaisų, pvz., jungiamųjų rutulių ir vilkties jungčių bei vilkiko rėmo (pvz., rėmo užpakalinio skersinio), atraminio kėbulo arba važiuoklės – žr. 5 priedo 6 punktą. |
| --- | --- |

2.6.6.

F klasės nestandartinės prikabinimo sijos, kurioms priskiriamos visos sudedamosios dalys ir įtaisai tarp sukabinimo įtaisų, pvz., jungiamųjų rutulių ir vilkties jungčių bei vilkiko rėmo (pvz., rėmo užpakalinio skersinio), atraminio kėbulo arba važiuoklės – žr. 5 priedo 6 punktą.

| 2.6.7. | G klasės balniniai sukabintuvai – tai automatinį užraktą turintys prie vilkiko pritvirtinti plokštės formos sukabinimo įtaisai, kuriuos galima sukabinti su prie puspriekabės pritvirtintu 50 mm skersmens balninio vilkiko sukabinimo įtaiso kaiščiu – žr. 5 priedo 7 punktą. |
| --- | --- |

2.6.7.

G klasės balniniai sukabintuvai – tai automatinį užraktą turintys prie vilkiko pritvirtinti plokštės formos sukabinimo įtaisai, kuriuos galima sukabinti su prie puspriekabės pritvirtintu 50 mm skersmens balninio vilkiko sukabinimo įtaiso kaiščiu – žr. 5 priedo 7 punktą.

| 2.6.7.1. | G50 klasės standartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai. |
| --- | --- |

2.6.7.1.

G50 klasės standartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai.

| 2.6.7.2. | G50-X klasės nestandartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai. |
| --- | --- |

2.6.7.2.

G50-X klasės nestandartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai.

| 2.6.8. | H klasės balninio sukabinimo įtaiso 50 mm skersmens kaiščiai – tai prie puspriekabės pritvirtinti įtaisai, puspriekabę sukabinantys su balninio vilkiko sukabinimo įtaisu – žr. 5 priedo 8 punktą: |
| --- | --- |

2.6.8.

H klasės balninio sukabinimo įtaiso 50 mm skersmens kaiščiai – tai prie puspriekabės pritvirtinti įtaisai, puspriekabę sukabinantys su balninio vilkiko sukabinimo įtaisu – žr. 5 priedo 8 punktą:

| 2.6.8.1. | H50-X klasės nestandartiniai 50 mm skersmens balninio sukabinimo įtaiso kaiščiai. |
| --- | --- |

2.6.8.1.

H50-X klasės nestandartiniai 50 mm skersmens balninio sukabinimo įtaiso kaiščiai.

| 2.6.9. | J klasės nestandartinės jungiamosios plokštės – tai visos sudedamosios dalys ir įtaisai balniniams sukabintuvams pritvirtinti prie vilkiko rėmo arba važiuoklės. Galima numatyti, kad jungiamoji plokštė būtų pritaikyta slankioti horizontaliai, t. y. jog būtų suformuojamas slankusis balininis sukabintuvas – žr. 5 priedo 9 punktą. |
| --- | --- |

2.6.9.

J klasės nestandartinės jungiamosios plokštės – tai visos sudedamosios dalys ir įtaisai balniniams sukabintuvams pritvirtinti prie vilkiko rėmo arba važiuoklės. Galima numatyti, kad jungiamoji plokštė būtų pritaikyta slankioti horizontaliai, t. y. jog būtų suformuojamas slankusis balininis sukabintuvas – žr. 5 priedo 9 punktą.

| 2.6.10. | K klasės standartiniai kablius turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su atitinkamomis L klasės tipo žiedinės formos sukabintuvo ąsomis – žr. 5 priedo 10 punktą. |
| --- | --- |

2.6.10.

K klasės standartiniai kablius turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su atitinkamomis L klasės tipo žiedinės formos sukabintuvo ąsomis – žr. 5 priedo 10 punktą.

| 2.6.11. | L klasės standartinės žiedinės formos sukabintuvo ąsos, skirtos naudoti su atitinkamais K klasės sukabinimo įtaisais, turinčiais kablį – žr. 5 priedo 4 punktą. |
| --- | --- |

2.6.11.

L klasės standartinės žiedinės formos sukabintuvo ąsos, skirtos naudoti su atitinkamais K klasės sukabinimo įtaisais, turinčiais kablį – žr. 5 priedo 4 punktą.

| 2.6.12. | S klasės įtaisai ir sudedamosios dalys, neatitinkančios jokių pirmiau minėtų A – L arba T klasių reikalavimų ir skirtos specialiam sunkiajam transportui arba įtaisai ir sudedamosios dalys, būdingos tik tam tikroms šalims ir kuriose tiems įtaisams ir dalims taikomi galiojantys nacionaliniai standartai. |
| --- | --- |

2.6.12.

S klasės įtaisai ir sudedamosios dalys, neatitinkančios jokių pirmiau minėtų A – L arba T klasių reikalavimų ir skirtos specialiam sunkiajam transportui arba įtaisai ir sudedamosios dalys, būdingos tik tam tikroms šalims ir kuriose tiems įtaisams ir dalims taikomi galiojantys nacionaliniai standartai.

| 2.6.13. | T klasės nestandartiniai specialūs neautomatiniai į vilkimo sijas panašūs sukabinimo įtaisai, kuriuos galima atjungti tik įrankiais ir kurie paprastai naudojami su priekabomis transporto priemonėms gabenti. |
| --- | --- |

2.6.13.

T klasės nestandartiniai specialūs neautomatiniai į vilkimo sijas panašūs sukabinimo įtaisai, kuriuos galima atjungti tik įrankiais ir kurie paprastai naudojami su priekabomis transporto priemonėms gabenti.

| 2.7. | Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys – tai prie puspriekabių pritvirtinti įtaisai arba sudedamosios dalys, kurios kartu su balniniu sukabintuvu užtikrina, kad posūkio metu puspriekabės tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link. |
| --- | --- |

2.7.

Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys – tai prie puspriekabių pritvirtinti įtaisai arba sudedamosios dalys, kurios kartu su balniniu sukabintuvu užtikrina, kad posūkio metu puspriekabės tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link.

| 2.8. | Nuotolinio valdymo sistemos – tai įtaisai ir sudedamosios dalys, leidžiančios sukabinimo įtaisą valdyti būnant šalia transporto priemonės arba iš vairuotojo kabinos. |
| --- | --- |

2.8.

Nuotolinio valdymo sistemos – tai įtaisai ir sudedamosios dalys, leidžiančios sukabinimo įtaisą valdyti būnant šalia transporto priemonės arba iš vairuotojo kabinos.

| 2.9. | Nuotolinio valdymo prietaiso indikatoriai – tai rodmenų įtaisai, signalizuojantys vairuotojo kabinoje esančiam vairuotojui, kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir kad įjungti saugos įtaisai. |
| --- | --- |

2.9.

Nuotolinio valdymo prietaiso indikatoriai – tai rodmenų įtaisai, signalizuojantys vairuotojo kabinoje esančiam vairuotojui, kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir kad įjungti saugos įtaisai.

| 2.10. | Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipas – šiais pagrindiniais požymiais nesiskiriantis įtaisas arba sudedamoji dalis: |
| --- | --- |

2.10.

Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipas – šiais pagrindiniais požymiais nesiskiriantis įtaisas arba sudedamoji dalis:

| 2.10.1. | gamintojo arba tiekėjo prekės pavadinimu arba ženklu; |
| --- | --- |

2.10.1.

gamintojo arba tiekėjo prekės pavadinimu arba ženklu;

| 2.10.2. | 2.6. punkte apibrėžta sukabinimo įtaiso klase; |
| --- | --- |

2.10.2.

2.6. punkte apibrėžta sukabinimo įtaiso klase;

| 2.10.3. | išorine forma, pagrindiniais matmenimis ar kitomis svarbiomis projekto ypatybėmis, įskaitant naudotas medžiagas; |
| --- | --- |

2.10.3.

išorine forma, pagrindiniais matmenimis ar kitomis svarbiomis projekto ypatybėmis, įskaitant naudotas medžiagas;

| 2.10.4. | 2.11. punkte apibrėžtomis tipiškomis D, Dc, S, V ir U vertėmis. |
| --- | --- |

2.10.4.

2.11. punkte apibrėžtomis tipiškomis D, Dc, S, V ir U vertėmis.

| 2.11. | Tipiškos D, Dc, S, V ir U vertės apibrėžiamos arba apskaičiuojamos taip: |
| --- | --- |

2.11.

Tipiškos D, Dc, S, V ir U vertės apibrėžiamos arba apskaičiuojamos taip:

| 2.11.1. | D arba Dc vertė – vilkiką ir priekabą veikiančios horizontaliosios jėgos teorinė etaloninė vertė, kuri imama horizontaliosios apkrovos pagrindu atliekant dinaminius bandymus.
  Jei tai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, neskirtos išlaikyti veikiančias vertikaliąsias apkrovas, ta vertė:





  Jei tai 2.13 punkte apibrėžtų priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, ta vertė:





  Jei tai 2.6 punkte apibrėžti G klasės balniniai sukabintuvai, H klasės balninio sukabintuvo kaiščiai ir J klasės jungiamosios plokštės, ta vertė:





  kai:
  T – didžiausia techniškai leidžiamoji vilkiko masė (tonomis). Jeigu reikia, ši vertė apima vertikalią priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukuriamą apkrovą.
  R – didžiausia techniškai leidžiamoji priekabos su vilkimo sija, galinčia slankioti vertikalioje plokštumoje, arba puspriekabės masė (tonomis) (2).
  C – 2.13 punkte apibrėžtos prie vilkiko prikabintos priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė, kuria ta priekaba spaudžia žemę, jeigu priekaba pakrauta didžiausia techniškai leidžiamąja mase (2). Jei tai O1 ir O2 kategorijų priekabos, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru (3), techniškai leidžiamoji didžiausia masė – tai vilkiko gamintojo nurodytoji masė.
  g – gravitacijos pagreitis (tariama, kad jo vertė yra 9,81 m/s2)
  U – apibrėžtas 2.11.2 punkte
  S – apibrėžtas 2.11.3 punkte |
| --- | --- |

2.11.1.

D arba Dc vertė – vilkiką ir priekabą veikiančios horizontaliosios jėgos teorinė etaloninė vertė, kuri imama horizontaliosios apkrovos pagrindu atliekant dinaminius bandymus.

Jei tai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, neskirtos išlaikyti veikiančias vertikaliąsias apkrovas, ta vertė:

Formula

Jei tai 2.13 punkte apibrėžtų priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, ta vertė:

Formula

Jei tai 2.6 punkte apibrėžti G klasės balniniai sukabintuvai, H klasės balninio sukabintuvo kaiščiai ir J klasės jungiamosios plokštės, ta vertė:

Formula

kai:

T – didžiausia techniškai leidžiamoji vilkiko masė (tonomis). Jeigu reikia, ši vertė apima vertikalią priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukuriamą apkrovą.

R – didžiausia techniškai leidžiamoji priekabos su vilkimo sija, galinčia slankioti vertikalioje plokštumoje, arba puspriekabės masė (tonomis) (2).

C – 2.13 punkte apibrėžtos prie vilkiko prikabintos priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė, kuria ta priekaba spaudžia žemę, jeigu priekaba pakrauta didžiausia techniškai leidžiamąja mase (2). Jei tai O1 ir O2 kategorijų priekabos, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru (3), techniškai leidžiamoji didžiausia masė – tai vilkiko gamintojo nurodytoji masė.

g – gravitacijos pagreitis (tariama, kad jo vertė yra 9,81 m/s2)

U – apibrėžtas 2.11.2 punkte

S – apibrėžtas 2.11.3 punkte

| 2.11.2. | U vertė – vertikalioji apkrova (tonomis), kuria balninį sukabintuvą veikia techniškai leidžiamąja didžiausia mase (2) pakrauta puspriekabė. |
| --- | --- |

2.11.2.

U vertė – vertikalioji apkrova (tonomis), kuria balninį sukabintuvą veikia techniškai leidžiamąja didžiausia mase (2) pakrauta puspriekabė.

| 2.11.3. | S vertė – vertikalioji apkrova (kilogramais), kuria 2.13 punkte apibrėžta priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru ir kuri pakrauta techniškai leidžiamąja didžiausia mase (2), statinėmis sąlygomis veikia sukabinimo įtaisą. |
| --- | --- |

2.11.3.

S vertė – vertikalioji apkrova (kilogramais), kuria 2.13 punkte apibrėžta priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru ir kuri pakrauta techniškai leidžiamąja didžiausia mase (2), statinėmis sąlygomis veikia sukabinimo įtaisą.

| 2.11.4. | V vertė – teorinė etaloninė vertikaliosios jėgos, kuria sukabinimo įtaisą veikia didesne nei 3,5 tonos techniškai leidžiamąja maksimalia mase pakrauta priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, amplitudės vertė. V vertė – tai vertikaliosios jėgos pagrindas atliekant dinaminius bandymus.


  (žr. toliau pateikiamą pastabą)

  kai:
  a – lygiavertis vertikalusis sukabinimo įtaisą veikiantis pagreitis atsižvelgiant į vilkiko galinio tilto pakabos tipą.
  Jei tai pneumatinė pakaba (arba pakabos sistemos lygiavertėmis svyravimų slopinimo charakteristikomis)
  a = 1,8 m/s2

  Jei tai kitų tipų pakaba:
  a = 2,4 m/s2

  X – priekabos ploto kroviniui sukrauti ilgis (metrais) (žr. 1 pav.)
  L – atstumas nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltais (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų vidurio (metrais) (žr. 1 pav.)
  Pastaba: (Jeigu mažesnis nei 1,0, turi būti naudojama 1,0 vertė) |
| --- | --- |

2.11.4.

V vertė – teorinė etaloninė vertikaliosios jėgos, kuria sukabinimo įtaisą veikia didesne nei 3,5 tonos techniškai leidžiamąja maksimalia mase pakrauta priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, amplitudės vertė. V vertė – tai vertikaliosios jėgos pagrindas atliekant dinaminius bandymus.

Formula (žr. toliau pateikiamą pastabą)

kai:

a – lygiavertis vertikalusis sukabinimo įtaisą veikiantis pagreitis atsižvelgiant į vilkiko galinio tilto pakabos tipą.

Jei tai pneumatinė pakaba (arba pakabos sistemos lygiavertėmis svyravimų slopinimo charakteristikomis)

a = 1,8 m/s2

Jei tai kitų tipų pakaba:

a = 2,4 m/s2

X – priekabos ploto kroviniui sukrauti ilgis (metrais) (žr. 1 pav.)

L – atstumas nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltais (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų vidurio (metrais) (žr. 1 pav.)

Pastaba: (Jeigu mažesnis nei 1,0, turi būti naudojama 1,0 vertė)

Formula

Image

| 2.12. | Šios taisyklės 6 priede naudojami simboliai ir sąvokų apibrėžtys






  Av – | vairuojamuosius ratus turinčio tilto didžiausia leidžiamoji ašinė apkrova (tonomis). |
| --- | --- | --- |
| C – | priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą. |
| D – | D vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą. |
| Dc – | priekabos, kurių tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, Dc vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą. |
| R – | velkamos transporto priemonės masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą. |
| T – | vilkiko masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą. |
| Fa – | statinė keliamoji jėga (kN) |
| Fh – | bandymo jėgos horizontalioji sudedamoji transporto priemonės išilginės ašies kryptimi (kN) |
| Fs – | vertikalioji bandymo jėgos sudedamoji (kN) |
| S – | statinė vertikalioji apkrova (kg) |
| U – | balninį sukabintuvą veikianti vertikalioji apkrova (tonomis) |
| V – | V-vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.4 punktą. |
| a – | lygiavertis vertikalusis pagreitinimo koeficientas priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, sukabinimo vietoje atsižvelgiant į vilkiko galinio (-ių) tilto (-ų) pakabos tipą – žr. šios taisyklės 2.11.4 punktą. |
| e – | išilginis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos ir vertikaliosios tvirtinimo taškų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius). |
| f – | vertikalusis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos iki horizontaliosios tvirtinimo taškų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius). |
| g – | gravitacijos pagreitis (tariama, kad jis yra 9,81 m/s2). |
| L – | teorinis sukabinimo ilgis (metrais) nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų vidurio. |
| X – | priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto kroviniui sukrauti ilgis (metrais). |

2.12.

Šios taisyklės 6 priede naudojami simboliai ir sąvokų apibrėžtys

Av –

vairuojamuosius ratus turinčio tilto didžiausia leidžiamoji ašinė apkrova (tonomis).

C –

priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą.

D –

D vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą.

Dc –

priekabos, kurių tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, Dc vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą.

R –

velkamos transporto priemonės masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą.

T –

vilkiko masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą.

Fa –

statinė keliamoji jėga (kN)

Fh –

bandymo jėgos horizontalioji sudedamoji transporto priemonės išilginės ašies kryptimi (kN)

Fs –

vertikalioji bandymo jėgos sudedamoji (kN)

S –

statinė vertikalioji apkrova (kg)

U –

balninį sukabintuvą veikianti vertikalioji apkrova (tonomis)

V –

V-vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.4 punktą.

a –

lygiavertis vertikalusis pagreitinimo koeficientas priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, sukabinimo vietoje atsižvelgiant į vilkiko galinio (-ių) tilto (-ų) pakabos tipą – žr. šios taisyklės 2.11.4 punktą.

e –

išilginis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos ir vertikaliosios tvirtinimo taškų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius).

f –

vertikalusis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos iki horizontaliosios tvirtinimo taškų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius).

g –

gravitacijos pagreitis (tariama, kad jis yra 9,81 m/s2).

L –

teorinis sukabinimo ilgis (metrais) nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų vidurio.

X –

priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto kroviniui sukrauti ilgis (metrais).

Apatiniai indeksai:

| O – | didžiausia bandymo jėga |
| --- | --- |
| U – | mažiausia bandymo jėga |
| a – | statinė jėga |
| h – | horizontalioji jėga |
| p – | ritmiškai kintanti jėga |
| res – | atstojamoji jėga |
| s – | vertikalioji jėga |
| w – | kintanti jėga |

O –

didžiausia bandymo jėga

U –

mažiausia bandymo jėga

a –

statinė jėga

h –

horizontalioji jėga

p –

ritmiškai kintanti jėga

res –

atstojamoji jėga

s –

vertikalioji jėga

w –

kintanti jėga

| 2.13. | Priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru – vilkimo siją, negalinčią nepriklausomai nuo priekabos slankioti vertikaliai, turinti velkamoji transporto priemonė, kurios tiltas (-ai) yra greta jos sunkio centro (jeigu jos apkrova yra pasiskirsčiusi tolygiai). Vilkiko sukabinimo įtaisą veikianti vertikalioji apkrova neturi būti didesnė nei 10 % priekabos didžiausios masės arba 1 000 kg (taikomas mažesnis dydis).
  Didžiausia priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė – bendra priekabos masė, kuria su vilkiku sukabinta ir pakrauta techniškai leidžiamąja didžiausia mase, ta priekaba slegia žemę (4). |
| --- | --- |

2.13.

Priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru – vilkimo siją, negalinčią nepriklausomai nuo priekabos slankioti vertikaliai, turinti velkamoji transporto priemonė, kurios tiltas (-ai) yra greta jos sunkio centro (jeigu jos apkrova yra pasiskirsčiusi tolygiai). Vilkiko sukabinimo įtaisą veikianti vertikalioji apkrova neturi būti didesnė nei 10 % priekabos didžiausios masės arba 1 000 kg (taikomas mažesnis dydis).

Didžiausia priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė – bendra priekabos masė, kuria su vilkiku sukabinta ir pakrauta techniškai leidžiamąja didžiausia mase, ta priekaba slegia žemę (4).

| 2.14. | Standusis mechaninis sujungimas reiškia, kad įtaiso ir jo sudedamųjų dalių forma bei geometrinės ypatybės turi būti tokios, jog tas įtaisas neatsidarytų ir neatsikabintų veikiamas jokių jėgų arba tų jėgų dedamųjų, kurios galėtų būti sukurtos įtaisą eksploatuojant įprastu būdu arba su juo atliekant bandymą. |
| --- | --- |

2.14.

Standusis mechaninis sujungimas reiškia, kad įtaiso ir jo sudedamųjų dalių forma bei geometrinės ypatybės turi būti tokios, jog tas įtaisas neatsidarytų ir neatsikabintų veikiamas jokių jėgų arba tų jėgų dedamųjų, kurios galėtų būti sukurtos įtaisą eksploatuojant įprastu būdu arba su juo atliekant bandymą.

| 2.15. | Transporto priemonės tipas – tai transporto priemonės, nesiskiriančios tų vietų, kuriose yra pritvirtinamas mechaninis sukabinimo įtaisas arba jo sudedamoji dalis, šiais pagrindiniais aspektais – konstrukcija, matmenimis, forma ir medžiagomis. Šis apibrėžimas taikomas ir vilkikui, ir priekabai. |
| --- | --- |

2.15.

Transporto priemonės tipas – tai transporto priemonės, nesiskiriančios tų vietų, kuriose yra pritvirtinamas mechaninis sukabinimo įtaisas arba jo sudedamoji dalis, šiais pagrindiniais aspektais – konstrukcija, matmenimis, forma ir medžiagomis. Šis apibrėžimas taikomas ir vilkikui, ir priekabai.

3.   PARAIŠKA SUTEIKTI PATVIRTINIMĄ.

| 3.1. | Paraišką suteikti patvirtinimą pateikia prekės pavadinimo arba ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. |
| --- | --- |

3.1.

Paraišką suteikti patvirtinimą pateikia prekės pavadinimo arba ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

| 3.2. | Su bet kokio tipo mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai skirta paraiška pateikiama toliau nurodoma informacija, kuri pateikiama 1 priede  nustatyta pranešimo forma: |
| --- | --- |

3.2.

Su bet kokio tipo mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai skirta paraiška pateikiama toliau nurodoma informacija, kuri pateikiama 1 priede  nustatyta pranešimo forma:

| 3.2.1. | išsami informacija apie visų gamintojų arba tiekėjų prekės pavadinimus ar ženklus, kurie turi būti taikomi sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai; |
| --- | --- |

3.2.1.

išsami informacija apie visų gamintojų arba tiekėjų prekės pavadinimus ar ženklus, kurie turi būti taikomi sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai;

| 3.2.2. | trys įtaisą arba sudedamąją dalį pakankamai išsamiai apibūdinančių ir nurodančių, kaip tas įtaisas turi būti pritvirtintas prie transporto priemonės, brėžinių rinkiniai; brėžiniuose turi būti nurodoma 7 punkte numatytam patvirtinimo numeriui ir kitokiam ženklinimui skirta vieta ir plotas; |
| --- | --- |

3.2.2.

trys įtaisą arba sudedamąją dalį pakankamai išsamiai apibūdinančių ir nurodančių, kaip tas įtaisas turi būti pritvirtintas prie transporto priemonės, brėžinių rinkiniai; brėžiniuose turi būti nurodoma 7 punkte numatytam patvirtinimo numeriui ir kitokiam ženklinimui skirta vieta ir plotas;

| 3.2.3. | nurodomos taikomos ir 2.11 punkte apibrėžtos D, Dc, S, V bei U vertės.
  Jei tai A klasės vilkties sijos, nurodomos didžiausios leidžiamosios vilkiko ir priekabos masės bei vilkimo rutulį veikianti didžiausia leidžiamoji statinė vertikalioji apkrova, kurią yra rekomendavęs vilkiko gamintojas. |
| --- | --- |

3.2.3.

nurodomos taikomos ir 2.11 punkte apibrėžtos D, Dc, S, V bei U vertės.

Jei tai A klasės vilkties sijos, nurodomos didžiausios leidžiamosios vilkiko ir priekabos masės bei vilkimo rutulį veikianti didžiausia leidžiamoji statinė vertikalioji apkrova, kurią yra rekomendavęs vilkiko gamintojas.

| 3.2.3.1. | Tipiškos vertės turi bent lygiavertės taikomosioms didžiausioms leidžiamosioms vilkiko, priekabos ir transporto priemonių masėms. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Tipiškos vertės turi bent lygiavertės taikomosioms didžiausioms leidžiamosioms vilkiko, priekabos ir transporto priemonių masėms.

| 3.2.4. | Išsamus techninis įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas, ypač nurodant tipą ir naudotas medžiagas. |
| --- | --- |

3.2.4.

Išsamus techninis įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas, ypač nurodant tipą ir naudotas medžiagas.

| 3.2.5. | Transporto priemonių, prie kurių galima pritvirtinti sukabinimo įtaisą, sąrašas – žr. 1 priedo 12 punktą ir 5 priedo 3.4 punktą. |
| --- | --- |

3.2.5.

Transporto priemonių, prie kurių galima pritvirtinti sukabinimo įtaisą, sąrašas – žr. 1 priedo 12 punktą ir 5 priedo 3.4 punktą.

| 3.2.6. | Vienas pavyzdys, prie kurio turi būti pridedama kitų pavyzdžių, jeigu paprašo tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba. |
| --- | --- |

3.2.6.

Vienas pavyzdys, prie kurio turi būti pridedama kitų pavyzdžių, jeigu paprašo tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba.

| 3.2.7. | Visi pavyzdžiai turi būti visiškai padengti numatyta galutine paviršiaus apdorojimo danga. Tačiau jeigu galutinis dangos sluoksnis – dažų arba epoksidinių miltelių dangos sluoksnis pirmiau minėto reikalavimo galima nepaisyti. |
| --- | --- |

3.2.7.

Visi pavyzdžiai turi būti visiškai padengti numatyta galutine paviršiaus apdorojimo danga. Tačiau jeigu galutinis dangos sluoksnis – dažų arba epoksidinių miltelių dangos sluoksnis pirmiau minėto reikalavimo galima nepaisyti.

| 3.2.8. | Jei tai specialaus tipo transporto priemonei skirtas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, įtaiso arba sudedamosios dalies gamintojas taip pat pateikia transporto priemonės gamintojo nustatytus įmontavimo duomenis. Patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba taip pat gali prašyti, kad būtų pateikiama tipo reikalavimus atitinkanti pavyzdinė transporto priemonė. |
| --- | --- |

3.2.8.

Jei tai specialaus tipo transporto priemonei skirtas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, įtaiso arba sudedamosios dalies gamintojas taip pat pateikia transporto priemonės gamintojo nustatytus įmontavimo duomenis. Patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba taip pat gali prašyti, kad būtų pateikiama tipo reikalavimus atitinkanti pavyzdinė transporto priemonė.

4.   BENDRIEJI MECHANINIŲ SUKABINIMO ĮTAISŲ ARBA SUDEDAMŲJŲ DALIŲ REIKALAVIMAI

| 4.1. | Kiekvienas pavyzdys turi atitikti 5 ir 6 prieduose nustatytus matmenims ir stiprumui skirtus reikalavimus. Atlikus 6 priede nurodytus bandymus, neturi būti nustatyta jokių trūkių, lūžių arba kokios nors liekamosios deformacijos, dėl kurios įtaisą arba sudedamąją dalį tektų laikyti neatitinkančiu privalomų eksploatavimo reikalavimų. |
| --- | --- |

4.1.

Kiekvienas pavyzdys turi atitikti 5 ir 6 prieduose nustatytus matmenims ir stiprumui skirtus reikalavimus. Atlikus 6 priede nurodytus bandymus, neturi būti nustatyta jokių trūkių, lūžių arba kokios nors liekamosios deformacijos, dėl kurios įtaisą arba sudedamąją dalį tektų laikyti neatitinkančiu privalomų eksploatavimo reikalavimų.

| 4.2. | Visos mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies dalys, kurioms sugedus priekaba galėtų atsikabinti nuo transporto priemonės, turi būti pagamintos iš plieno. Galima naudoti kitas medžiagas, jeigu šią taisyklę taikančios susitarimo šalies tipo patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai priimtinu būdu gamintojas įrodo tų medžiagų lygiavertiškumą. |
| --- | --- |

4.2.

Visos mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies dalys, kurioms sugedus priekaba galėtų atsikabinti nuo transporto priemonės, turi būti pagamintos iš plieno. Galima naudoti kitas medžiagas, jeigu šią taisyklę taikančios susitarimo šalies tipo patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai priimtinu būdu gamintojas įrodo tų medžiagų lygiavertiškumą.

| 4.3. | Mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti tinkamos saugiai eksploatuoti, o sukabinimo įtaisą sukabinti ir atkabinti turi būti įmanoma vienam žmogui be jokių įrankių. Išskyrus T klasės sukabinimo įtaisus, priekabas, kurių didžiausia techniškai leidžiamoji masė viršija 3,5 tonos, galima sukabinti tik įtaisais, kuriuos įmanoma sukabinti automatiškai. |
| --- | --- |

4.3.

Mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti tinkamos saugiai eksploatuoti, o sukabinimo įtaisą sukabinti ir atkabinti turi būti įmanoma vienam žmogui be jokių įrankių. Išskyrus T klasės sukabinimo įtaisus, priekabas, kurių didžiausia techniškai leidžiamoji masė viršija 3,5 tonos, galima sukabinti tik įtaisais, kuriuos įmanoma sukabinti automatiškai.

| 4.4. | Mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad įtaisus ir dalis eksploatuojant įprastu būdu, pagal nustatytus reikalavimus atliekant techninę jų priežiūrą ir keičiant nusidėvėjusias dalis, įtaisai ir sudedamosios dalys tebebūtų tinkami eksploatuoti pagal nustatytus reikalavimus ir išlaikytų šia taisykle nustatytas charakteristikas. |
| --- | --- |

4.4.

Mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad įtaisus ir dalis eksploatuojant įprastu būdu, pagal nustatytus reikalavimus atliekant techninę jų priežiūrą ir keičiant nusidėvėjusias dalis, įtaisai ir sudedamosios dalys tebebūtų tinkami eksploatuoti pagal nustatytus reikalavimus ir išlaikytų šia taisykle nustatytas charakteristikas.

| 4.5. | Visi mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos taip, kad įtaisus ir dalis būtų įmanoma standžiai sujungti mechaniškai, o sujungti įtaisai arba dalys turi būti užfiksuojami bent vienu standžiai mechaniškai sujungiamu įtaisu, jeigu kitokių reikalavimų nenustatoma 5 priede. Įtaiso sujungimo patikimumą taip pat galima užtikrinti dviem arba trimis atskirais prietaisas, tačiau kiekvienas prietaisas turi būti suprojektuotas taip, kad jį būtų galima standžiai sujungti mechaniškai, ir kiekvienas tas prietaisas turi būti išbandomas, ar jis atitinka visus 6 priedo reikalavimus. Standusis mechaninis sujungimas – tai 2.14. punkte  apibrėžtasis sujungimas.
  Įtemptos spyruoklės jėga galima tik uždaryti įtaisą ir užtikrinti, kad vibracijos veikiamos įtaiso sudedamosios dalys nepasislinktų į tokią vietą, kad įtaisas galėtų atsidaryti arba atsikabinti.
  Sugedus kuriai nors spyruoklei arba užmiršus įtempti vieną spyruoklę, įtaisas neturi visiškai atsidaryti arba atsikabinti. |
| --- | --- |

4.5.

Visi mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos taip, kad įtaisus ir dalis būtų įmanoma standžiai sujungti mechaniškai, o sujungti įtaisai arba dalys turi būti užfiksuojami bent vienu standžiai mechaniškai sujungiamu įtaisu, jeigu kitokių reikalavimų nenustatoma 5 priede. Įtaiso sujungimo patikimumą taip pat galima užtikrinti dviem arba trimis atskirais prietaisas, tačiau kiekvienas prietaisas turi būti suprojektuotas taip, kad jį būtų galima standžiai sujungti mechaniškai, ir kiekvienas tas prietaisas turi būti išbandomas, ar jis atitinka visus 6 priedo reikalavimus. Standusis mechaninis sujungimas – tai 2.14. punkte  apibrėžtasis sujungimas.

Įtemptos spyruoklės jėga galima tik uždaryti įtaisą ir užtikrinti, kad vibracijos veikiamos įtaiso sudedamosios dalys nepasislinktų į tokią vietą, kad įtaisas galėtų atsidaryti arba atsikabinti.

Sugedus kuriai nors spyruoklei arba užmiršus įtempti vieną spyruoklę, įtaisas neturi visiškai atsidaryti arba atsikabinti.

| 4.6. | Su kiekvienu įtaisu arba sudedamąja dalimi turi būti pateikiami pritvirtinimo ir eksploatavimo nurodymai, į kuriuos įtraukiama išsami informacija apie visus kompetentingus asmenis, įtaisą arba sudedamąją dalį pagal nustatytus reikalavimus galinčius pritaisyti prie transporto priemonės ir eksploatuoti, žr. taip pat 7 priedą. Nurodymai turi būti parengti bent tos šalies, kurioje įtaisas bus siūlomas parduoti, kalba. Jei įtaisai ir sudedamosios dalys tiekiamos kaip originalioji įranga, kurią pritvirtina transporto priemonės arba kėbulo gamintojas, pritvirtinimo reikalavimų galima nepateikti, tačiau transporto priemonės arba kėbulo gamintojas turi užtikrinti, kad transporto priemonės operatoriui būtų pateikiami būtini nurodymai, kaip sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį eksploatuoti pagal nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.6.

Su kiekvienu įtaisu arba sudedamąja dalimi turi būti pateikiami pritvirtinimo ir eksploatavimo nurodymai, į kuriuos įtraukiama išsami informacija apie visus kompetentingus asmenis, įtaisą arba sudedamąją dalį pagal nustatytus reikalavimus galinčius pritaisyti prie transporto priemonės ir eksploatuoti, žr. taip pat 7 priedą. Nurodymai turi būti parengti bent tos šalies, kurioje įtaisas bus siūlomas parduoti, kalba. Jei įtaisai ir sudedamosios dalys tiekiamos kaip originalioji įranga, kurią pritvirtina transporto priemonės arba kėbulo gamintojas, pritvirtinimo reikalavimų galima nepateikti, tačiau transporto priemonės arba kėbulo gamintojas turi užtikrinti, kad transporto priemonės operatoriui būtų pateikiami būtini nurodymai, kaip sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį eksploatuoti pagal nustatytus reikalavimus.

| 4.7. | Jei tai su priekabomis, kurių didžiausia leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonų, naudojami A arba S, jeigu taikoma, klasės įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias pagamino su transporto priemonės gamintoju nesusijęs gamintojas, ir jeigu įtaisai bei sudedamosios dalys turi būti pritvirtinami juos ar jas pardavus, tuos įtaisus arba sudedamąsias dalis pagal 7 priedo 1 pastraipos reikalavimus turi patikrinti tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba. |
| --- | --- |

4.7.

Jei tai su priekabomis, kurių didžiausia leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonų, naudojami A arba S, jeigu taikoma, klasės įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias pagamino su transporto priemonės gamintoju nesusijęs gamintojas, ir jeigu įtaisai bei sudedamosios dalys turi būti pritvirtinami juos ar jas pardavus, tuos įtaisus arba sudedamąsias dalis pagal 7 priedo 1 pastraipos reikalavimus turi patikrinti tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba.

| 4.8. | Jei tai naudojami su sunkiuoju transportu ir kiti nestandartiniai įvairūs S ir T klasių sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys, turi būti taikomi labiausiai į pirmiau minėtus įtaisus arba sudedamąsias dalis panašiems standartiniams arba nestandartiniams įtaisams arba sudedamosioms dalims 5, 6 ir 7 prieduose nustatyti atitinkami reikalavimai. |
| --- | --- |

4.8.

Jei tai naudojami su sunkiuoju transportu ir kiti nestandartiniai įvairūs S ir T klasių sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys, turi būti taikomi labiausiai į pirmiau minėtus įtaisus arba sudedamąsias dalis panašiems standartiniams arba nestandartiniams įtaisams arba sudedamosioms dalims 5, 6 ir 7 prieduose nustatyti atitinkami reikalavimai.

5.   PARAIŠKA SUTEIKTI PATVIRTINIMĄ TRANSPORTO PRIEMONEI SU PRITVIRTINTU MECHANINIU SUKABINIMO ĮTAISU ARBA SUDEDAMĄJA DALIMI

| 5.1. | Jeigu transporto priemonės gamintojas pateikia paraišką suteikti patvirtinimą transporto priemonei su pritvirtintu mechaniniu sukabinimo įtaisu arba sudedamąja dalimi arba jeigu jis išduoda leidimą transporto priemone vilkti bet kokią priekabą, tada, gavęs mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai suteikti tipo patvirtinimą prašančio tikrojo pareiškėjo arba tipą patvirtinančiosios institucijos arba susitarimo šalies techninės tarnybos prašymą, transporto priemonės gamintojas tam paklausėjui arba institucijai ar techninei tarnybai nedelsdamas perduoda toliau nurodomame 5.3 punkte pateikiamą informaciją, leidžiančią sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies gamintojui tinkamai suprojektuoti ir pagaminti tai transporto priemonei skirtą mechaninį sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį. Gavusi mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai suteikti tipo patvirtinimą prašančio tikrojo pareiškėjo prašymą, tipą patvirtinančioji institucija visą toliau nurodomame 5.3 punkte minimą informaciją perduoda pareiškėjui. |
| --- | --- |

5.1.

Jeigu transporto priemonės gamintojas pateikia paraišką suteikti patvirtinimą transporto priemonei su pritvirtintu mechaniniu sukabinimo įtaisu arba sudedamąja dalimi arba jeigu jis išduoda leidimą transporto priemone vilkti bet kokią priekabą, tada, gavęs mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai suteikti tipo patvirtinimą prašančio tikrojo pareiškėjo arba tipą patvirtinančiosios institucijos arba susitarimo šalies techninės tarnybos prašymą, transporto priemonės gamintojas tam paklausėjui arba institucijai ar techninei tarnybai nedelsdamas perduoda toliau nurodomame 5.3 punkte pateikiamą informaciją, leidžiančią sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies gamintojui tinkamai suprojektuoti ir pagaminti tai transporto priemonei skirtą mechaninį sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį. Gavusi mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai suteikti tipo patvirtinimą prašančio tikrojo pareiškėjo prašymą, tipą patvirtinančioji institucija visą toliau nurodomame 5.3 punkte minimą informaciją perduoda pareiškėjui.

| 5.2. | Paraišką patvirtinti transporto priemonė tipą atsižvelgiant į pritvirtintą mechaninį sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį pateikia transporto priemonė gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. |
| --- | --- |

5.2.

Paraišką patvirtinti transporto priemonė tipą atsižvelgiant į pritvirtintą mechaninį sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį pateikia transporto priemonė gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

| 5.3. | Su paraiška pateikiama toliau nurodoma informacija, leidžianti tipą patvirtinančiajai institucijai užpildyti 2 priede nurodomą pranešimo formą: |
| --- | --- |

5.3.

Su paraiška pateikiama toliau nurodoma informacija, leidžianti tipą patvirtinančiajai institucijai užpildyti 2 priede nurodomą pranešimo formą:

| 5.3.1. | Išsamus transporto priemonė tipo ir mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas ir, jeigu paprašo tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba, įtaiso arba sudedamosios dalies patvirtinimo formos kopija. |
| --- | --- |

5.3.1.

Išsamus transporto priemonė tipo ir mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas ir, jeigu paprašo tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba, įtaiso arba sudedamosios dalies patvirtinimo formos kopija.

| 5.3.2. | Informacija taip pat turi apimti didžiausias leidžiamąsias vilkiko ir velkamos transporto priemonės mases, kiekvienam vilkiko tiltui tenkančią didžiausios leidžiamosios masės dalį, didžiausią leidžiamąją tiltui tenkančią apkrovą, galinę vilkiko dalį galinčią veikti didžiausią leidžiamąją vertikaliąją apkrovą ir įtaiso arba sudedamosios dalies ir bet kokių papildomų stiprinamųjų plokščių ir t. t., kurios būtinos mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai saugiai pritvirtinti prie vilkiko, tvirtinimo vietos išsamų aprašymą ir (arba) brėžinius. |
| --- | --- |

5.3.2.

Informacija taip pat turi apimti didžiausias leidžiamąsias vilkiko ir velkamos transporto priemonės mases, kiekvienam vilkiko tiltui tenkančią didžiausios leidžiamosios masės dalį, didžiausią leidžiamąją tiltui tenkančią apkrovą, galinę vilkiko dalį galinčią veikti didžiausią leidžiamąją vertikaliąją apkrovą ir įtaiso arba sudedamosios dalies ir bet kokių papildomų stiprinamųjų plokščių ir t. t., kurios būtinos mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai saugiai pritvirtinti prie vilkiko, tvirtinimo vietos išsamų aprašymą ir (arba) brėžinius.

| 5.3.2.1. | Apkrovos sąlygos, kurias užtikrinus turi būti matuojamas M1 kategorijos transporto priemonės vilkimo rutulio aukštis, žr. 7 priedo, 1 priedėlio 2 punktą. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Apkrovos sąlygos, kurias užtikrinus turi būti matuojamas M1 kategorijos transporto priemonės vilkimo rutulio aukštis, žr. 7 priedo, 1 priedėlio 2 punktą.

| 5.3.3. | Trys pakankamai išsamių brėžinių, leidžiančių identifikuoti įtaisą arba sudedamąją dalį ir nurodančių įtaiso pritvirtinimo prie transporto priemonės būdą, rinkiniai; brėžiniuose turi būti nurodoma patvirtinimo numeriui ir kitokiam ženklinimui skirta vieta ir plotas kaip nustatoma 7 punkte. |
| --- | --- |

5.3.3.

Trys pakankamai išsamių brėžinių, leidžiančių identifikuoti įtaisą arba sudedamąją dalį ir nurodančių įtaiso pritvirtinimo prie transporto priemonės būdą, rinkiniai; brėžiniuose turi būti nurodoma patvirtinimo numeriui ir kitokiam ženklinimui skirta vieta ir plotas kaip nustatoma 7 punkte.

| 5.3.4. | Išsamus techninis įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas, kuriame ypač turi būti nurodomas tipas ir naudotos medžiagos. |
| --- | --- |

5.3.4.

Išsamus techninis įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas, kuriame ypač turi būti nurodomas tipas ir naudotos medžiagos.

| 5.3.5. | Nurodomos taikomos ir 2.11 punkte apibrėžtos D, Dc, S, V ir U vertės. |
| --- | --- |

5.3.5.

Nurodomos taikomos ir 2.11 punkte apibrėžtos D, Dc, S, V ir U vertės.

| 5.3.5.1. | Tipiškos vertės turi bent lygiavertės taikomoms didžiausiai leidžiamajai vilkiko, priekabos ir autotraukinio masei. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Tipiškos vertės turi bent lygiavertės taikomoms didžiausiai leidžiamajai vilkiko, priekabos ir autotraukinio masei.

| 5.3.6. | Transporto priemonė, atitinkanti patvirtintino tipo transporto priemonę, su pritvirtintu mechaniniu sukabinimo įtaisu turi būti pateikiama tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai, kuri taip pat gali paprašyti pateikti papildomus įtaiso arba sudedamosios dalies pavyzdžius. |
| --- | --- |

5.3.6.

Transporto priemonė, atitinkanti patvirtintino tipo transporto priemonę, su pritvirtintu mechaniniu sukabinimo įtaisu turi būti pateikiama tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai, kuri taip pat gali paprašyti pateikti papildomus įtaiso arba sudedamosios dalies pavyzdžius.

| 5.3.7. | Transporto priemonę be visų tam tikram tipui privalomų sudedamųjų dalių galima priimti, jeigu pareiškėjas tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai priimtinu būdu gali įrodyti, kad trūkstamos sudedamosios dalys, atsižvelgiant į šios taisyklės reikalavimus, neturės jokios įtakos patikrinimo rezultatams. |
| --- | --- |

5.3.7.

Transporto priemonę be visų tam tikram tipui privalomų sudedamųjų dalių galima priimti, jeigu pareiškėjas tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai priimtinu būdu gali įrodyti, kad trūkstamos sudedamosios dalys, atsižvelgiant į šios taisyklės reikalavimus, neturės jokios įtakos patikrinimo rezultatams.

6.   BENDRI TRANSPORTO PRIEMONIŲ, KURIOMS PRITVIRTINTAS MECHANINIS SUKABINIMO ĮTAISAS ARBA SUDEDAMOJI DALIS REIKALAVIMAI

| 6.1. | Transporto priemonės pritvirtintas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis turi būti patvirtinta pagal šios taisyklės 5 ir 6 priedų bei 3 ir 4 punktų reikalavimus. |
| --- | --- |

6.1.

Transporto priemonės pritvirtintas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis turi būti patvirtinta pagal šios taisyklės 5 ir 6 priedų bei 3 ir 4 punktų reikalavimus.

| 6.2. | Mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis turi būti pritvirtinama pagal šios taisyklės 7 priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

6.2.

Mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis turi būti pritvirtinama pagal šios taisyklės 7 priedo reikalavimus.

| 6.3. | Turi būti pateikiami sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies naudojimo nurodymai, į kuriuos turi būti įtraukti visi specialūs aprašymai, paaiškinantys, kaip atlikti operacijas, kurios skiriasi nuo įprastų su tam tikro tipo sukabinimo įtaisu arba sudedamąja dalimi susijusių operacijų, ir paaiškinimai, kaip skirtingais būdais sukabinti įtaisą ir jį atkabinti, pvz., vilkikui ir velkamai transporto priemonei stovint skirtingais kampais. Su kiekviena transporto priemone turi būti pateikiami pirmiau minėti eksploatavimo nurodymai, parengti bent tos šalies, kurioje ta transporto priemonė būtų parduodama, kalba. |
| --- | --- |

6.3.

Turi būti pateikiami sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies naudojimo nurodymai, į kuriuos turi būti įtraukti visi specialūs aprašymai, paaiškinantys, kaip atlikti operacijas, kurios skiriasi nuo įprastų su tam tikro tipo sukabinimo įtaisu arba sudedamąja dalimi susijusių operacijų, ir paaiškinimai, kaip skirtingais būdais sukabinti įtaisą ir jį atkabinti, pvz., vilkikui ir velkamai transporto priemonei stovint skirtingais kampais. Su kiekviena transporto priemone turi būti pateikiami pirmiau minėti eksploatavimo nurodymai, parengti bent tos šalies, kurioje ta transporto priemonė būtų parduodama, kalba.

7.   ŽENKLINIMAS

| 7.1. | Patvirtinti pateiktų tipų mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys turi būti su gamintojo, tiekėjo arba pareiškėjo prekės pavadinimu arba ženklu. |
| --- | --- |

7.1.

Patvirtinti pateiktų tipų mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys turi būti su gamintojo, tiekėjo arba pareiškėjo prekės pavadinimu arba ženklu.

| 7.2. | Turi būti pakankamai didelis plotas, kurį būtų galima paženklinti 8.5 punkte nurodytu ir 3 priede pateiktu patvirtinimo ženklu. Šis plotas turi būti parodomas 3.2.2 punkte paminėtuose brėžiniuose. |
| --- | --- |

7.2.

Turi būti pakankamai didelis plotas, kurį būtų galima paženklinti 8.5 punkte nurodytu ir 3 priede pateiktu patvirtinimo ženklu. Šis plotas turi būti parodomas 3.2.2 punkte paminėtuose brėžiniuose.

| 7.3. | Mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, greta 7.2 ir 8.5 punktuose nurodyto patvirtinimo ženklo, turi būti paženklinta 2.6 punkte apibrėžtu sukabinimo įtaiso klasės ženklu ir 2.11 punkte apibrėžtomis bei 4 priede nurodytomis tipiškomis vertėmis. Šių ženklų vieta turi būti nurodoma 3.2.2. punkte minėtuose brėžiniuose.
  Tipiškomis vertėmis įtaiso nebūtina ženklinti, jeigu jos apibrėžtos šioje taisyklėje pateikiant klasifikavimą, pvz., A50-1 – A50-5 klasės. |
| --- | --- |

7.3.

Mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, greta 7.2 ir 8.5 punktuose nurodyto patvirtinimo ženklo, turi būti paženklinta 2.6 punkte apibrėžtu sukabinimo įtaiso klasės ženklu ir 2.11 punkte apibrėžtomis bei 4 priede nurodytomis tipiškomis vertėmis. Šių ženklų vieta turi būti nurodoma 3.2.2. punkte minėtuose brėžiniuose.

Tipiškomis vertėmis įtaiso nebūtina ženklinti, jeigu jos apibrėžtos šioje taisyklėje pateikiant klasifikavimą, pvz., A50-1 – A50-5 klasės.

| 7.4. | Jeigu mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis yra patvirtintas kitokioms tos pačios klasės sukabinimo įtaiso arba įtaiso tipiškoms vertėms, įtaisas arba sudedamoji dalis iš kelių verčių paženklinama didžiausia verte. |
| --- | --- |

7.4.

Jeigu mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis yra patvirtintas kitokioms tos pačios klasės sukabinimo įtaiso arba įtaiso tipiškoms vertėms, įtaisas arba sudedamoji dalis iš kelių verčių paženklinama didžiausia verte.

| 7.5. | Jeigu mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies taikymas yra kaip nors apribotas, pvz., jeigu mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis nenaudotina su puspriekabės valdymą posūkio metu užtikrinančiomis sudedamosiomis dalimis, tada tuo apribojimu turi būti paženklintas įtaisas arba sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

7.5.

Jeigu mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies taikymas yra kaip nors apribotas, pvz., jeigu mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis nenaudotina su puspriekabės valdymą posūkio metu užtikrinančiomis sudedamosiomis dalimis, tada tuo apribojimu turi būti paženklintas įtaisas arba sudedamoji dalis.

| 7.6. | Visas ženklinimas, įtaisą arba sudedamąją dalį pritvirtinus prie transporto priemonės, turi būti ilgalaikis ir įskaitomas. |
| --- | --- |

7.6.

Visas ženklinimas, įtaisą arba sudedamąją dalį pritvirtinus prie transporto priemonės, turi būti ilgalaikis ir įskaitomas.

8.   PATVIRTINIMAS

| 8.1. | Jeigu mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipo pavyzdys (-džiai) atitinka šios taisyklės reikalavimus, pagal 10 punkto reikalavimus suteikiamas patvirtinimas. |
| --- | --- |

8.1.

Jeigu mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipo pavyzdys (-džiai) atitinka šios taisyklės reikalavimus, pagal 10 punkto reikalavimus suteikiamas patvirtinimas.

| 8.2. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmi du jo skaitmenys turi nurodyti pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius pakeitimus, kurie buvo padaryti suteikiant patvirtinimą, eilės numerį. Ta pati susitarimo šalis to paties numerio negali suteikti kitam šioje taisyklėje nurodytam įtaiso arba sudedamosios dalies tipui. |
| --- | --- |

8.2.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmi du jo skaitmenys turi nurodyti pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius pakeitimus, kurie buvo padaryti suteikiant patvirtinimą, eilės numerį. Ta pati susitarimo šalis to paties numerio negali suteikti kitam šioje taisyklėje nurodytam įtaiso arba sudedamosios dalies tipui.

| 8.3. | Apie patvirtinimo suteikimą arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios arba apie su mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipu, patvirtintu pagal šią taisyklę, susijusią visiškai nutrauktą gamybą, šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys informuojamos pranešimo forma, atitinkančia šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

8.3.

Apie patvirtinimo suteikimą arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios arba apie su mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipu, patvirtintu pagal šią taisyklę, susijusią visiškai nutrauktą gamybą, šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys informuojamos pranešimo forma, atitinkančia šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį.

| 8.4. | Kiekvienas pagal šią taisyklę patvirtintas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, be 7.1 punkte nustatyto žymens, 7.2 punkte nurodytame plote turi būti ženklinamas 8.5 punkte aprašytu patvirtinimo ženklu. |
| --- | --- |

8.4.

Kiekvienas pagal šią taisyklę patvirtintas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, be 7.1 punkte nustatyto žymens, 7.2 punkte nurodytame plote turi būti ženklinamas 8.5 punkte aprašytu patvirtinimo ženklu.

| 8.5. | Patvirtinimo ženklas – tai tarptautinis žymuo, sudarytas iš: |
| --- | --- |

8.5.

Patvirtinimo ženklas – tai tarptautinis žymuo, sudarytas iš:

| 8.5.1. | „E“ raidę supančio apskritimo, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

„E“ raidę supančio apskritimo, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (5);

| 8.5.2. | 8.2. punkte nustatyto patvirtinimo numerio; |
| --- | --- |

8.5.2.

8.2. punkte nustatyto patvirtinimo numerio;

| 8.5.3. | patvirtinimo ženklas ir numeris turi būti išdėstyti taip, kaip nurodyta 3 priede pateiktame pavyzdyje. |
| --- | --- |

8.5.3.

patvirtinimo ženklas ir numeris turi būti išdėstyti taip, kaip nurodyta 3 priede pateiktame pavyzdyje.

9.   MECHANINIO SUKABINIMO ĮTAISO ARBA SUDEDAMOSIOS DALIES AR TRANSPORTO PRIEMONĖS PAKEITIMAI IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS

| 9.1. | Apie bet kokį 2.10 punkte apibrėžtą mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies ar transporto priemonės tipo pakeitimą turi būti pranešta tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai, kuri patvirtino tipą. Tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali: |
| --- | --- |

9.1.

Apie bet kokį 2.10 punkte apibrėžtą mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies ar transporto priemonės tipo pakeitimą turi būti pranešta tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai, kuri patvirtino tipą. Tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali:

| 9.1.1. | Laikyti, kad pakeitimai, ko gero, neturės jokio didesnio žalingo poveikio ir kad bet kokiu atveju įtaisas, sudedamoji dalis arba transporto priemonė tebeatitiktų reikalavimus. |
| --- | --- |

9.1.1.

Laikyti, kad pakeitimai, ko gero, neturės jokio didesnio žalingo poveikio ir kad bet kokiu atveju įtaisas, sudedamoji dalis arba transporto priemonė tebeatitiktų reikalavimus.

| 9.1.2. | Paprašyti kitos bandymo ataskaitos. |
| --- | --- |

9.1.2.

Paprašyti kitos bandymo ataskaitos.

| 9.2. | Apie pakeitimo patvirtinimą arba atsisakymą jį patvirtinti, nurodant patvirtinimą, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims turi būti pranešama 8.3 punkte nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

9.2.

Apie pakeitimo patvirtinimą arba atsisakymą jį patvirtinti, nurodant patvirtinimą, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims turi būti pranešama 8.3 punkte nustatyta tvarka.

| 9.3. | Patvirtinimo galiojimą pratęsianti tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba tam patvirtinimui, kurio galiojimas buvo pratęstas, suteikia eilės numerį ir apie tai 8.3 punkte nustatyta tvarka praneša šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims. |
| --- | --- |

9.3.

Patvirtinimo galiojimą pratęsianti tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba tam patvirtinimui, kurio galiojimas buvo pratęstas, suteikia eilės numerį ir apie tai 8.3 punkte nustatyta tvarka praneša šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims.

10.   GAMYBOS PROCEDŪRŲ ATITIKTIS

| 10.1. | Patvirtinimo turėtojas turi užtikrinti, kad gamybos atitikties bandymų rezultatai būtų užregistruoti ir kad pridedami dokumentai patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai būtų prieinami susitarimu su ta institucija ar tarnyba nustatytą laikotarpį. Jis negali būti ilgesnis nei 10 metų, skaičiuoti pradedant nuo visiško gamybos nutraukimo pradžios. |
| --- | --- |

10.1.

Patvirtinimo turėtojas turi užtikrinti, kad gamybos atitikties bandymų rezultatai būtų užregistruoti ir kad pridedami dokumentai patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai būtų prieinami susitarimu su ta institucija ar tarnyba nustatytą laikotarpį. Jis negali būti ilgesnis nei 10 metų, skaičiuoti pradedant nuo visiško gamybos nutraukimo pradžios.

| 10.2. | Tipo patvirtinimą suteikusi tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba bet kada gali patikrinti kokiame gamybos padalinyje taikomų kontrolės metodų atitiktį. Paprastai ši atitiktis tikrinama kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

10.2.

Tipo patvirtinimą suteikusi tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba bet kada gali patikrinti kokiame gamybos padalinyje taikomų kontrolės metodų atitiktį. Paprastai ši atitiktis tikrinama kartą per dvejus metus.

11.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

| 11.1. | Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipui pagal šią taisyklę suteiktą patvirtinimą galima paskelbti netekusiu galios, jeigu nevykdomi reikalavimai arba jeigu patvirtinimo ženklą turintis įtaisas arba sudedamoji dalis neatitinka patvirtinto tipo. |
| --- | --- |

11.1.

Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipui pagal šią taisyklę suteiktą patvirtinimą galima paskelbti netekusiu galios, jeigu nevykdomi reikalavimai arba jeigu patvirtinimo ženklą turintis įtaisas arba sudedamoji dalis neatitinka patvirtinto tipo.

| 11.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis savo anksčiau suteiktą patvirtinimą paskelbia netekusiu galios, kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims ji apie tai nedelsdama praneša šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma. |
| --- | --- |

11.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis savo anksčiau suteiktą patvirtinimą paskelbia netekusiu galios, kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims ji apie tai nedelsdama praneša šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma.

12.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

| 12.1. | Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies gamybą, apie tai jis praneša patvirtinimą suteikusiai tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai. Atitinkamą pranešimą gavusi tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. susitarimo šalims praneša šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma. |
| --- | --- |

12.1.

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies gamybą, apie tai jis praneša patvirtinimą suteikusiai tipą patvirtinančiajai institucijai arba techninei tarnybai. Atitinkamą pranešimą gavusi tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. susitarimo šalims praneša šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma.

13.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

Kol Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui nepranešama kitaip, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys – Europos bendrijos valstybės narės (priimant pakeitimus, kurių eilės numeris yra 01, t. y. Italija, Nyderlandai, Belgija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Suomija ir Graikija) – pareiškia, kad mechaninių sukabinimo įtaisų ir sudedamųjų dalių atžvilgiu jos vykdys tik tuos susitarimu, prie kurio yra pridedama ši taisyklė, nustatytus įpareigojimus, kurie susiję ne su M1, o kitų kategorijų transporto priemonėms skirtais pirmiau minėtais įtaisais ir sudedamosiomis dalimis.

14.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRAVIMO DEPARTAMENTŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

| 14.1. | Šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių departamentų, kuriems būtina siųsti kitose šalyse suteiktą patvirtinimą arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą ar patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios arba visišką gamybos nutraukimą patvirtinančią formą, pavadinimus ir adresus. |
| --- | --- |

14.1.

Šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių departamentų, kuriems būtina siųsti kitose šalyse suteiktą patvirtinimą arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą ar patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios arba visišką gamybos nutraukimą patvirtinančią formą, pavadinimus ir adresus.

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

2 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

[didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMO PAVYZDYS

Image

a = ne mažiau nei 8 mm

Pirmiau nurodytą patvirtinimo ženklą turintis mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis ar transporto priemonė – tai Nyderlanduose patvirtintas įtaisas arba sudedamoji dalis (E4), patvirtinimo numeris 2439, atitinkanti šios taisyklės pakeitimų, kurių eilės numeris 01, reikalavimus.

Pastaba: Patvirtinimo numeris ir papildomi simboliai turi būti žymimi greta apskritimo ir arba virš raidės „E“ ar po ja, arba tai raidei iš kairės ar dešinės pusės. Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje raidės „E“ pusėje ir pasukti viena kryptimi. Romėniškų skaitmenų patvirtinimo numeriams nereikėtų naudoti, siekiant išvengti, kad jie nebūtų painiojami su kitais simboliais.

4 PRIEDAS

TIPIŠKŲ VERČIŲ ŽENKLINIMO IŠDĖSTYMO PAVYZDYS

| 1. | Visi mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti paženklintos įtaiso arba sudedamosios dalies klasės ženklu. Be to, turi būti ženklinama simboliu, šios taisyklės 2.11. punkte apibrėžtomis tipiškomis vertėmis nurodančiu pajėgumą. |
| --- | --- |

1.

Visi mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti paženklintos įtaiso arba sudedamosios dalies klasės ženklu. Be to, turi būti ženklinama simboliu, šios taisyklės 2.11. punkte apibrėžtomis tipiškomis vertėmis nurodančiu pajėgumą.

| 1.1. | Visų raidžių ir skaitmenų aukštis neturi būti mažesnis nei patvirtinimo numerio, t. y. a/3, jeigu a = 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

Visų raidžių ir skaitmenų aukštis neturi būti mažesnis nei patvirtinimo numerio, t. y. a/3, jeigu a = 8 mm.

| 1.2. | Kiekvienam paženklintinam įtaisui arba sudedamajai daliai taikytinos tipiškos vertės – tai toliau pateikiamoje lentelėje nurodytosios vertės, žr. taip pat šios taisyklės 7.3 punktą:1 LENTELĖ. Atitinkamos tipiškos vertės, kuriomis turi būti paženklinti sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys











  Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas | Atitinkamos tipiškos vertės, kuriomis turi būti ženklinama |
| --- | --- | --- |
| Klasė | D | Dc | S | U | V |
| Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos, žr. šios taisyklės 5 priedo 1 punktą | * | * | | * | | |
| Jungiamosios movos | * | * | | * | | |
| Vilkties jungtys | * | * | * | * | | * |
| Sukabintuvo ąsos | * | * | * | * | | * |
| Vilkimo sijos | * | * | * | * | | * |
| Prikabinimo sijos | * | * | * | * | | * |
| Balniniai sukabintuvai | * | * | | | * | |
| Balninio sukabintuvo kaiščiai | * | * | | | | |
| Jungiamosios balninio sukabintuvo plokštės | * | * | | | * | |
| Kablį turintys sukabinimo įtaisai | * | * | * | * | | * |

1.2.

1 LENTELĖ. Atitinkamos tipiškos vertės, kuriomis turi būti paženklinti sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys

Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas

Atitinkamos tipiškos vertės, kuriomis turi būti ženklinama

Klasė

D

Dc

S

U

V

Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos, žr. šios taisyklės 5 priedo 1 punktą

*

*

*

Jungiamosios movos

*

*

*

Vilkties jungtys

*

*

*

*

*

Sukabintuvo ąsos

*

*

*

*

*

Vilkimo sijos

*

*

*

*

*

Prikabinimo sijos

*

*

*

*

*

Balniniai sukabintuvai

*

*

*

Balninio sukabintuvo kaiščiai

*

*

Jungiamosios balninio sukabintuvo plokštės

*

*

*

Kablį turintys sukabinimo įtaisai

*

*

*

*

*

Pavyzdžiai: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 – tai nestandartinė C50-X klasės vilkties jungtis, didžiausia šios jungties D vertė yra 130 kN, didžiausia leidžiamoji Dc vertė – 90 kN, didžiausia leidžiamoji statinė vertikalioji sukuriama apkrova yra 1 000 kg ir didžiausia leidžiamoji V vertė – 35 kN.

A50-X D20 S120 – tai standartinė vilkties sija su A50-X klasės jungiamuoju rutuliu, kurio didžiausia D vertė yra 20 kN ir didžiausia leidžiamoji statinė vertikalioji sukuriama apkrova – 120 kg.

5 PRIEDAS

MECHANINIŲ SUKABINIMO ĮTAISŲ ARBA SUDEDAMŲJŲ DALIŲ REIKALAVIMAI

1.   JUNGIAMIEJI RUTULIAI IR VILKTIES SIJOS

Šio priedo 1.1. – 1.5. punktuose nurodyti visiems jungiamiesiems rutuliams ir A klasės vilkties sijoms taikomi reikalavimai. 1.6 punkte išsamiau nurodomi papildomi reikalavimai, kuriuos turi atitikti standartiniai 50 mm skersmens jungiamieji rutuliai su flanšiniais priveržiamaisiais tvirtinimais.

| 1.1. | A klasės jungiamųjų rutulių išorinė forma ir matmenys turi atitikti nurodytuosius 2 brėžinyje. |
| --- | --- |

1.1.

A klasės jungiamųjų rutulių išorinė forma ir matmenys turi atitikti nurodytuosius 2 brėžinyje.

Image

| 1.2. | Vilkties sijų forma ir matmenys turi atitikti transporto priemonės gamintojo reikalavimus, kuriuos jis yra nustatęs tvirtinimo vietoms ir papildomiems tvirtinimo įtaisams arba sudedamosioms dalims, jeigu būtina. |
| --- | --- |

1.2.

Vilkties sijų forma ir matmenys turi atitikti transporto priemonės gamintojo reikalavimus, kuriuos jis yra nustatęs tvirtinimo vietoms ir papildomiems tvirtinimo įtaisams arba sudedamosioms dalims, jeigu būtina.

| 1.3. | Nuimamieji jungiamieji rutuliai: |
| --- | --- |

1.3.

Nuimamieji jungiamieji rutuliai:

| 1.3.1. | Jei tai nuimamieji jungiamieji rutuliai arba sudedamosios dalys, kurios nepritvirtinamos varžtais, pvz., A50-X klasės, sujungimo vieta ir sujungimo priemonė turi būti suprojektuota taip, kad būtų galima užtikrinti standų mechaninį sujungimą. |
| --- | --- |

1.3.1.

Jei tai nuimamieji jungiamieji rutuliai arba sudedamosios dalys, kurios nepritvirtinamos varžtais, pvz., A50-X klasės, sujungimo vieta ir sujungimo priemonė turi būti suprojektuota taip, kad būtų galima užtikrinti standų mechaninį sujungimą.

| 1.3.2. | Jei tai nuimamasis jungiamasis rutulys arba sudedamoji dalis – tą rutulį ar sudedamąją dalį galima patvirtinti atskirai ir naudoti su įvairiomis vilkties sijomis, skirtomis skirtingoms transporto priemonėms, pvz., A50-X klasės – tarpas, jungiamąjį rutulį pritvirtinus prie vilkties sijos, turi atitikti nustatytąjį 7 priedo 25 brėžinyje. |
| --- | --- |

1.3.2.

Jei tai nuimamasis jungiamasis rutulys arba sudedamoji dalis – tą rutulį ar sudedamąją dalį galima patvirtinti atskirai ir naudoti su įvairiomis vilkties sijomis, skirtomis skirtingoms transporto priemonėms, pvz., A50-X klasės – tarpas, jungiamąjį rutulį pritvirtinus prie vilkties sijos, turi atitikti nustatytąjį 7 priedo 25 brėžinyje.

| 1.4. | Su jungiamaisiais rutuliais ir vilkimo įtaisais atliktų baldymų rezultatai turi atitikti nurodytuosius 6 priedo 3.1. punkte. |
| --- | --- |

1.4.

Su jungiamaisiais rutuliais ir vilkimo įtaisais atliktų baldymų rezultatai turi atitikti nurodytuosius 6 priedo 3.1. punkte.

| 1.5. | Vilkties sijų gamintojai turi numatyti tvirtinimo vietas, prie kurių būtų galima pritvirtinti pagalbinius sukabinimo įtaisus arba priemones, turėsiančias automatiškai sustabdyti priekabą, jeigu atsijungtų pagrindinis sukabinimo įtaisas. Šį reikalavimą būtina vykdyti, siekiant, kad transporto priemonė atitiktų UN/ECE Taisyklės Nr. 13 – Vienodos M, N ir O kategorijų transporto priemonių patvirtinimo stabdžių sistemų atžvilgiu nuostatos – 5.2.2.9. punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

1.5.

Vilkties sijų gamintojai turi numatyti tvirtinimo vietas, prie kurių būtų galima pritvirtinti pagalbinius sukabinimo įtaisus arba priemones, turėsiančias automatiškai sustabdyti priekabą, jeigu atsijungtų pagrindinis sukabinimo įtaisas. Šį reikalavimą būtina vykdyti, siekiant, kad transporto priemonė atitiktų UN/ECE Taisyklės Nr. 13 – Vienodos M, N ir O kategorijų transporto priemonių patvirtinimo stabdžių sistemų atžvilgiu nuostatos – 5.2.2.9. punkto reikalavimus.

| 1.5.1. | Avarinio sukabinimo įtaiso ir (arba) atsikabinusią priekabą sulaikančio lyno pritvirtinimo vietos turi būti parenkamos taip, kad eksploatuojant avarinį sukabinimo įtaisą arba atsikabinusią priekabą sulaikantį lyną nebūtų ribojama galimybė įprastai sujungti sukabinimo įtaiso arba kad nebūtų kliudomai įprastai veikti inercinei stabdymo sistemai.
  Viena pritvirtinimo vieta turi būti per 100 mm nuo sukabinimo įtaiso sujungimo centrą kertančios vertikalios plokštumos. Jeigu šio reikalavimo įvykdyti neįmanoma, turi būti numatomos dvi pritvirtinimo vietos: viena iš abiejų vertikaliosios vidurinės linijos pusės ir vienodu ne didesniu nei 250 mm atstumu nuo vidurinės linijos. Pritvirtinimo vieta (-os) turi būti numatoma (-os) kiek įmanoma arčiau transporto priemonės galinio krašto ir kuo aukščiau. |
| --- | --- |

1.5.1.

Avarinio sukabinimo įtaiso ir (arba) atsikabinusią priekabą sulaikančio lyno pritvirtinimo vietos turi būti parenkamos taip, kad eksploatuojant avarinį sukabinimo įtaisą arba atsikabinusią priekabą sulaikantį lyną nebūtų ribojama galimybė įprastai sujungti sukabinimo įtaiso arba kad nebūtų kliudomai įprastai veikti inercinei stabdymo sistemai.

Viena pritvirtinimo vieta turi būti per 100 mm nuo sukabinimo įtaiso sujungimo centrą kertančios vertikalios plokštumos. Jeigu šio reikalavimo įvykdyti neįmanoma, turi būti numatomos dvi pritvirtinimo vietos: viena iš abiejų vertikaliosios vidurinės linijos pusės ir vienodu ne didesniu nei 250 mm atstumu nuo vidurinės linijos. Pritvirtinimo vieta (-os) turi būti numatoma (-os) kiek įmanoma arčiau transporto priemonės galinio krašto ir kuo aukščiau.

| 1.6. | Specialūs standartinių jungiamųjų rutulių ir A50-1 – A50-5 klasių flanšinių vilkties sijų reikalavimai, įskaitant: |
| --- | --- |

1.6.

Specialūs standartinių jungiamųjų rutulių ir A50-1 – A50-5 klasių flanšinių vilkties sijų reikalavimai, įskaitant:

| 1.6.1. | A50-1 klasės jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 3 brėžinyje ir 2 lentelėje. |
| --- | --- |

1.6.1.

A50-1 klasės jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 3 brėžinyje ir 2 lentelėje.

| 1.6.2. | A50-2, A50-3, A50-4 ir A50-5 klasių jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 4 brėžinyje ir 2 lentelėje. |
| --- | --- |

1.6.2.

A50-2, A50-3, A50-4 ir A50-5 klasių jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 4 brėžinyje ir 2 lentelėje.

| 1.6.3. | Jungiamieji rutuliai ir A50-1 – A50-5 klasių flanšinės vilkties sijos turi atitikti 3 lentelėje pateikiamas charakteristines vertes ir su jungiamaisiais rutuliais bei minėtų klasių flanšinėmis vilkties sijomis atliktų bandymų rezultatai turi atitikti pirmiau minėtos lentelės vertes.






  2 LENTELĖ. Standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys (mm), žr. 3 ir 4 brėžinius.









  Klasė | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 -0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 -0 |
| c | 15 | 15 | 15 | didžiausia |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

1.6.3.

Jungiamieji rutuliai ir A50-1 – A50-5 klasių flanšinės vilkties sijos turi atitikti 3 lentelėje pateikiamas charakteristines vertes ir su jungiamaisiais rutuliais bei minėtų klasių flanšinėmis vilkties sijomis atliktų bandymų rezultatai turi atitikti pirmiau minėtos lentelės vertes.

Image

Image

2 LENTELĖ. Standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys (mm), žr. 3 ir 4 brėžinius.

Klasė

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Pastabos

e1

90

83

120

±0,5

e2

—

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 -0

g

50

85

90

+6,0 -0

c

15

15

15

didžiausia

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

3 LENTELĖ. Standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių tipiškos vertės

| Klasė | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Klasė

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D – | didžiausia D vertė (kN) |
| --- | --- |
| S – | didžiausia statinė vertikalioji apkrova (kg) |

D –

didžiausia D vertė (kN)

S –

didžiausia statinė vertikalioji apkrova (kg)

| 1.7. | Jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų, kurios pritvirtinamos po pardavimo, gamintojai, neturintys jokių saitų su atitinkamu transporto priemonės gamintoju, turi išmanyti šio priedo 2 punkte nustatytus sukabinimo įtaiso sujungimo reikalavimus ir turi atitikti šios taisyklės 7 priedo atitinkamus reikalavimus. |
| --- | --- |

1.7.

Jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų, kurios pritvirtinamos po pardavimo, gamintojai, neturintys jokių saitų su atitinkamu transporto priemonės gamintoju, turi išmanyti šio priedo 2 punkte nustatytus sukabinimo įtaiso sujungimo reikalavimus ir turi atitikti šios taisyklės 7 priedo atitinkamus reikalavimus.

2.   JUNGIAMOSIOS MOVOS

| 2.1. | B50 klasės jungiamosios movos turi būti suprojektuotos taip, kad jas būtų galima saugiai naudoti su šio priedo 1 punkte aprašytais jungiamaisiais rutuliais ir kad jos galėtų išlaikyti nustatytas charakteristikas.
  Jungiamosios movos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų užtikrinamas saugus sujungimas ir kad būtų atsižvelgiama į sukabinimo įtaisų nusidėvėjimą. |
| --- | --- |

2.1.

B50 klasės jungiamosios movos turi būti suprojektuotos taip, kad jas būtų galima saugiai naudoti su šio priedo 1 punkte aprašytais jungiamaisiais rutuliais ir kad jos galėtų išlaikyti nustatytas charakteristikas.

Jungiamosios movos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų užtikrinamas saugus sujungimas ir kad būtų atsižvelgiama į sukabinimo įtaisų nusidėvėjimą.

| 2.2. | Jungiamosios movos turi būti tinkamos atitikti 6 priedo 3.2 punkte nustatytų bandymų reikalavimus. |
| --- | --- |

2.2.

Jungiamosios movos turi būti tinkamos atitikti 6 priedo 3.2 punkte nustatytų bandymų reikalavimus.

| 2.3. | Bet kokie papildomi įtaisai (pvz., stabdžiai, stabilizatoriai ir t. t.) neturi kaip nors pakenkti mechaniniam sujungimui. |
| --- | --- |

2.3.

Bet kokie papildomi įtaisai (pvz., stabdžiai, stabilizatoriai ir t. t.) neturi kaip nors pakenkti mechaniniam sujungimui.

| 2.4. | Su transporto priemone nesukabintą jungiamąją movą horizontaliai į bet kurią pusę turi būti įmanoma pasukti bent 90o atsižvelgiant į šio priedo 1 dalyje aprašytų jungiamojo rutulio ir jungties vidurinę liniją. Kartu jungiamoji mova atsižvelgiant į horizontalią plokštumą turi laisvai slankioti vertikalia kryptimi 20o į viršų ir į apačią. Be to, kartu su horizontaliu 90o sukimosi kampu turi būti įmanoma, kad jungiamoji mova abiem kryptimis apie horizontalią ašį galėtų pasisukti 25o. Horizontalioje plokštumoje turi būti įmanomi šie judesiai bet kokiu kampu:






  i) | ± 15o vertikalus posvyris, kai jungiamoji mova apie išilginę savo ašį horizontalioje plokštumoje pasisuka ± 25o; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Su transporto priemone nesukabintą jungiamąją movą horizontaliai į bet kurią pusę turi būti įmanoma pasukti bent 90o atsižvelgiant į šio priedo 1 dalyje aprašytų jungiamojo rutulio ir jungties vidurinę liniją. Kartu jungiamoji mova atsižvelgiant į horizontalią plokštumą turi laisvai slankioti vertikalia kryptimi 20o į viršų ir į apačią. Be to, kartu su horizontaliu 90o sukimosi kampu turi būti įmanoma, kad jungiamoji mova abiem kryptimis apie horizontalią ašį galėtų pasisukti 25o. Horizontalioje plokštumoje turi būti įmanomi šie judesiai bet kokiu kampu:

i)

± 15o vertikalus posvyris, kai jungiamoji mova apie išilginę savo ašį horizontalioje plokštumoje pasisuka ± 25o;

| ii) | ± 10o sukimasis apie išilginę ašį horizontalioje plokštumoje, kai jungiamoji mova vertikaliai pasislenka ± 20o. |
| --- | --- |

ii)

± 10o sukimasis apie išilginę ašį horizontalioje plokštumoje, kai jungiamoji mova vertikaliai pasislenka ± 20o.

3.   VILKTIES JUNGTYS

Šio priedo 3.1–3.6 punktų reikalavimai taikomi visoms C50 klasės vilkties jungtims. Papildomi reikalavimai, kuriuos turi atitikti standartinės C50-1 – C50-6 klasių vilkties jungtys, pateikti 3.7 punkte.

| 3.1. | Eksploatavimo reikalavimai – visos vilkties jungtys turi būti tinkamos atitikti 6 priedo 3.3. punkte nurodytų bandymų reikalavimus. |
| --- | --- |

3.1.

Eksploatavimo reikalavimai – visos vilkties jungtys turi būti tinkamos atitikti 6 priedo 3.3. punkte nurodytų bandymų reikalavimus.

| 3.2. | Tinkamos sukabintuvo ąsos – C50 klasė vilkties jungtys turi būti suderinamos su visomis D50 klasės sukabintuvo ąsomis ir nustatytas charakteristikas atitinkančiais sukabinimo įtaisais. |
| --- | --- |

3.2.

Tinkamos sukabintuvo ąsos – C50 klasė vilkties jungtys turi būti suderinamos su visomis D50 klasės sukabintuvo ąsomis ir nustatytas charakteristikas atitinkančiais sukabinimo įtaisais.

3.3.   Griebtuvas

C50 klasės vilkties jungtys turi turėti griebtuvą, kuris suprojektuotas taip, kad atitinkama sukabintuvo ąsa būtų nukreipiama į sukabinimo įtaisą.

Jeigu griebtuvas arba atraminė griebtuvo dalis gali suktis apie vertikalią ašį, jis pats automatiškai turi nusistatyti į normalią padėtį ir, kai sukabinimo įtaiso kaištis nėra įkištas, tas griebtuvas toje normalioje padėtyje yra gana nepaslankus, kad sukabinimo proceso metu griebtuvas sukabintuvo ąsai galėtų atstoti kreipiamąją.

Jeigu griebtuvas arba atraminė jo dalis gali suktis apie horizontalią skersinę ašį, sujungimą, apie kurį sukasi griebtuvas, normalioje padėtyje turi išlaikyti pasipriešinimo sukimui momentas. Tas sulaikomasis sukimo momentas turi būti toks, kad jo pakaktų griebtuvo galą vertikaliai į viršų veikiančią 200 N jėgą išlaikyti taip, jog sujungimas, apie kurį sukasi griebtuvas, nebūtų išstumtas iš normalios savo padėties. Pasipriešinimo sukimui momentas turi būti didesnis nei sukuriamasis šio priedo 3.6. punkte aprašytąja rankena. Turi būti įmanoma griebtuvą ranka nustatyti į įprastą padėtį. Apie skersinę horizontalią ašį besisukančiam griebtuvui patvirtinama ne didesnė kaip 50 kg atramos apkrova S ir ne didesnė kaip 5 kN V vertė.

Jeigu griebtuvas arba atraminė jo dalis sukasi apie išilginę ašį, sukimasis yra apribojamas bent 100 Nm sulaikomuoju sukimo momentu.

Mažiausias privalomas griebtuvo dydis priklauso nuo sukabinimo įtaiso D vertės:

D vertė ≤ 18 kN – plotis 150 mm, aukštis 100 mm

D vertė > 18 kN ≤ 25 kN – plotis 280 mm, aukštis 170 mm

D vertė > 25 kN – plotis 360 mm, aukštis 200 mm

Išorines griebtuvo briaunas galima apdirbti tam tiktu spinduliu.

Su C 50-X klasės vilkties jungtimis leidžiama naudoti mažesnius griebtuvus, jeigu tie griebtuvai naudojami tik su priekabomis, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru ir kurios didžiausia leistina masė neviršija 3,5 tonos, arba jeigu griebtuvo iš pirmiau minėtos lentelės negalima naudoti dėl techninių priežasčių, ir, be to, jeigu yra specialių aplinkybių, pvz., vizualinės apžvalgos priemonių, užtikrinančių automatinio sukabinimo saugumą, ir jeigu taikymo sritis yra apribota patvirtinimu, atsižvelgiant į informaciją, kurią sukabinimo įtaiso gamintojas pateikė 1 priede nurodyta pranešimo forma.

3.4.   Mažiausias sujungtos sukabintuvo ąsos paslankumas

Sujungtos su vilkimo sija tačiau nepritvirtintos prie transporto priemonės sukabintuvo ąsos paslankumas turi atitikti toliau nurodytąjį. Jeigu paslankumas iš dalies užtikrinamas specialiąja jungtimi (tik C50-X klasės vilkties jungtimis), 1 priede pateikta pranešimo forma nurodoma taikymo sritis turi būti apribojama 7 priedo 1.3.8 punkte nustatytais atvejais.

| 3.4.1. | ± 90o horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį transporto priemonės išilginės ašies atžvilgiu, žr. 5 brėžinį. |
| --- | --- |

3.4.1.

± 90o horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį transporto priemonės išilginės ašies atžvilgiu, žr. 5 brėžinį.

Image

| 3.4.2. | ± 20o vertikalioje plokštumoje apie skersinę transporto priemonės skersinės ašies atžvilgiu, žr. 6 brėžinį. |
| --- | --- |

3.4.2.

± 20o vertikalioje plokštumoje apie skersinę transporto priemonės skersinės ašies atžvilgiu, žr. 6 brėžinį.

Image

| 3.4.3. | ± 25o sukimasis apie išilginę savo ašį atsižvelgiant į transporto priemonės horizontalią plokštumą – žr. 7 brėžinį. |
| --- | --- |

3.4.3.

± 25o sukimasis apie išilginę savo ašį atsižvelgiant į transporto priemonės horizontalią plokštumą – žr. 7 brėžinį.

Image

| 3.5. | Fiksavimas, kad sukabinimo įtaisas neatsikabintų savaime:
  Įkištas sukabinimo įtaiso kaištis turi būti užfiksuotas dviem standžiai mechaniškai sujungtais fiksavimo įtaisais, iš kurių vienas neturi nustoti veikti, jeigu sugestų kitas.
  Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir sutvirtintas nejudamai, turi būti aiškiai matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Turi būti įmanoma indikatoriaus padėtį patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje.
  Pažvelgus į mechaninį įtaisą turi būti matoma, kad abu fiksavimo įtaisai yra sukabinti (ir jų būklė).
  Tačiau pakanka, kad būtų matoma, jog yra sujungtas tik vienas fiksavimo įtaisas, jeigu sukabinimo įtaisas yra suprojektuotas taip, kad antrasis fiksavimo įtaisas įsijungia savaime. |
| --- | --- |

3.5.

Fiksavimas, kad sukabinimo įtaisas neatsikabintų savaime:

Įkištas sukabinimo įtaiso kaištis turi būti užfiksuotas dviem standžiai mechaniškai sujungtais fiksavimo įtaisais, iš kurių vienas neturi nustoti veikti, jeigu sugestų kitas.

Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir sutvirtintas nejudamai, turi būti aiškiai matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Turi būti įmanoma indikatoriaus padėtį patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje.

Pažvelgus į mechaninį įtaisą turi būti matoma, kad abu fiksavimo įtaisai yra sukabinti (ir jų būklė).

Tačiau pakanka, kad būtų matoma, jog yra sujungtas tik vienas fiksavimo įtaisas, jeigu sukabinimo įtaisas yra suprojektuotas taip, kad antrasis fiksavimo įtaisas įsijungia savaime.

3.6.   Rankenos

Rankenos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų patogu jas naudoti ir jų galai turi būti apvalinti. Sukabinimo įtaisas turi būti be aštrių briaunų arba jame greta rankenos turi nebūti suspaudimo vietų, kuriose būtų pavojus susižeisti eksploatuojant sukabinimo įtaisą. Be sukabintuvo ąsos sukabinimo įtaiso atkabinimo jėga, išmatuota statmenai rankenai ir išilgai rankenos spaudimo krypties, turi nebūti didesnė kaip 250 N.

| 3.7. | Specialūs C50-1 – C50-6 klasės standartinių vilkties jungčių reikalavimai: |
| --- | --- |

3.7.

Specialūs C50-1 – C50-6 klasės standartinių vilkties jungčių reikalavimai:

| 3.7.1. | Sukabintuvo ąsa apie skersinę ašį turi suktis dėl to, kad sukabinimo įtaiso kaištis yra rutulio formos (ne dėl jungties konstrukcijos). |
| --- | --- |

3.7.1.

Sukabintuvo ąsa apie skersinę ašį turi suktis dėl to, kad sukabinimo įtaiso kaištis yra rutulio formos (ne dėl jungties konstrukcijos).

| 3.7.2. | Tempimo ir gniuždomąją smūginę apkrovos, kurios išilgai išilginės ašies atsiranda dėl sukabinimo kaiščio ir sukabintuvo ąsos tarpo, turi būti mažinamos spyruokle ir (arba) slopintuvais (išskyrus C 50-1 klasės vilkties jungtis). |
| --- | --- |

3.7.2.

Tempimo ir gniuždomąją smūginę apkrovos, kurios išilgai išilginės ašies atsiranda dėl sukabinimo kaiščio ir sukabintuvo ąsos tarpo, turi būti mažinamos spyruokle ir (arba) slopintuvais (išskyrus C 50-1 klasės vilkties jungtis).

| 3.7.3. | Turi būti laikomasi 8 brėžinyje ir 4 lentelėje nustatytų matmenų. |
| --- | --- |

3.7.3.

Turi būti laikomasi 8 brėžinyje ir 4 lentelėje nustatytų matmenų.

| 3.7.4. | Sukabinimo įtaisai turi atitikti 5 lentelėje nurodytas tipiškas vertes ir su tais įtaisais atlikto bandymo rezultatai turi atitiktis tas vertes. |
| --- | --- |

3.7.4.

Sukabinimo įtaisai turi atitikti 5 lentelėje nurodytas tipiškas vertes ir su tais įtaisais atlikto bandymo rezultatai turi atitiktis tas vertes.

| 3.7.5. | Sukabinimo įtaisas turi būti atkabinamas prie jo pritvirtinta rankena (ne nuotolinio valdymo įtaisu).



  4 LENTELĖ. Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm), žr. 8 brėžinį












  Klasė | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | didžiausia |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| F | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | +6,0 - 0 |
| G | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| A | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | +20,0 - 0 |
| B | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | +20,0 - 0 |
| C | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | didžiausia |
| H | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | didžiausia |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | didžiausia |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | didžiausia |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | didžiausia |

3.7.5.

Sukabinimo įtaisas turi būti atkabinamas prie jo pritvirtinta rankena (ne nuotolinio valdymo įtaisu).

Image

4 LENTELĖ. Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm), žr. 8 brėžinį

Klasė

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Pastabos

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

54

74

84

94

94

didžiausia

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

F

110

110

155

180

200

200

+6,0 - 0

G

85

85

90

120

140

140

±3,0

A

100

170

200

200

200

200

+20,0 - 0

B

150

280

360

360

360

360

+20,0 - 0

C

20

20

24

30

30

30

didžiausia

H

150

190

265

265

265

265

didžiausia

l1

—

150

250

300

300

300

didžiausia

l2

150

300

330

330

330

330

didžiausia

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

—

15

20

35

35

35

didžiausia

5 LENTELĖ. Tipiškos standartinių vilkties jungčių vertės

| Klasė | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Klasė

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D – | didžiausia D vertė (kN) |
| --- | --- |
| Dc – | didžiausia D vertė (kN) naudojant su priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru |
| S – | didžiausia sukabinimo įtaisą veikianti statinė vertikalioji apkrova (kg) |
| V – | didžiausia V vertė (kN) |

D –

didžiausia D vertė (kN)

Dc –

didžiausia D vertė (kN) naudojant su priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru

S –

didžiausia sukabinimo įtaisą veikianti statinė vertikalioji apkrova (kg)

V –

didžiausia V vertė (kN)

4.   SUKABINTUVO ĄSOS

| 4.1. | Bendrieji D50 klasės sukabintuvo ąsų reikalavimai:
  Su visomis D50 klasės sukabintuvų ąsomis 6 priedo 3.4. punkte nurodyto atlikto bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius.
  D 50 klasės sukabintuvo ąsos yra skirtos naudoti su C 50 vilkties jungtimis. Sukabintuvo ąsos neturi suktis aplink savo ašį (atitinkamas sukabinimo įtaisas gali suktis).
  Jeigu D 50 klasės sukabintuvo ąsos turi įvores, tos įvorės turi atitikti 9 (išskyrus D 50-C klasės sukabintuvo ąsas) arba 10 brėžinyje nurodytus matmenis.
  Įvorės neturi būti suvirintos su sukabintuvo ąsomis.
  D 50 klasės sukabintuvo ąsos matmenys turi atitikti nurodytuosius 4.2. punkte. D 50-X klasės sukabintuvo ąsų strypo forma nėra konkrečiai apibrėžta, tačiau 210 mm atstumas nuo ąsos vidurio, aukštis „h“ ir plotis „b“ turi atitikti 6 lentelėje nurodytas ribas.






  6 LENTELĖ. D50-A ir D50-X sukabintuvo ąsų matmenys, žr. 11 brėžinį







  Klasė | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 + 2/- 1 | 60 + 2/- 1 |
| D50-X | ne daugiau nei 80 | ne daugiau nei 62 |

4.1.

Bendrieji D50 klasės sukabintuvo ąsų reikalavimai:

Su visomis D50 klasės sukabintuvų ąsomis 6 priedo 3.4. punkte nurodyto atlikto bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

D 50 klasės sukabintuvo ąsos yra skirtos naudoti su C 50 vilkties jungtimis. Sukabintuvo ąsos neturi suktis aplink savo ašį (atitinkamas sukabinimo įtaisas gali suktis).

Jeigu D 50 klasės sukabintuvo ąsos turi įvores, tos įvorės turi atitikti 9 (išskyrus D 50-C klasės sukabintuvo ąsas) arba 10 brėžinyje nurodytus matmenis.

Įvorės neturi būti suvirintos su sukabintuvo ąsomis.

D 50 klasės sukabintuvo ąsos matmenys turi atitikti nurodytuosius 4.2. punkte. D 50-X klasės sukabintuvo ąsų strypo forma nėra konkrečiai apibrėžta, tačiau 210 mm atstumas nuo ąsos vidurio, aukštis „h“ ir plotis „b“ turi atitikti 6 lentelėje nurodytas ribas.

Image

Image

6 LENTELĖ. D50-A ir D50-X sukabintuvo ąsų matmenys, žr. 11 brėžinį

Klasė

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 + 2/- 1

60 + 2/- 1

D50-X

ne daugiau nei 80

ne daugiau nei 62

7 LENTELĖ. Tipiškos standartinių sukabintuvo ąsų vertės

| Klasė | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Klasė

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2. | Specialūs D50 klasės sukabintuvo ąsų reikalavimai: |
| --- | --- |

4.2.

Specialūs D50 klasės sukabintuvo ąsų reikalavimai:

| 4.2.1. | D50-A ir D50-X klasė sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 11 brėžinyje. |
| --- | --- |

4.2.1.

D50-A ir D50-X klasė sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 11 brėžinyje.

Image

| 4.2.2. | D50-B klasės sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 12 brėžinyje. |
| --- | --- |

4.2.2.

D50-B klasės sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 12 brėžinyje.

Image

| 4.2.3. | D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 13 brėžinyje. |
| --- | --- |

4.2.3.

D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 13 brėžinyje.

Image

| 4.2.4. | D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsos turi būti sumontuotos su 10 brėžinyje nurodytomis įvorėmis be prapjovos. |
| --- | --- |

4.2.4.

D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsos turi būti sumontuotos su 10 brėžinyje nurodytomis įvorėmis be prapjovos.

| 4.3. | Standartinių sukabintuvo ąsų apkrovos vertės
  Nustatytus reikalavimus atitinkančios sukabintuvo ąsos ir jos pritvirtinimo priemonės turi atitikti 7 lentelėje nurodytas apkrovos vertes ir su ta ąsa bei jos pritvirtinimo priemonėmis atlikto bandymo rezultatai taip pat turi atitikti tas vertes. |
| --- | --- |

4.3.

Standartinių sukabintuvo ąsų apkrovos vertės

Nustatytus reikalavimus atitinkančios sukabintuvo ąsos ir jos pritvirtinimo priemonės turi atitikti 7 lentelėje nurodytas apkrovos vertes ir su ta ąsa bei jos pritvirtinimo priemonėmis atlikto bandymo rezultatai taip pat turi atitikti tas vertes.

| 4.4. | Bendrieji L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų reikalavimai: |
| --- | --- |

4.4.

Bendrieji L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų reikalavimai:

| 4.4.1. | L klasės žiedinės sukabintuvo ąsos skirtos naudoti su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais. |
| --- | --- |

4.4.1.

L klasės žiedinės sukabintuvo ąsos skirtos naudoti su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais.

| 4.4.2. | Jeigu naudojamos su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais, jos turi atitikti šio priedo 10.2 punkte nustatytus paslankumo reikalavimus. |
| --- | --- |

4.4.2.

Jeigu naudojamos su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais, jos turi atitikti šio priedo 10.2 punkte nustatytus paslankumo reikalavimus.

| 4.4.3. | L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 14 brėžinyje ir 8 lentelėje. |
| --- | --- |

4.4.3.

L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 14 brėžinyje ir 8 lentelėje.

Image

| 4.4.4. | Su L klasės žiedinėmis sukabintuvo ąsomis atliktų 6 priedo 3.4 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius ir ąsos turi atitikti 9 lentelėje nurodytas tipiškas vertes.8 LENTELĖ. L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys, žr. 14 brėžinį (matmenys nurodyti milimetrais)











  Klasė | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68 + 1,6/-0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/-0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Ne mažiau nei |

4.4.4.

8 LENTELĖ. L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys, žr. 14 brėžinį (matmenys nurodyti milimetrais)

Klasė

L1

L2

L3

L4

L5

Pastabos

a

68 + 1,6/-0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/-0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

Ne mažiau nei

9 LENTELĖ. L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų tipiškos vertės

| Klasė | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Klasė

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   VILKIMO SIJOS

| 5.1. | E klasės vilkimo sijos turi atitikti 6 priedo 3.3 punkte nustatytų bandymų reikalavimus. |
| --- | --- |

5.1.

E klasės vilkimo sijos turi atitikti 6 priedo 3.3 punkte nustatytų bandymų reikalavimus.

| 5.2. | Siekiant, kad būtų galima sukabinti su vilkiku, vilkimo sijoms galima pritvirtinti 2 punkte minėtas jungiamąsias movas arba šio priedo 4 punkte nurodytas sukabintuvo ąsas. |
| --- | --- |

5.2.

Siekiant, kad būtų galima sukabinti su vilkiku, vilkimo sijoms galima pritvirtinti 2 punkte minėtas jungiamąsias movas arba šio priedo 4 punkte nurodytas sukabintuvo ąsas.

| 5.3. | Lanksčiųjų vilkimo sijų aukštį reguliuojantys įtaisai |
| --- | --- |

5.3.

Lanksčiųjų vilkimo sijų aukštį reguliuojantys įtaisai

| 5.3.1. | Lanksčioji vilkimo sija turi turėti įtaisus, kuriais vilkimo sijos aukštį būtų galima sureguliuoti atsižvelgiant į sukabinimo įtaisą arba griebtuvą. Tie reguliavimo įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad vilkimo sijos aukštį be įrankių arba kokių kitų pagalbinių priemonių galėtų sureguliuoti vienas asmuo. |
| --- | --- |

5.3.1.

Lanksčioji vilkimo sija turi turėti įtaisus, kuriais vilkimo sijos aukštį būtų galima sureguliuoti atsižvelgiant į sukabinimo įtaisą arba griebtuvą. Tie reguliavimo įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad vilkimo sijos aukštį be įrankių arba kokių kitų pagalbinių priemonių galėtų sureguliuoti vienas asmuo.

| 5.3.2. | Aukščio reguliavimo įtaisais sukabintuvo ąsas arba jungiamuosius rutulius turi būti įmanoma iš virš žemės esančios horizontalios plokštumos bent 300 mm pakelti į viršų ir tiek pat nuleisti į apačią. Tokiu intervalu vilkimo siją turi būti įmanoma reguliuoti laipsniškai arba ne ilgesnėmis kaip 50 mm eigos atkarpomis, kurios nurodytos sukabintuvo ąsoje arba rutuliniame lankste. |
| --- | --- |

5.3.2.

Aukščio reguliavimo įtaisais sukabintuvo ąsas arba jungiamuosius rutulius turi būti įmanoma iš virš žemės esančios horizontalios plokštumos bent 300 mm pakelti į viršų ir tiek pat nuleisti į apačią. Tokiu intervalu vilkimo siją turi būti įmanoma reguliuoti laipsniškai arba ne ilgesnėmis kaip 50 mm eigos atkarpomis, kurios nurodytos sukabintuvo ąsoje arba rutuliniame lankste.

| 5.3.3. | Aukščio reguliavimo įtaisai turi netrukdyti laisvai judėti vilkimo sijai po to, kai ji sukabinama. |
| --- | --- |

5.3.3.

Aukščio reguliavimo įtaisai turi netrukdyti laisvai judėti vilkimo sijai po to, kai ji sukabinama.

| 5.3.4. | Aukščio reguliavimo įtaisai turi netrukdyti veikti bet kokiam inerciniam stabdžiui. |
| --- | --- |

5.3.4.

Aukščio reguliavimo įtaisai turi netrukdyti veikti bet kokiam inerciniam stabdžiui.

| 5.4. | Jeigu vilkimo sijos sujungtos su mechaniniais impulsiniais stabdžiais, atstumas nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki sukabintuvo ąsos laisvai besisukiojančio strypo, jeigu stabdys įjungtas, neturi būti mažesnis nei 200 mm. Jeigu sukabintuvo ąsos strypas įkištas iki galo, tas atstumas neturi būti mažesnis nei 150 mm. |
| --- | --- |

5.4.

Jeigu vilkimo sijos sujungtos su mechaniniais impulsiniais stabdžiais, atstumas nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki sukabintuvo ąsos laisvai besisukiojančio strypo, jeigu stabdys įjungtas, neturi būti mažesnis nei 200 mm. Jeigu sukabintuvo ąsos strypas įkištas iki galo, tas atstumas neturi būti mažesnis nei 150 mm.

| 5.5. | Vilkimo sijos, skirtos naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, atsparumo momentas šoninėms jėgoms turi būti bent perpus didesnis už tokį patį atsparumo momentą vertikalioms jėgoms. |
| --- | --- |

5.5.

Vilkimo sijos, skirtos naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, atsparumo momentas šoninėms jėgoms turi būti bent perpus didesnis už tokį patį atsparumo momentą vertikalioms jėgoms.

6.   PRIKABINIMO SIJOS

| 6.1. | F klasės prikabinimo sijos turi atitikti 6 priedo, 3.3 punkte nustatytų bandymų rezultatus. |
| --- | --- |

6.1.

F klasės prikabinimo sijos turi atitikti 6 priedo, 3.3 punkte nustatytų bandymų rezultatus.

| 6.2. | Skylės C klasės standartinėms vilkties jungtims pritvirtinti išdėstomos taip, kaip toliau nurodoma 15 brėžinyje ir 10 lentelėje. |
| --- | --- |

6.2.

Skylės C klasės standartinėms vilkties jungtims pritvirtinti išdėstomos taip, kaip toliau nurodoma 15 brėžinyje ir 10 lentelėje.

| 6.3. | Prikabinimo sijos neturi būti privirinamos prie važiuoklės, kėbulo arba kitos transporto priemonės dalies.



  10 LENTELĖ. Standartinių vilkties jungčių pritvirtinimo matmenys (mm), žr. 15 brėžinį












  Klasė | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | didžiausia |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | mažiausia |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | mažiausia |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | mažiausia |

6.3.

Prikabinimo sijos neturi būti privirinamos prie važiuoklės, kėbulo arba kitos transporto priemonės dalies.

Image

10 LENTELĖ. Standartinių vilkties jungčių pritvirtinimo matmenys (mm), žr. 15 brėžinį

Klasė

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Pastabos

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

didžiausia

F

120

120

165

190

210

210

mažiausia

G

95

95

100

130

150

150

mažiausia

L1

—

200

300

400

400

400

mažiausia

7.   BALNINIAI SUKABINTUVAI IR POSŪKIO METU PUSPRIEKABĖS VALDYMĄ UŽTIKRINANČIOS SUDEDAMOSIOS DALYS

Visiems G 50 klasės balniniams sukabintuvams taikomi 7.1–7.7 punktų reikalavimai.

7.9 punkte išvardyti papildomi reikalavimai, kuriuos turi atitikti standartiniai sukabinimo įtaisai.

Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys turi atitikti 7.8 punkto reikalavimus.

| 7.1. | Tinkami balninio sukabintuvo kaiščiai
  G 50 klasės balniniai sukabintuvai turi būti suprojektuoti taip, kad juos būtų galima naudoti su H 50 klasės sukabinimo įtaiso kaiščiais ir kad kartu su tais kaiščiais balniniai sukabintuvai atitiktų nustatytas technines charakteristikas. |
| --- | --- |

7.1.

Tinkami balninio sukabintuvo kaiščiai

G 50 klasės balniniai sukabintuvai turi būti suprojektuoti taip, kad juos būtų galima naudoti su H 50 klasės sukabinimo įtaiso kaiščiais ir kad kartu su tais kaiščiais balniniai sukabintuvai atitiktų nustatytas technines charakteristikas.

| 7.2. | Kreipiamosios
  Balniniai sukabintuvai turi turėti kreipiamąsias, kurios užtikrintų saugų ir patikimą kaiščio sukabinimą. Priekinės kreipiamųjų dalies plotis, jei tai standartiniai 50 mm skersmens balniniai sukabintuvai, turi būti bent 350 mm (žr. 16 brėžinį).
  Jei tai maži nestandartiniai G50-X klasės balniniai sukabintuvai, kurių didžiausia „D“ vertė yra 25 kN, priekinės kreipiamųjų dalies plotis turi būti bent 250 mm.






  11 LENTELĖ. Standartinių balninių sukabintuvų matmenys (mm), žr. 16 brėžinį











  Klasė | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

7.2.

Kreipiamosios

Balniniai sukabintuvai turi turėti kreipiamąsias, kurios užtikrintų saugų ir patikimą kaiščio sukabinimą. Priekinės kreipiamųjų dalies plotis, jei tai standartiniai 50 mm skersmens balniniai sukabintuvai, turi būti bent 350 mm (žr. 16 brėžinį).

Jei tai maži nestandartiniai G50-X klasės balniniai sukabintuvai, kurių didžiausia „D“ vertė yra 25 kN, priekinės kreipiamųjų dalies plotis turi būti bent 250 mm.

Image

Image

11 LENTELĖ. Standartinių balninių sukabintuvų matmenys (mm), žr. 16 brėžinį

Klasė

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3.   Mažiausias balninio sukabinimo įtaiso paslankumas

Puspriekabės kaištį įstačius į balninio sukabintuvo užraktą, jeigu balninis sukabintuvas neprisuktas prie transporto priemonės arba jungiamosios plokštės, tačiau atsižvelgiant į tvirtinimo varžtų poveikį, balninis sukabintuvas turi leisti, kad sukabinimo kaiščio paslankumas vienu metu atitiktų šias mažiausias vertes:

| 7.3.1. | ± 90o aplink vertikalią ašį (šis reikalavimas netaikomas balniniams sukabintuvams, kurie skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link). |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90o aplink vertikalią ašį (šis reikalavimas netaikomas balniniams sukabintuvams, kurie skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link).

| 7.3.2. | ± 12o aplink horizontalią ašį, skersai transporto priemonės judėjimo krypčiai. Toks kampas nebūtinai taikomas visureigėms transporto priemonėms. |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12o aplink horizontalią ašį, skersai transporto priemonės judėjimo krypčiai. Toks kampas nebūtinai taikomas visureigėms transporto priemonėms.

| 7.3.3. | Leidžiama, kad kaištis apie išilginę ašį suktųsi ne daugiau nei ± 3o. Tačiau balniniame sukabintuve, turinčiame apatinį rėmą, užtikrinantį sukabintuvo svyravimą apie išilginę ir skersinę ašis, tas kampas gali būti didesnis, jeigu fiksavimo mechanizmas užtikrina, kad sukimasis nebūtų didesnis nei ± 3o. |
| --- | --- |

7.3.3.

Leidžiama, kad kaištis apie išilginę ašį suktųsi ne daugiau nei ± 3o. Tačiau balniniame sukabintuve, turinčiame apatinį rėmą, užtikrinantį sukabintuvo svyravimą apie išilginę ir skersinę ašis, tas kampas gali būti didesnis, jeigu fiksavimo mechanizmas užtikrina, kad sukimasis nebūtų didesnis nei ± 3o.

7.4.   Fiksavimo įtaisai, apsaugantys, kad kaištis neištrūktų iš balninių sukabintuvų

Sukabintas balninis sukabintuvas turi būti užfiksuojamas dviem standaus sukabinimo įtaisais, iš kurių kiekvienas turi išlikti užfiksuotas, jeigu sugestų kitas fiksavimo įtaisas.

Pirmasis fiksavimo įtaisas turi įsijungti automatiškai, tačiau antrasis fiksavimo įtaisas gali būti automatinis arba jį turi būti įmanoma įjungti ranka. Antrąjį fiksavimo įtaisą galima suprojektuoti taip, kad jis veiktų kartu su pirmuoju įtaisu ir užtikrintų papildomą standųjį mechaninį pirmojo įtaiso sujungimą. Antrąjį fiksavimo įtaisą turi būti įmanoma įjungti tik tada, jeigu tinkamai buvo įjungtas pirmasis įtaisas.

Fiksavimo įtaisai neturi išsijungti savaime. Juos išjungti turi vairuotojas arba transporto priemonė operatorius.

Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę ir indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje. Rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti pirmasis ir antrasis fiksavimo įtaisai, tačiau pakanka nurodyti, kad įjungtas tik vienas įtaisas, jeigu šiuo atveju kitas įtaisas įjungiamas tuo pačiu metu ir toks veikimas numatytas projektuojant įtaisus.

7.5.   Valdymo įtaisai arba išjungimo mechanizmai

Turi būti numatyta, kad įjungtais valdymo įtaisais arba išjungimo mechanizmais nebūtų įmanoma manipuliuoti netyčia arba atsitiktinai. Fiksavimo sistema turi būti tokia, kad norint išjungti fiksavimo įtaisą ir tada manipuliuoti sukabinimo įtaiso išjungimo mechanizmu, tektų imtis aktyvių ir sąmoningų veiksmų.

7.6.   Paviršiaus apdirbimas

Sukabintuvo plokštės ir užrakto paviršiai turi atitikti jų eksploatavimui nustatytus reikalavimus ir būti apdoroti mašinomis, kalti, lieti arba presuoti.

7.7.   Apkrovos reikalavimai

Su visais balniniais sukabintuvais atliktų 6 priedo 3.7 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

7.8.   Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys

| 7.8.1. | Sudedamųjų dalių, posūkio metu užtikrinančių tokį puspriekabės valdymą, kad galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, matmenys turi atitikti nurodytuosius 17 brėžinyje. |
| --- | --- |

7.8.1.

Sudedamųjų dalių, posūkio metu užtikrinančių tokį puspriekabės valdymą, kad galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, matmenys turi atitikti nurodytuosius 17 brėžinyje.

Image

| 7.8.2. | Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinanti sudedamoji dalis neturi kliudyti puspriekabę saugiai sukabinti su balniniu sukabintuvu ir turi būti pritvirtinama spyruokle. Spyruoklės standumas turi būti parinktas taip, kad su balniniu sukabintuvu būtų įmanoma sukabinti nepakrautą puspriekabę ir kad, kai puspriekabės masė atitinka didžiausią leistiną pakrautos transporto priemonės masę, posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinanti sudedamoji dalis transporto priemonei važiuojant, būtų stipriai prisispaudusi prie sukabintuvo šonų. Nuo balninio sukabintuvo turi būti įmanoma atkabinti ir pakrautą, ir nepakrautą puspriekabę. |
| --- | --- |

7.8.2.

Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinanti sudedamoji dalis neturi kliudyti puspriekabę saugiai sukabinti su balniniu sukabintuvu ir turi būti pritvirtinama spyruokle. Spyruoklės standumas turi būti parinktas taip, kad su balniniu sukabintuvu būtų įmanoma sukabinti nepakrautą puspriekabę ir kad, kai puspriekabės masė atitinka didžiausią leistiną pakrautos transporto priemonės masę, posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinanti sudedamoji dalis transporto priemonei važiuojant, būtų stipriai prisispaudusi prie sukabintuvo šonų. Nuo balninio sukabintuvo turi būti įmanoma atkabinti ir pakrautą, ir nepakrautą puspriekabę.

| 7.9. | Specialūs standartinių balninių sukabintuvų reikalavimai: |
| --- | --- |

7.9.

Specialūs standartinių balninių sukabintuvų reikalavimai:

| 7.9.1. | Matmenys turi atitikti nustatytuosius 16 brėžinyje ir 11 lentelėje. |
| --- | --- |

7.9.1.

Matmenys turi atitikti nustatytuosius 16 brėžinyje ir 11 lentelėje.

| 7.9.2. | Eksploatuojant balninius sukabintuvus turi būti įmanoma taikyti 150 kN D vertę ir 20 tonų U vertę bei su jais atlikus bandymus turi būti nustatomos pirmiau minėtos vertės. |
| --- | --- |

7.9.2.

Eksploatuojant balninius sukabintuvus turi būti įmanoma taikyti 150 kN D vertę ir 20 tonų U vertę bei su jais atlikus bandymus turi būti nustatomos pirmiau minėtos vertės.

| 7.9.3. | Atkabinti sukabintuvą turi būti įmanoma tiesiogiai prie to sukabintuvo pritvirtinta rankena. |
| --- | --- |

7.9.3.

Atkabinti sukabintuvą turi būti įmanoma tiesiogiai prie to sukabintuvo pritvirtinta rankena.

| 7.9.4. | Standartiniai balniniai sukabintuvai turi būti tinkami, kad prie jų būtų galima pritvirtinti sudedamąsias dalis, posūkio metu užtikrinančias tokį puspriekabės valdymą, jog galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, žr. 7.8 punktą. |
| --- | --- |

7.9.4.

Standartiniai balniniai sukabintuvai turi būti tinkami, kad prie jų būtų galima pritvirtinti sudedamąsias dalis, posūkio metu užtikrinančias tokį puspriekabės valdymą, jog galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, žr. 7.8 punktą.

8.   BALNINIŲ SUKABINTUVŲ KAIŠČIAI

| 8.1. | H 50 klasės balninio sukabintuvo kaiščių (ISO 337) matmenys turi atitikti nustatytuosius 18 brėžinyje. |
| --- | --- |

8.1.

H 50 klasės balninio sukabintuvo kaiščių (ISO 337) matmenys turi atitikti nustatytuosius 18 brėžinyje.

Image

| 8.2. | Su balninio sukabintuvo kaiščiais atliktų 6 priedo 3.9. punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius. |
| --- | --- |

8.2.

Su balninio sukabintuvo kaiščiais atliktų 6 priedo 3.9. punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

9.   JUNGIAMOSIOS PLOKŠTĖS

| 9.1. | Balniniams sukabintuvams skirtų J klasės jungiamųjų plokščių apskritosios pritvirtinimo skylės turi būti išdėstytos kaip nurodyta 16a brėžinyje, jeigu tos plokštės turi būti naudojamos su standartiniais balniniais sukabintuvais. Tačiau pritvirtinimo skylės turi būti 17 mm + 2,0 mm/- 0,0 mm skersmens. Jos turi būti apskritos, NE pailgosios, žr. 16a brėžinį. |
| --- | --- |

9.1.

Balniniams sukabintuvams skirtų J klasės jungiamųjų plokščių apskritosios pritvirtinimo skylės turi būti išdėstytos kaip nurodyta 16a brėžinyje, jeigu tos plokštės turi būti naudojamos su standartiniais balniniais sukabintuvais. Tačiau pritvirtinimo skylės turi būti 17 mm + 2,0 mm/- 0,0 mm skersmens. Jos turi būti apskritos, NE pailgosios, žr. 16a brėžinį.

| 9.2. | Standartinių balninių sukabintuvų jungiamosios plokštės turi būti tinkamos, kad puspriekabę būtų galima valdyti taip, jog posūkio metu tos puspriekabės galinis tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link (su posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančiomis sudedamosiomis dalimis). Nestandartinių balninių sukabintuvų jungiamosios plokštės, kurios nėra pritaikytos, kad puspriekabę būtų galima valdyti taip, jog posūkio metu tos puspriekabės galinis tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti atitinkamai paženklinamos. |
| --- | --- |

9.2.

Standartinių balninių sukabintuvų jungiamosios plokštės turi būti tinkamos, kad puspriekabę būtų galima valdyti taip, jog posūkio metu tos puspriekabės galinis tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link (su posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančiomis sudedamosiomis dalimis). Nestandartinių balninių sukabintuvų jungiamosios plokštės, kurios nėra pritaikytos, kad puspriekabę būtų galima valdyti taip, jog posūkio metu tos puspriekabės galinis tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti atitinkamai paženklinamos.

| 9.3. | Su balninių sukabintuvų jungiamosiomis plokštėmis atliktų 6 priedo 3.8 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius. |
| --- | --- |

9.3.

Su balninių sukabintuvų jungiamosiomis plokštėmis atliktų 6 priedo 3.8 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

10.   KABLĮ TURINTYS SUKABINIMO ĮTAISAI

| 10.1. | Bendrieji kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų reikalavimai: |
| --- | --- |

10.1.

Bendrieji kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų reikalavimai:

| 10.1.1. | Su visais kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais atliktų 6 priedo 3.5 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius ir tie įtaisai turi atitikti 13 lentelėje nurodytas tipiškas vertes. |
| --- | --- |

10.1.1.

Su visais kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais atliktų 6 priedo 3.5 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius ir tie įtaisai turi atitikti 13 lentelėje nurodytas tipiškas vertes.

| 10.1.2. | Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys turi atitikti nurodytuosius 19 brėžinyje ir 12 lentelėje. K1 – K4 klasių įtaisai – tai neautomatiniai sukabinimo įtaisai, skirti naudoti tik su priekabomis, kurių didžiausia leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonų, o KA1 – KA3 klasių sukabinimo įtaisai yra automatiniai. |
| --- | --- |

10.1.2.

Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys turi atitikti nurodytuosius 19 brėžinyje ir 12 lentelėje. K1 – K4 klasių įtaisai – tai neautomatiniai sukabinimo įtaisai, skirti naudoti tik su priekabomis, kurių didžiausia leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonų, o KA1 – KA3 klasių sukabinimo įtaisai yra automatiniai.

Image

| 10.1.3. | Kablį turintis sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas tik su žiedine sukabintuvo ąsa, o jeigu K klasės sukabinimo įtaisas naudojamas su L klasės žiedine sukabintuvo ąsa, sukabinimo įtaiso paslankumo laipsniai turi atitikti nustatytuosius šio priedo 10.2 punkte. |
| --- | --- |

10.1.3.

Kablį turintis sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas tik su žiedine sukabintuvo ąsa, o jeigu K klasės sukabinimo įtaisas naudojamas su L klasės žiedine sukabintuvo ąsa, sukabinimo įtaiso paslankumo laipsniai turi atitikti nustatytuosius šio priedo 10.2 punkte.

| 10.1.4. | Kablį turintis K klasės sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas su žiedine ąsa, užtikrinančia ne mažesnį nei 3 mm tarpelį arba laisvąją eigą, o jeigu ąsa nauja, tada didžiausias tarpelis turi būti 5 mm. Tinkamas sukabintuvo ąsas 1 priede pateikta pranešimo forma turi nurodyti sukabinimo įtaiso gamintojas. |
| --- | --- |

10.1.4.

Kablį turintis K klasės sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas su žiedine ąsa, užtikrinančia ne mažesnį nei 3 mm tarpelį arba laisvąją eigą, o jeigu ąsa nauja, tada didžiausias tarpelis turi būti 5 mm. Tinkamas sukabintuvo ąsas 1 priede pateikta pranešimo forma turi nurodyti sukabinimo įtaiso gamintojas.

| 10.2. | K klasės sukabinimo įtaiso, jeigu naudojamas su L klasės žiedine ąsa, tačiau nepritvirtintas prie transporto priemonės, paeiliui fiksuojamų paslankumo kampų vertės turi atitikti toliau nurodomąsias, žr. taip pat 19 brėžinį: |
| --- | --- |

10.2.

K klasės sukabinimo įtaiso, jeigu naudojamas su L klasės žiedine ąsa, tačiau nepritvirtintas prie transporto priemonės, paeiliui fiksuojamų paslankumo kampų vertės turi atitikti toliau nurodomąsias, žr. taip pat 19 brėžinį:

| 10.2.1. | ± 90o horizontalioje plokštumoje apie vertikalią sukabinimo įtaiso ašį. |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90o horizontalioje plokštumoje apie vertikalią sukabinimo įtaiso ašį.

| 10.2.2. | ± 40o vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę sukabinimo įtaiso ašį. |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40o vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę sukabinimo įtaiso ašį.

| 10.2.3. | ± 20o sukimasis apie savo ašį horizontalioje išilginės vidurinės sukabinimo įtaiso linijos plokštumoje. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20o sukimasis apie savo ašį horizontalioje išilginės vidurinės sukabinimo įtaiso linijos plokštumoje.

| 10.3. | Automatiniai kablį turintys K klasės sukabinimo įtaisai turi turėti griebtuvą, kuris suprojektuotas taip, kad sukabintuvo ąsa būtų nukreipiama į sukabinimo įtaisą. |
| --- | --- |

10.3.

Automatiniai kablį turintys K klasės sukabinimo įtaisai turi turėti griebtuvą, kuris suprojektuotas taip, kad sukabintuvo ąsa būtų nukreipiama į sukabinimo įtaisą.

| 10.4. | Fiksavimas, apsaugantis, kad sukabinimo įtaisas neatsikabintų savaime:
  Sujungtas sukabinimo įtaisas turi būti fiksuojamas dviem standžiai mechaniškai užspaudžiamais fiksavimo įtaisais, iš kurių kiekvienas turi išlikti užfiksuotas, jeigu sugestų kitas fiksavimo įtaisas.
  Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje.
  Mechaninis rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti abu fiksavimo įtaisai (IR reikalavimai).
  Tačiau pakanka nurodyti, kad įjungtas tik vienas įtaisas, jeigu šiuo atveju kitas įtaisas įjungiamas tuo pačiu metu ir toks veikimas numatytas projektuojant įtaisus. |
| --- | --- |

10.4.

Fiksavimas, apsaugantis, kad sukabinimo įtaisas neatsikabintų savaime:

Sujungtas sukabinimo įtaisas turi būti fiksuojamas dviem standžiai mechaniškai užspaudžiamais fiksavimo įtaisais, iš kurių kiekvienas turi išlikti užfiksuotas, jeigu sugestų kitas fiksavimo įtaisas.

Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje.

Mechaninis rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti abu fiksavimo įtaisai (IR reikalavimai).

Tačiau pakanka nurodyti, kad įjungtas tik vienas įtaisas, jeigu šiuo atveju kitas įtaisas įjungiamas tuo pačiu metu ir toks veikimas numatytas projektuojant įtaisus.

10.5.   Rankenos

Rankenos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų patogu jas naudoti ir jų galai turi būti apvalinti. Sukabinimo įtaisas turi būti be aštrių briaunų arba jame greta rankenos turi nebūti suspaudimo vietų, kuriose būtų pavojus susižeisti eksploatuojant sukabinimo įtaisą. Be sukabintuvo ąsos sukabinimo įtaiso atkabinimo jėga, išmatuota statmenai rankenai ir išilgai rankenos spaudimo krypties, turi nebūti didesnė kaip 250 N.

12 LENTELĖ. Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys, žr. 19 brėžinį

| Klasė | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Mažiausias |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Didžiausias |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Didžiausias |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | +1,6/-0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Didžiausias |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Didžiausias |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Didžiausias |

Klasė

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Pastabos

e1

—

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Mažiausias

f

130

175

175

180

180

200

200

Didžiausias

g

100

100

100

120

120

140

200

Didžiausias

a

45

45

45

45

45

45

45

+1,6/-0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

Didžiausias

L2

74

74

63

74

90

90

90

Didžiausias

L3

110

130

130

150

150

200

200

Didžiausias

13 LENTELĖ. Tipiškos kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų vertės

| Klasė | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Klasė

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   T KLASĖS SPECIALIOS VILKTIES JUNGTYS

| 11.1. | T klasės specialios vilkties jungtys skirtos naudoti su specialiais autotraukiniais, pvz., priekabomis transporto priemonėmis gabenti. Šios transporto priemonės būna specialios konstrukcijos ir jų sukabinimo įtaisą gali tekti pritvirtinti tam tikroje arba neįprastoje vietoje. |
| --- | --- |

11.1.

T klasės specialios vilkties jungtys skirtos naudoti su specialiais autotraukiniais, pvz., priekabomis transporto priemonėmis gabenti. Šios transporto priemonės būna specialios konstrukcijos ir jų sukabinimo įtaisą gali tekti pritvirtinti tam tikroje arba neįprastoje vietoje.

| 11.2. | T klasės sukabinimo įtaisus turi būti leidžiama naudoti su tik su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, ir apie šį apribojimą turi būti informuojama 1 priede nustatyta pranešimo forma. |
| --- | --- |

11.2.

T klasės sukabinimo įtaisus turi būti leidžiama naudoti su tik su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, ir apie šį apribojimą turi būti informuojama 1 priede nustatyta pranešimo forma.

| 11.3. | T klasės sukabinimo įtaisai turi būti patvirtinami poromis ir juos turi būti įmanoma atskirti tik dirbtuvėse tokiais įrankiais, kokių paprastai nesivežama transporto priemonėje. |
| --- | --- |

11.3.

T klasės sukabinimo įtaisai turi būti patvirtinami poromis ir juos turi būti įmanoma atskirti tik dirbtuvėse tokiais įrankiais, kokių paprastai nesivežama transporto priemonėje.

| 11.4. | T klasės sukabinimo įtaisai neturi būti automatinio veikimo. |
| --- | --- |

11.4.

T klasės sukabinimo įtaisai neturi būti automatinio veikimo.

| 11.5. | T klasės sukabinimo įtaisai turi atitikti 6 priedo 3.3 punkte, išskyrus 3.3.4 punktą, nustatytus atitinkamo bandymo reikalavimus. |
| --- | --- |

11.5.

T klasės sukabinimo įtaisai turi atitikti 6 priedo 3.3 punkte, išskyrus 3.3.4 punktą, nustatytus atitinkamo bandymo reikalavimus.

| 11.6. | Nepritvirtinto prie transporto priemonės, tačiau surinkto sukabinimo įtaiso, kurio padėtis atitinką įprastąją padėtį, kai jis būna pritvirtintas prie transporto priemonės, mažiausi vienu metu nustatyti paslankumo kampai: |
| --- | --- |

11.6.

Nepritvirtinto prie transporto priemonės, tačiau surinkto sukabinimo įtaiso, kurio padėtis atitinką įprastąją padėtį, kai jis būna pritvirtintas prie transporto priemonės, mažiausi vienu metu nustatyti paslankumo kampai:

| 11.6.1. | ± 90o horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį. |
| --- | --- |

11.6.1.

± 90o horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį.

| 11.6.2. | ± 8o vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę ašį. |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8o vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę ašį.

| 11.6.3. | ± 3o sukimasis apie savo ašį ir horizontalią išilginę sukabinimo įtaiso ašį. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3o sukimasis apie savo ašį ir horizontalią išilginę sukabinimo įtaiso ašį.

12.   NUOTOLINIO RODMENŲ PATEIKIMO IR NUOTOLINIO VALDYMO ĮTAISAI

12.1.   Bendrieji reikalavimai

Nuotolinio rodmenų pateikimo ir nuotolinio valdymo įtaisus galima pritvirtinti tik C 50-X ir G 50-X klasių automatiniuose sukabinimo įtaisuose.

Nuotolinio rodmenų pateikimo ir nuotolinio valdymo įtaisai neturi riboti sukabintos ąsos arba sukabintos puspriekabės mažiausios laisvosios eigos. Tie įtaisai turi būti neišardomai sujungti su transporto priemone.

Visiems nuotolinio rodmenų pateikimo arba nuotolinio valdymo įtaisams bei visoms kontrolės ir perdavimo įtaisų sudedamosioms dalims taikoma sukabinimo įtaiso išbandymo ir patvirtinimo tvarka.

12.2.   Nuotolinis rodmenų pateikimas

| 12.2.1. | Jeigu sukabinimas atliekamas automatiškai, nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisai apie sukabinimo įtaiso sukabinimą ir užblokavimą dviem fiksavimo įtaisais, signalizuoja regimuoju signalu pagal 12.2.2 punktą. Apie neužfiksuotą įtaiso padėtį papildomai galima signalizuoti taip, kaip nustatoma 12.2.3 punkte.
  Nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas turi būti automatiškai įjungiamas ir vėl nustatomas į pradinę padėtį kiekvieną kartą atkabinant ir sukabinant sukabinimo įtaisą. |
| --- | --- |

12.2.1.

Jeigu sukabinimas atliekamas automatiškai, nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisai apie sukabinimo įtaiso sukabinimą ir užblokavimą dviem fiksavimo įtaisais, signalizuoja regimuoju signalu pagal 12.2.2 punktą. Apie neužfiksuotą įtaiso padėtį papildomai galima signalizuoti taip, kaip nustatoma 12.2.3 punkte.

Nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas turi būti automatiškai įjungiamas ir vėl nustatomas į pradinę padėtį kiekvieną kartą atkabinant ir sukabinant sukabinimo įtaisą.

| 12.2.2. | Apie sukabinimo įtaiso sukabinimą ir užfiksavimą dviem įtaisais signalizuojama žalios spalvos šviesos signalu. |
| --- | --- |

12.2.2.

Apie sukabinimo įtaiso sukabinimą ir užfiksavimą dviem įtaisais signalizuojama žalios spalvos šviesos signalu.

| 12.2.3. | Jeigu signalizuojama apie nesukabintą sukabinimo įtaisą ir (arba) to įtaiso neužfiksavimą, naudojamas raudonos spalvos šviesos signalas. |
| --- | --- |

12.2.3.

Jeigu signalizuojama apie nesukabintą sukabinimo įtaisą ir (arba) to įtaiso neužfiksavimą, naudojamas raudonos spalvos šviesos signalas.

| 12.2.4. | Jeigu teikiami rodmenys apie automatinio sukabinimo užbaigimą, nuotolinis rodmenų pateikimo indikatorius turi būti tinkamas, kad būtų pateikiami rodmenų apie tai, kad sukabinimo kaištis iki galo yra įkištas į užraktą ir kad tas kaištis užfiksuotais dviem blokavimo įtaisais. |
| --- | --- |

12.2.4.

Jeigu teikiami rodmenys apie automatinio sukabinimo užbaigimą, nuotolinis rodmenų pateikimo indikatorius turi būti tinkamas, kad būtų pateikiami rodmenų apie tai, kad sukabinimo kaištis iki galo yra įkištas į užraktą ir kad tas kaištis užfiksuotais dviem blokavimo įtaisais.

| 12.2.5. | Kaip nors sugedus nuotolinio rodmenų pateikimo sistemai, sukabinimo proceso metu turi nebūti pateikiami rodmenys apie sukabintą ir užfiksuotą sukabinimo įtaisą, jeigu tas procesas nėra užbaigtas iki galo. |
| --- | --- |

12.2.5.

Kaip nors sugedus nuotolinio rodmenų pateikimo sistemai, sukabinimo proceso metu turi nebūti pateikiami rodmenys apie sukabintą ir užfiksuotą sukabinimo įtaisą, jeigu tas procesas nėra užbaigtas iki galo.

| 12.2.6. | Vienam iš dviejų fiksavimo įtaisų, kuriais yra užfiksuotas sukabinimo įtaisas, išsijungus, žalios spalvos šviesos signalas turi užgesti, o raudonos – užsidegti. |
| --- | --- |

12.2.6.

Vienam iš dviejų fiksavimo įtaisų, kuriais yra užfiksuotas sukabinimo įtaisas, išsijungus, žalios spalvos šviesos signalas turi užgesti, o raudonos – užsidegti.

| 12.2.7. | Turi būti išlaikyti prie sukabinimo įtaiso tiesiogiai pritvirtinti mechaniniai indikatoriai. |
| --- | --- |

12.2.7.

Turi būti išlaikyti prie sukabinimo įtaiso tiesiogiai pritvirtinti mechaniniai indikatoriai.

| 12.2.8. | Kad nebūtų blaškomas vairuotojo dėmesys, kai jis įprastai vairuoja transporto priemonę, privaloma nuostata, jog būtų išjungiamas nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas, tačiau tas įtaisas turi būti automatiškai įjungtas, kai sukabinimo įtaisas po to vėl atidaromas ir sukabintas vėl uždaromas, žr. 12.2.1 punktą. |
| --- | --- |

12.2.8.

Kad nebūtų blaškomas vairuotojo dėmesys, kai jis įprastai vairuoja transporto priemonę, privaloma nuostata, jog būtų išjungiamas nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas, tačiau tas įtaisas turi būti automatiškai įjungtas, kai sukabinimo įtaisas po to vėl atidaromas ir sukabintas vėl uždaromas, žr. 12.2.1 punktą.

| 12.2.9. | Nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisų valdymo priemonės ir indikatoriai turi būti pritvirtinti vairuotojo regėjimo lauke ir būti nuolatos ir aiškiai pažymėti. |
| --- | --- |

12.2.9.

Nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisų valdymo priemonės ir indikatoriai turi būti pritvirtinti vairuotojo regėjimo lauke ir būti nuolatos ir aiškiai pažymėti.

12.3.   Nuotolinis valdymas

| 12.3.1. | Jeigu naudojamas šios taisyklės 2.8 punkte apibrėžtas nuotolinio valdymo įtaisas, taip pat turi būti pritvirtintas 12.2 punkte aprašytas nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas, kuris bent turi signalizuoti, kad nėra sukabintas sukabinimo įtaisas. |
| --- | --- |

12.3.1.

Jeigu naudojamas šios taisyklės 2.8 punkte apibrėžtas nuotolinio valdymo įtaisas, taip pat turi būti pritvirtintas 12.2 punkte aprašytas nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas, kuris bent turi signalizuoti, kad nėra sukabintas sukabinimo įtaisas.

| 12.3.2. | Turi būti numatytas specialus jungiklis (pvz., pagrindinis jungiklis, svertas arba vožtuvas), kuris leistų sukabinti arba atkabinti sukabinimo įtaisą nuotolinio valdymo įtaisu. Jeigu tas pagrindinis jungiklis yra ne vairuotojo kabinoje, jis turi būti tokioje vietoje, kurioje prie jo negalėtų laisvai patekti neturintys tam leidimo asmenys arba tas jungiklis turi būti užrakinamas. Tiesiogiai valdyti sukabinimo įtaisą iš vairuotojo kabinos galima tik tada, jeigu yra užtikrinta, kad tas sukabinimo įtaisas netyčia nesuveiktų (pvz., įrengus dviejų pakopų valdymą).
  Turi būti įmanoma nustatyti, ar nuotoliniu valdymu valdomas sukabinimo įtaisas yra atkabintas ar ne. |
| --- | --- |

12.3.2.

Turi būti numatytas specialus jungiklis (pvz., pagrindinis jungiklis, svertas arba vožtuvas), kuris leistų sukabinti arba atkabinti sukabinimo įtaisą nuotolinio valdymo įtaisu. Jeigu tas pagrindinis jungiklis yra ne vairuotojo kabinoje, jis turi būti tokioje vietoje, kurioje prie jo negalėtų laisvai patekti neturintys tam leidimo asmenys arba tas jungiklis turi būti užrakinamas. Tiesiogiai valdyti sukabinimo įtaisą iš vairuotojo kabinos galima tik tada, jeigu yra užtikrinta, kad tas sukabinimo įtaisas netyčia nesuveiktų (pvz., įrengus dviejų pakopų valdymą).

Turi būti įmanoma nustatyti, ar nuotoliniu valdymu valdomas sukabinimo įtaisas yra atkabintas ar ne.

| 12.3.3. | Jeigu nuotolinio valdymo sistema apima sukabinimo įtaisą, kuris yra atkabinamas išorine jėga, sąlygos, kurioms esant suveikia ta jėga, atitinkamai turi būti nurodytos vairuotojui. To daryti nėra būtina, jeigu veikiant nuotoliniam valdymui, ta išorinė jėga yra vienintelė veikiančioji. |
| --- | --- |

12.3.3.

Jeigu nuotolinio valdymo sistema apima sukabinimo įtaisą, kuris yra atkabinamas išorine jėga, sąlygos, kurioms esant suveikia ta jėga, atitinkamai turi būti nurodytos vairuotojui. To daryti nėra būtina, jeigu veikiant nuotoliniam valdymui, ta išorinė jėga yra vienintelė veikiančioji.

| 12.3.4. | Jeigu nuotolinio valdymo sistemos vykdymo įrenginys, kuriuo atkabinamas sukabinimo įtaisas, yra ne transporto priemonėje, turi būti įmanoma apžvelgti plotą tarp sukabintų transporto priemonių, tačiau vis dėlto neturi būti būtina patekti į tą plotą norint įjungti tą vykdymo įrenginį. |
| --- | --- |

12.3.4.

Jeigu nuotolinio valdymo sistemos vykdymo įrenginys, kuriuo atkabinamas sukabinimo įtaisas, yra ne transporto priemonėje, turi būti įmanoma apžvelgti plotą tarp sukabintų transporto priemonių, tačiau vis dėlto neturi būti būtina patekti į tą plotą norint įjungti tą vykdymo įrenginį.

| 12.3.5. | Dėl bet kokios vienos valdymo klaidos arba kokio sistemos gedimo atsitiktinai turi neatsikabinti sukabinimo įtaisas, kai transporto priemonė įprastu būdu važiuoja keliu. Apie visus sistemos gedimus turi būti tiesiogiai pateikiami rodmenys arba tas gedimas turi būti iš karto akivaizdus atliekant kitą valdymo operaciją, pvz., dėl veikimo sutrikimo. |
| --- | --- |

12.3.5.

Dėl bet kokios vienos valdymo klaidos arba kokio sistemos gedimo atsitiktinai turi neatsikabinti sukabinimo įtaisas, kai transporto priemonė įprastu būdu važiuoja keliu. Apie visus sistemos gedimus turi būti tiesiogiai pateikiami rodmenys arba tas gedimas turi būti iš karto akivaizdus atliekant kitą valdymo operaciją, pvz., dėl veikimo sutrikimo.

| 12.3.6. | Jeigu sugenda nuotolinio valdymo sistema, avariniu atveju turi būti įmanoma atkabinti sukabinimo įtaisą bent vienu kitu būdu. Jeigu tokiam avariniam atjungimui atlikti būtini įrankiai, jie turi būti įtraukti į transporto priemonės įrankių komplektą. Šio priedo 3.6 punkto reikalavimai netaikomi rankenoms, kurios skirtos tik avariniu atveju atkabinti sukabinimo įtaisui. |
| --- | --- |

12.3.6.

Jeigu sugenda nuotolinio valdymo sistema, avariniu atveju turi būti įmanoma atkabinti sukabinimo įtaisą bent vienu kitu būdu. Jeigu tokiam avariniam atjungimui atlikti būtini įrankiai, jie turi būti įtraukti į transporto priemonės įrankių komplektą. Šio priedo 3.6 punkto reikalavimai netaikomi rankenoms, kurios skirtos tik avariniu atveju atkabinti sukabinimo įtaisui.

| 12.3.7. | Nuotolinio valdymo įtaisų valdymo priemonės ir indikatoriai turi būti nuolatos ir aiškiai pažymėti. |
| --- | --- |

12.3.7.

Nuotolinio valdymo įtaisų valdymo priemonės ir indikatoriai turi būti nuolatos ir aiškiai pažymėti.

6 PRIEDAS

MECHANINIŲ SUKABINIMO ĮTAISŲ ARBA SUDEDAMŲJŲ DALIŲ BANDYMAI

1.   BENDRIEJI BANDYMŲ REIKALAVIMAI

| 1.1. | Sukabinimo įtaisų pavyzdžiai turi būti išbandyti, atliekant tų įtaisų stiprumo ir veikimo bandymus. Bandymus fizinėms ypatybėms nustatyti galima atlikti, jeigu tai įmanoma padaryti, tačiau jeigu nenurodyta kitaip, tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali nereikalauti atlikti bandymų fizinėms ypatybėms nustatyti, jei atsižvelgiant į paprastą sudedamųjų dalių konstrukciją galima atlikti teorinius apskaičiavimus. Tais apskaičiavimais galima nustatyti blogiausio atvejo sąlygas. Visais atvejais teoriniais apskaičiavimais turi būti užtikrinamas toks pats rezultatų patikimumas kaip atliekant dinaminius arba statinius bandymus. Jeigu iškyla abejonių, pirmenybė teikiama dinaminių bandymų rezultatams.
  Žr. taip pat šios taisyklės 4.8 punktą. |
| --- | --- |

1.1.

Sukabinimo įtaisų pavyzdžiai turi būti išbandyti, atliekant tų įtaisų stiprumo ir veikimo bandymus. Bandymus fizinėms ypatybėms nustatyti galima atlikti, jeigu tai įmanoma padaryti, tačiau jeigu nenurodyta kitaip, tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali nereikalauti atlikti bandymų fizinėms ypatybėms nustatyti, jei atsižvelgiant į paprastą sudedamųjų dalių konstrukciją galima atlikti teorinius apskaičiavimus. Tais apskaičiavimais galima nustatyti blogiausio atvejo sąlygas. Visais atvejais teoriniais apskaičiavimais turi būti užtikrinamas toks pats rezultatų patikimumas kaip atliekant dinaminius arba statinius bandymus. Jeigu iškyla abejonių, pirmenybė teikiama dinaminių bandymų rezultatams.

Žr. taip pat šios taisyklės 4.8 punktą.

| 1.2. | Dinaminiu bandymu (nuovargio bandymu) turi būti patikrintas sukabinimo įtaisų stiprumas. Tam tikrais atvejais gali būti reikalinga atlikti keletą papildomų statinių bandymų (žr. šio priedo 3 punktą). |
| --- | --- |

1.2.

Dinaminiu bandymu (nuovargio bandymu) turi būti patikrintas sukabinimo įtaisų stiprumas. Tam tikrais atvejais gali būti reikalinga atlikti keletą papildomų statinių bandymų (žr. šio priedo 3 punktą).

| 1.3. | Bandymui atlikti naudojamos apkrovos kreivė turėtų būti beveik banguotos formos (sinusoidė) (kintamosios krypties ir (arba) ritmiškai kintanti apkrova), o įtempių ciklas turėtų atitikti medžiagos savybes. Neturėtų būti nustatoma jokių trūkių arba lūžių. |
| --- | --- |

1.3.

Bandymui atlikti naudojamos apkrovos kreivė turėtų būti beveik banguotos formos (sinusoidė) (kintamosios krypties ir (arba) ritmiškai kintanti apkrova), o įtempių ciklas turėtų atitikti medžiagos savybes. Neturėtų būti nustatoma jokių trūkių arba lūžių.

| 1.4. | Atliekant privalomus statinius bandymus leidžiama tik maža liekamoji deformacija. Jeigu nenurodyta kitaip, nutraukus apkrovą plastiškoji deformacija turi neviršyti daugiau nei 10 % didžiausios per bandymą išmatuotos deformacijos. Jeigu per bandymą matuojant deformaciją, matuokliui kyla pavojus ir jeigu ta pati vertė nustatoma kitais bandymais, pvz., dinaminiu bandymu, tada šią statinio bandymo dalį galima praleisti. |
| --- | --- |

1.4.

Atliekant privalomus statinius bandymus leidžiama tik maža liekamoji deformacija. Jeigu nenurodyta kitaip, nutraukus apkrovą plastiškoji deformacija turi neviršyti daugiau nei 10 % didžiausios per bandymą išmatuotos deformacijos. Jeigu per bandymą matuojant deformaciją, matuokliui kyla pavojus ir jeigu ta pati vertė nustatoma kitais bandymais, pvz., dinaminiu bandymu, tada šią statinio bandymo dalį galima praleisti.

| 1.5. | Numatant dinaminių bandymų metu naudotinas apkrovas, atsižvelgiama į horizontalią dedamąją jėgą išilginėje transporto priemonės ašyje ir vertikalią dedamąją jėgą. Neatsižvelgiama į horizontalias dedamąsias jėgas, skersines išilginei transporto priemonės ašiai, ir jėgos momentus, jeigu jie yra mažareikšmiai.
  Jeigu dėl sukabinimo įtaiso konstrukcijos arba to įtaiso ar papildomų sistemų (naudojamų kaip stabilizatoriai, greitai sukabinami įtaisai ir t. t.) pritvirtinimo prie transporto priemonės yra sukuriamos papildomos jėgos arba momentai, tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali prašyti atlikti papildomus bandymus.
  Horizontali dedamoji jėga išilginėje transporto priemonės ašyje – tai teoriškai apibrėžta atskaitos jėga, D arba Dc D vertė. Vertikali dedamoji jėga, jeigu taikoma – tai statinė vertikali atramos apkrova S sukabinimo taške ir skaičiuojamoji vertikali apkrova V arba balninio sukabintuvo statinė vertikali atramos apkrova U. |
| --- | --- |

1.5.

Numatant dinaminių bandymų metu naudotinas apkrovas, atsižvelgiama į horizontalią dedamąją jėgą išilginėje transporto priemonės ašyje ir vertikalią dedamąją jėgą. Neatsižvelgiama į horizontalias dedamąsias jėgas, skersines išilginei transporto priemonės ašiai, ir jėgos momentus, jeigu jie yra mažareikšmiai.

Jeigu dėl sukabinimo įtaiso konstrukcijos arba to įtaiso ar papildomų sistemų (naudojamų kaip stabilizatoriai, greitai sukabinami įtaisai ir t. t.) pritvirtinimo prie transporto priemonės yra sukuriamos papildomos jėgos arba momentai, tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali prašyti atlikti papildomus bandymus.

Horizontali dedamoji jėga išilginėje transporto priemonės ašyje – tai teoriškai apibrėžta atskaitos jėga, D arba Dc D vertė. Vertikali dedamoji jėga, jeigu taikoma – tai statinė vertikali atramos apkrova S sukabinimo taške ir skaičiuojamoji vertikali apkrova V arba balninio sukabintuvo statinė vertikali atramos apkrova U.

| 1.6. | Tipiškos vertės D, S, V ir U, pagal kurias atliekami bandymai ir kurios apibrėžtos šios taisyklės 2.11 punkte, turi būti paimtos iš gamintojo paraiškos suteikti tipo patvirtinimą – žr. 1 ir 2 prieduose pateiktą pranešimo formą. |
| --- | --- |

1.6.

Tipiškos vertės D, S, V ir U, pagal kurias atliekami bandymai ir kurios apibrėžtos šios taisyklės 2.11 punkte, turi būti paimtos iš gamintojo paraiškos suteikti tipo patvirtinimą – žr. 1 ir 2 prieduose pateiktą pranešimo formą.

| 1.7. | Bet koks standžiai mechaniškai sujungtas sukabinimo įtaisas, kurį tam tikroje padėtyje išlaiko spyruoklės jėga, turi išlikti šioje padėtyje, jeigu jį labiausiai nepageidautina kryptimi paveiktų jėga, kurios vertė prilygtų trims sukabinimo įtaiso masėms. |
| --- | --- |

1.7.

Bet koks standžiai mechaniškai sujungtas sukabinimo įtaisas, kurį tam tikroje padėtyje išlaiko spyruoklės jėga, turi išlikti šioje padėtyje, jeigu jį labiausiai nepageidautina kryptimi paveiktų jėga, kurios vertė prilygtų trims sukabinimo įtaiso masėms.

2.   BANDYMO ATLIKIMO PROCEDŪROS

| 2.1. | Su pavyzdžiu atliekant dinaminius ir statinius bandymus, pavyzdys turi būti įdėtas į tinkamą bandymo įrenginį, kurio spaudžiamosiomis sudedamosiomis dalimis tas pavyzdys veikiamas jėga taip, kad jo neveiktų jokios papildomos jėgos arba jėgos momentai, išskyrus aiškiai apibrėžtą bandymo jėgą. Jeigu atliekami bandymai su kintamojo ženklo jėga, tos jėgos veikimo kryptis nuo aiškiai apibrėžtosios neturi skirtis daugiau nei ± 1o. Atliekant bandymus, kurių metu naudojama ritmiškai kintanti jėga, ir statinius bandymus kampas nustatomas atsižvelgiant į didžiausią bandymo jėgą. Šiuo tikslu paprastai teks pasirinkti jėgos veikiamą sujungimą (t. y. sukabinimo tašką) ir tokiu pačiu atstumu esantį antrą sujungimą. |
| --- | --- |

2.1.

Su pavyzdžiu atliekant dinaminius ir statinius bandymus, pavyzdys turi būti įdėtas į tinkamą bandymo įrenginį, kurio spaudžiamosiomis sudedamosiomis dalimis tas pavyzdys veikiamas jėga taip, kad jo neveiktų jokios papildomos jėgos arba jėgos momentai, išskyrus aiškiai apibrėžtą bandymo jėgą. Jeigu atliekami bandymai su kintamojo ženklo jėga, tos jėgos veikimo kryptis nuo aiškiai apibrėžtosios neturi skirtis daugiau nei ± 1o. Atliekant bandymus, kurių metu naudojama ritmiškai kintanti jėga, ir statinius bandymus kampas nustatomas atsižvelgiant į didžiausią bandymo jėgą. Šiuo tikslu paprastai teks pasirinkti jėgos veikiamą sujungimą (t. y. sukabinimo tašką) ir tokiu pačiu atstumu esantį antrą sujungimą.

| 2.2. | Bandymas turi būti atliekamas ne didesniu kaip 35 Hz dažniu. Pasirinktasis dažnis yra lengvai atskiriamas nuo bandymo įrenginio, įskaitant bandomą įtaisą, rezonanso dažnių. Atliekant asinchroniškus bandymus, dviejų dedamųjų jėgų dažniai turi skirtis maždaug 1 proc. ir ne daugiau nei 3 proc. Plieninių sukabinimo įtaisų įtempių ciklų skaičius yra 2 × 106. Sukabinimo įtaisams, pagamintiems ne iš plieno, o iš kitų medžiagų, gali būti reikalingas didesnis ciklų skaičius. Įtrūkių atsiradimo patikra turi būti atlikta spalvotosios defektoskopijos arba lygiaverčiu metodu. |
| --- | --- |

2.2.

Bandymas turi būti atliekamas ne didesniu kaip 35 Hz dažniu. Pasirinktasis dažnis yra lengvai atskiriamas nuo bandymo įrenginio, įskaitant bandomą įtaisą, rezonanso dažnių. Atliekant asinchroniškus bandymus, dviejų dedamųjų jėgų dažniai turi skirtis maždaug 1 proc. ir ne daugiau nei 3 proc. Plieninių sukabinimo įtaisų įtempių ciklų skaičius yra 2 × 106. Sukabinimo įtaisams, pagamintiems ne iš plieno, o iš kitų medžiagų, gali būti reikalingas didesnis ciklų skaičius. Įtrūkių atsiradimo patikra turi būti atlikta spalvotosios defektoskopijos arba lygiaverčiu metodu.

| 2.3. | Bandymų, kurių metu naudojama ritmiškai kintanti jėga, bandymo jėga būna lygi didžiausiai veikiančiai jėgai ir mažiausiai veikiančiai jėgai, kuri negali viršyti 5 % didžiausios veikiančios jėgos, jeigu konkrečiuose bandymo reikalavimuose nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

2.3.

Bandymų, kurių metu naudojama ritmiškai kintanti jėga, bandymo jėga būna lygi didžiausiai veikiančiai jėgai ir mažiausiai veikiančiai jėgai, kuri negali viršyti 5 % didžiausios veikiančios jėgos, jeigu konkrečiuose bandymo reikalavimuose nenurodyta kitaip.

| 2.4. | Atliekant statinius bandymus, išskyrus šio priedo 3.2.3 punkte nustatytuosius specialius bandymus, pavyzdys bandymo jėga turi būti veikiamas tolygiai ir intensyviai bei tos jėgos poveikis turi trukti bent 60 sekundžių. |
| --- | --- |

2.4.

Atliekant statinius bandymus, išskyrus šio priedo 3.2.3 punkte nustatytuosius specialius bandymus, pavyzdys bandymo jėga turi būti veikiamas tolygiai ir intensyviai bei tos jėgos poveikis turi trukti bent 60 sekundžių.

| 2.5. | Išbandomus sukabinimo įtaisus arba sudedamąją dalį bandymo įrenginyje paprastai reikėtų pagal galimybes kuo standžiau pritvirtinti įprastoje faktinėje padėtyje, kokioje tie įtaisai būtų naudojami transporto priemonėje. Sukabinimo įtaisas turėtų būti užfiksuotas gamintojo arba paraiškėjo nurodytais įtaisais bei tam įtaisui arba sudedamajai daliai prie transporto priemonės pritvirtinti skirtais įtaisais, ir (arba) jų mechaninės charakteristikos turėtų būti vienodos. |
| --- | --- |

2.5.

Išbandomus sukabinimo įtaisus arba sudedamąją dalį bandymo įrenginyje paprastai reikėtų pagal galimybes kuo standžiau pritvirtinti įprastoje faktinėje padėtyje, kokioje tie įtaisai būtų naudojami transporto priemonėje. Sukabinimo įtaisas turėtų būti užfiksuotas gamintojo arba paraiškėjo nurodytais įtaisais bei tam įtaisui arba sudedamajai daliai prie transporto priemonės pritvirtinti skirtais įtaisais, ir (arba) jų mechaninės charakteristikos turėtų būti vienodos.

| 2.6. | Sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti išbandytos įprastomis sąlygomis, kuriomis tuos įtaisus yra numatyta naudoti kelyje. Tačiau gamintojo nuožiūra ir susitarus su technine tarnyba lanksčias sudedamąsias dalis galima standžiai pritvirtinti, jeigu tai būtina, kad būtų galima atlikti bandymą, ir jeigu neiškyla abejonių, kad tas dalis taip įtvirtinus būtų labai iškraipyti bandymo rezultatai.
  Lanksčias sudedamąsias dalis, kurios perkaista dėl to, kad šis bandymas atliekamas pagal sutrumpintą programą, galima pakeisti bandymo atlikimo metu. Bandymo metu naudojamomis apkrovomis bandomą pavyzdį galima veikti specialiais įtaisais be tarpų. |
| --- | --- |

2.6.

Sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti išbandytos įprastomis sąlygomis, kuriomis tuos įtaisus yra numatyta naudoti kelyje. Tačiau gamintojo nuožiūra ir susitarus su technine tarnyba lanksčias sudedamąsias dalis galima standžiai pritvirtinti, jeigu tai būtina, kad būtų galima atlikti bandymą, ir jeigu neiškyla abejonių, kad tas dalis taip įtvirtinus būtų labai iškraipyti bandymo rezultatai.

Lanksčias sudedamąsias dalis, kurios perkaista dėl to, kad šis bandymas atliekamas pagal sutrumpintą programą, galima pakeisti bandymo atlikimo metu. Bandymo metu naudojamomis apkrovomis bandomą pavyzdį galima veikti specialiais įtaisais be tarpų.

3.   SPECIALŪS BANDYMO REIKALAVIMAI

3.1.   Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos

| 3.1.1. | Jungiamuosius rutulius turintys mechaniniai sukabinimo įtaisai gali būti šių tipų:






  i) | vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamaisiais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinius); |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Jungiamuosius rutulius turintys mechaniniai sukabinimo įtaisai gali būti šių tipų:

i)

vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamaisiais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinius);

| ii) | jungiamieji rutuliai, sudaryti iš kelių sudedamųjų dalių, kurias galima išmontuoti (žr. 20c, 20d ir 20e brėžinius); |
| --- | --- |

ii)

jungiamieji rutuliai, sudaryti iš kelių sudedamųjų dalių, kurias galima išmontuoti (žr. 20c, 20d ir 20e brėžinius);

| iii) | vilkties sijos be pritvirtintų rutulių (žr. 20f brėžinį). |
| --- | --- |

iii)

vilkties sijos be pritvirtintų rutulių (žr. 20f brėžinį).

| 3.1.2. | Pagrindinis bandymas – tai dinaminis nuovargio bandymas. Bandinys, su kuriuo atliekamas bandymas – tai jungiamasis rutulys, rutulio kakliukas ir pritvirtinimo detalės, kuriomis sąranka tvirtinama prie transporto priemonės. Jungiamasis rutulys ir vilkties sija bandymo įrenginyje, kuriuo galima sukurti kintamojo ženklo jėgas, turi būti standžiai pritvirtinti tokioje padėtyje, kokioje tos sudedamosios dalys yra numatytos naudoti. |
| --- | --- |

3.1.2.

Pagrindinis bandymas – tai dinaminis nuovargio bandymas. Bandinys, su kuriuo atliekamas bandymas – tai jungiamasis rutulys, rutulio kakliukas ir pritvirtinimo detalės, kuriomis sąranka tvirtinama prie transporto priemonės. Jungiamasis rutulys ir vilkties sija bandymo įrenginyje, kuriuo galima sukurti kintamojo ženklo jėgas, turi būti standžiai pritvirtinti tokioje padėtyje, kokioje tos sudedamosios dalys yra numatytos naudoti.

| 3.1.3. | Jungiamojo rutulio ir vilkties sijos pritvirtinimo vietas nurodo transporto priemonės gamintojas (žr. šios taisyklės 5.3.2 punktą). |
| --- | --- |

3.1.3.

Jungiamojo rutulio ir vilkties sijos pritvirtinimo vietas nurodo transporto priemonės gamintojas (žr. šios taisyklės 5.3.2 punktą).

| 3.1.4. | Įtaisai bandymui atlikti pateikiami su visomis konstrukcijos detalėmis, galinčiomis turėti įtakos stiprumo veiksniams (pavyzdžiui, su elektros šakutės lizdo pritvirtinimo plokštele, visais ženklinimais ir t. t.). Su bandomuoju įtaisu pateikiamos visos sudedamosios dalys, kurios naudojamos iki fiksavimo ir tvirtinimo taškų. Sukabinimo įtaiso jungiamojo rutulio ir primontavimo taškų išdėstymo vietą, atsižvelgiant į atskaitos liniją nurodo transporto priemonės gamintojas ir ta vieta nurodoma bandymo ataskaitoje. Sukabinimo įtaisą pritvirtinus visose atitinkamose padėtyse (visą informaciją apie pritvirtinimo taškų vietą, atsižvelgiant į atskaitos liniją, vilkiko gamintojas nurodo sukabinimo įtaiso gamintojui), bandymo stende atliekami bandymai. |
| --- | --- |

3.1.4.

Įtaisai bandymui atlikti pateikiami su visomis konstrukcijos detalėmis, galinčiomis turėti įtakos stiprumo veiksniams (pavyzdžiui, su elektros šakutės lizdo pritvirtinimo plokštele, visais ženklinimais ir t. t.). Su bandomuoju įtaisu pateikiamos visos sudedamosios dalys, kurios naudojamos iki fiksavimo ir tvirtinimo taškų. Sukabinimo įtaiso jungiamojo rutulio ir primontavimo taškų išdėstymo vietą, atsižvelgiant į atskaitos liniją nurodo transporto priemonės gamintojas ir ta vieta nurodoma bandymo ataskaitoje. Sukabinimo įtaisą pritvirtinus visose atitinkamose padėtyse (visą informaciją apie pritvirtinimo taškų vietą, atsižvelgiant į atskaitos liniją, vilkiko gamintojas nurodo sukabinimo įtaiso gamintojui), bandymo stende atliekami bandymai.

| 3.1.5. | Įtaisą įtvirtinus bandymo stende, su įtaisu atliekamas kintamojo įtempio bandymas, rutulį veikiant 21 arba 22 brėžinyje nurodytu kampu.
  Atliekant bandymą naudojamo kampo kryptis nustatoma atsižvelgiant į rutulio vidurį kertančios horizontaliosios atskaitos linijos ir aukščiausiai esantį iš artimiausių sukabinimo įtaiso pritvirtinimo taškų kertančios horizontalios linijos, jeigu matuojama horizontalioje plokštumoje, vertikalųjį santykį su rutulio vidurį kertančia vertikaliąja skersine plokštuma. Jeigu tvirtinimo vieta yra virš horizontaliosios atskaitos linijos, bandymas turi būti atliktas su kampu α = + 15o ± 1o, o jeigu ta tvirtinimo vieta yra žemiau horizontaliosios atskaitos linijos – bandymas turi būti atliktas su kampu α = – 15o ± 1o (žr. 21 brėžinį). Tvirtinimo vietos, į kurias būtina atsižvelgti nustatant bandymui naudojamą kampą – tai gamintojo nurodytosios vietos, kuriomis vilkiko įrangai perduodamos didžiausios vilkimo jėgos.
  Šis kampas pasirinktas dėl to, kad būtų atsižvelgta į vertikalią statinę ir dinaminę apkrovą ir jis naudojamas tik tada, jeigu leidžiamoji statinė apkrova ne didesnė nei
  S = 120 × D [N]
  Jeigu statinė vertikali apkrova viršija pirmiau apskaičiuotąją, kampas taikant abi sąlygas didinamas iki 20o.
  Dinaminio bandymo metu naudojama šį bandymo jėga:
  Fhs res = ±0,6 D |
| --- | --- |

3.1.5.

Įtaisą įtvirtinus bandymo stende, su įtaisu atliekamas kintamojo įtempio bandymas, rutulį veikiant 21 arba 22 brėžinyje nurodytu kampu.

Atliekant bandymą naudojamo kampo kryptis nustatoma atsižvelgiant į rutulio vidurį kertančios horizontaliosios atskaitos linijos ir aukščiausiai esantį iš artimiausių sukabinimo įtaiso pritvirtinimo taškų kertančios horizontalios linijos, jeigu matuojama horizontalioje plokštumoje, vertikalųjį santykį su rutulio vidurį kertančia vertikaliąja skersine plokštuma. Jeigu tvirtinimo vieta yra virš horizontaliosios atskaitos linijos, bandymas turi būti atliktas su kampu α = + 15o ± 1o, o jeigu ta tvirtinimo vieta yra žemiau horizontaliosios atskaitos linijos – bandymas turi būti atliktas su kampu α = – 15o ± 1o (žr. 21 brėžinį). Tvirtinimo vietos, į kurias būtina atsižvelgti nustatant bandymui naudojamą kampą – tai gamintojo nurodytosios vietos, kuriomis vilkiko įrangai perduodamos didžiausios vilkimo jėgos.

Šis kampas pasirinktas dėl to, kad būtų atsižvelgta į vertikalią statinę ir dinaminę apkrovą ir jis naudojamas tik tada, jeigu leidžiamoji statinė apkrova ne didesnė nei

S = 120 × D [N]

Jeigu statinė vertikali apkrova viršija pirmiau apskaičiuotąją, kampas taikant abi sąlygas didinamas iki 20o.

Dinaminio bandymo metu naudojama šį bandymo jėga:

Fhs res = ±0,6 D

| 3.1.6. | Su skirtingų tipų sukabinimo įtaisais (žr. šio priedo 3.1.1 punktą) bandymai atliekami pagal tokią tvarką: |
| --- | --- |

3.1.6.

Su skirtingų tipų sukabinimo įtaisais (žr. šio priedo 3.1.1 punktą) bandymai atliekami pagal tokią tvarką:

| 3.1.6.1. | vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinį); |
| --- | --- |

3.1.6.1.

vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinį);

| 3.1.6.1.1. | stiprumo bandymai su 20a ir 20b brėžiniuose nurodytais įtaisais atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

3.1.6.1.1.

stiprumo bandymai su 20a ir 20b brėžiniuose nurodytais įtaisais atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus.

Image

Image

| 3.1.6.2. | Jungiamieji rutuliai, sudaryti iš sudedamųjų dalių. Nustatomos šios kategorijos:






  a) | vilkties sija ir rutulys (žr. 20c brėžinį); |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Jungiamieji rutuliai, sudaryti iš sudedamųjų dalių. Nustatomos šios kategorijos:

a)

vilkties sija ir rutulys (žr. 20c brėžinį);

| b) | vilkties sija ir rutulys, sujungtas su pritvirtinta atrama (žr. 20d brėžinį); |
| --- | --- |

b)

vilkties sija ir rutulys, sujungtas su pritvirtinta atrama (žr. 20d brėžinį);

| c) | vilkties sija ir keičiamasis rutulys (žr. 20e brėžinį); |
| --- | --- |

c)

vilkties sija ir keičiamasis rutulys (žr. 20e brėžinį);

| d) | vilkties sija be rutulio (žr. 20f brėžinį). |
| --- | --- |

d)

vilkties sija be rutulio (žr. 20f brėžinį).

| 3.1.6.2.1. | Stiprumo bandymas su 20c – 20f brėžiniuose parodytais įtaisais atliekamas pagal 3.1.5. punkto reikalavimus. e ir f brėžiniuose nustatytiems matmenims galima taikyti ± 5 mm gamybinę toleranciją, kuri nurodoma bandymo ataskaitoje.
  Bandymas su vilkties sija (žr. 20f brėžinį) atliekamas su pritvirtintu rutuliu (jis primontuojamas prie atramos). Atsižvelgiama į vilkties sijos dalies, esančios tarp primontavimo taškų ir rutulio atramos primontavimo paviršiaus, rezultatus.
  e ir f brėžiniuose nustatytiems matmenims galima taikyti ± 5 mm gamybinę toleranciją, kuri nurodo sukabinimo įtaiso gamintojas. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

Stiprumo bandymas su 20c – 20f brėžiniuose parodytais įtaisais atliekamas pagal 3.1.5. punkto reikalavimus. e ir f brėžiniuose nustatytiems matmenims galima taikyti ± 5 mm gamybinę toleranciją, kuri nurodoma bandymo ataskaitoje.

Bandymas su vilkties sija (žr. 20f brėžinį) atliekamas su pritvirtintu rutuliu (jis primontuojamas prie atramos). Atsižvelgiama į vilkties sijos dalies, esančios tarp primontavimo taškų ir rutulio atramos primontavimo paviršiaus, rezultatus.

e ir f brėžiniuose nustatytiems matmenims galima taikyti ± 5 mm gamybinę toleranciją, kuri nurodo sukabinimo įtaiso gamintojas.

| 3.1.6.3. | Sukabinimo įtaisai, kurių jungiamąjį rutulį galima išmontuoti ir pakeisti ir kurių rutulio gali būti keičiamieji e bei f matmenys, žr. 22 brėžinį. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Sukabinimo įtaisai, kurių jungiamąjį rutulį galima išmontuoti ir pakeisti ir kurių rutulio gali būti keičiamieji e bei f matmenys, žr. 22 brėžinį.

| 3.1.6.3.1. | Stiprumo bandymai su tokiomis vilkties sijomis atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1.

Stiprumo bandymai su tokiomis vilkties sijomis atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus.

| 3.1.6.3.2. | Jeigu gamintojas ir tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba sutartimi gali apibrėžti blogiausią sukabinimo įtaiso sudedamųjų dalių konfigūraciją, pakanka vieno bandymo su tokia sudedamųjų dalių konfigūracija.
  Priešingu atveju, rutulį sumontavus keliose padėtyse pagal supaprastintą bandymo programą, nurodytą 3.1.6.3.3 punkte, atliekama keletas bandymų. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

Jeigu gamintojas ir tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba sutartimi gali apibrėžti blogiausią sukabinimo įtaiso sudedamųjų dalių konfigūraciją, pakanka vieno bandymo su tokia sudedamųjų dalių konfigūracija.

Priešingu atveju, rutulį sumontavus keliose padėtyse pagal supaprastintą bandymo programą, nurodytą 3.1.6.3.3 punkte, atliekama keletas bandymų.

| 3.1.6.3.3. | Atliekant bandymą pagal supaprastintą programą, f vertė yra tarp apibrėžtos fmin vertės ir fmax vertės, kuri nėra didesnė nei 100 mm. Rutulys yra bent 130 mm (emax) atstumu nuo atramos. Kad būtų apimtos visos galimos rutulio padėtys, srityje, apibrėžtoje horizontaliu atstumu nuo primontavimo paviršiaus ir dydžio f vertikalaus intervalo (fmin - fmax), turi būti išbandyti du įtaisai:






  i) | vienas įtaisas su viršutinėje (fmax) ir |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

Atliekant bandymą pagal supaprastintą programą, f vertė yra tarp apibrėžtos fmin vertės ir fmax vertės, kuri nėra didesnė nei 100 mm. Rutulys yra bent 130 mm (emax) atstumu nuo atramos. Kad būtų apimtos visos galimos rutulio padėtys, srityje, apibrėžtoje horizontaliu atstumu nuo primontavimo paviršiaus ir dydžio f vertikalaus intervalo (fmin - fmax), turi būti išbandyti du įtaisai:

i)

vienas įtaisas su viršutinėje (fmax) ir

| ii) | antras įtaisas su apatinėje padėtyje esančiu rutuliu (fmin). |
| --- | --- |

ii)

antras įtaisas su apatinėje padėtyje esančiu rutuliu (fmin).

Bandymo jėgos taikymo kampas bus neigiamas arba teigiamas atsižvelgiant į rutulio vidurį kertančios horizontaliosios atskaitos linijos ir pastarajai lygiagrečios linijos, kertančios aukščiausią arčiausiai esantį sukabinimo įtaiso pritvirtinimo tašką, tarpusavio padėtį. Taikytini kampai pateikiami 22 brėžinyje.

| 3.1.7. | Jeigu keičiamasis rutulys pritvirtinimas kokiomis nors kitomis priemonėmis, o ne varžtais, pvz., spyruokliniais fiksatoriais, ir jeigu atliekant dinaminį bandymą tvirtinimo priemonė neišbandoma standaus mechaninio sujungimo atžvilgiu, tada su tvirtinimo priemone atliekamas statinis bandymas, kuris taikomas rutuliui, arba tvirtinimo priemonė tinkama kryptimi išbandoma standaus mechaninio sujungimo atžvilgiu. Jeigu standaus mechaninio sujungimo priemonė rutulio įtaisą išlaiko vertikalioje padėtyje, atliekant statinį bandymą rutulys veikiamas vertikalia į viršų nukreipta „D“ vertės jėga. Jeigu standaus mechaninio sujungimo priemonė rutulio įtaisą išlaiko skersine horizontalios konstrukcijos priemone, atliekant statinį bandymą šia kryptimi veikiama 0,25 D vertės jėga. Atliekant pirmiau minėtus bandymus, standaus mechaninio sujungimo įtaisas neturi sugesti arba būti deformuotas taip, kad dėl to galėtų sutrikti jo veikimas. |
| --- | --- |

3.1.7.

Jeigu keičiamasis rutulys pritvirtinimas kokiomis nors kitomis priemonėmis, o ne varžtais, pvz., spyruokliniais fiksatoriais, ir jeigu atliekant dinaminį bandymą tvirtinimo priemonė neišbandoma standaus mechaninio sujungimo atžvilgiu, tada su tvirtinimo priemone atliekamas statinis bandymas, kuris taikomas rutuliui, arba tvirtinimo priemonė tinkama kryptimi išbandoma standaus mechaninio sujungimo atžvilgiu. Jeigu standaus mechaninio sujungimo priemonė rutulio įtaisą išlaiko vertikalioje padėtyje, atliekant statinį bandymą rutulys veikiamas vertikalia į viršų nukreipta „D“ vertės jėga. Jeigu standaus mechaninio sujungimo priemonė rutulio įtaisą išlaiko skersine horizontalios konstrukcijos priemone, atliekant statinį bandymą šia kryptimi veikiama 0,25 D vertės jėga. Atliekant pirmiau minėtus bandymus, standaus mechaninio sujungimo įtaisas neturi sugesti arba būti deformuotas taip, kad dėl to galėtų sutrikti jo veikimas.

| 3.1.8. | 5 priedo 1.5 punkte nurodyti avarinio sukabinimo įtaiso taškai turi išlaikyti 2D horizontalią statinę jėgą, ne didesnę nei 15 kN. Jeigu atsikabinusią priekabą sulaikančiam lynui numatytas atskiras pritvirtinimo taškas, tas taškas turi išlaikyti horizontalią statinę jėgą, kurios vertė yra D. |
| --- | --- |

3.1.8.

5 priedo 1.5 punkte nurodyti avarinio sukabinimo įtaiso taškai turi išlaikyti 2D horizontalią statinę jėgą, ne didesnę nei 15 kN. Jeigu atsikabinusią priekabą sulaikančiam lynui numatytas atskiras pritvirtinimo taškas, tas taškas turi išlaikyti horizontalią statinę jėgą, kurios vertė yra D.

3.2.   Jungiamosios movos

| 3.2.1. | Su tuo pačiu bandomuoju pavyzdžiu, naudojant kintamojo ženklo bandymo jėgą, atliekamas pagrindinis nuovargio ir statinis (kėlimo) bandymas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Su tuo pačiu bandomuoju pavyzdžiu, naudojant kintamojo ženklo bandymo jėgą, atliekamas pagrindinis nuovargio ir statinis (kėlimo) bandymas.

| 3.2.2. | Dinaminis bandymas turi būti atliktas su A klasės atitinkamo stiprumo jungiamuoju rutuliu. Jungiamoji mova su jungiamuoju rutuliu bandymo įrenginyje turi būti išdėstyti pagal gamintojo nurodymus ir atsižvelgiant į padėtį, kuri atitiktų tų įtaisų primontavimo prie transporto priemonės būdą. Neturėtų būti jokios galimybės, kad bandomą pavyzdį veiktų ne tik bandymo, bet ir kita jėga. Bandymo jėga turi būti nukreipta išilgai linijos, kertančios rutulio vidurį ir 15o kampu pakreiptos į apačią atgal (žr. 23 brėžinį). Nuovargio bandymas turi būti atliktas pavyzdį veikiant tokia bandymo jėga:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Jeigu didžiausia leidžiamoji statinis vertikalioji apkrova, S, viršija 120 D, tada bandymo kampas padidinamas iki 20o. |
| --- | --- |

3.2.2.

Dinaminis bandymas turi būti atliktas su A klasės atitinkamo stiprumo jungiamuoju rutuliu. Jungiamoji mova su jungiamuoju rutuliu bandymo įrenginyje turi būti išdėstyti pagal gamintojo nurodymus ir atsižvelgiant į padėtį, kuri atitiktų tų įtaisų primontavimo prie transporto priemonės būdą. Neturėtų būti jokios galimybės, kad bandomą pavyzdį veiktų ne tik bandymo, bet ir kita jėga. Bandymo jėga turi būti nukreipta išilgai linijos, kertančios rutulio vidurį ir 15o kampu pakreiptos į apačią atgal (žr. 23 brėžinį). Nuovargio bandymas turi būti atliktas pavyzdį veikiant tokia bandymo jėga:

Fhs res w = ±0,6 D

Jeigu didžiausia leidžiamoji statinis vertikalioji apkrova, S, viršija 120 D, tada bandymo kampas padidinamas iki 20o.

Image

| 3.2.3. | Taip pat turi būti atliktas statinis kėlimo bandymas. Bandymas atliekamas su jungiamuoju rutuliu, kurio skersmuo turi būti 49,00–49,13 mm tam, kad būtų imituojamas susidėvėjęs jungiamasis rutulys. Kėlimo jėga Fa veikiama jungiamosios movos skersinės ir išilginės ašies kryptimis ir ta jėga turi būti didinama tolygiai ir intensyviai, kol jos vertė tampa lygi
  Fa = g(C+ S/1 000) kN
  ir tos jėgos poveikis trunka 10 sekundžių. |
| --- | --- |

3.2.3.

Taip pat turi būti atliktas statinis kėlimo bandymas. Bandymas atliekamas su jungiamuoju rutuliu, kurio skersmuo turi būti 49,00–49,13 mm tam, kad būtų imituojamas susidėvėjęs jungiamasis rutulys. Kėlimo jėga Fa veikiama jungiamosios movos skersinės ir išilginės ašies kryptimis ir ta jėga turi būti didinama tolygiai ir intensyviai, kol jos vertė tampa lygi

Fa = g(C+ S/1 000) kN

ir tos jėgos poveikis trunka 10 sekundžių.

3.3.   Vilkties jungtys ir prikabinimo sijos

| 3.3.1. | Su pavyzdžiu turi būti atliktas nuovargio bandymas. Sukabinimo įtaisas turi būti su visomis detalėmis, reikalingomis, kad tą įtaisą būtų galima pritvirtinti prie transporto priemonės. Visi tarpiniai įtaisai, pritvirtinti tarp vilkties jungties ir transporto priemonės rėmo (t. y. prikabinimo sija), turi būti išbandyti naudojant tą pačią jėgą kaip ir bandant sukabinimo įtaisą. Išbandant prikabinimo siją, skirtą naudoti su standartinėmis vilkties jungtimis, vertikalia apkrova veikiama išilginiu atstumu nuo primontavimo taškų vertikalios plokštumos, kai tas atstumas yra lygus standartinio atitinkamo sukabinimo įtaiso padėčiai. |
| --- | --- |

3.3.1.

Su pavyzdžiu turi būti atliktas nuovargio bandymas. Sukabinimo įtaisas turi būti su visomis detalėmis, reikalingomis, kad tą įtaisą būtų galima pritvirtinti prie transporto priemonės. Visi tarpiniai įtaisai, pritvirtinti tarp vilkties jungties ir transporto priemonės rėmo (t. y. prikabinimo sija), turi būti išbandyti naudojant tą pačią jėgą kaip ir bandant sukabinimo įtaisą. Išbandant prikabinimo siją, skirtą naudoti su standartinėmis vilkties jungtimis, vertikalia apkrova veikiama išilginiu atstumu nuo primontavimo taškų vertikalios plokštumos, kai tas atstumas yra lygus standartinio atitinkamo sukabinimo įtaiso padėčiai.

| 3.3.2. | Lanksčiųjų vilkimo sijų vilkties jungtys (S = 0)
  Dinaminiai bandymai turi būti atlikti naudojant horizontalią kintamojo ženklo jėgą Fhw = 0,6 D, kuri išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje veikia žemei lygiagrečia kryptimi ir kerta sukabinimo kaiščio vidurį. |
| --- | --- |

3.3.2.

Lanksčiųjų vilkimo sijų vilkties jungtys (S = 0)

Dinaminiai bandymai turi būti atlikti naudojant horizontalią kintamojo ženklo jėgą Fhw = 0,6 D, kuri išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje veikia žemei lygiagrečia kryptimi ir kerta sukabinimo kaiščio vidurį.

| 3.3.3. | Su priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, naudojama vilkties jungtis (S > 0). |
| --- | --- |

3.3.3.

Su priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, naudojama vilkties jungtis (S > 0).

| 3.3.3.1. | Priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę.
  Priekabų, kurių ašis (-ys) sutampa su jos sunkio centru ir kurių masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę, vilkties jungtys turi būti išbandytos taip pat, kaip ir šio priedo 3.1 punkte aprašyti jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę.

Priekabų, kurių ašis (-ys) sutampa su jos sunkio centru ir kurių masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę, vilkties jungtys turi būti išbandytos taip pat, kaip ir šio priedo 3.1 punkte aprašyti jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos.

| 3.3.3.2. | Didesnės nei 3,5 tonų masės priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru
  Pavyzdys, atliekant asinchronišką nuovargio bandymą, veikiamas bandymo apkrovomis horizontalia ir vertikalia kryptimis. Horizontali apkrovos veikimo kryptis išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje turi būti lygiagreti žemei ir kirsti sukabinimo kaiščio vidurį. Vertikali apkrovos veikimo kryptis išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje turi būti statmena žemei ir kirsti sukabinimo kaiščio vidurį.
  Vilkties jungtis ir sukabintuvo ąsa bandymo stende pritvirtinamos tomis priemonėmis, kuriomis tie įtaisai primontuojami prie transporto priemonės pagal gamintojo pateiktus montavimo nurodymus.
  Taikomos šios bandymo jėgos:
  14 LENTELĖ. Bandymo jėgos







  Bandymo jėga | Vidutinė vertė (kN) | Amplitudė (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontalioji jėga | 0 | ±0,6Dc (Žr. pastabą) |
| Vertikalioji jėga | S × g/1 000 | ±0,6V (Žr. pastabą) |

3.3.3.2.

Didesnės nei 3,5 tonų masės priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru

Pavyzdys, atliekant asinchronišką nuovargio bandymą, veikiamas bandymo apkrovomis horizontalia ir vertikalia kryptimis. Horizontali apkrovos veikimo kryptis išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje turi būti lygiagreti žemei ir kirsti sukabinimo kaiščio vidurį. Vertikali apkrovos veikimo kryptis išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje turi būti statmena žemei ir kirsti sukabinimo kaiščio vidurį.

Vilkties jungtis ir sukabintuvo ąsa bandymo stende pritvirtinamos tomis priemonėmis, kuriomis tie įtaisai primontuojami prie transporto priemonės pagal gamintojo pateiktus montavimo nurodymus.

Taikomos šios bandymo jėgos:

14 LENTELĖ. Bandymo jėgos

Bandymo jėga

Vidutinė vertė (kN)

Amplitudė (kN)

Horizontalioji jėga

0

±0,6Dc (Žr. pastabą)

Vertikalioji jėga

S × g/1 000

±0,6V (Žr. pastabą)

Pastaba. Jei tai specialios T klasės vilkties jungtys, tos vertės sumažinamos ±0,5 Dc ir ±0,5 V.

Vertikalios ir horizontalios dedamųjų jėgų kreivės yra sinusoidinės ir tų jėgų poveikis asinchroniškas, jeigu tų jėgų dažnių skirtumas yra 1–3 %.

| 3.3.4. | Statinis bandymas su sukabinimo įtaiso kaiščio fiksavimo įtaisu
  Taip pat būtina patikrinti vilkties jungties uždarymo ir visus fiksavimo įtaisus, kurie veikiami 0,25 D statine jėga atidarymo kryptimi. Bandymo metu užraktas turi neatsirakinti ir tas užraktas turi nebūti kaip nors apgadintas. Sukabinimo įtaiso ritinio formos kaiščiai yra bandomi 0,1 D bandymo jėga. |
| --- | --- |

3.3.4.

Statinis bandymas su sukabinimo įtaiso kaiščio fiksavimo įtaisu

Taip pat būtina patikrinti vilkties jungties uždarymo ir visus fiksavimo įtaisus, kurie veikiami 0,25 D statine jėga atidarymo kryptimi. Bandymo metu užraktas turi neatsirakinti ir tas užraktas turi nebūti kaip nors apgadintas. Sukabinimo įtaiso ritinio formos kaiščiai yra bandomi 0,1 D bandymo jėga.

3.4.   Sukabintuvo ąsos

| 3.4.1. | Su sukabintuvo ąsomis atliekamas toks pats dinaminis bandymas kaip ir su vilkties jungtimis. Sukabintuvo ąsos, kurios naudojamos tik su priekabomis, turinčiomis vertikalia kryptimi laisvai judančias lanksčiąsias vilkimo sijas, pagal 3.3.2 punktą turi būti veikiama kintamojo ženklo apkrova. Sukabintuvo ąsos, taip pat skirtos naudoti ir su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, turi būti išbandytos tokiu pačiu būdu kaip ir C masės, įskaitant 3,5 tonų masę, priekabų jungiamieji rutuliai (3.2 punktas) bei tokiu pačiu būdu kaip ir priekabų, kurių ašis (-ys) sutampa su jos sunkio centru ir kurių C masė viršija 3,5 tonos, vilkties jungtys (4.3.3.2 punktas). |
| --- | --- |

3.4.1.

Su sukabintuvo ąsomis atliekamas toks pats dinaminis bandymas kaip ir su vilkties jungtimis. Sukabintuvo ąsos, kurios naudojamos tik su priekabomis, turinčiomis vertikalia kryptimi laisvai judančias lanksčiąsias vilkimo sijas, pagal 3.3.2 punktą turi būti veikiama kintamojo ženklo apkrova. Sukabintuvo ąsos, taip pat skirtos naudoti ir su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, turi būti išbandytos tokiu pačiu būdu kaip ir C masės, įskaitant 3,5 tonų masę, priekabų jungiamieji rutuliai (3.2 punktas) bei tokiu pačiu būdu kaip ir priekabų, kurių ašis (-ys) sutampa su jos sunkio centru ir kurių C masė viršija 3,5 tonos, vilkties jungtys (4.3.3.2 punktas).

| 3.4.2. | L klasės žiedinės ąsos turi būti išbandomos tokiu pačiu būdu kaip standartinės sukabintuvo ąsos. |
| --- | --- |

3.4.2.

L klasės žiedinės ąsos turi būti išbandomos tokiu pačiu būdu kaip standartinės sukabintuvo ąsos.

| 3.4.3. | Sukabintuvo ąsos turi būti išbandytos taip, kad kintamojo ženklo apkrova taip pat veiktų ir sudedamąsias dalis, kuriomis sukabintuvo ąsa yra sukabinama su vilkimo sija. Visos lanksčiosios tarpinės sudedamosios dalys turi būti priveržtos. |
| --- | --- |

3.4.3.

Sukabintuvo ąsos turi būti išbandytos taip, kad kintamojo ženklo apkrova taip pat veiktų ir sudedamąsias dalis, kuriomis sukabintuvo ąsa yra sukabinama su vilkimo sija. Visos lanksčiosios tarpinės sudedamosios dalys turi būti priveržtos.

3.5.   Kablį turintys sukabinimo įtaisai

| 3.5.1. | Su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais atlikto dinaminio bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius šio priedo 3.5.2 punkte. |
| --- | --- |

3.5.1.

Su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais atlikto dinaminio bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius šio priedo 3.5.2 punkte.

| 3.5.2. | Dinaminis bandymas: |
| --- | --- |

3.5.2.

Dinaminis bandymas:

| 3.5.2.1. | Dinaminis bandymas – tai naudojant ritmiškai kintančią jėgą su L klasės žiedine ąsa ir sukabinimo įtaisu, kuris pritvirtinamas taip, kaip jis būtų tvirtinamas prie transporto priemonės ir su visomis tokiam pritvirtinimui būtinomis transporto priemonės dalimis, atliktas bandymas. Tačiau, susitarus su tipą patvirtinančiąja institucija arba technine tarnyba, visas paslankiąsias sudedamąsias dalis galima pritvirtinti. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Dinaminis bandymas – tai naudojant ritmiškai kintančią jėgą su L klasės žiedine ąsa ir sukabinimo įtaisu, kuris pritvirtinamas taip, kaip jis būtų tvirtinamas prie transporto priemonės ir su visomis tokiam pritvirtinimui būtinomis transporto priemonės dalimis, atliktas bandymas. Tačiau, susitarus su tipą patvirtinančiąja institucija arba technine tarnyba, visas paslankiąsias sudedamąsias dalis galima pritvirtinti.

| 3.5.2.2. | Jei tai su lanksčiąją vilkimo siją turinčiomis priekabomis skirti naudoti kablį turintys sukabinimo įtaisai ir jeigu vertikalioji sukabinimo įtaisą veikianti apkrova S yra lygi nuliui, bandymo jėga turi būti veikiama horizontalia kryptimi, modeliuojant kablį veikiančią tempimo jėgą, kurios vertė yra nuo 0,05 D ir 1,00 D. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

Jei tai su lanksčiąją vilkimo siją turinčiomis priekabomis skirti naudoti kablį turintys sukabinimo įtaisai ir jeigu vertikalioji sukabinimo įtaisą veikianti apkrova S yra lygi nuliui, bandymo jėga turi būti veikiama horizontalia kryptimi, modeliuojant kablį veikiančią tempimo jėgą, kurios vertė yra nuo 0,05 D ir 1,00 D.

| 3.5.2.3. | Jei tai su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, skirti naudoti kablį turintys sukabinimo įtaisai, bandymui naudojama jėga – sukabinimo įtaisą veikiančių horizontalių ir vertikalių jėgų atstojamoji, kuria turi būti veikiama išilgai -α kampo, t. y. iš priekinės viršutinės į apatinę galinę dalį (žr. 21 brėžinį), kuris yra lygiavertis apskaičiuotam sukabinimo įtaisą veikiančių horizontalių ir vertikalių jėgų atstojamosios kampui. Fhs res jėga apskaičiuojama:



  kur Fh = Db
  ir |
| --- | --- |

3.5.2.3.

Jei tai su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, skirti naudoti kablį turintys sukabinimo įtaisai, bandymui naudojama jėga – sukabinimo įtaisą veikiančių horizontalių ir vertikalių jėgų atstojamoji, kuria turi būti veikiama išilgai -α kampo, t. y. iš priekinės viršutinės į apatinę galinę dalį (žr. 21 brėžinį), kuris yra lygiavertis apskaičiuotam sukabinimo įtaisą veikiančių horizontalių ir vertikalių jėgų atstojamosios kampui. Fhs res jėga apskaičiuojama:

Formula
  kur Fh = Db
  ir
  Formula

| 3.5.2.4. | Taikomos jėgos vertė gali būti nuo 0,05 Fhs res iki 1,00 Fhs res. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Taikomos jėgos vertė gali būti nuo 0,05 Fhs res iki 1,00 Fhs res.

| 3.5.3. | Statinis bandymas su sukabinimo įtaiso fiksavimo įtaisu
  Su kablį turinčiais sukabinimo įtaisais taip pat būtina atlikti užrakto ir visų fiksavimo įtaisų bandymą naudojant 0,25 D dydžio statinę jėgą, kuri veikia užrakto atidarymo kryptimi. Atliekant bandymą užraktas neturi atsidaryti ir neturi būti kaip nors apgadinamas. |
| --- | --- |

3.5.3.

Statinis bandymas su sukabinimo įtaiso fiksavimo įtaisu

Su kablį turinčiais sukabinimo įtaisais taip pat būtina atlikti užrakto ir visų fiksavimo įtaisų bandymą naudojant 0,25 D dydžio statinę jėgą, kuri veikia užrakto atidarymo kryptimi. Atliekant bandymą užraktas neturi atsidaryti ir neturi būti kaip nors apgadinamas.

3.6.   Vilkimo sijos

| 3.6.1. | Vilkimo sijos išbandomos tokiu pačiu būdu kaip ir sukabintuvo ąsos (žr. 3.4 punktą). Tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali atsisakyti nuovargio bandymo, jeigu dėl sudedamųjų vilkimo sijos dalių paprastos konstrukcijos tos sijos stiprumą galima nustatyti teoriniais apskaičiavimais. C masės, įskaitant 3,5 tonų masę, priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, vilkimo sijos stiprumo teoriniams apskaičiavimams būtinos skaičiuojamosios apkrovos paimamos iš standarto ISO 7641/1: 1983. Priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurių C masė viršija 3,5 tonų, vilkimo sijų stiprumui teoriškai apskaičiuoti būtinos skaičiuojamosios apkrovos turi būti apskaičiuotos pagal tokią formulę:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  kai jėgos amplitudė V – nustatytoji šios taisyklės 2.11.4 punkte.
  Priekabų, kurių bendra C masė viršija 3,5 tonos, skaičiuojamosiomis apkrovomis pagrįsti leistini įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte. Jei tai lenktosios vilkties sijos ir dviejų tiltų priekabos, atsižvelgiama į horizontalią dedamąją jėgą Fhp = 1,0 × D. |
| --- | --- |

3.6.1.

Vilkimo sijos išbandomos tokiu pačiu būdu kaip ir sukabintuvo ąsos (žr. 3.4 punktą). Tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba gali atsisakyti nuovargio bandymo, jeigu dėl sudedamųjų vilkimo sijos dalių paprastos konstrukcijos tos sijos stiprumą galima nustatyti teoriniais apskaičiavimais. C masės, įskaitant 3,5 tonų masę, priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, vilkimo sijos stiprumo teoriniams apskaičiavimams būtinos skaičiuojamosios apkrovos paimamos iš standarto ISO 7641/1: 1983. Priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurių C masė viršija 3,5 tonų, vilkimo sijų stiprumui teoriškai apskaičiuoti būtinos skaičiuojamosios apkrovos turi būti apskaičiuotos pagal tokią formulę:

Fsp = (g × S/1 000) + V

kai jėgos amplitudė V – nustatytoji šios taisyklės 2.11.4 punkte.

Priekabų, kurių bendra C masė viršija 3,5 tonos, skaičiuojamosiomis apkrovomis pagrįsti leistini įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte. Jei tai lenktosios vilkties sijos ir dviejų tiltų priekabos, atsižvelgiama į horizontalią dedamąją jėgą Fhp = 1,0 × D.

| 3.6.2. | Be nuovargio bandymo su vilkimo sijomis, laisvai slankiojančiomis vertikalia kryptimi ir pritvirtintomis prie dviejų tiltų priekabų, bei teorinio tų sijų stiprumo apskaičiavimo, taip pat turi būti patikrintas sijų atsparumas klupdymui arba teoriniais apskaičiavimais, naudojant 3,0 × D skaičiuojamąją apkrovą, arba atliktu klupdymo bandymu, kurio metu naudojama skaičiuojamoji 3,0 × D apkrova. Atliekant apskaičiavimus leistinieji įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte. |
| --- | --- |

3.6.2.

Be nuovargio bandymo su vilkimo sijomis, laisvai slankiojančiomis vertikalia kryptimi ir pritvirtintomis prie dviejų tiltų priekabų, bei teorinio tų sijų stiprumo apskaičiavimo, taip pat turi būti patikrintas sijų atsparumas klupdymui arba teoriniais apskaičiavimais, naudojant 3,0 × D skaičiuojamąją apkrovą, arba atliktu klupdymo bandymu, kurio metu naudojama skaičiuojamoji 3,0 × D apkrova. Atliekant apskaičiavimus leistinieji įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte.

| 3.6.3. | Teoriniais apskaičiavimais arba lenkimo bandymu turi būti patikrintas vairuojamųjų tiltų atsparumas lenkimui. Horizontalia šonine statine jėga turi būti veikiamas sukabinimo taško vidurys. Šios jėgos dydis turi būti pasirinktas taip, kad 0,6 × Av × g (kNm) momentas veiktų ir priekinio tilto vidurį. Leistinieji įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte.
  Tačiau jeigu vairuojamuosius ratus turintys tiltai sudaro priekinį dvitiltį vairuojamąjį vežimėlį, momentas padidinimas iki 0,95 × Av × g (kNm). |
| --- | --- |

3.6.3.

Teoriniais apskaičiavimais arba lenkimo bandymu turi būti patikrintas vairuojamųjų tiltų atsparumas lenkimui. Horizontalia šonine statine jėga turi būti veikiamas sukabinimo taško vidurys. Šios jėgos dydis turi būti pasirinktas taip, kad 0,6 × Av × g (kNm) momentas veiktų ir priekinio tilto vidurį. Leistinieji įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte.

Tačiau jeigu vairuojamuosius ratus turintys tiltai sudaro priekinį dvitiltį vairuojamąjį vežimėlį, momentas padidinimas iki 0,95 × Av × g (kNm).

3.7.   Balniniai sukabintuvai

| 3.7.1. | Pagrindiniai stiprumo bandymai – tai dinaminis ir statinis (kėlimo) bandymas. Su balniniais sukabintuvais, skirtais tokiam puspriekabių valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti atliktas papildomas statinis bandymas (lenkimo bandymas). Bandymų metu balniniams sukabintuvams turi būti pritvirtintos visos tvirtinamosios detalės, kuriomis jie pritvirtinami prie transporto priemonės. Bandymo metu balninis sukabintuvas turi būti pritvirtintas tokiu pačiu būdu, kokiu jis vėliau būtų pritvirtintas prie transporto priemonės. Vietoje fizinių bandymų neleidžiama naudoti teorinio apskaičiavimo. |
| --- | --- |

3.7.1.

Pagrindiniai stiprumo bandymai – tai dinaminis ir statinis (kėlimo) bandymas. Su balniniais sukabintuvais, skirtais tokiam puspriekabių valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti atliktas papildomas statinis bandymas (lenkimo bandymas). Bandymų metu balniniams sukabintuvams turi būti pritvirtintos visos tvirtinamosios detalės, kuriomis jie pritvirtinami prie transporto priemonės. Bandymo metu balninis sukabintuvas turi būti pritvirtintas tokiu pačiu būdu, kokiu jis vėliau būtų pritvirtintas prie transporto priemonės. Vietoje fizinių bandymų neleidžiama naudoti teorinio apskaičiavimo.

3.7.2.   Statiniai bandymai

| 3.7.2.1. | Standartinių balninių sukabintuvų, skirtų naudoti su posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančia sudedamąja dalimi arba panašiu įtaisu, užtikrinančiu tokį puspriekabės valdymą posūkio metu, kad galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuka posūkio centro link (žr. šios taisyklės 2.7 punktą), privalomas stiprumas turi būti patikrintas statinio lenkimo bandymu, išnaudojant posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančio įtaiso veikimo intervalą ir kartu balninį sukabintuvą veikiant apkrova. Didžiausia leidžiamoji balniniam sukabintuvui skirta vertikalioji apkrova U parengtą eksploatuoti balninį sukabintuvą turi veikti vertikaliai ir ta apkrova sukuriama sukabintuvą veikiant pakankamo dydžio plokšte, kad ji visiškai uždengtų sukabintuvą.
  Taikomos apkrovos atstojamoji turi kirsti balninio sukabintuvo horizontalios jungties vidurį.
  Kartu horizontalia šonine jėga, atstojančia jėga, būtiną tokiam puspriekabės valdymui, kad galinis jos tiltas posūkio metu kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti veikiami sukabinimo kaiščio kreipiamosios kraštai. Tos jėgos dydis ir jos veikimo kryptis turi būti pasirinkti taip, kad 0,75 m × D momentas veiktų sukabinimo kaiščio vidurį ir jėgos momentas turėtų būti sukurtas jėga spaudžiant 0,5± 0,1 m ilgio svirties petį. Leidžiama ne didesnė nei 0,5 % vardinių matmenų liekamoji (plastiškoji) deformacija. Bandymo metu neturi atsirasti jokių įtrūkių. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Standartinių balninių sukabintuvų, skirtų naudoti su posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančia sudedamąja dalimi arba panašiu įtaisu, užtikrinančiu tokį puspriekabės valdymą posūkio metu, kad galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuka posūkio centro link (žr. šios taisyklės 2.7 punktą), privalomas stiprumas turi būti patikrintas statinio lenkimo bandymu, išnaudojant posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančio įtaiso veikimo intervalą ir kartu balninį sukabintuvą veikiant apkrova. Didžiausia leidžiamoji balniniam sukabintuvui skirta vertikalioji apkrova U parengtą eksploatuoti balninį sukabintuvą turi veikti vertikaliai ir ta apkrova sukuriama sukabintuvą veikiant pakankamo dydžio plokšte, kad ji visiškai uždengtų sukabintuvą.

Taikomos apkrovos atstojamoji turi kirsti balninio sukabintuvo horizontalios jungties vidurį.

Kartu horizontalia šonine jėga, atstojančia jėga, būtiną tokiam puspriekabės valdymui, kad galinis jos tiltas posūkio metu kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti veikiami sukabinimo kaiščio kreipiamosios kraštai. Tos jėgos dydis ir jos veikimo kryptis turi būti pasirinkti taip, kad 0,75 m × D momentas veiktų sukabinimo kaiščio vidurį ir jėgos momentas turėtų būti sukurtas jėga spaudžiant 0,5± 0,1 m ilgio svirties petį. Leidžiama ne didesnė nei 0,5 % vardinių matmenų liekamoji (plastiškoji) deformacija. Bandymo metu neturi atsirasti jokių įtrūkių.

| 3.7.2.2. | Su visais balniniais sukabintuvais atliekamas statinis kėlimo bandymas. Be balninio sukabintuvo jungiamąją plokštę veikiančios FA = g. U jėgos, didelė nuolatinio lenkimo apkrova gali veikti ne daugiau nei 0,2 % tos sukabinimo plokštės pločio.
  Atliekant bandymą su standartiniais G 50 klasės balniniais ir panašiais sukabintuvais, į kuriuos įstatomas tokio pačio skersmens kaištis, tas kaištis neturi ištrūkti iš sukabintuvo, kai kėlimo jėga yra Fa = g × 2,5 U. Jei tai nestandartiniai sukabinimo įtaisai, kurių sukabinimo kaiščio skersmuo didesnis nei 50 mm, pvz., sukabinimo įtaisai, kurių kaiščio skersmuo yra 90 mm, kėlimo jėga turi būti Fa = g × 1,6 U (jos vertė neturi būti mažesnė nei 500 kN.
  Jėga turėtų būti sukurta svirtimi, kurios vienas galas remiasi į jungiamąją plokštę, o kitas galas 1,0 – 1,5 m atstumu nuo sukabinimo kaiščio vidurio keliamas į viršų (žr. 24 brėžinį).
  Svirties petys su jungiamojo kaiščio įkišimo į užraktą kryptimi turi sudaryti 90o kampą. Jeigu yra akivaizdus blogiausias atvejis, jis turi būti išbandytas. Jeigu blogiausią atvejį apibrėžti nėra lengva, tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba nusprendžia, kurioje pusėje bus atliktas bandymas. Antro bandymo atlikti nereikia. |
| --- | --- |

3.7.2.2.

Su visais balniniais sukabintuvais atliekamas statinis kėlimo bandymas. Be balninio sukabintuvo jungiamąją plokštę veikiančios FA = g. U jėgos, didelė nuolatinio lenkimo apkrova gali veikti ne daugiau nei 0,2 % tos sukabinimo plokštės pločio.

Atliekant bandymą su standartiniais G 50 klasės balniniais ir panašiais sukabintuvais, į kuriuos įstatomas tokio pačio skersmens kaištis, tas kaištis neturi ištrūkti iš sukabintuvo, kai kėlimo jėga yra Fa = g × 2,5 U. Jei tai nestandartiniai sukabinimo įtaisai, kurių sukabinimo kaiščio skersmuo didesnis nei 50 mm, pvz., sukabinimo įtaisai, kurių kaiščio skersmuo yra 90 mm, kėlimo jėga turi būti Fa = g × 1,6 U (jos vertė neturi būti mažesnė nei 500 kN.

Jėga turėtų būti sukurta svirtimi, kurios vienas galas remiasi į jungiamąją plokštę, o kitas galas 1,0 – 1,5 m atstumu nuo sukabinimo kaiščio vidurio keliamas į viršų (žr. 24 brėžinį).

Svirties petys su jungiamojo kaiščio įkišimo į užraktą kryptimi turi sudaryti 90o kampą. Jeigu yra akivaizdus blogiausias atvejis, jis turi būti išbandytas. Jeigu blogiausią atvejį apibrėžti nėra lengva, tipą patvirtinančioji institucija arba techninė tarnyba nusprendžia, kurioje pusėje bus atliktas bandymas. Antro bandymo atlikti nereikia.

Image

3.7.3.   Dinaminis bandymas

Su bandymo įrenginyje įtvirtintu balniniu sukabintuvu turi būti atliktas kintamojo ženklo įtempių bandymas (asinchroninis dinaminis bandymas), kurio metu kartu veikia horizontalios kintamojo ženklo ir vertikalios ritmiškai kintančios jėgos.

| 3.7.3.1. | Atliekant bandymus su balniniais sukabintuvais, kurie nėra skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti naudojamos tokios jėgos:
  horizontali: Fhw = ±0,6 × D
  vertikali: FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U
  Tos dvi jėgos turi veikti išilginėje vidurinėje transporto priemonės plokštumoje, kad abiejų FsO ir FsU jėgų veikimo linijos kirstų sukabintuvo užrakto vidurį.
  Vertikalios jėgos intervalas yra + g × 1,2 U ir + g × 0,4 U, o horizontalios jėgos – ±0,6 D. |
| --- | --- |

3.7.3.1.

Atliekant bandymus su balniniais sukabintuvais, kurie nėra skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti naudojamos tokios jėgos:

horizontali: Fhw = ±0,6 × D

vertikali: FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Tos dvi jėgos turi veikti išilginėje vidurinėje transporto priemonės plokštumoje, kad abiejų FsO ir FsU jėgų veikimo linijos kirstų sukabintuvo užrakto vidurį.

Vertikalios jėgos intervalas yra + g × 1,2 U ir + g × 0,4 U, o horizontalios jėgos – ±0,6 D.

| 3.7.3.2. | Atliekant bandymus su balniniais sukabintuvais, kurie skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti naudojamos tokios jėgos:
  horizontali: Fhw = ±0,675 D
  vertikali: FsO ir FsU kaip nurodyta 3.7.3.1 punkte
  Jėgų veikimo linijos yra nurodytos 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2.

Atliekant bandymus su balniniais sukabintuvais, kurie skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti naudojamos tokios jėgos:

horizontali: Fhw = ±0,675 D

vertikali: FsO ir FsU kaip nurodyta 3.7.3.1 punkte

Jėgų veikimo linijos yra nurodytos 3.7.3.1.

| 3.7.3.3. | Dinaminį bandymą atliekant su balniniais sukabintuvais tarp jungiamosios sukabintuvo ir puspriekabės plokščių įdedama tinkama antifrikcinė medžiaga tam, kad būtų užtikrintas ne didesnis nei 0,15 trinties koeficientas F. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

Dinaminį bandymą atliekant su balniniais sukabintuvais tarp jungiamosios sukabintuvo ir puspriekabės plokščių įdedama tinkama antifrikcinė medžiaga tam, kad būtų užtikrintas ne didesnis nei 0,15 trinties koeficientas F.

3.8.   Jungiamosios balninių sukabintuvų plokštės

Su jungiamosiomis plokštėmis taip pat turi būti atliktas 3.7.3 punkte aprašytas dinaminis balninių sukabintuvų bandymas ir 3.7.2 punkte aprašyti statiniai tų sukabintuvų bandymai. Pakanka atlikti kėlimo bandymą su viena montavimo plokščių puse. Atliekant bandymą turi būti taikomas didžiausias nurodytasis sukabinimo aukštis, didžiausias nurodytasis montavimo plokštės konstrukcijos plotis ir mažiausias nurodytasis tos konstrukcijos ilgis. Šio bandymo atlikti nėra būtina, jeigu montavimo plokštė yra siauresnė ir (arba) ilgesnė, o bendras jos aukštis mažesnis, tačiau kitais atžvilgiais ji atitinka tos montavimo plokštės konstrukciją, su kuria jau buvo atliktas bandymas.

3.9.   Puspriekabių sukabinimo su balniniais sukabintuvais įtaisai

| 3.9.1. | Su kaiščiu, kuriuo puspriekabė sukabinama su balniniu sukabintuvu, bandymo įrenginyje turi būti atliktas dinaminis bandymas, kurio metu sukuriami kintamojo ženklo įtempiai. Sukabinimo kaiščio ir balninio sukabintuvo bandymai turi būti atlikti atskirai. Bandymas turi būti atliktas taip, kad apkrova veiktų ir tvirtinamąsias detales, kuriomis sukabinimo kaištis yra pritvirtintas prie puspriekabės. Vietoje fizinių bandymų neleidžiama naudoti teorinio apskaičiavimo. |
| --- | --- |

3.9.1.

Su kaiščiu, kuriuo puspriekabė sukabinama su balniniu sukabintuvu, bandymo įrenginyje turi būti atliktas dinaminis bandymas, kurio metu sukuriami kintamojo ženklo įtempiai. Sukabinimo kaiščio ir balninio sukabintuvo bandymai turi būti atlikti atskirai. Bandymas turi būti atliktas taip, kad apkrova veiktų ir tvirtinamąsias detales, kuriomis sukabinimo kaištis yra pritvirtintas prie puspriekabės. Vietoje fizinių bandymų neleidžiama naudoti teorinio apskaičiavimo.

| 3.9.2. | Į sukabintuvo užraktą įkištą sukabinimo kaištį dinaminio bandymo metu turi veikti horizontali Fhw = ±0,6 D apkrova.
  Jėgos veikimo kryptis turi kirsti sukabinimo kaiščio mažiausio skersmens, kuris H 50 klasės balninio sukabintuvo kaiščio yra 50,8 mm, ritinio formos detalės vidurį (žr. V priedo 18 brėžinį). |
| --- | --- |

3.9.2.

Į sukabintuvo užraktą įkištą sukabinimo kaištį dinaminio bandymo metu turi veikti horizontali Fhw = ±0,6 D apkrova.

Jėgos veikimo kryptis turi kirsti sukabinimo kaiščio mažiausio skersmens, kuris H 50 klasės balninio sukabintuvo kaiščio yra 50,8 mm, ritinio formos detalės vidurį (žr. V priedo 18 brėžinį).

7 PRIEDAS

PRITVIRTINIMO REIKALAVIMAI IR SPECIALŪS REIKALAVIMAI

1.   PRITVIRTINIMO REIKALAVIMAI IR SPECIALŪS REIKALAVIMAI

1.1.   Jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų pritvirtinimas

| 1.1.1. | Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos prie M1, M2 kategorijų transporto priemonių (didžiausia leidžiamoji masė mažesnė nei 3,5 tonos) ir N1
   (6) kategorijos transporto priemonės turi būti pritvirtinti taip, kad pritvirtintų jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų aukščio ir tarpo matmenys atitiktų nurodytuosius 25 brėžinyje. Minėtas aukštis matuojamas transporto priemonę pakrovus pagal šio priedo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus.
  Aukščio reikalavimai netaikomi G kategorijos visureigėms transporto priemonėms, apibrėžtoms Konsoliduotos rezoliucijos dėl transporto priemonių konstravimo 7 priede (R.E.3) (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/2 pakeitimas 2). |
| --- | --- |

1.1.1.

Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos prie M1, M2 kategorijų transporto priemonių (didžiausia leidžiamoji masė mažesnė nei 3,5 tonos) ir N1
   (6) kategorijos transporto priemonės turi būti pritvirtinti taip, kad pritvirtintų jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų aukščio ir tarpo matmenys atitiktų nurodytuosius 25 brėžinyje. Minėtas aukštis matuojamas transporto priemonę pakrovus pagal šio priedo 1 priedėlyje nustatytus reikalavimus.

Aukščio reikalavimai netaikomi G kategorijos visureigėms transporto priemonėms, apibrėžtoms Konsoliduotos rezoliucijos dėl transporto priemonių konstravimo 7 priede (R.E.3) (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/2 pakeitimas 2).

| 1.1.1.1. | 25a ir 25b brėžiniuose nurodytus tarpus gali užimti nenuimamoji įranga, pvz., atsarginis ratas, jeigu atstumas nuo rutulio vidurio iki įrangos vertikalios plokštumos kraštinio galinio taško nėra didesnis nei 300 mm. Įranga turi būti pritvirtinama taip, kad vartotojas turėtų pakankamą prieigą prie įtaiso ir galėtų jį sukabinti ir atkabinti be pavojaus susižeisti ir kad nebūtų jokios įtakos sukabinimo įtaiso paslankumui. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

25a ir 25b brėžiniuose nurodytus tarpus gali užimti nenuimamoji įranga, pvz., atsarginis ratas, jeigu atstumas nuo rutulio vidurio iki įrangos vertikalios plokštumos kraštinio galinio taško nėra didesnis nei 300 mm. Įranga turi būti pritvirtinama taip, kad vartotojas turėtų pakankamą prieigą prie įtaiso ir galėtų jį sukabinti ir atkabinti be pavojaus susižeisti ir kad nebūtų jokios įtakos sukabinimo įtaiso paslankumui.

| 1.1.2. | Transporto priemonės gamintojas turi pateikti jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų primontavimo nurodymus bei nurodyti, ar kaip nors reikia sustiprinti tas vietas, kuriose pritvirtinami jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos. |
| --- | --- |

1.1.2.

Transporto priemonės gamintojas turi pateikti jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų primontavimo nurodymus bei nurodyti, ar kaip nors reikia sustiprinti tas vietas, kuriose pritvirtinami jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos.

| 1.1.3. | Taip pat turi būti įmanoma sukabinti ir atkabinti rutulinius šarnyrus tada, jeigu išilginė rutulinio šarnyro ašis atsižvelgiant į jungiamojo rutulio ir jo tvirtinimo vidurinę liniją: | su horizontale sudaro β = 60o kampą į kairę arba dešinę (žr. 25 brėžinį); |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

Taip pat turi būti įmanoma sukabinti ir atkabinti rutulinius šarnyrus tada, jeigu išilginė rutulinio šarnyro ašis atsižvelgiant į jungiamojo rutulio ir jo tvirtinimo vidurinę liniją:

su horizontale sudaro β = 60o kampą į kairę arba dešinę (žr. 25 brėžinį);

| | su vertikale sudaro α = 10o kampą į viršų arba apačią (žr. 25 brėžinį); |
| --- | --- |

su vertikale sudaro α = 10o kampą į viršų arba apačią (žr. 25 brėžinį);

| | pasisuka aplink savo ašį 10o į dešinę arba kairę. |
| --- | --- |

pasisuka aplink savo ašį 10o į dešinę arba kairę.

Image

Image

| 1.1.4. | Jeigu priekaba neprikabinta prie vilkiko, pritvirtinta vilkties sija ir jungiamasis rutulys neturi užstoti galiniam valstybiniam numerio ženklui pritvirtinti skirtos vietos arba nepabloginti vilkiko galinio valstybinio numerio ženklo matomumo. Jeigu jungiamasis rutulys arba kitos detalės užstoja galinį valstybinį numerio ženklą, rutulį ir kitas detales turi būti įmanoma be įrankių, išskyrus lengvai valdomą raktą (t. y. ne didesne nei 20 Nm jėga), kuris turimas transporto priemonės įrankių komplekte) patraukti į kitą vietą arba nuimti. |
| --- | --- |

1.1.4.

Jeigu priekaba neprikabinta prie vilkiko, pritvirtinta vilkties sija ir jungiamasis rutulys neturi užstoti galiniam valstybiniam numerio ženklui pritvirtinti skirtos vietos arba nepabloginti vilkiko galinio valstybinio numerio ženklo matomumo. Jeigu jungiamasis rutulys arba kitos detalės užstoja galinį valstybinį numerio ženklą, rutulį ir kitas detales turi būti įmanoma be įrankių, išskyrus lengvai valdomą raktą (t. y. ne didesne nei 20 Nm jėga), kuris turimas transporto priemonės įrankių komplekte) patraukti į kitą vietą arba nuimti.

1.2.   Jungiamųjų movų pritvirtinimas

| 1.2.1. | B klasės jungiamąsias movas leidžiama naudoti su priekabomis, kurių didžiausia masė neviršija 3,5 tonų, įskaitant šią masę. Prie stovinčios horizontalioje padėtyje priekabos, kurios tilto apkrova atitinka didžiausią leistinąją, jungiamosios movos turi būti pritvirtintos taip, kad rutulio formos erdvės, į kurią patenka rutuliai, vidurinė linija būtų 430 ± 35 mm virš horizontalios plokštumos, ant kurios stovi priekabos ratai.
  Jei tai yra gyvenamosios arba krovininės priekabos, horizontali padėtis nustatoma tada, kai grindys ar plotas kroviniams sukrauti yra horizontalūs. Jei tai yra priekabos, kuriose tokio atskaitos paviršiaus nustatyti negalima (pvz., laivelių priekabos ar pan.), priekabos gamintojas turi nurodyti atitinkamą atskaitos liniją, žyminčią horizontalią padėtį. Aukščio reikalavimas taikomas tik priekaboms, skirtoms sukabinti su 1.1.1 punkte paminėtomis transporto priemonėmis.
  Visais atvejais horizontali padėtis turi būti nustatoma ± 1o tikslumu. |
| --- | --- |

1.2.1.

B klasės jungiamąsias movas leidžiama naudoti su priekabomis, kurių didžiausia masė neviršija 3,5 tonų, įskaitant šią masę. Prie stovinčios horizontalioje padėtyje priekabos, kurios tilto apkrova atitinka didžiausią leistinąją, jungiamosios movos turi būti pritvirtintos taip, kad rutulio formos erdvės, į kurią patenka rutuliai, vidurinė linija būtų 430 ± 35 mm virš horizontalios plokštumos, ant kurios stovi priekabos ratai.

Jei tai yra gyvenamosios arba krovininės priekabos, horizontali padėtis nustatoma tada, kai grindys ar plotas kroviniams sukrauti yra horizontalūs. Jei tai yra priekabos, kuriose tokio atskaitos paviršiaus nustatyti negalima (pvz., laivelių priekabos ar pan.), priekabos gamintojas turi nurodyti atitinkamą atskaitos liniją, žyminčią horizontalią padėtį. Aukščio reikalavimas taikomas tik priekaboms, skirtoms sukabinti su 1.1.1 punkte paminėtomis transporto priemonėmis.

Visais atvejais horizontali padėtis turi būti nustatoma ± 1o tikslumu.

| 1.2.2. | Turi būti įmanoma jungiamąsias movas saugiai valdyti toje jungiamojo rutulio laisvojoje erdvėje, kuri nurodyta 25a ir 25b brėžiniuose, ne didesniais nei α = 25o ir β = 60o kampais. |
| --- | --- |

1.2.2.

Turi būti įmanoma jungiamąsias movas saugiai valdyti toje jungiamojo rutulio laisvojoje erdvėje, kuri nurodyta 25a ir 25b brėžiniuose, ne didesniais nei α = 25o ir β = 60o kampais.

1.3.   Vilkties jungčių ir užkabinamųjų detalių pritvirtinimas

| 1.3.1. | Standartinių vilkties jungčių surinkimo matmenys:
  Jei tai tam tikrų tipų standartinės vilkties jungtys, tas vilktis pritvirtinant prie transporto priemonės turi būti laikomasi 15 brėžinyje ir 10 lentelėje nurodytų surinkimo matmenų. |
| --- | --- |

1.3.1.

Standartinių vilkties jungčių surinkimo matmenys:

Jei tai tam tikrų tipų standartinės vilkties jungtys, tas vilktis pritvirtinant prie transporto priemonės turi būti laikomasi 15 brėžinyje ir 10 lentelėje nurodytų surinkimo matmenų.

| 1.3.2. | Būtinybė įrengti nuotolinio valdymo sukabinimo įtaisus
  Jeigu nėra galimybės laikytis vienos arba daugiau taisyklių, nustatančių, kad sukabinimo įtaisą valdyti turi būti lengva ir saugu (1.3.3 punktas), prieinamumą prie to įtaiso (1.3.5 punktas) arba laisvąją jo erdvę (1.3.6 punktas), tada turi būti naudojamas sukabinimo įtaisas, valdomas V priedo 12.3 punkte aprašytu nuotolinio valdymo įtaisu. |
| --- | --- |

1.3.2.

Būtinybė įrengti nuotolinio valdymo sukabinimo įtaisus

Jeigu nėra galimybės laikytis vienos arba daugiau taisyklių, nustatančių, kad sukabinimo įtaisą valdyti turi būti lengva ir saugu (1.3.3 punktas), prieinamumą prie to įtaiso (1.3.5 punktas) arba laisvąją jo erdvę (1.3.6 punktas), tada turi būti naudojamas sukabinimo įtaisas, valdomas V priedo 12.3 punkte aprašytu nuotolinio valdymo įtaisu.

| 1.3.3. | Lengvas ir saugus sukabinimo įtaiso valdymas
  Vilkties jungtys prie tam tikro tipo transporto priemonės turi būti pritvirtintos taip, kad jas būtų galima lengvai ir saugiai valdyti.
  Pirmiau minėti reikalavimai taikomi ne tik atidarymui (ir uždarymui, jeigu reikia), bet ir patikrinant (vizualiai arba liečiant) indikatoriaus, rodančio, ar sukabinimo įtaiso kaištis yra įkištas ir ar užfiksuotas, padėtį.
  Plote, kuriame turi stovėti sukabinimo įtaisą valdantis asmuo, pagal projektą turi nebūti pavojų keliančių taškų, pavyzdžiui, aštrių briaunų, smailių kampų ir t. t., arba tie taškai turi būti uždengti taip, kad į juos nebūtų galima susižeisti.
  Išėjimas iš to ploto nei iš vienos pusės neturi būti apribotas arba užtvertas bet kokiomis prie sukabinimo įtaiso arba transporto priemonių pritvirtintomis detalėmis.
  Transporto priemonės gale pritvirtintas įtaisas, apsaugantis, kad po ja nepatektų kitos transporto priemonės, neturi trukdyti asmeniui atsistoti taip, kad jis galėtų užsiimti tinkamą padėtį sukabinimo įtaisui valdyti. |
| --- | --- |

1.3.3.

Lengvas ir saugus sukabinimo įtaiso valdymas

Vilkties jungtys prie tam tikro tipo transporto priemonės turi būti pritvirtintos taip, kad jas būtų galima lengvai ir saugiai valdyti.

Pirmiau minėti reikalavimai taikomi ne tik atidarymui (ir uždarymui, jeigu reikia), bet ir patikrinant (vizualiai arba liečiant) indikatoriaus, rodančio, ar sukabinimo įtaiso kaištis yra įkištas ir ar užfiksuotas, padėtį.

Plote, kuriame turi stovėti sukabinimo įtaisą valdantis asmuo, pagal projektą turi nebūti pavojų keliančių taškų, pavyzdžiui, aštrių briaunų, smailių kampų ir t. t., arba tie taškai turi būti uždengti taip, kad į juos nebūtų galima susižeisti.

Išėjimas iš to ploto nei iš vienos pusės neturi būti apribotas arba užtvertas bet kokiomis prie sukabinimo įtaiso arba transporto priemonių pritvirtintomis detalėmis.

Transporto priemonės gale pritvirtintas įtaisas, apsaugantis, kad po ja nepatektų kitos transporto priemonės, neturi trukdyti asmeniui atsistoti taip, kad jis galėtų užsiimti tinkamą padėtį sukabinimo įtaisui valdyti.

| 1.3.4. | Mažiausias sukabinimo ir atkabinimo kampas
  Sukabinti sukabintuvo ąsą ir ją atkabinti turi būti įmanoma, jeigu išilginė sukabintuvo ąsos ašis atsižvelgiant į vidurinę griebtuvo liniją, tuo pat metu pasukama:
  horizontalioje plokštumoje pasukama 50o į dešinę arba kairę;
  vertikalioje plokštumoje 6o pakeliama aukštyn arba nuleidžiama žemyn;
  6o pasukama apie savo ašį.
  Šis reikalavimas taip pat taikomas kablį turintiems K klasės sukabinimo įtaisams. |
| --- | --- |

1.3.4.

Mažiausias sukabinimo ir atkabinimo kampas

Sukabinti sukabintuvo ąsą ir ją atkabinti turi būti įmanoma, jeigu išilginė sukabintuvo ąsos ašis atsižvelgiant į vidurinę griebtuvo liniją, tuo pat metu pasukama:

horizontalioje plokštumoje pasukama 50o į dešinę arba kairę;

vertikalioje plokštumoje 6o pakeliama aukštyn arba nuleidžiama žemyn;

6o pasukama apie savo ašį.

Šis reikalavimas taip pat taikomas kablį turintiems K klasės sukabinimo įtaisams.

| 1.3.5. | Prieinamumas
  Atstumas nuo sukabinimo įtaiso kaiščio vidurio iki transporto priemonės kėbulo galinio krašto neturi būti didesnis nei 550 mm. Jeigu atstumas yra didesnis nei 420 mm, sukabinimo įtaisui turi būti sumontuotas paleidimo mechanizmas, leidžiantis saugiai valdyti sukabinimo įtaisą ne didesniu nei 420 mm atstumu nuo išorinio kėbulo krašto.
  550 mm atstumą galima viršyti, jeigu įrodoma, kad dėl techninių priežasčių būtina padidinti atstumą ir kad padidinus atstumą vilkties jungtį tebebūtų įmanoma valdyti taip pat lengvai ir saugiai:






  i) | transporto priemonėms su apverčiamaisiais kėbulais arba gale pritvirtinta įranga galima taikyti ne didesnį nei 650 mm atstumą; |
| --- | --- | --- |

1.3.5.

Prieinamumas

Atstumas nuo sukabinimo įtaiso kaiščio vidurio iki transporto priemonės kėbulo galinio krašto neturi būti didesnis nei 550 mm. Jeigu atstumas yra didesnis nei 420 mm, sukabinimo įtaisui turi būti sumontuotas paleidimo mechanizmas, leidžiantis saugiai valdyti sukabinimo įtaisą ne didesniu nei 420 mm atstumu nuo išorinio kėbulo krašto.

550 mm atstumą galima viršyti, jeigu įrodoma, kad dėl techninių priežasčių būtina padidinti atstumą ir kad padidinus atstumą vilkties jungtį tebebūtų įmanoma valdyti taip pat lengvai ir saugiai:

i)

transporto priemonėms su apverčiamaisiais kėbulais arba gale pritvirtinta įranga galima taikyti ne didesnį nei 650 mm atstumą;

| ii) | taikyti ne didesnį nei 1 320 mm atstumą, jeigu laisvosios erdvės aukštis yra bent 1 150 mm; |
| --- | --- |

ii)

taikyti ne didesnį nei 1 320 mm atstumą, jeigu laisvosios erdvės aukštis yra bent 1 150 mm;

| iii) | priekaboms, skirtoms transporto priemonėms gabenti ir turinčioms bent du lygius toms transporto priemonėms pakrauti, jeigu įprastos gabenimo operacijos metu ta priekaba neatkabinama nuo vilkiko. |
| --- | --- |

iii)

priekaboms, skirtoms transporto priemonėms gabenti ir turinčioms bent du lygius toms transporto priemonėms pakrauti, jeigu įprastos gabenimo operacijos metu ta priekaba neatkabinama nuo vilkiko.

| 1.3.6. | Laisvoji rankenos erdvė
  Siekiant saugiai valdyti vilkties jungtis, aplink rankeną turi būti pakankamai laisvosios erdvės.
  Laikoma, kad pakankama laisvoji erdvė yra parodyta 26 brėžinyje. Jeigu prie transporto priemonės galima pritvirtinti skirtingo tipo standartines vilkties jungtis, laisvoji erdvė turi būti tokia, kad taip pat būtų laikomasi didžiausių matmenų sukabinimo įtaisams, kurių atitinkamos klasės nurodytos 5 priedo 3 punkte, nustatytų reikalavimų.



  Laisvosios erdvės matmenys, jeigu reikia, taip pat taikomi vilkties jungtims, turinčioms nukreiptas žemyn arba kitokios konstrukcijos rankenas.
  Laisvoji erdvė taip pat turi būti išlaikyta šio priedo 1.3.4 punkte apibrėžtu mažiausiu kampu sukabinimo įtaisą sukabinant ir atkabinant. |
| --- | --- |

1.3.6.

Laisvoji rankenos erdvė

Siekiant saugiai valdyti vilkties jungtis, aplink rankeną turi būti pakankamai laisvosios erdvės.

Laikoma, kad pakankama laisvoji erdvė yra parodyta 26 brėžinyje. Jeigu prie transporto priemonės galima pritvirtinti skirtingo tipo standartines vilkties jungtis, laisvoji erdvė turi būti tokia, kad taip pat būtų laikomasi didžiausių matmenų sukabinimo įtaisams, kurių atitinkamos klasės nurodytos 5 priedo 3 punkte, nustatytų reikalavimų.

Image

Laisvosios erdvės matmenys, jeigu reikia, taip pat taikomi vilkties jungtims, turinčioms nukreiptas žemyn arba kitokios konstrukcijos rankenas.

Laisvoji erdvė taip pat turi būti išlaikyta šio priedo 1.3.4 punkte apibrėžtu mažiausiu kampu sukabinimo įtaisą sukabinant ir atkabinant.

| 1.3.7. | Laisvoji vilkties jungties eiga
  Prie transporto priemonės pritvirtinta vilkties jungtis nuo visų kitų transporto priemonės dalių, atsižvelgiant į visas įmanomas 5 priedo 3 punkte nurodytas geometrines padėtis, turi būti atskirta ne mažesniu nei 10 mm tarpu.
  Jeigu prie tam tikro tipo transporto priemonės galima pritvirtinti skirtingo tipo standartines vilkties jungtis, laisvoji eiga turi būti tokia, kad taip pat būtų laikomasi didžiausių matmenų sukabinimo įtaisams, kurių atitinkamos klasės nurodytos 5 priedo 3 punkte, nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

1.3.7.

Laisvoji vilkties jungties eiga

Prie transporto priemonės pritvirtinta vilkties jungtis nuo visų kitų transporto priemonės dalių, atsižvelgiant į visas įmanomas 5 priedo 3 punkte nurodytas geometrines padėtis, turi būti atskirta ne mažesniu nei 10 mm tarpu.

Jeigu prie tam tikro tipo transporto priemonės galima pritvirtinti skirtingo tipo standartines vilkties jungtis, laisvoji eiga turi būti tokia, kad taip pat būtų laikomasi didžiausių matmenų sukabinimo įtaisams, kurių atitinkamos klasės nurodytos 5 priedo 3 punkte, nustatytų reikalavimų.

| 1.3.8. | Leidimas naudoti vilkties jungtis su specialiu šarnyru, kad jungtis galėtų slankioti vertikaliai, žr. 5 priedo 3.4 punktą.
  Ritinio formos kaištį turinčius sukabinimo įtaisus, su kuriais sukabinta sukabintuvo ąsa gali slankioti vertikaliai, nes tie įtaisai turi specialų šarnyrą, galima leisti naudoti tik tais atvejais, jeigu yra įrodoma, kad tokius sukabinimo įtaisus reikia naudoti dėl techninės būtinybės. Tai pasakytina, pvz., apie galinio išvertimo savivarčius, kai jungiamoji mova turi būti šarnyrinė, arba sunkiųjų automobilių sukabinimo įtaisus, kai siekiant užtikrinti atitinkamą stiprumą reikia naudoti sukabinimo įtaiso ritinio formos kaištį. |
| --- | --- |

1.3.8.

Leidimas naudoti vilkties jungtis su specialiu šarnyru, kad jungtis galėtų slankioti vertikaliai, žr. 5 priedo 3.4 punktą.

Ritinio formos kaištį turinčius sukabinimo įtaisus, su kuriais sukabinta sukabintuvo ąsa gali slankioti vertikaliai, nes tie įtaisai turi specialų šarnyrą, galima leisti naudoti tik tais atvejais, jeigu yra įrodoma, kad tokius sukabinimo įtaisus reikia naudoti dėl techninės būtinybės. Tai pasakytina, pvz., apie galinio išvertimo savivarčius, kai jungiamoji mova turi būti šarnyrinė, arba sunkiųjų automobilių sukabinimo įtaisus, kai siekiant užtikrinti atitinkamą stiprumą reikia naudoti sukabinimo įtaiso ritinio formos kaištį.

1.4.   Sukabintuvo ąsų ir vilkimo sijų pritvirtinimas prie priekabų

| 1.4.1. | Priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, vilkimo sijos turi turėti atraminį įtaisą, kurio aukštį būtų galima reguliuoti, jeigu tam tikro tipo priekabos sukabintuvo ąsos vertikali atramos apkrova yra didesnė nei 50 kg, kai ta priekaba tolygiai pakrauta taip, kad jos masė atitinka didžiausią techniškai leidžiamąją pakrautos priekabos masę. |
| --- | --- |

1.4.1.

Priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, vilkimo sijos turi turėti atraminį įtaisą, kurio aukštį būtų galima reguliuoti, jeigu tam tikro tipo priekabos sukabintuvo ąsos vertikali atramos apkrova yra didesnė nei 50 kg, kai ta priekaba tolygiai pakrauta taip, kad jos masė atitinka didžiausią techniškai leidžiamąją pakrautos priekabos masę.

| 1.4.2. | Pritvirtinant sukabintuvo ąsas ir vilkimo sijas prie priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurios didžiausia C masė viršija 3,5 tonos, tos priekabos turi turėti ašies apkrovą paskirstančius įtaisus. |
| --- | --- |

1.4.2.

Pritvirtinant sukabintuvo ąsas ir vilkimo sijas prie priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurios didžiausia C masė viršija 3,5 tonos, tos priekabos turi turėti ašies apkrovą paskirstančius įtaisus.

| 1.4.3. | Lanksčiosios vilkimo sijos neturi liesti žemės. Iš horizontalios padėties paleistos lanksčiosios vilkimo sijos prie žemės neturi priartėti arčiau nei per 200 mm. Žr. taip pat 5 priedo 5.3 ir 5.4 punktus. |
| --- | --- |

1.4.3.

Lanksčiosios vilkimo sijos neturi liesti žemės. Iš horizontalios padėties paleistos lanksčiosios vilkimo sijos prie žemės neturi priartėti arčiau nei per 200 mm. Žr. taip pat 5 priedo 5.3 ir 5.4 punktus.

1.5.   Balninių sukabintuvų, jungiamųjų plokščių ir sukabinimo įtaisų kaiščių pritvirtinimas prie transporto priemonių

| 1.5.1. | G 50 klasės balninių sukabintuvų negalima pritvirtinti tiesiogiai prie transporto priemonės rėmo, jeigu tų sukabintuvų taip pritvirtinti nėra leidęs transporto priemonės gamintojas. Balniniai sukabintuvai prie rėmo turi būti pritvirtinti jungiamąja plokšte, turi būti laikomasi surinkimo nurodymų, kuriuos yra pateikęs transporto priemonės arba sukabintuvo gamintojas. |
| --- | --- |

1.5.1.

G 50 klasės balninių sukabintuvų negalima pritvirtinti tiesiogiai prie transporto priemonės rėmo, jeigu tų sukabintuvų taip pritvirtinti nėra leidęs transporto priemonės gamintojas. Balniniai sukabintuvai prie rėmo turi būti pritvirtinti jungiamąja plokšte, turi būti laikomasi surinkimo nurodymų, kuriuos yra pateikęs transporto priemonės arba sukabintuvo gamintojas.

| 1.5.2. | Puspriekabėse turi būti pritvirtintas atraminių jos ratų pakėlimo ir nuleidimo mechanizmas arba kitas įrenginys, naudojamas puspriekabei atkabinti ir pastatyti. Jeigu puspriekabių konstrukcija yra tokia, kad sukabinimo įtaisus, elektros ir stabdžių sistemas galima sukabinti automatiškai, puspriekabės atraminių ratų pakėlimo ir nuleidimo mechanizmas turi būti toks, kad jis automatiškai pakiltų nuo žemės po puspriekabės prikabinimo.
  Šie reikalavimai netaikomi specialios paskirties puspriekabėms, jeigu jas atkabinti paprastai galima tik dirbtuvėse arba tas puspriekabes iškraunant ir pakraunant specialiai skirtose eksploatavimo vietose. |
| --- | --- |

1.5.2.

Puspriekabėse turi būti pritvirtintas atraminių jos ratų pakėlimo ir nuleidimo mechanizmas arba kitas įrenginys, naudojamas puspriekabei atkabinti ir pastatyti. Jeigu puspriekabių konstrukcija yra tokia, kad sukabinimo įtaisus, elektros ir stabdžių sistemas galima sukabinti automatiškai, puspriekabės atraminių ratų pakėlimo ir nuleidimo mechanizmas turi būti toks, kad jis automatiškai pakiltų nuo žemės po puspriekabės prikabinimo.

Šie reikalavimai netaikomi specialios paskirties puspriekabėms, jeigu jas atkabinti paprastai galima tik dirbtuvėse arba tas puspriekabes iškraunant ir pakraunant specialiai skirtose eksploatavimo vietose.

| 1.5.3. | Balninio sukabintuvo kaištis jungiamojoje plokštėje, pritvirtintoje prie puspriekabės, turi būti pritvirtintas pagal transporto priemonės arba balninio sukabintuvo gamintojo nurodymus |
| --- | --- |

1.5.3.

Balninio sukabintuvo kaištis jungiamojoje plokštėje, pritvirtintoje prie puspriekabės, turi būti pritvirtintas pagal transporto priemonės arba balninio sukabintuvo gamintojo nurodymus

| 1.5.4. | Jeigu puspriekabėje yra pritvirtintos posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys, jos turi atitikti 5 priedo 7.8 punkte nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

1.5.4.

Jeigu puspriekabėje yra pritvirtintos posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys, jos turi atitikti 5 priedo 7.8 punkte nurodytus reikalavimus.

2.   NUOTOLINIS RODMENŲ PATEIKIMAS IR VALDYMAS

| 2.1. | Įmontuojant nuotolinio rodmenų pateikimo ir valdymo įtaisus, turi būti atsižvelgiama į visus 5 priedo 12 punkte pateiktus atitinkamus reikalavimus. |
| --- | --- |

2.1.

Įmontuojant nuotolinio rodmenų pateikimo ir valdymo įtaisus, turi būti atsižvelgiama į visus 5 priedo 12 punkte pateiktus atitinkamus reikalavimus.

7 PRIEDAS

1 priedėlis

APKROVOS SĄLYGOS MATUOJANT JUNGIAMOJO RUTULIO AUKŠTĮ

| 1. | Aukštis turi atitikti nustatytąjį 7 priedo 1.1.1 punkte. |
| --- | --- |

1.

Aukštis turi atitikti nustatytąjį 7 priedo 1.1.1 punkte.

| 2. | Jei tai M1 kategorijos transporto priemonės (7), matuojant pirmiau minėtą aukštį transporto priemonė masę turi nurodyti transporto priemonės gamintojas ir ji pateikiama pranešimo forma (2 priedas). Masė – tai didžiausia leidžiamoji masė, pagal transporto priemonės gamintojo nurodymus paskirstyta tarp tiltų, arba masė, kuri gaunama transporto priemonę pakrovus pagal šio priedėlio 2.1. punktą. |
| --- | --- |

2.

Jei tai M1 kategorijos transporto priemonės (7), matuojant pirmiau minėtą aukštį transporto priemonė masę turi nurodyti transporto priemonės gamintojas ir ji pateikiama pranešimo forma (2 priedas). Masė – tai didžiausia leidžiamoji masė, pagal transporto priemonės gamintojo nurodymus paskirstyta tarp tiltų, arba masė, kuri gaunama transporto priemonę pakrovus pagal šio priedėlio 2.1. punktą.

| 2.1. | Didžiausia parengto eksploatuoti vilkiko masės, kurią yra nurodęs jo gamintojas (žr. 2 priede pateiktos pranešimo formos 6 punktą) vertė; prie kurios pridedama: |
| --- | --- |

2.1.

Didžiausia parengto eksploatuoti vilkiko masės, kurią yra nurodęs jo gamintojas (žr. 2 priede pateiktos pranešimo formos 6 punktą) vertė; prie kurios pridedama:

| 2.1.1. | Dvi masės, kiekviena po 68 kg, padėtos ant kiekvienos sėdynių eilės kraštinių sėdynių, nustatytų į pačią galutinę įprastą vairavimo ir važiavimo padėtį bei masės, kurios yra: |
| --- | --- |

2.1.1.

Dvi masės, kiekviena po 68 kg, padėtos ant kiekvienos sėdynių eilės kraštinių sėdynių, nustatytų į pačią galutinę įprastą vairavimo ir važiavimo padėtį bei masės, kurios yra:

| 2.1.1.1. | Jei tai originaliosios įrangos sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias patvirtinti yra pateikęs transporto priemonė gamintojas, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug 100 mm prieš reguliuojamųjų sėdynių „R“ tašką ir 50 mm prieš kitų sėdynių „R“ tašką („R“ taškas nustatomas pagal taisyklės Nr. 14 5.1.1.2 punktą) arba |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Jei tai originaliosios įrangos sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias patvirtinti yra pateikęs transporto priemonė gamintojas, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug 100 mm prieš reguliuojamųjų sėdynių „R“ tašką ir 50 mm prieš kitų sėdynių „R“ tašką („R“ taškas nustatomas pagal taisyklės Nr. 14 5.1.1.2 punktą) arba

| 2.1.1.2. | Jei tai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias nepriklausomas gamintojas pateikė patvirtinti ir kurios skirtos pritvirtinti papildomai, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug sėdynėje sėdinčio žmogaus vietoje. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Jei tai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias nepriklausomas gamintojas pateikė patvirtinti ir kurios skirtos pritvirtinti papildomai, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug sėdynėje sėdinčio žmogaus vietoje.

| 2.1.2. | Be to, be kiekvienos 68 kg masės, vietoje, skirtoje transporto priemonėje sukrauti rankinį bagažą, tolygiai paskirstoma 7 kg masė. |
| --- | --- |

2.1.2.

Be to, be kiekvienos 68 kg masės, vietoje, skirtoje transporto priemonėje sukrauti rankinį bagažą, tolygiai paskirstoma 7 kg masė.

| 3. | Jei tai N1 kategorijos transporto priemonės (7), transporto priemonės masė, kuri naudojama matuojant pirmiau minėtą aukštį – tai: |
| --- | --- |

3.

Jei tai N1 kategorijos transporto priemonės (7), transporto priemonės masė, kuri naudojama matuojant pirmiau minėtą aukštį – tai:

| 3.1. | Didžiausia tarp tiltų paskirstyta leidžiamoji masė, kurią yra nurodęs vilkiko gamintojas (žr. 2 priede pateiktos pranešimo formos 6 punktą). |
| --- | --- |

3.1.

Didžiausia tarp tiltų paskirstyta leidžiamoji masė, kurią yra nurodęs vilkiko gamintojas (žr. 2 priede pateiktos pranešimo formos 6 punktą).

---

(1)  Taikoma Kelių transporto konvencijos (Viena, 1968 m.) 1 straipsnio t ir u punktuose pateikta apibrėžtis.

1

(2)  T ir R masės bei techniškai leidžiamoji didžiausia masė gali būti didesnės nei nacionaliniais įstatymais nustatytoji leidžiamoji didžiausia masė.

2

(3)  Žr. prie 1958 m. susitarimo, skirto vienodiems techniniams ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurias galima įmontuoti transporto priemonėse arba naudoti su transporto priemonėmis, reikalavimams ir pagal tuos reikalavimus suteikiamų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygoms priimti, pridėtoje taisyklėje Nr. 13 pateikiamas apibrėžtis. Apibrėžtis taip pat pateikiama Konsoliduotoje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstravimo (R. E. 3) (dokumentas TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/2 pakeitimas).

3

(4)  Techniškai leidžiamoji masė gali viršyti didžiausią leidžiamąją masę, nustatytą nacionaliniais įstatymais.

4

(5)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Jugoslavija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35–36 (nenaudojamas), 37 – Turkija, 38–39 (nenaudojamas), 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikia EB valstybės narės, naudodamos atitinkamus savo ECE simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija ir 46 – Ukraina. Kiti numeriai kitoms šalims bus suteikiami eilės tvarka, atsižvelgiant į tai, kada tos šalys ratifikuoja susitarimą, skirtą vienodiems techniniams ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurias galima įmontuoti transporto priemonėse arba naudoti su transporto priemonėmis, reikalavimams ir pagal tuos reikalavimus suteikiamų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygoms priimti arba kada prisijungia prie to susitarimo bei tuos paskirtus numerius Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius praneša susitarimo šalims.

5

(6)  Žr. prie 1958 m. susitarimo, skirto vienodiems techniniams ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurias galima įmontuoti transporto priemonėse arba naudoti su transporto priemonėmis, reikalavimams ir pagal tuos reikalavimus suteikiamų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygoms priimti, pridėtoje taisyklėje Nr. 13 pateikiamas apibrėžtis. Apibrėžtis taip pat pateikiama Konsoliduotoje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstravimo (R. E. 3) (dokumentas TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/2 pakeitimas).

6

(7)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos 7 priede (R.E.3.) (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

7

---

| 11.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/100

---

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 107 – vienodos nuostatos dėl M2 arba M3 kategorijos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją konstrukciją, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 373, 2006 m. gruodžio 27 d.
  )

Taisyklę Nr. 107 skaityti taip:

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 107 – vienodos nuostatos dėl M2 arba M3 kategorijos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją konstrukciją (1)

1 svarstymas

Įtraukiant visą galiojantį tekstą iki:

Taisyklės 01 pakeitimų serija – įsigaliojimo data 2004 m. rugpjūčio 12 d.

1 klaidų ištaisymas – 2004 10 19

2 klaidų ištaisymas – 2006 1 25.

1.   TAIKYMO SRITIS

| 1.1. | Ši taisyklė taikoma visoms M2 arba M3 kategorijos vienaukštėms, dviaukštėms, rėminėms arba sujungtosioms transporto priemonėms (2) |
| --- | --- |

1.1.

Ši taisyklė taikoma visoms M2 arba M3 kategorijos vienaukštėms, dviaukštėms, rėminėms arba sujungtosioms transporto priemonėms (2)

| 1.2. | Tačiau šios taisyklės reikalavimai netaikomi šioms transporto priemonėms: |
| --- | --- |

1.2.

Tačiau šios taisyklės reikalavimai netaikomi šioms transporto priemonėms:

| 1.2.1. | transporto priemonėms, kurios yra skirtos vežti saugomus asmenis, pvz., kalinius; |
| --- | --- |

1.2.1.

transporto priemonėms, kurios yra skirtos vežti saugomus asmenis, pvz., kalinius;

| 1.2.2. | transporto priemonėms, kurios yra skirtos vežti sužeistus arba sergančius asmenis (greitosios pagalbos automobiliai); |
| --- | --- |

1.2.2.

transporto priemonėms, kurios yra skirtos vežti sužeistus arba sergančius asmenis (greitosios pagalbos automobiliai);

| 1.2.3. | transporto priemonėms, pritaikytoms važiuoti bekele. |
| --- | --- |

1.2.3.

transporto priemonėms, pritaikytoms važiuoti bekele.

| 1.2.4. | transporto priemonėms, kurios yra specialiai sukonstruotos vežti moksleivius. |
| --- | --- |

1.2.4.

transporto priemonėms, kurios yra specialiai sukonstruotos vežti moksleivius.

| 1.3. | Šios taisyklės reikalavimai taikomi nurodytoms transporto priemonėms tiek, kiek juos galima suderinti su numatytąja transporto priemonių paskirtimi: |
| --- | --- |

1.3.

Šios taisyklės reikalavimai taikomi nurodytoms transporto priemonėms tiek, kiek juos galima suderinti su numatytąja transporto priemonių paskirtimi:

| 1.3.1. | transporto priemonėms, kurios yra skirtos policijai, saugumo ir ginkluotosioms pajėgoms; |
| --- | --- |

1.3.1.

transporto priemonėms, kurios yra skirtos policijai, saugumo ir ginkluotosioms pajėgoms;

| 1.3.2. | transporto priemonėms, kurių sėdynės yra skirtos naudoti tik tada, kai transporto priemonė nevažiuoja; transporto priemonė pritaikyta vežti ne daugiau kaip 8 asmenis (be vairuotojo). Tokių transporto priemonių pavyzdžiai: judriosios bibliotekos, judriosios bažnyčios ir judriosios proginiams susibūrimams naudojamos transporto priemonės. Tokių transporto priemonių sėdynės, kurios yra skirtos naudoti transporto priemonei važiuojant, turi būti aiškiai pažymėtos. |
| --- | --- |

1.3.2.

transporto priemonėms, kurių sėdynės yra skirtos naudoti tik tada, kai transporto priemonė nevažiuoja; transporto priemonė pritaikyta vežti ne daugiau kaip 8 asmenis (be vairuotojo). Tokių transporto priemonių pavyzdžiai: judriosios bibliotekos, judriosios bažnyčios ir judriosios proginiams susibūrimams naudojamos transporto priemonės. Tokių transporto priemonių sėdynės, kurios yra skirtos naudoti transporto priemonei važiuojant, turi būti aiškiai pažymėtos.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | „Transporto priemonė“ – tai bet kokia M2 arba M3 kategorijos transporto priemonė, patenkanti į 1 pastraipoje apibrėžtą taikymo sritį. |
| --- | --- |

2.1.

„Transporto priemonė“ – tai bet kokia M2 arba M3 kategorijos transporto priemonė, patenkanti į 1 pastraipoje apibrėžtą taikymo sritį.

| 2.1.1. | Daugiau kaip 22 keleivius (neįskaitant vairuotojo) pritaikytos vežti transporto priemonės skirstomos į tris klases: |
| --- | --- |

2.1.1.

Daugiau kaip 22 keleivius (neįskaitant vairuotojo) pritaikytos vežti transporto priemonės skirstomos į tris klases:

| 2.1.1.1. | „I klasė“: transporto priemonės, kuriose yra numatyti stovintiems keleiviams skirti plotai; juose stovintys keleiviai dažnai keičiasi: vieni įlipa, kiti – išlipa. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

„I klasė“: transporto priemonės, kuriose yra numatyti stovintiems keleiviams skirti plotai; juose stovintys keleiviai dažnai keičiasi: vieni įlipa, kiti – išlipa.

| 2.1.1.2. | „II klasė“: transporto priemonės, iš esmės skirtos sėdintiems keleiviams vežti, kuriose stovintys keleiviai gali būti vežami perėjime ir (arba) plote, kuris užima ne daugiau vietos, negu reikia dviem dviguboms sėdynėms įrengti. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

„II klasė“: transporto priemonės, iš esmės skirtos sėdintiems keleiviams vežti, kuriose stovintys keleiviai gali būti vežami perėjime ir (arba) plote, kuris užima ne daugiau vietos, negu reikia dviem dviguboms sėdynėms įrengti.

| 2.1.1.3. | „III klasė“: transporto priemonės, skirtos vien tik sėdintiems keleiviams vežti. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

„III klasė“: transporto priemonės, skirtos vien tik sėdintiems keleiviams vežti.

| 2.1.1.4. | Transporto priemonė gali būti priskirta daugiau kaip vienai klasei. Tokiu atveju ji gali būti patvirtinta kaip kelių klasių, kurioms ji priklauso, transporto priemonė. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Transporto priemonė gali būti priskirta daugiau kaip vienai klasei. Tokiu atveju ji gali būti patvirtinta kaip kelių klasių, kurioms ji priklauso, transporto priemonė.

| 2.1.2. | Ne daugiau kaip 22 keleivius (neįskaitant vairuotojo) pritaikytos vežti transporto priemonės skirstomos į dvi klases: |
| --- | --- |

2.1.2.

Ne daugiau kaip 22 keleivius (neįskaitant vairuotojo) pritaikytos vežti transporto priemonės skirstomos į dvi klases:

| 2.1.2.1. | „A klasė“: transporto priemonės, skirtos vežti stovinčius keleivius; šios klasės transporto priemonėse yra sėdynių ir jose turi būti numatytas plotas stovintiems keleiviams. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

„A klasė“: transporto priemonės, skirtos vežti stovinčius keleivius; šios klasės transporto priemonėse yra sėdynių ir jose turi būti numatytas plotas stovintiems keleiviams.

| 2.1.2.2. | „B klasė“: transporto priemonės, nepritaikytos vežti stovinčius keleivius; šios klasės transporto priemonėse nėra sąlygų vežti stovinčius keleivius. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

„B klasė“: transporto priemonės, nepritaikytos vežti stovinčius keleivius; šios klasės transporto priemonėse nėra sąlygų vežti stovinčius keleivius.

| 2.1.3. | „Sujungtoji transporto priemonė“ – tai transporto priemonė, sudaryta iš dviejų arba daugiau standžiųjų dalių, viena su kita sujungtų lankstu; visų dalių keleivių skyriai sujungti taip, kad keleiviai galėtų lengvai pereiti iš vieno skyriaus į kitą; standžiosios dalys stacionariai sujungtos taip, kad jas galima būtų atskirti tik specialia įranga, kuri paprastai būna tik dirbtuvėse; |
| --- | --- |

2.1.3.

„Sujungtoji transporto priemonė“ – tai transporto priemonė, sudaryta iš dviejų arba daugiau standžiųjų dalių, viena su kita sujungtų lankstu; visų dalių keleivių skyriai sujungti taip, kad keleiviai galėtų lengvai pereiti iš vieno skyriaus į kitą; standžiosios dalys stacionariai sujungtos taip, kad jas galima būtų atskirti tik specialia įranga, kuri paprastai būna tik dirbtuvėse;

| 2.1.3.1. | „Dviaukštė sujungtoji transporto priemonė“ – tai transporto priemonė, sudaryta iš dviejų arba daugiau standžiųjų dalių, viena su kita sujungtų lankstu; visų dalių keleivių skyriai sujungti taip, kad keleiviai galėtų lengvai pereiti iš vieno skyriaus į kitą; standžiosios dalys stacionariai sujungtos taip, kad jas galima būtų atskirti tik specialia įranga, kuri paprastai būna tik dirbtuvėse. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

„Dviaukštė sujungtoji transporto priemonė“ – tai transporto priemonė, sudaryta iš dviejų arba daugiau standžiųjų dalių, viena su kita sujungtų lankstu; visų dalių keleivių skyriai sujungti taip, kad keleiviai galėtų lengvai pereiti iš vieno skyriaus į kitą; standžiosios dalys stacionariai sujungtos taip, kad jas galima būtų atskirti tik specialia įranga, kuri paprastai būna tik dirbtuvėse.

| 2.1.4. | „Žemagrindis autobusas“ yra I, II arba A klasės transporto priemonė, kurioje ne mažiau kaip 35 % ploto skirta stovintiems keleiviams (sujungtosiose transporto priemonėse – priekinėje dalyje, o dviaukštėse transporto priemonėse – apatiniame aukšte); toks plotas yra be laiptų ir iš jo galima prieiti bent prie vienerių įlipimo ir išlipimo durų. |
| --- | --- |

2.1.4.

„Žemagrindis autobusas“ yra I, II arba A klasės transporto priemonė, kurioje ne mažiau kaip 35 % ploto skirta stovintiems keleiviams (sujungtosiose transporto priemonėse – priekinėje dalyje, o dviaukštėse transporto priemonėse – apatiniame aukšte); toks plotas yra be laiptų ir iš jo galima prieiti bent prie vienerių įlipimo ir išlipimo durų.

| 2.1.5. | „Kėbulas“ – tai atskirasis techninis agregatas, kuriame yra visa specialioji transporto priemonės vidaus ir išorės įranga. |
| --- | --- |

2.1.5.

„Kėbulas“ – tai atskirasis techninis agregatas, kuriame yra visa specialioji transporto priemonės vidaus ir išorės įranga.

| 2.1.6. | „Dviaukštė transporto priemonė“ – tai transporto priemonė, kurioje keleiviams skirta erdvė bent vienoje dalyje išdėstyta dviem vienas virš kito esančiais lygmenimis, o viršutiniame aukšte nėra stovintiems keleiviams skirtų vietų. |
| --- | --- |

2.1.6.

„Dviaukštė transporto priemonė“ – tai transporto priemonė, kurioje keleiviams skirta erdvė bent vienoje dalyje išdėstyta dviem vienas virš kito esančiais lygmenimis, o viršutiniame aukšte nėra stovintiems keleiviams skirtų vietų.

| 2.1.7. | „Atskirasis techninis agregatas“ – tai įtaisas, transporto priemonės dalis, kuris gali būti atskirai patvirtintas, bet tik atsižvelgiant į vieną arba keletą specialių transporto priemonių tipų. |
| --- | --- |

2.1.7.

„Atskirasis techninis agregatas“ – tai įtaisas, transporto priemonės dalis, kuris gali būti atskirai patvirtintas, bet tik atsižvelgiant į vieną arba keletą specialių transporto priemonių tipų.

2.2.   „Tipo (-ų) apibrėžtis“

| 2.2.1. | „Transporto priemonių tipas“ – tai transporto priemonės, kurios nesiskiria šiais esminiais atžvilgiais:






  a) | tas pats kėbulo gamintojas; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

„Transporto priemonių tipas“ – tai transporto priemonės, kurios nesiskiria šiais esminiais atžvilgiais:

a)

tas pats kėbulo gamintojas;

| b) | tas pats važiuoklės gamintojas; |
| --- | --- |

b)

tas pats važiuoklės gamintojas;

| c) | toks pat bendras transporto priemonės modelis (> 22 keleiviai arba ≤ 22 keleiviai); |
| --- | --- |

c)

toks pat bendras transporto priemonės modelis (> 22 keleiviai arba ≤ 22 keleiviai);

| d) | toks pat bendras kėbulo modelis (vienaukštis (dviaukštis) sujungtasis, žemagrindis); |
| --- | --- |

d)

toks pat bendras kėbulo modelis (vienaukštis (dviaukštis) sujungtasis, žemagrindis);

| e) | toks pat kėbulo tipas, jei kėbulas buvo patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas; |
| --- | --- |

e)

toks pat kėbulo tipas, jei kėbulas buvo patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas;

| 2.2.2. | „Kėbulo tipas“, tvirtinant atskirojo techninio agregato tipą, yra kėbulo kategorija, nesiskirianti šiais esminiais atžvilgiais:






  a) | tas pats kėbulo gamintojas; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

„Kėbulo tipas“, tvirtinant atskirojo techninio agregato tipą, yra kėbulo kategorija, nesiskirianti šiais esminiais atžvilgiais:

a)

tas pats kėbulo gamintojas;

| b) | toks pat bendras transporto priemonės modelis (> 22 keleiviai arba ≤ 22 keleiviai); |
| --- | --- |

b)

toks pat bendras transporto priemonės modelis (> 22 keleiviai arba ≤ 22 keleiviai);

| c) | toks pat kėbulo modelis (vienaukštis (dviaukštis) sujungtasis, žemagrindis); |
| --- | --- |

c)

toks pat kėbulo modelis (vienaukštis (dviaukštis) sujungtasis, žemagrindis);

| d) | visiškai įrengtos transporto priemonės kėbulo masė skiriasi ne daugiau kaip 10 %; |
| --- | --- |

d)

visiškai įrengtos transporto priemonės kėbulo masė skiriasi ne daugiau kaip 10 %;

| e) | apibrėžti transporto priemonių, kuriose galima įrengti to tipo kėbulus, tipai. |
| --- | --- |

e)

apibrėžti transporto priemonių, kuriose galima įrengti to tipo kėbulus, tipai.

| 2.3. | „Transporto priemonės arba atskirojo techninio agregato patvirtinimas“ – tai transporto priemonės tipo patvirtinimas, kaip nurodyta 2.2 pastraipoje, atsižvelgiant į šioje taisyklėje apibrėžtas konstrukcijos ypatybes. |
| --- | --- |

2.3.

„Transporto priemonės arba atskirojo techninio agregato patvirtinimas“ – tai transporto priemonės tipo patvirtinimas, kaip nurodyta 2.2 pastraipoje, atsižvelgiant į šioje taisyklėje apibrėžtas konstrukcijos ypatybes.

| 2.4. | „Viršutinė kėbulo dalis“ – tai kėbulo dalis, nuo kurios priklauso transporto priemonės tvirtumas, jeigu transporto priemonė virstų per nelaimingą atsitikimą. |
| --- | --- |

2.4.

„Viršutinė kėbulo dalis“ – tai kėbulo dalis, nuo kurios priklauso transporto priemonės tvirtumas, jeigu transporto priemonė virstų per nelaimingą atsitikimą.

| 2.5. | „Įlipimo ir išlipimo durys“ – tai durys, skirtos keleiviams įprastai naudotis, vairuotojui sėdint. |
| --- | --- |

2.5.

„Įlipimo ir išlipimo durys“ – tai durys, skirtos keleiviams įprastai naudotis, vairuotojui sėdint.

| 2.6. | „Dvigubos durys“ – tai durys, atveriančios du praėjimus arba jiems tapatų vieną praėjimą. |
| --- | --- |

2.6.

„Dvigubos durys“ – tai durys, atveriančios du praėjimus arba jiems tapatų vieną praėjimą.

| 2.7. | „Slankiosios durys“ – tai durys, kurias galima atidaryti arba uždaryti tik stumiant jas išilgai vieno arba keleto tiesių arba beveik tiesių bėgių. |
| --- | --- |

2.7.

„Slankiosios durys“ – tai durys, kurias galima atidaryti arba uždaryti tik stumiant jas išilgai vieno arba keleto tiesių arba beveik tiesių bėgių.

| 2.8. | „Avarinės durys“ – tai durys, skirtos keleiviams naudotis išskirtiniais atvejais, ypač įvykus avarijai. |
| --- | --- |

2.8.

„Avarinės durys“ – tai durys, skirtos keleiviams naudotis išskirtiniais atvejais, ypač įvykus avarijai.

| 2.9. | „Avarinis langas“ – tai langas, nebūtinai įstiklintas, skirtas keleiviams išlipti avarijos atveju. |
| --- | --- |

2.9.

„Avarinis langas“ – tai langas, nebūtinai įstiklintas, skirtas keleiviams išlipti avarijos atveju.

| 2.10. | „Dvigubas arba sudėtinis langas“ – tai avarinis langas, kurį įsivaizduojama vertikalia linija (-omis) [arba plokštuma (-omis)] padalijus į dvi arba daugiau dalių, kiekvienos iš jų matmenys ir pasiekiamumas atitiktų įprasto avarinio lango reikalavimus. |
| --- | --- |

2.10.

„Dvigubas arba sudėtinis langas“ – tai avarinis langas, kurį įsivaizduojama vertikalia linija (-omis) [arba plokštuma (-omis)] padalijus į dvi arba daugiau dalių, kiekvienos iš jų matmenys ir pasiekiamumas atitiktų įprasto avarinio lango reikalavimus.

| 2.11. | „Avarinis liukas“ – tai anga stoge arba grindyse, skirta keleiviams išlipti avarijos atveju. |
| --- | --- |

2.11.

„Avarinis liukas“ – tai anga stoge arba grindyse, skirta keleiviams išlipti avarijos atveju.

| 2.12. | „Avarinis išėjimas“ – tai avarinės durys, avarinis langas arba avarinis liukas. |
| --- | --- |

2.12.

„Avarinis išėjimas“ – tai avarinės durys, avarinis langas arba avarinis liukas.

| 2.13. | „Išėjimas“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, jungiamieji laiptai, puslaipčiai arba avarinis išėjimas. |
| --- | --- |

2.13.

„Išėjimas“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, jungiamieji laiptai, puslaipčiai arba avarinis išėjimas.

| 2.14. | „Aukšto grindys“ – tai kėbulo dalis, ant kurios viršutinio paviršiaus stovi keleiviai, į kurią remiasi sėdinčių keleivių, vairuotojo ir kitų ekipažo narių kojos bei gali būti atremiamos kėdžių tvirtinimo detalės. |
| --- | --- |

2.14.

„Aukšto grindys“ – tai kėbulo dalis, ant kurios viršutinio paviršiaus stovi keleiviai, į kurią remiasi sėdinčių keleivių, vairuotojo ir kitų ekipažo narių kojos bei gali būti atremiamos kėdžių tvirtinimo detalės.

| 2.15. | „Perėjimas“ – tai erdvė, kuria naudodamiesi keleiviai nuo bet kurios sėdynės arba sėdynių eilės gali prieiti prie bet kurios kitos sėdynės arba sėdynių eilės, išėjimo, jungiamųjų laiptų arba bet kurio stovintiems keleiviams skirto ploto ir atvirkščiai; perėjimu nelaikoma: |
| --- | --- |

2.15.

„Perėjimas“ – tai erdvė, kuria naudodamiesi keleiviai nuo bet kurios sėdynės arba sėdynių eilės gali prieiti prie bet kurios kitos sėdynės arba sėdynių eilės, išėjimo, jungiamųjų laiptų arba bet kurio stovintiems keleiviams skirto ploto ir atvirkščiai; perėjimu nelaikoma:

| 2.15.1. | 300 mm erdvė priešais kiekvieną sėdynę, išskyrus virš rato sparno įrengtas į šonus pasuktas sėdynes (tuomet ta erdvė sumažinama iki 225 mm); |
| --- | --- |

2.15.1.

300 mm erdvė priešais kiekvieną sėdynę, išskyrus virš rato sparno įrengtas į šonus pasuktas sėdynes (tuomet ta erdvė sumažinama iki 225 mm);

| 2.15.2. | erdvė virš visų pakopų arba laiptų, ar |
| --- | --- |

2.15.2.

erdvė virš visų pakopų arba laiptų, ar

| 2.15.3. | bet kuri erdvė, per kurią galima prieiti tik prie vienos sėdynės arba sėdynių eilės, arba esanti tarp dviejų priešpriešinių sėdynių arba sėdynių eilių. |
| --- | --- |

2.15.3.

bet kuri erdvė, per kurią galima prieiti tik prie vienos sėdynės arba sėdynių eilės, arba esanti tarp dviejų priešpriešinių sėdynių arba sėdynių eilių.

| 2.16. | „Įėjimas ir išėjimas“ – tai erdvė transporto priemonės viduje nuo įlipimo ir išlipimo durų iki viršutinio laiptelio krašto (perėjimo krašto), jungiamųjų laiptų arba puslaipčių. Jei prie durų nėra laiptelių, įėjimu ir išėjimu laikoma pagal 3 priedo 7.7.1 pastraipos nuostatas išmatuota erdvė, pasibaigianti ne daugiau kaip 300 mm atstumu nuo dvigubos plokštės vidinio paviršiaus. |
| --- | --- |

2.16.

„Įėjimas ir išėjimas“ – tai erdvė transporto priemonės viduje nuo įlipimo ir išlipimo durų iki viršutinio laiptelio krašto (perėjimo krašto), jungiamųjų laiptų arba puslaipčių. Jei prie durų nėra laiptelių, įėjimu ir išėjimu laikoma pagal 3 priedo 7.7.1 pastraipos nuostatas išmatuota erdvė, pasibaigianti ne daugiau kaip 300 mm atstumu nuo dvigubos plokštės vidinio paviršiaus.

| 2.17. | „Vairuotojo kabina“ – tai erdvė, skirta vien tik vairuotojui (išskyrus avarinius atvejus), kurioje yra vairuotojo sėdynė, vairaratis, valdikliai, prietaisai ir kiti įtaisai, reikalingi vairuoti arba valdyti transporto priemonę. |
| --- | --- |

2.17.

„Vairuotojo kabina“ – tai erdvė, skirta vien tik vairuotojui (išskyrus avarinius atvejus), kurioje yra vairuotojo sėdynė, vairaratis, valdikliai, prietaisai ir kiti įtaisai, reikalingi vairuoti arba valdyti transporto priemonę.

| 2.18. | „Parengtos naudoti transporto priemonės masė“ – tai parengtos naudoti transporto priemonės masė be krovinio, bet su kėbulu ir su sukabintuvu, jei tai yra vilkikas, arba važiuoklės su kabina masė, jeigu gamintojas nesumontuoja kėbulo ir (arba) sukabintuvo (įskaitant aušinimo skystį, tepalus, 90 % degalų, 100 % kitų skysčių, išskyrus panaudotą vandenį, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją (75 kg), taip pat, kalbant apie miesto ir tolimojo susisiekimo autobusus, ekipažo nario masė (75 kg), jeigu transporto priemonėje jam yra numatyta sėdimoji vieta). |
| --- | --- |

2.18.

„Parengtos naudoti transporto priemonės masė“ – tai parengtos naudoti transporto priemonės masė be krovinio, bet su kėbulu ir su sukabintuvu, jei tai yra vilkikas, arba važiuoklės su kabina masė, jeigu gamintojas nesumontuoja kėbulo ir (arba) sukabintuvo (įskaitant aušinimo skystį, tepalus, 90 % degalų, 100 % kitų skysčių, išskyrus panaudotą vandenį, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją (75 kg), taip pat, kalbant apie miesto ir tolimojo susisiekimo autobusus, ekipažo nario masė (75 kg), jeigu transporto priemonėje jam yra numatyta sėdimoji vieta).

| 2.19. | „Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė (M)“ – tai gamintojo nurodyta didžiausia transporto priemonės masė, pagrįsta jos konstrukcija ir eksploatavimu. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė naudojama nustatant transporto priemonės kategoriją. |
| --- | --- |

2.19.

„Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė (M)“ – tai gamintojo nurodyta didžiausia transporto priemonės masė, pagrįsta jos konstrukcija ir eksploatavimu. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė naudojama nustatant transporto priemonės kategoriją.

| 2.20. | „Keleivis“ – tai asmuo, kuris nėra vairuotojas arba ekipažo narys. |
| --- | --- |

2.20.

„Keleivis“ – tai asmuo, kuris nėra vairuotojas arba ekipažo narys.

| 2.21. | „Riboto judrumo keleivis“ – tai visi keleiviai, kuriems sunku naudotis visuomeniniu transportu, pvz., neįgalieji (taip pat ir asmenys, turintys jutimų ir protinę negalią, besinaudojantys invalidų vežimėliais), asmenys, turintys galūnių negalių, žemaūgiai, asmenys su sunkiu bagažu, senyvo amžiaus asmenys, nėščiosios, asmenys su pirkinių vežimėliais ir su vaikais (įskaitant vaikus sėdimuosiuose vežimėliuose). |
| --- | --- |

2.21.

„Riboto judrumo keleivis“ – tai visi keleiviai, kuriems sunku naudotis visuomeniniu transportu, pvz., neįgalieji (taip pat ir asmenys, turintys jutimų ir protinę negalią, besinaudojantys invalidų vežimėliais), asmenys, turintys galūnių negalių, žemaūgiai, asmenys su sunkiu bagažu, senyvo amžiaus asmenys, nėščiosios, asmenys su pirkinių vežimėliais ir su vaikais (įskaitant vaikus sėdimuosiuose vežimėliuose).

| 2.22. | „Besinaudojantis invalido vežimėliu“ – tai asmuo, kuris dėl silpnumo arba neįgalumo naudojasi invalido vežimėliu. |
| --- | --- |

2.22.

„Besinaudojantis invalido vežimėliu“ – tai asmuo, kuris dėl silpnumo arba neįgalumo naudojasi invalido vežimėliu.

| 2.23. | „Ekipažo narys“ – tai asmuo, paskirtas atlikti pakaitinio vairuotojo arba padėjėjo pareigas. |
| --- | --- |

2.23.

„Ekipažo narys“ – tai asmuo, paskirtas atlikti pakaitinio vairuotojo arba padėjėjo pareigas.

| 2.24. | „Keleivių salonas“ – tai keleiviams skirta erdvė, išskyrus stacionariai įrangai, pvz., barams, virtuvėlėms, tualetams arba bagažo (krovinių) skyriams, skirtą erdvę. |
| --- | --- |

2.24.

„Keleivių salonas“ – tai keleiviams skirta erdvė, išskyrus stacionariai įrangai, pvz., barams, virtuvėlėms, tualetams arba bagažo (krovinių) skyriams, skirtą erdvę.

| 2.25. | „Mechaniškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, kurios yra varstomos ne raumenų jėga ir kurias nuotoliniu būdu atidaro bei uždaro (jeigu jos negali varstytis pačios) vairuotojas arba ekipažo narys. |
| --- | --- |

2.25.

„Mechaniškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, kurios yra varstomos ne raumenų jėga ir kurias nuotoliniu būdu atidaro bei uždaro (jeigu jos negali varstytis pačios) vairuotojas arba ekipažo narys.

| 2.26. | „Automatiškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, kurias galima atidaryti (nenaudojant avarinių valdiklių) tik keleiviui pasinaudojus valdikliu, o vairuotojui jį įjungus; šios durys užsidaro automatiškai. |
| --- | --- |

2.26.

„Automatiškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, kurias galima atidaryti (nenaudojant avarinių valdiklių) tik keleiviui pasinaudojus valdikliu, o vairuotojui jį įjungus; šios durys užsidaro automatiškai.

| 2.27. | „Užvedimo blokavimo įtaisas“ – tai įtaisas, kuris neleidžia nuvaryti transporto priemonės. |
| --- | --- |

2.27.

„Užvedimo blokavimo įtaisas“ – tai įtaisas, kuris neleidžia nuvaryti transporto priemonės.

| 2.28. | „Vairuotojo valdomos įlipimo ir išlipimo durys“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, kurias paprastai atidaro ir uždaro vairuotojas. |
| --- | --- |

2.28.

„Vairuotojo valdomos įlipimo ir išlipimo durys“ – tai įlipimo ir išlipimo durys, kurias paprastai atidaro ir uždaro vairuotojas.

| 2.29. | „Specialioji sėdynė“ – tai padidinta, atitinkamai paženklinta sėdynė, skirta riboto judrumo keleiviams. |
| --- | --- |

2.29.

„Specialioji sėdynė“ – tai padidinta, atitinkamai paženklinta sėdynė, skirta riboto judrumo keleiviams.

| 2.30. | „Įlipimo įtaisas“ – tai įrenginys, padedantis į transporto priemonę įvažiuoti invalidų vežimėliams, pvz., keltuvai, nuožulnios plokštumos ir kt. |
| --- | --- |

2.30.

„Įlipimo įtaisas“ – tai įrenginys, padedantis į transporto priemonę įvažiuoti invalidų vežimėliams, pvz., keltuvai, nuožulnios plokštumos ir kt.

| 2.31. | „Nuleidimo sistema“ – tai sistema, kuri visiškai arba iš dalies nuleidžia ir pakelia transporto priemonės kėbulą arba jo dalį įprastos važiavimo padėties atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.31.

„Nuleidimo sistema“ – tai sistema, kuri visiškai arba iš dalies nuleidžia ir pakelia transporto priemonės kėbulą arba jo dalį įprastos važiavimo padėties atžvilgiu.

| 2.32. | „Keltuvas“ – tai įtaisas arba sistema su platforma, kurią galima pakelti ir nuleisti, kad keleivis galėtų nuo keleivių salono grindų patekti ant žemės arba kelkraščio ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

2.32.

„Keltuvas“ – tai įtaisas arba sistema su platforma, kurią galima pakelti ir nuleisti, kad keleivis galėtų nuo keleivių salono grindų patekti ant žemės arba kelkraščio ir atvirkščiai.

| 2.33. | „Nuožulni plokštuma“ – tai įtaisas, kuriuo uždengiamas tarpas tarp keleivių salono grindų ir žemės arba kelkraščio. |
| --- | --- |

2.33.

„Nuožulni plokštuma“ – tai įtaisas, kuriuo uždengiamas tarpas tarp keleivių salono grindų ir žemės arba kelkraščio.

| 2.34. | „Nešiojamoji nuožulni plokštuma“ – tai plokštuma, kurią galima atskirti nuo transporto priemonės konstrukcijos ir kurią į naudojimo padėtį gali padėti vairuotojas arba ekipažo narys. |
| --- | --- |

2.34.

„Nešiojamoji nuožulni plokštuma“ – tai plokštuma, kurią galima atskirti nuo transporto priemonės konstrukcijos ir kurią į naudojimo padėtį gali padėti vairuotojas arba ekipažo narys.

| 2.35. | „Išmontuojamoji sėdynė“ – tai sėdynė, kurią galima lengvai išimti iš transporto priemonės. |
| --- | --- |

2.35.

„Išmontuojamoji sėdynė“ – tai sėdynė, kurią galima lengvai išimti iš transporto priemonės.

| 2.36. | „Priekis“ ir „galas“ – tai transporto priemonės priekis arba galas pagal įprastinę važiavimo kryptį, o terminai „pirmyn“, „priekinis“, „atgal“, „galinis“ ir pan. suprantami atitinkamai. |
| --- | --- |

2.36.

„Priekis“ ir „galas“ – tai transporto priemonės priekis arba galas pagal įprastinę važiavimo kryptį, o terminai „pirmyn“, „priekinis“, „atgal“, „galinis“ ir pan. suprantami atitinkamai.

| 2.37. | „Jungiamieji laiptai“ – tai laiptai jungiantys viršutinį ir apatinį aukštus. |
| --- | --- |

2.37.

„Jungiamieji laiptai“ – tai laiptai jungiantys viršutinį ir apatinį aukštus.

| 2.38. | „Atskira kabina (salonas)“ – tai transporto priemonėje esanti erdvė, kurią gali užimti keleiviai arba ekipažas, kai transporto priemonė yra naudojama, ir kuri yra atskirta nuo kitų keleivių arba ekipažo erdvių, išskyrus tokias, per kurių pertvaras galima matyti gretimą keleivių erdvę ir kai erdvės yra sujungtos perėjimais be durų. |
| --- | --- |

2.38.

„Atskira kabina (salonas)“ – tai transporto priemonėje esanti erdvė, kurią gali užimti keleiviai arba ekipažas, kai transporto priemonė yra naudojama, ir kuri yra atskirta nuo kitų keleivių arba ekipažo erdvių, išskyrus tokias, per kurių pertvaras galima matyti gretimą keleivių erdvę ir kai erdvės yra sujungtos perėjimais be durų.

| 2.39. | „Puslaipčiai“ – tai laiptai tarp viršutinio aukšto ir avarinių durų. |
| --- | --- |

2.39.

„Puslaipčiai“ – tai laiptai tarp viršutinio aukšto ir avarinių durų.

3.   PARAIŠKA SUTEIKTI PATVIRTINIMĄ

| 3.1. | Patvirtinimo paraišką:






  a) | transporto priemonės tipo arba |
| --- | --- | --- |

3.1.

Patvirtinimo paraišką:

a)

transporto priemonės tipo arba

| b) | atskirojo techninio agregato tipo, arba |
| --- | --- |

b)

atskirojo techninio agregato tipo, arba

| c) | transporto priemonės tipo su pritaikytu kėbulo tipu, kuris jau yra patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas, |
| --- | --- |

c)

transporto priemonės tipo su pritaikytu kėbulo tipu, kuris jau yra patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas,

atsižvelgiant į konstrukcijos ypatybes, turi pateikti gamintojas arba jo įgaliotas atstovas.

| 3.2. | Tuo atveju, kai patvirtinimo paraiška pateikiama dėl transporto priemonės, kurioje važiuoklė yra sumontuota tipo patvirtinimą turinčiame kėbule, sąvoka „gamintojas“ taikomas montuotojui. |
| --- | --- |

3.2.

Tuo atveju, kai patvirtinimo paraiška pateikiama dėl transporto priemonės, kurioje važiuoklė yra sumontuota tipo patvirtinimą turinčiame kėbule, sąvoka „gamintojas“ taikomas montuotojui.

| 3.3. | Su konstrukcijos ypatybėmis susijusio informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedo 1 dalyje. |
| --- | --- |

3.3.

Su konstrukcijos ypatybėmis susijusio informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedo 1 dalyje.

| 3.3.1. | 1 priedėlis: transporto priemonės tipui, |
| --- | --- |

3.3.1.

1 priedėlis: transporto priemonės tipui,

| 3.3.2. | 2 priedėlis: kėbulo tipui, |
| --- | --- |

3.3.2.

2 priedėlis: kėbulo tipui,

| 3.3.3. | 3 priedėlis: transporto priemonės tipui su pritaikytu kėbulu, kuris jau yra patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas. |
| --- | --- |

3.3.3.

3 priedėlis: transporto priemonės tipui su pritaikytu kėbulu, kuris jau yra patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas.

| 3.4. | Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė (-ės) arba kėbulas (-ai) turi būti pateiktas (-i) už patvirtinimo bandymus atsakingai techninė tarnybai. |
| --- | --- |

3.4.

Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė (-ės) arba kėbulas (-ai) turi būti pateiktas (-i) už patvirtinimo bandymus atsakingai techninė tarnybai.

4.   PATVIRTINIMAS

| 4.1. | Jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateikta transporto priemonė arba kėbulas atitinka 5 pastraipos reikalavimus, transporto priemonės tipas turi būti patvirtintas. |
| --- | --- |

4.1.

Jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateikta transporto priemonė arba kėbulas atitinka 5 pastraipos reikalavimus, transporto priemonės tipas turi būti patvirtintas.

| 4.2. | Kiekvienam patvirtintam transporto priemonių tipui turi būti suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu 01 atitinka 01 pakeitimo seriją) turi nurodyti pakeitimų, apimančių naujausius svarbesnius techninius taisyklės pakeitimus, kurie buvo padaryti išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio suteikti kitam transporto priemonės arba kėbulo tipui, kaip apibrėžta 2.2 pastraipoje. |
| --- | --- |

4.2.

Kiekvienam patvirtintam transporto priemonių tipui turi būti suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu 01 atitinka 01 pakeitimo seriją) turi nurodyti pakeitimų, apimančių naujausius svarbesnius techninius taisyklės pakeitimus, kurie buvo padaryti išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio suteikti kitam transporto priemonės arba kėbulo tipui, kaip apibrėžta 2.2 pastraipoje.

| 4.3. | Pranešimas apie transporto priemonės arba kėbulo tipo patvirtinimą arba patvirtinimo galiojimo laiko pratęsimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims, naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą. |
| --- | --- |

4.3.

Pranešimas apie transporto priemonės arba kėbulo tipo patvirtinimą arba patvirtinimo galiojimo laiko pratęsimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims, naudojant šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią formą.

| 4.4. | Prie kiekvienos transporto priemonės arba kėbulo, atitinkančių pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės arba kėbulo tipą, gerai matomoje ir lengvai prieinamoje, patvirtinimo formoje apibrėžtoje vietoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.4.

Prie kiekvienos transporto priemonės arba kėbulo, atitinkančių pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės arba kėbulo tipą, gerai matomoje ir lengvai prieinamoje, patvirtinimo formoje apibrėžtoje vietoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinusios šalies numeris (3) ir |
| --- | --- |

4.4.1.

raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinusios šalies numeris (3) ir

| 4.4.2. | šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė „R“, brūkšnys ir patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje), kaip nurodyta 4.4.1 pastraipoje, ir |
| --- | --- |

4.4.2.

šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė „R“, brūkšnys ir patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje), kaip nurodyta 4.4.1 pastraipoje, ir

| 4.4.3. | papildomas simbolis, sudarytas iš romėniškų skaitmenų, kuriais nurodoma patvirtintos transporto priemonės arba kėbulo klasė (-ės). Atskirai patvirtintas kėbulas turi būti papildomai pažymėtas raide S. |
| --- | --- |

4.4.3.

papildomas simbolis, sudarytas iš romėniškų skaitmenų, kuriais nurodoma patvirtintos transporto priemonės arba kėbulo klasė (-ės). Atskirai patvirtintas kėbulas turi būti papildomai pažymėtas raide S.

| 4.5. | Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar keletą kitų prie susitarimo prijungtų taisyklių patvirtintą transporto priemonių tipą, pagal šią taisyklę patvirtinusioje šalyje 4.4.1 pastraipoje nurodyto simbolio nereikia kartoti; tokiu atveju taisyklė ir patvirtinimo numeriai bei papildomi visų taisyklių, pagal kurias buvo patvirtinta (šalyje, kuri patvirtino pagal šią taisyklę), simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 pastraipoje nurodyto simbolio. |
| --- | --- |

4.5.

Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar keletą kitų prie susitarimo prijungtų taisyklių patvirtintą transporto priemonių tipą, pagal šią taisyklę patvirtinusioje šalyje 4.4.1 pastraipoje nurodyto simbolio nereikia kartoti; tokiu atveju taisyklė ir patvirtinimo numeriai bei papildomi visų taisyklių, pagal kurias buvo patvirtinta (šalyje, kuri patvirtino pagal šią taisyklę), simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 pastraipoje nurodyto simbolio.

| 4.6. | Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. |
| --- | --- |

4.6.

Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

| 4.7. | Patvirtinimo ženklas turi būti pritaisomas prie transporto priemonės arba kėbulo duomenų plokštelės, kurią tvirtina gamintojas, arba ant jos. |
| --- | --- |

4.7.

Patvirtinimo ženklas turi būti pritaisomas prie transporto priemonės arba kėbulo duomenų plokštelės, kurią tvirtina gamintojas, arba ant jos.

| 4.8. | Šios taisyklės 2 priede pateikti patvirtinimo ženklų pavyzdžiai. |
| --- | --- |

4.8.

Šios taisyklės 2 priede pateikti patvirtinimo ženklų pavyzdžiai.

5.   REIKALAVIMAI

| 5.1. | Visos transporto priemonės turi atitikti šios taisyklės 3 priede išdėstytas nuostatas (9 priede pateiktos pakeistos nuostatos, taikytinos dviaukštėms transporto priemonėms). Atskirai patvirtinti kėbulai atitinkamai turi atitikti 5 ir (arba) 10 priedo reikalavimus. Transporto priemonės, turinčios pagal 10 priedo reikalavimus patvirtintą kėbulą, patvirtinimas turi atitikti tą priedą. |
| --- | --- |

5.1.

Visos transporto priemonės turi atitikti šios taisyklės 3 priede išdėstytas nuostatas (9 priede pateiktos pakeistos nuostatos, taikytinos dviaukštėms transporto priemonėms). Atskirai patvirtinti kėbulai atitinkamai turi atitikti 5 ir (arba) 10 priedo reikalavimus. Transporto priemonės, turinčios pagal 10 priedo reikalavimus patvirtintą kėbulą, patvirtinimas turi atitikti tą priedą.

| 5.2. | I klasės transporto priemonės turi būti prieinamos riboto judrumo asmenims, įskaitant besinaudojančius invalidų vežimėliais, pagal 8 priede išdėstytas technines nuostatas. |
| --- | --- |

5.2.

I klasės transporto priemonės turi būti prieinamos riboto judrumo asmenims, įskaitant besinaudojančius invalidų vežimėliais, pagal 8 priede išdėstytas technines nuostatas.

| 5.3. | Siekdamos pagerinti I klasei nepriklausančių transporto priemonių prieinamumą, susitariančiosios šalys laisvai pasirenka tinkamiausią sprendimą. Tačiau jei I klasei nepriklausančiose transporto priemonėse sumontuojami įtaisai, skirti riboto judrumo ir invalidų vežimėliais besinaudojantiems asmenims, jie turi atitikti susijusius 8 priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

5.3.

Siekdamos pagerinti I klasei nepriklausančių transporto priemonių prieinamumą, susitariančiosios šalys laisvai pasirenka tinkamiausią sprendimą. Tačiau jei I klasei nepriklausančiose transporto priemonėse sumontuojami įtaisai, skirti riboto judrumo ir invalidų vežimėliais besinaudojantiems asmenims, jie turi atitikti susijusius 8 priedo reikalavimus.

| 5.4. | Jokie šios taisyklės nurodymai neturi kliudyti susitariančiosios šalies nacionalinėms institucijoms apibrėžti, kad galimi tam tikri eksploatavimo tipai, taikytini transporto priemonėms, kuriose yra pagal 8 priedo reikalavimus sumontuotos įrangos, skirtos riboto judrumo asmenims. |
| --- | --- |

5.4.

Jokie šios taisyklės nurodymai neturi kliudyti susitariančiosios šalies nacionalinėms institucijoms apibrėžti, kad galimi tam tikri eksploatavimo tipai, taikytini transporto priemonėms, kuriose yra pagal 8 priedo reikalavimus sumontuotos įrangos, skirtos riboto judrumo asmenims.

6.   MODIFIKACIJA IR TRANSPORTO PRIEMONĖS ARBA KĖBULO TIPO PATVIRTINIMO GALIOJIMO LAIKO PRATĘSIMAS

| 6.1. | Apie kiekvieną transporto priemonės arba kėbulo tipo pakeitimą turi būti pranešta tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tuomet padalinys gali: |
| --- | --- |

6.1.

Apie kiekvieną transporto priemonės arba kėbulo tipo pakeitimą turi būti pranešta tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tuomet padalinys gali:

| 6.1.1. | nuspręsti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė arba kėbulas atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

6.1.1.

nuspręsti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kokiu atveju transporto priemonė arba kėbulas atitinka reikalavimus, arba

| 6.1.2. | reikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba atliktų papildomus bandymus. |
| --- | --- |

6.1.2.

reikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba atliktų papildomus bandymus.

| 6.2. | Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą patvirtinti, apibrėžiant modifikacijas, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims turi būti pranešta 4.3 pastraipoje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

6.2.

Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą patvirtinti, apibrėžiant modifikacijas, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims turi būti pranešta 4.3 pastraipoje nurodyta tvarka.

| 6.3. | Patvirtinimo galiojimo laiko pratęsimą suteikianti įgaliota institucija turi tokiam pratęsimui suteikti eilės numerį ir taisyklės 1 priedo 2 priedėlyje pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis. |
| --- | --- |

6.3.

Patvirtinimo galiojimo laiko pratęsimą suteikianti įgaliota institucija turi tokiam pratęsimui suteikti eilės numerį ir taisyklės 1 priedo 2 priedėlyje pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

7.   PRODUKCIJOS ATITIKTIS

Produkcijos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:

| 7.1. | Pagal šią taisyklę patvirtintos transporto priemonės ir kėbulai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas laikantis pirmiau 5 pastraipoje nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

7.1.

Pagal šią taisyklę patvirtintos transporto priemonės ir kėbulai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas laikantis pirmiau 5 pastraipoje nustatytų reikalavimų.

| 7.2. | Tipą patvirtinusi įgaliota institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai tokie patikrinimai turi būti atliekami kartą per dvejus metus. |
| --- | --- |

7.2.

Tipą patvirtinusi įgaliota institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai tokie patikrinimai turi būti atliekami kartą per dvejus metus.

8.   BAUDOS UŽ PRODUKCIJOS NEATITIKTĮ

| 8.1. | Pagal šią taisyklę transporto priemonės arba kėbulo tipo patvirtinimas gali būti anuliuotas, jei nesilaikoma 5 pastraipoje išdėstytų reikalavimų. |
| --- | --- |

8.1.

Pagal šią taisyklę transporto priemonės arba kėbulo tipo patvirtinimas gali būti anuliuotas, jei nesilaikoma 5 pastraipoje išdėstytų reikalavimų.

| 8.2. | Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis anuliuoja patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, kitas šią taisyklę taikančias susitariančiąsias šalis apie tai nedelsdama informuoja pranešimo forma, atitinkančia šios taisyklės 1 priedo 2 priedėlyje pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

8.2.

Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis anuliuoja patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, kitas šią taisyklę taikančias susitariančiąsias šalis apie tai nedelsdama informuoja pranešimo forma, atitinkančia šios taisyklės 1 priedo 2 priedėlyje pateiktą pavyzdį.

9.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones arba kėbulus, jis turi informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Atitinkamą pranešimą gavusi institucija šios taisyklės 1 priedo 1 dalyje pateiktą pavyzdį atitinkančia pranešimo forma turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

10.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

| 10.1. | Nuo oficialios 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimą pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

10.1.

Nuo oficialios 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimą pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

| 10.2. | Nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą, suteiktą pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

10.2.

Nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą, suteiktą pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

| 10.3. | Praėjus 36 mėnesiams nuo įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi suteikti patvirtinimus tik tada, jei patvirtintinas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus su 01 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

10.3.

Praėjus 36 mėnesiams nuo įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi suteikti patvirtinimus tik tada, jei patvirtintinas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus su 01 serijos pakeitimais.

| 10.4. | Praėjus 72 mėnesiams nuo 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pirminės nacionalinės transporto priemonių, kurios neatitinka šios taisyklės reikalavimų su 01 serijos pakeitimais, registracijos (eksploatavimo pradžia). |
| --- | --- |

10.4.

Praėjus 72 mėnesiams nuo 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pirminės nacionalinės transporto priemonių, kurios neatitinka šios taisyklės reikalavimų su 01 serijos pakeitimais, registracijos (eksploatavimo pradžia).

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami kitose šalyse išduodamo patvirtinimo ar patvirtinimo pratęsimo, atsisakymo patvirtinti ar anuliavimo formos, pavadinimus ir adresus.

12.   PASTABOS DĖL LEIDŽIAMOSIOS TILTŲ APKROVOS ARBA BENDROSIOS TRANSPORTO PRIEMONĖS MASĖS

Susitariančiosioms šalims sutarties 3 straipsniu nekliudoma uždrausti transporto priemonių tipų registraciją savo teritorijoje, jei tuos tipus pagal šią taisyklę yra patvirtinusi kita susitariančioji šalis, kurioje įteisinta didesnė tiltų apkrova arba didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė nei registraciją uždraudžiančioje šalyje.

PRIEDŲ SĄRAŠAS

| 1 priedas | EEK tipo patvirtinimo dokumentai |
| --- | --- |

1 priedas

| 1 dalis | Informacinis dokumento pavyzdys |
| --- | --- |

1 dalis

| 2 dalis | Tipo patvirtinimo liudijimas |
| --- | --- |

2 dalis

| 2 priedas | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2 priedas

| 3 priedas | Visoms transporto priemonėms taikomi reikalavimai |
| --- | --- |

3 priedas

| Priedėlis: | statiško pokrypio ribos patvirtinimas apskaičiavimu |
| --- | --- |

Priedėlis:

| 4 priedas | Aiškinamosios schemos |
| --- | --- |

4 priedas

| 5 priedas | Viršutinės kėbulo dalies tvirtumas |
| --- | --- |

5 priedas

| 6 priedas | Mechaniškai valdomų durų uždarymo jėgų matavimo nurodymai |
| --- | --- |

6 priedas

| 7 priedas | Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytoms vežti transporto priemonėms taikomi specialieji reikalavimai |
| --- | --- |

7 priedas

| 8 priedas | Riboto judrumo keleiviams įlipti ir išlipti padedančių techninių įtaisų reikalavimai |
| --- | --- |

8 priedas

| 9 priedas | Specialieji dviaukščių transporto priemonių reikalavimai |
| --- | --- |

9 priedas

| 10 priedas | Atskirojo techninio agregato tipo tvirtinimas ir transporto priemonės su kėbulu, kuris jau anksčiau buvo patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas, tipo tvirtinimas |
| --- | --- |

10 priedas

| 11 priedas | Masė ir matmenys. |
| --- | --- |

11 priedas

1 PRIEDAS

EEK TIPO PATVIRTINIMO DOKUMENTAI

1 DALIS

Informacinių dokumentų pavyzdžiai

1 priedėlis

INFORMACINIS DOKUMENTAS PAVYZDYS

pagal taisyklę Nr. 107, ryšium su M2 arba M3 kategorijų transporto priemonių tipo tvirtinimu, atsižvelgiant į jų bendrąją konstrukciją.

Nurodyta informacija, jei taikoma, turi būti pateikta trimis egzemplioriais (taip pat turi būti pateiktas jos turinys). Visi brėžiniai turi būti reikiamo mastelio ir gana išsamūs; jie pateikiami A4 formatu arba sulankstyti tokiu formatu. Nuotraukos, jei yra, turi būti pakankamai detalios.Jei sistemose, sudedamosiose dalyse arba atskiruosiuose techniniuose agregatuose yra elektroninių valdiklių, turi būti pateikta informacija apie jų veikimą.

1.   BENDROJI INFORMACIJA

| 1.1. | Gaminio markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| --- | --- |

1.1.

Gaminio markė (gamintojo prekės pavadinimas):

| 1.2. | Tipas: |
| --- | --- |

1.2.

Tipas:

| 1.2.1. | Važiuoklė: |
| --- | --- |

1.2.1.

Važiuoklė:

| 1.2.2. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.2.2.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.3. | Tipo atpažinimo priemonės, jei pažymėta ant transporto priemonės (4): |
| --- | --- |

1.3.

Tipo atpažinimo priemonės, jei pažymėta ant transporto priemonės (4):

| 1.3.1. | Važiuoklė: |
| --- | --- |

1.3.1.

Važiuoklė:

| 1.3.2. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.3.2.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.3.3. | Ženklinimo vieta |
| --- | --- |

1.3.3.

Ženklinimo vieta

| 1.3.3.1. | Važiuoklė: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Važiuoklė:

| 1.3.3.2. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.4. | Transporto priemonės kategorija (5) : |
| --- | --- |

1.4.

Transporto priemonės kategorija (5) :

| 1.5. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: |
| --- | --- |

1.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas:

| 1.6. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): |
| --- | --- |

1.6.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

2.   TRANSPORTO PRIEMONĖS BENDROSIOS KONSTRUKCIJOS CHARAKTERISTIKOS

| 2.1. | Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai: |
| --- | --- |

2.1.

Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

| 2.2. | Visos transporto priemonės matmenų brėžinys: |
| --- | --- |

2.2.

Visos transporto priemonės matmenų brėžinys:

| 2.3. | Tiltų ir ratų skaičius: |
| --- | --- |

2.3.

Tiltų ir ratų skaičius:

| 2.3.1. | Tiltų su dvigubais ratais skaičius ir vieta: |
| --- | --- |

2.3.1.

Tiltų su dvigubais ratais skaičius ir vieta:

| 2.3.2. | Vairuojamųjų tiltų skaičius ir vieta: |
| --- | --- |

2.3.2.

Vairuojamųjų tiltų skaičius ir vieta:

| 2.4. | Važiuoklė (jei yra) (bendrasis brėžinys): |
| --- | --- |

2.4.

Važiuoklė (jei yra) (bendrasis brėžinys):

| 2.5. | Lonžeronams pagaminti naudota medžiaga (6): |
| --- | --- |

2.5.

Lonžeronams pagaminti naudota medžiaga (6):

| 2.6. | Variklio vieta ir padėtis: |
| --- | --- |

2.6.

Variklio vieta ir padėtis:

| 2.7. | Vairuotojo kabina (virš variklio arba už variklio) (7): |
| --- | --- |

2.7.

Vairuotojo kabina (virš variklio arba už variklio) (7):

| 2.8. | Reduktoriaus išėjimo veleno padėtis atsižvelgiant į varantįjį veleną: kairėje arba dešinėje |
| --- | --- |

2.8.

Reduktoriaus išėjimo veleno padėtis atsižvelgiant į varantįjį veleną: kairėje arba dešinėje

| 2.8.1. | Transporto priemonė pritaikyta eismui dešiniąja (kairiąja) puse (8). |
| --- | --- |

2.8.1.

Transporto priemonė pritaikyta eismui dešiniąja (kairiąja) puse (8).

| 2.9. | Nurodoma, ar variklinė transporto priemonė pritaikyta vilkti priekabas (puspriekabė, sukabintuvą turinti bent dviejų tiltų priekaba ar priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru). |
| --- | --- |

2.9.

Nurodoma, ar variklinė transporto priemonė pritaikyta vilkti priekabas (puspriekabė, sukabintuvą turinti bent dviejų tiltų priekaba ar priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru).

3.   MASĖ IR MATMENYS (9) (kg ir mm) (kai taikoma, nurodomas brėžinys)

| 3.1. | Ratų bazė (pilnai pakrauta transporto priemonė) (10): |
| --- | --- |

3.1.

Ratų bazė (pilnai pakrauta transporto priemonė) (10):

| 3.2. | Transporto priemonės matmenų diapazonas (bendras) |
| --- | --- |

3.2.

Transporto priemonės matmenų diapazonas (bendras)

| 3.2.1. | Važiuoklė su kėbulu |
| --- | --- |

3.2.1.

Važiuoklė su kėbulu

| 3.2.1.1. | Ilgis (11): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Ilgis (11):

| 3.2.1.2. | Plotis (12): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Plotis (12):

| 3.2.1.3. | Aukštis (parengtos naudoti transporto priemonės) (13) (kai yra reguliuojamo aukščio pakaba, nurodoma įprasta važiavimo padėtis): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Aukštis (parengtos naudoti transporto priemonės) (13) (kai yra reguliuojamo aukščio pakaba, nurodoma įprasta važiavimo padėtis):

| 3.2.1.4. | Priekinė iškyša (14): |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Priekinė iškyša (14):

| 3.2.1.5. | Galinė iškyša (15): |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Galinė iškyša (15):

| 3.3. | Transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis, kai transporto priemonė pilnai pakrauta, nepažeidžiant nustatytos didžiausios techniškai leidžiamos pakrautos transporto priemonės masės. |
| --- | --- |

3.3.

Transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis, kai transporto priemonė pilnai pakrauta, nepažeidžiant nustatytos didžiausios techniškai leidžiamos pakrautos transporto priemonės masės.

| 3.4. | Transporto priemonės su kėbulu masė; kai vilkikas nepriklauso M1 kategorijai, su sukabintuvu, jeigu jis pritaisytas gamintojo, parengtos naudoti transporto priemonės masė arba važiuoklės ar važiuoklės su kabina masė be kėbulo ir (arba) sukabintuvo, jei gamintojas nesumontuoja kėbulo ir (arba) sukabintuvo (įskaitant skysčius, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją, o miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų atveju – ekipažo narį, jei transporto priemonėje jam yra numatyta sėdimoji vieta (16) (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia masė): |
| --- | --- |

3.4.

Transporto priemonės su kėbulu masė; kai vilkikas nepriklauso M1 kategorijai, su sukabintuvu, jeigu jis pritaisytas gamintojo, parengtos naudoti transporto priemonės masė arba važiuoklės ar važiuoklės su kabina masė be kėbulo ir (arba) sukabintuvo, jei gamintojas nesumontuoja kėbulo ir (arba) sukabintuvo (įskaitant skysčius, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją, o miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų atveju – ekipažo narį, jei transporto priemonėje jam yra numatyta sėdimoji vieta (16) (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia masė):

| 3.4.1. | Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų ir, kai naudojama puspriekabė arba priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo vietos apkrova (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova): |
| --- | --- |

3.4.1.

Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų ir, kai naudojama puspriekabė arba priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo vietos apkrova (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova):

| 3.5. | Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė, nurodyta gamintojo (17) (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia masė): |
| --- | --- |

3.5.

Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė, nurodyta gamintojo (17) (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia masė):

| 3.5.1. | Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova): |
| --- | --- |

3.5.1.

Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova):

| 3.6. | Didžiausia techniškai leidžiama kiekvieną ašį veikianti apkrova (masė): |
| --- | --- |

3.6.

Didžiausia techniškai leidžiama kiekvieną ašį veikianti apkrova (masė):

| 3.7. | Didžiausia techniškai leidžiama variklinės transporto priemonės sukabinimo vietą veikianti masė: |
| --- | --- |

3.7.

Didžiausia techniškai leidžiama variklinės transporto priemonės sukabinimo vietą veikianti masė:

| 3.7.1. | Variklinės transporto priemonės: |
| --- | --- |

3.7.1.

Variklinės transporto priemonės:

4.   KĖBULAS

| 4.1. | Kėbulo tipas: vienaukštis/dviaukštis/sujungtasis/žemagrindis (8) |
| --- | --- |

4.1.

Kėbulo tipas: vienaukštis/dviaukštis/sujungtasis/žemagrindis (8)

| 4.2. | Konstravimo būdai ir panaudotos medžiagos: |
| --- | --- |

4.2.

Konstravimo būdai ir panaudotos medžiagos:

5.   SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS TRANSPORTO PRIEMONĖMS, KURIOS YRA PRITAIKYTOS VEŽTI KELEIVIUS IR TURI DAUGIAU KAIP AŠTUONIAS SĖDIMĄSIAS VIETAS, NESKAITANT VAIRUOTOJO VIETOS

| 5.1. | Transporto priemonės klasė (I klasė, II klasė, III klasė, A klasė, B klasė): |
| --- | --- |

5.1.

Transporto priemonės klasė (I klasė, II klasė, III klasė, A klasė, B klasė):

| 5.2. | Keleiviams skirta zona (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Keleiviams skirta zona (m2):

| 5.2.1. | Iš viso (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Iš viso (So):

| 5.2.2. | Viršutinis aukštas (Soa): (8) |
| --- | --- |

5.2.2.

Viršutinis aukštas (Soa): (8)

| 5.2.3. | Apatinis aukštas (Sob): (8) |
| --- | --- |

5.2.3.

Apatinis aukštas (Sob): (8)

| 5.2.4. | Stovintiems keleiviams (S1): |
| --- | --- |

5.2.4.

Stovintiems keleiviams (S1):

| 5.3. | Keleivių (sėdinčių ir stovinčių) skaičius: |
| --- | --- |

5.3.

Keleivių (sėdinčių ir stovinčių) skaičius:

| 5.3.1. | Iš viso (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Iš viso (N):

| 5.3.2. | Viršutinis aukštas (Na): (8) |
| --- | --- |

5.3.2.

Viršutinis aukštas (Na): (8)

| 5.3.3. | Apatinis aukštas (Nb): (8) |
| --- | --- |

5.3.3.

Apatinis aukštas (Nb): (8)

| 5.4. | Keleivių (sėdinčių) skaičius: |
| --- | --- |

5.4.

Keleivių (sėdinčių) skaičius:

| 5.4.1. | Iš viso (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Iš viso (A):

| 5.4.2. | Viršutinis aukštas (Aa): (8) |
| --- | --- |

5.4.2.

Viršutinis aukštas (Aa): (8)

| 5.4.3. | Apatinis aukštas (Ab): (8) |
| --- | --- |

5.4.3.

Apatinis aukštas (Ab): (8)

| 5.5. | Ekipažui skirta vieta: taip/ne (8) |
| --- | --- |

5.5.

Ekipažui skirta vieta: taip/ne (8)

| 5.6. | Įlipimo ir išlipimo durų skaičius: |
| --- | --- |

5.6.

Įlipimo ir išlipimo durų skaičius:

| 5.7. | Avarinių išėjimų skaičius (durys, langai, avariniai liukai, jungiamieji laiptai ir puslaipčiai): |
| --- | --- |

5.7.

Avarinių išėjimų skaičius (durys, langai, avariniai liukai, jungiamieji laiptai ir puslaipčiai):

| 5.7.1. | Iš viso: |
| --- | --- |

5.7.1.

Iš viso:

| 5.7.2. | Viršutinis aukštas: (8) |
| --- | --- |

5.7.2.

Viršutinis aukštas: (8)

| 5.7.3. | Apatinis aukštas: (8) |
| --- | --- |

5.7.3.

Apatinis aukštas: (8)

| 5.8. | Bagažo skyrių tūris (m3): |
| --- | --- |

5.8.

Bagažo skyrių tūris (m3):

| 5.9. | Ant stogo esanti bagažui skirta vieta (m2): |
| --- | --- |

5.9.

Ant stogo esanti bagažui skirta vieta (m2):

| 5.10. | Techniniai įtaisai, padedantys įlipti į transporto priemones ir iš jų išlipti (pvz., nuožulni plokštuma, keliamoji platforma, nuleidimo sistema), jei sumontuota: |
| --- | --- |

5.10.

Techniniai įtaisai, padedantys įlipti į transporto priemones ir iš jų išlipti (pvz., nuožulni plokštuma, keliamoji platforma, nuleidimo sistema), jei sumontuota:

| 5.11. | Viršutinės kėbulo dalies tvirtumas: |
| --- | --- |

5.11.

| 5.11.1. | Tipo patvirtinimo numeris (taisyklė Nr. 66), jei yra: |
| --- | --- |

5.11.1.

Tipo patvirtinimo numeris (taisyklė Nr. 66), jei yra:

| 5.11.2. | Viršutinės kėbulo dalys dar nepatvirtintos: |
| --- | --- |

5.11.2.

Viršutinės kėbulo dalys dar nepatvirtintos:

| 5.11.2.1. | Išsamus transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies aprašas, įtraukiant matmenis, konfigūraciją, sudedamąsias medžiagas ir jos pritvirtinimą prie bet kokio važiuoklės rėmo: |
| --- | --- |

5.11.2.1.

Išsamus transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies aprašas, įtraukiant matmenis, konfigūraciją, sudedamąsias medžiagas ir jos pritvirtinimą prie bet kokio važiuoklės rėmo:

| 5.11.2.2. | Transporto priemonės ir vidaus įrangos dalių, kurios svarbios viršutinės kėbulo dalies tvirtumui arba liekamajai erdvei, brėžiniai: |
| --- | --- |

5.11.2.2.

Transporto priemonės ir vidaus įrangos dalių, kurios svarbios viršutinės kėbulo dalies tvirtumui arba liekamajai erdvei, brėžiniai:

| 5.11.2.3. | Parengtos naudoti transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis: |
| --- | --- |

5.11.2.3.

Parengtos naudoti transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis:

| 5.11.2.4. | Didžiausias atstumas tarp kraštinių keleivių sėdynių centrinių linijų. |
| --- | --- |

5.11.2.4.

Didžiausias atstumas tarp kraštinių keleivių sėdynių centrinių linijų.

Aiškinamosios pastabos:

1 PRIEDAS

EEK TIPO PATVIRTINIMO DOKUMENTAI

1 DALIS

Informaciniai modelio dokumentai

2 priedėlis

INFORMACINIS MODELIO DOKUMENTAS

pagal taisyklę Nr. 107, ryšium su M2 arba M3 kategorijų transporto priemonių kėbulo tipo tvirtinimu, atsižvelgiant į jo bendrąją konstrukciją.

Nurodyta informacija, jei taikoma, turi būti pateikta trimis egzemplioriais (taip pat turi būti sudarytas jos turinys). Visi brėžiniai turi būti atitinkamo mastelio ir gana išsamūs; jie pateikiami A4 formatu arba sulankstyti tokiu formatu. Nuotraukos, jei yra, turi būti pakankamai detalios.Jei sistemose, sudedamosiose dalyse arba tam tikruose techniniuose vienetuose yra elektroninių valdiklių, turi būti pateikta informacija apie jų veikimą.

1.   BENDROJI INFORMACIJA

| 1.1. | Gaminio markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| --- | --- |

1.1.

Gaminio markė (gamintojo prekės pavadinimas):

| 1.2. | Tipas: |
| --- | --- |

1.2.

Tipas:

| 1.3. | Tipo atpažinimo priemonės, jei pažymėta ant transporto priemonės (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tipo atpažinimo priemonės, jei pažymėta ant transporto priemonės (b):

| 1.3.1. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.3.1.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.3.2. | Ženklinimo vieta: |
| --- | --- |

1.3.2.

Ženklinimo vieta:

| 1.3.3. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.3.3.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.4. | Sudedamųjų dalių ir atskirųjų techninių agregatų atveju – EEK tipo patvirtinimo ženklo vieta ir tvirtinimo būdas. |
| --- | --- |

1.4.

Sudedamųjų dalių ir atskirųjų techninių agregatų atveju – EEK tipo patvirtinimo ženklo vieta ir tvirtinimo būdas.

| 1.5. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): |
| --- | --- |

1.5.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

2.   TRANSPORTO PRIEMONĖS BENDROSIOS KONSTRUKCIJOS CHARAKTERISTIKOS

| 2.1. | Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai: |
| --- | --- |

2.1.

Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

| 2.2. | Visos transporto priemonės matmenų brėžinys: |
| --- | --- |

2.2.

Visos transporto priemonės matmenų brėžinys:

| 2.3. | Tiltų ir ratų skaičius: |
| --- | --- |

2.3.

Tiltų ir ratų skaičius:

| 2.4. | Važiuoklė (jei yra) (bendrasis brėžinys): |
| --- | --- |

2.4.

Važiuoklė (jei yra) (bendrasis brėžinys):

| 2.5. | Lonžeronams pagaminti naudota medžiaga (d): |
| --- | --- |

2.5.

Lonžeronams pagaminti naudota medžiaga (d):

| 2.6. | Variklio vieta ir padėtis: |
| --- | --- |

2.6.

Variklio vieta ir padėtis:

| 2.7. | Vairuotojo kabina (virš variklio arba už variklio) (z): |
| --- | --- |

2.7.

Vairuotojo kabina (virš variklio arba už variklio) (z):

| 2.8. | Reduktoriaus išėjimo veleno padėtis atsižvelgiant į varantįjį veleną: kairėje arba dešinėje |
| --- | --- |

2.8.

Reduktoriaus išėjimo veleno padėtis atsižvelgiant į varantįjį veleną: kairėje arba dešinėje

3.   MASĖ IR MATMENYS (e) (kg ir mm) (kai taikoma, nurodomas brėžinys)

| 3.1. | Ratų bazė (pilnai pakrauta transporto priemonė) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Ratų bazė (pilnai pakrauta transporto priemonė) (f):

| 3.2. | Transporto priemonės matmenų diapazonas (bendras) |
| --- | --- |

3.2.

Transporto priemonės matmenų diapazonas (bendras)

| 3.2.1. | Jei kėbulas tvirtinamas be važiuoklės: |
| --- | --- |

3.2.1.

Jei kėbulas tvirtinamas be važiuoklės:

| 3.2.1.1. | Ilgis (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Ilgis (j):

| 3.2.1.2. | Plotis (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Plotis (k):

| 3.2.1.3. | Aukštis (parengtos naudoti transporto priemonės) (1) (kai yra reguliuojamo aukščio pakaba, nurodoma įprasta važiavimo padėtis): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Aukštis (parengtos naudoti transporto priemonės) (1) (kai yra reguliuojamo aukščio pakaba, nurodoma įprasta važiavimo padėtis):

4.   KĖBULAS

| 4.1. | Kėbulo tipas: vienaukštis/dviaukštis/sujungtasis/žemagrindis (l) |
| --- | --- |

4.1.

Kėbulo tipas: vienaukštis/dviaukštis/sujungtasis/žemagrindis (l)

| 4.2. | Konstravimo būdai ir panaudotos medžiagos: |
| --- | --- |

4.2.

Konstravimo būdai ir panaudotos medžiagos:

5.   SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS TRANSPORTO PRIEMONĖMS, KURIOS YRA PRITAIKYTOS VEŽTI KLEIVIUS IR TURI DAUGIAU KAIP AŠTUONIAS SĖDIMĄSIAS VIETAS, NESKAITANT VAIRUOTOJO VIETOS

| 5.1. | Transporto priemonės klasė (I klasė, II klasė, III klasė, A klasė, B klasė): |
| --- | --- |

5.1.

Transporto priemonės klasė (I klasė, II klasė, III klasė, A klasė, B klasė):

| 5.1.1. | Važiuoklių, ant kurių gali būti montuojamas tipo patvirtinimą turintis kėbulas, tipai (gamintojas (-ai) ir važiuoklės (-ių) tipai): |
| --- | --- |

5.1.1.

Važiuoklių, ant kurių gali būti montuojamas tipo patvirtinimą turintis kėbulas, tipai (gamintojas (-ai) ir važiuoklės (-ių) tipai):

| 5.2. | Keleiviams skirtas plotas (m2): |
| --- | --- |

5.2.

Keleiviams skirtas plotas (m2):

| 5.2.1. | Iš viso (So): |
| --- | --- |

5.2.1.

Iš viso (So):

| 5.2.1.1. | Viršutinis aukštas (Soa): (l) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Viršutinis aukštas (Soa): (l)

| 5.2.1.2. | Apatinis aukštas (Sob): (l) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Apatinis aukštas (Sob): (l)

| 5.2.2. | Stovintiems keleiviams (S1): |
| --- | --- |

5.2.2.

Stovintiems keleiviams (S1):

| 5.3. | Keleivių (sėdinčių ir stovinčių) skaičius: |
| --- | --- |

5.3.

Keleivių (sėdinčių ir stovinčių) skaičius:

| 5.3.1. | Iš viso (N): |
| --- | --- |

5.3.1.

Iš viso (N):

| 5.3.2. | Viršutinis aukštas (Na): (l) |
| --- | --- |

5.3.2.

Viršutinis aukštas (Na): (l)

| 5.3.3. | Apatinis aukštas (Nb): (l) |
| --- | --- |

5.3.3.

Apatinis aukštas (Nb): (l)

| 5.4. | Keleiviams skirtų sėdynių skaičius: |
| --- | --- |

5.4.

Keleiviams skirtų sėdynių skaičius:

| 5.4.1. | Iš viso (A): |
| --- | --- |

5.4.1.

Iš viso (A):

| 5.4.2. | Viršutinis aukštas (Aa): (l) |
| --- | --- |

5.4.2.

Viršutinis aukštas (Aa): (l)

| 5.4.3. | Apatinis aukštas (Ab): (l) |
| --- | --- |

5.4.3.

Apatinis aukštas (Ab): (l)

| 5.5. | Įlipimo ir išlipimo durų skaičius: |
| --- | --- |

5.5.

Įlipimo ir išlipimo durų skaičius:

| 5.6. | Avarinių išėjimų skaičius (durys, langai, avariniai liukai, jungiamieji laiptai ir puslaipčiai): |
| --- | --- |

5.6.

Avarinių išėjimų skaičius (durys, langai, avariniai liukai, jungiamieji laiptai ir puslaipčiai):

| 5.6.1. | Iš viso: |
| --- | --- |

5.6.1.

Iš viso:

| 5.6.2. | Viršutinis aukštas: (l) |
| --- | --- |

5.6.2.

Viršutinis aukštas: (l)

| 5.6.3. | Apatinis aukštas: l |
| --- | --- |

5.6.3.

Apatinis aukštas: l

| 5.7. | Bagažo skyrių tūris (m3): |
| --- | --- |

5.7.

Bagažo skyrių tūris (m3):

| 5.8. | Ant stogo esanti bagažui skirta vieta (m2): |
| --- | --- |

5.8.

Ant stogo esanti bagažui skirta vieta (m2):

| 5.9. | Techniniai įtaisai, padedantys įlipti į transporto priemones ir iš jų išlipti (pvz., nuožulni plokštuma, keliamoji platforma, nuleidimo sistema), jei sumontuota: |
| --- | --- |

5.9.

Techniniai įtaisai, padedantys įlipti į transporto priemones ir iš jų išlipti (pvz., nuožulni plokštuma, keliamoji platforma, nuleidimo sistema), jei sumontuota:

| 5.10. | VIRŠUTINĖS KĖBULO DALIES TVIRTUMAS: |
| --- | --- |

5.10.

VIRŠUTINĖS KĖBULO DALIES TVIRTUMAS:

| 5.10.1. | Tipo patvirtinimo numeris (taisyklė Nr. 66), jei yra: |
| --- | --- |

5.10.1.

Tipo patvirtinimo numeris (taisyklė Nr. 66), jei yra:

| 5.10.2. | Viršutinės kėbulo dalys dar nepatvirtintos: |
| --- | --- |

5.10.2.

Viršutinės kėbulo dalys dar nepatvirtintos:

| 5.10.2.1. | Išsamus transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies aprašas, įtraukiant matmenis, konfigūraciją, sudedamąsias medžiagas ir jos pritvirtinimą prie bet kokio važiuoklės rėmo: |
| --- | --- |

5.10.2.1.

Išsamus transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies aprašas, įtraukiant matmenis, konfigūraciją, sudedamąsias medžiagas ir jos pritvirtinimą prie bet kokio važiuoklės rėmo:

| 5.10.2.2. | Transporto priemonės ir vidaus įrangos dalių, kurios svarbios viršutinės kėbulo dalies tvirtumui arba liekamajai erdvei, brėžiniai: |
| --- | --- |

5.10.2.2.

Transporto priemonės ir vidaus įrangos dalių, kurios svarbios viršutinės kėbulo dalies tvirtumui arba liekamajai erdvei, brėžiniai:

| 5.10.2.3. | Parengtos naudoti transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis: |
| --- | --- |

5.10.2.3.

Parengtos naudoti transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis:

| 5.10.2.4. | Didžiausias atstumas tarp kraštinių keleivių sėdynių centrinių linijų. |
| --- | --- |

5.10.2.4.

Didžiausias atstumas tarp kraštinių keleivių sėdynių centrinių linijų.

| 5.11. | Taisyklės punktai, kurie turi būti užbaigti šio atskirojo techninio agregato atžvilgiu: |
| --- | --- |

5.11.

Taisyklės punktai, kurie turi būti užbaigti šio atskirojo techninio agregato atžvilgiu:

Aiškinamosios pastabos: žr. 1 priedėlį

1 PRIEDAS

EEK TIPO PATVIRTINIMO DOKUMENTAI

1 DALIS

Informaciniai modelio dokumentai

3 priedėlis

INFORMACINIS MODELIO DOKUMENTAS

pagal taisyklę Nr. 107, ryšium su M2 arba M3 kategorijų transporto priemonių tipo tvirtinimu, kai kėbulas jau yra gavęs tipo patvirtinimą kaip atskirasis techninis agregatas, atsižvelgiant į jo bendrąją konstrukciją.

Nurodyta informacija, jei taikoma, turi būti pateikta trimis egzemplioriais (taip pat turi būti sudarytas jos turinys). Visi brėžiniai turi būti reikiamo mastelio ir gana išsamūs; jie pateikiami A4 formatu arba sulankstyti tokiu formatu. Nuotraukos, jei yra, turi būti pakankamai detalios.Jei sistemose, sudedamosiose dalyse arba tam tikruose techniniuose vienetuose yra elektroninių valdiklių, turi būti pateikta informacija apie jų veikimą.

1.   BENDROJI INFORMACIJA

| 1.1. | Gaminio markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| --- | --- |

1.1.

Gaminio markė (gamintojo prekės pavadinimas):

| 1.2. | Tipas: |
| --- | --- |

1.2.

Tipas:

| 1.2.1. | Važiuoklė: |
| --- | --- |

1.2.1.

Važiuoklė:

| 1.2.2. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.2.2.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.3. | Tipo atpažinimo priemonės, jei pažymėta ant transporto priemonės (b): |
| --- | --- |

1.3.

Tipo atpažinimo priemonės, jei pažymėta ant transporto priemonės (b):

| 1.3.1. | Važiuoklė: |
| --- | --- |

1.3.1.

Važiuoklė:

| 1.3.2. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.3.2.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.3.3. | Ženklinimo vieta: |
| --- | --- |

1.3.3.

Ženklinimo vieta:

| 1.3.3.1. | Važiuoklė: |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Važiuoklė:

| 1.3.3.2. | Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė): |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Kėbulas (sukomplektuota transporto priemonė):

| 1.4. | Transporto priemonės kategorija (c): |
| --- | --- |

1.4.

Transporto priemonės kategorija (c):

| 1.5. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: |
| --- | --- |

1.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas:

| 1.6. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): |
| --- | --- |

1.6.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

2.   TRANSPORTO PRIEMONĖS BENDROSIOS KONSTRUKCIJOS CHARAKTERISTIKOS

| 2.1. | Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai: |
| --- | --- |

2.1.

Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

| 2.2. | Visos transporto priemonės matmenų brėžinys: |
| --- | --- |

2.2.

Visos transporto priemonės matmenų brėžinys:

| 2.3. | Tiltų ir ratų skaičius: |
| --- | --- |

2.3.

Tiltų ir ratų skaičius:

| 2.3.1. | Tiltų su dvigubais ratais skaičius ir vieta. |
| --- | --- |

2.3.1.

Tiltų su dvigubais ratais skaičius ir vieta.

| 2.4. | Važiuoklė (jei yra) (bendrasis brėžinys): |
| --- | --- |

2.4.

Važiuoklė (jei yra) (bendrasis brėžinys):

| 2.5. | Lonžeronams naudojama medžiaga (d): |
| --- | --- |

2.5.

Lonžeronams naudojama medžiaga (d):

| 2.6. | Variklio vieta ir padėtis: |
| --- | --- |

2.6.

Variklio vieta ir padėtis:

| 2.7. | Reduktoriaus išėjimo veleno padėtis atsižvelgiant į varantįjį veleną: kairėje arba dešinėje |
| --- | --- |

2.7.

Reduktoriaus išėjimo veleno padėtis atsižvelgiant į varantįjį veleną: kairėje arba dešinėje

| 2.7.1. | Transporto priemonė pritaikyta eismui dešiniąja (kairiąja) puse (l). |
| --- | --- |

2.7.1.

Transporto priemonė pritaikyta eismui dešiniąja (kairiąja) puse (l).

3.   MASĖ IR MATMENYS (e) (kg ir mm) (kai taikoma, nurodomas brėžinys)

| 3.1. | Ratų bazė (pilnai pakrauta transporto priemonė) (f): |
| --- | --- |

3.1.

Ratų bazė (pilnai pakrauta transporto priemonė) (f):

| 3.2. | Transporto priemonės matmenų diapazonas (bendras) |
| --- | --- |

3.2.

Transporto priemonės matmenų diapazonas (bendras)

| 3.2.1. | Važiuoklė su kėbulu |
| --- | --- |

3.2.1.

Važiuoklė su kėbulu

| 3.2.1.1. | Ilgis (j): |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Ilgis (j):

| 3.2.1.2. | Plotis (k): |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Plotis (k):

| 3.2.1.2.1. | Didžiausias plotis: |
| --- | --- |

3.2.1.2.1.

Didžiausias plotis:

| 3.2.1.3. | Aukštis (parengtos naudoti transporto priemonės) (l) (kai yra reguliuojamo aukščio pakaba, nurodoma įprasta važiavimo padėtis): |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Aukštis (parengtos naudoti transporto priemonės) (l) (kai yra reguliuojamo aukščio pakaba, nurodoma įprasta važiavimo padėtis):

| 3.3. | Transporto priemonės su kėbulu masė; kai vilkikas nepriklauso M1 kategorijai, su sukabintuvu, jeigu jis pritaisytas gamintojo, parengtos naudoti transporto priemonės masė arba važiuoklės ar važiuoklės su kabina masė be kėbulo ir (arba) sukabintuvo, jei gamintojas nesumontuoja kėbulo ir (arba) sukabintuvo (įskaitant skysčius, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją, o miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų atveju – ekipažo narį, jei transporto priemonėje jam yra numatyta sėdimoji vieta) (°) (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia masė): |
| --- | --- |

3.3.

Transporto priemonės su kėbulu masė; kai vilkikas nepriklauso M1 kategorijai, su sukabintuvu, jeigu jis pritaisytas gamintojo, parengtos naudoti transporto priemonės masė arba važiuoklės ar važiuoklės su kabina masė be kėbulo ir (arba) sukabintuvo, jei gamintojas nesumontuoja kėbulo ir (arba) sukabintuvo (įskaitant skysčius, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją, o miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų atveju – ekipažo narį, jei transporto priemonėje jam yra numatyta sėdimoji vieta) (°) (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia masė):

| 3.3.1. | Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų ir, kai naudojama puspriekabė arba priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo vietos apkrova (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova): |
| --- | --- |

3.3.1.

Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų ir, kai naudojama puspriekabė arba priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo vietos apkrova (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova):

| 3.4. | Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė, nurodyta gamintojo (y) (didžiausia ir mažiausia): |
| --- | --- |

3.4.

Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė, nurodyta gamintojo (y) (didžiausia ir mažiausia):

| 3.4.1. | Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų ir, kai naudojama puspriekabė arba priekaba kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo vietos apkrova (didžiausia ir mažiausia): |
| --- | --- |

3.4.1.

Šios masės pasiskirstymas tarp tiltų ir, kai naudojama puspriekabė arba priekaba kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo vietos apkrova (didžiausia ir mažiausia):

| 3.5. | Didžiausia techniškai leidžiama kiekvieną tiltą veikianti apkrova (masė): |
| --- | --- |

3.5.

Didžiausia techniškai leidžiama kiekvieną tiltą veikianti apkrova (masė):

4.   VIRŠUTINĖS KĖBULO DALIES TVIRTUMAS:

| 4.1. | Tipo patvirtinimo numeris (taisyklė Nr. 66), jei yra: |
| --- | --- |

4.1.

Tipo patvirtinimo numeris (taisyklė Nr. 66), jei yra:

| 4.2. | Viršutinės kėbulo dalys dar nepatvirtintos: |
| --- | --- |

4.2.

Viršutinės kėbulo dalys dar nepatvirtintos:

| 4.2.1. | Išsamus transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies aprašas, įtraukiant matmenis, konfigūraciją, sudedamąsias medžiagas ir jos pritvirtinimą prie bet kokio važiuoklės rėmo: |
| --- | --- |

4.2.1.

Išsamus transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies aprašas, įtraukiant matmenis, konfigūraciją, sudedamąsias medžiagas ir jos pritvirtinimą prie bet kokio važiuoklės rėmo:

| 4.2.2. | Transporto priemonės ir vidaus įrangos dalių, kurios svarbios viršutinės kėbulo dalies tvirtumui arba liekamajai erdvei, brėžiniai: |
| --- | --- |

4.2.2.

Transporto priemonės ir vidaus įrangos dalių, kurios svarbios viršutinės kėbulo dalies tvirtumui arba liekamajai erdvei, brėžiniai:

| 4.3. | Parengtos naudoti transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis: |
| --- | --- |

4.3.

Parengtos naudoti transporto priemonės sunkio centro vieta išilgine, skersine ir vertikalia kryptimis:

| 4.4. | Didžiausias atstumas tarp kraštinių keleivių sėdynių centrinių linijų. |
| --- | --- |

4.4.

Didžiausias atstumas tarp kraštinių keleivių sėdynių centrinių linijų.

Aiškinamosios pastabos: žr. 1 priedėlį

1 PRIEDAS

2 DALIS

1 priedėlis

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 mm x 297 mm))

Image

Image

1 PRIEDAS

2 DALIS

2 priedėlis

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

1 PRIEDAS

2 DALIS

3 priedėlis

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 mm x 297 mm))

Image

Image

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A pavyzdys

(žr. šios taisyklės 4.4 pastraipą)

Image

a = mažiausiai 8 mm

Pateiktas prie transporto priemonės pritaisytas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į konstrukcines ypatybes, buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) (III klasė) pagal taisyklę Nr. 107, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad buvo patvirtinta pagal taisyklės Nr. 107 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

B pavyzdys

(žr. šios taisyklės 4.5 pastraipą)

Image

a = mažiausiai 8 mm

Pateiktas prie transporto priemonės pritaisytas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal taisykles Nr. 107 ir 43. (18) Pirmieji du patvirtinimo numerių skaitmenys rodo, kad tvirtinimo metu į taisyklę Nr. 107 buvo įtraukti 01 serijos pakeitimai, o taisyklė Nr. 43 buvo pirminės formos.

C pavyzdys

(žr. šios taisyklės 4.4.3 pastraipą)

Image

a = mažiausiai 8 mm

Pateiktas prie transporto priemonės kėbulo pritaisytas patvirtinimo ženklas rodo, kad tam tikras transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į konstrukcines ypatybes, atskirai (raidė S) buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) (III klasė) pagal taisyklę Nr. 107, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad buvo patvirtinta pagal taisyklės Nr. 107 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

3 PRIEDAS

VISOMS TRANSPORTO PRIEMONĖMS TAIKOMI REIKALAVIMAI

| 1.6. | (rezervuota) |
| --- | --- |

1.6.

(rezervuota)

7.   REIKALAVIMAI

7.1   Bendroji informacija

| 7.1.1. | Jei nenurodyta kitaip, visi matavimai turi būti atliekami, kai transporto priemonės masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei, ir ji turi stovėti ant lygaus paviršiaus, įprastoje važiavimo padėtyje. Jei pritaisyta nuleidimo sistema, ji turi būti pritaisyta įprastame aukštyje, kuris būna važiuojant. Kėbulo, kaip atskirojo techninio agregato, patvirtinimo atveju, kėbulo padėtį lygaus paviršiaus atžvilgiu turi apibrėžti gamintojas. |
| --- | --- |

7.1.1.

Jei nenurodyta kitaip, visi matavimai turi būti atliekami, kai transporto priemonės masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei, ir ji turi stovėti ant lygaus paviršiaus, įprastoje važiavimo padėtyje. Jei pritaisyta nuleidimo sistema, ji turi būti pritaisyta įprastame aukštyje, kuris būna važiuojant. Kėbulo, kaip atskirojo techninio agregato, patvirtinimo atveju, kėbulo padėtį lygaus paviršiaus atžvilgiu turi apibrėžti gamintojas.

| 7.1.2. | Kai šioje taisyklėje pateikiami reikalavimai, kad transporto priemonės paviršius būtų horizontalioje padėtyje arba pakrypęs tam tikru kampu, kai transporto priemonės masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei, tai esant mechaninei pakabai, paviršius gali viršyti nurodytą nuolydį arba nuolydis gali atsirasti, kai transporto priemonės masė lygi naudoti parengtos transporto priemonės masei su sąlyga, kad šis reikalavimas nėra pažeidžiamas, kai transporto priemonė yra pakrauta, kaip yra nurodęs gamintojas. Jei prie transporto priemonės pritaisyta nuleidimo sistema, ji neturi veikti. |
| --- | --- |

7.1.2.

Kai šioje taisyklėje pateikiami reikalavimai, kad transporto priemonės paviršius būtų horizontalioje padėtyje arba pakrypęs tam tikru kampu, kai transporto priemonės masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei, tai esant mechaninei pakabai, paviršius gali viršyti nurodytą nuolydį arba nuolydis gali atsirasti, kai transporto priemonės masė lygi naudoti parengtos transporto priemonės masei su sąlyga, kad šis reikalavimas nėra pažeidžiamas, kai transporto priemonė yra pakrauta, kaip yra nurodęs gamintojas. Jei prie transporto priemonės pritaisyta nuleidimo sistema, ji neturi veikti.

7.2.   Masė ir matmenys

| 7.2.1. | Transporto priemonės turi atitikti 11 priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

7.2.1.

Transporto priemonės turi atitikti 11 priedo reikalavimus.

7.2.2.   Keleiviams skirtas plotas

| 7.2.2.1. | Bendras keleiviams skirtas paviršiaus plotas S0 apskaičiuojamas iš bendro transporto priemonės grindų ploto atimant: |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Bendras keleiviams skirtas paviršiaus plotas S0 apskaičiuojamas iš bendro transporto priemonės grindų ploto atimant:

| 7.2.2.1.1. | vairuotojo kabinos plotą; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

vairuotojo kabinos plotą;

| 7.2.2.1.2. | prie durų esančių laiptų plotą ir visų kitų pakopų, ne aukštesnių kaip 300 mm, plotą ir durų bei jų mechanizmų plotą, kuris naudojamas jiems veikiant; |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

prie durų esančių laiptų plotą ir visų kitų pakopų, ne aukštesnių kaip 300 mm, plotą ir durų bei jų mechanizmų plotą, kuris naudojamas jiems veikiant;

| 7.2.2.1.3. | bet kurios dalies, virš kurios vertikalus atstumas yra mažesnis kaip 1 350 mm, matuojant nuo grindų, plotą, nepaisant 7.7.8.6.3 ir 7.7.8.6.4 pastraipose nurodytų leistinųjų intarpų. A ir B klasių transporto priemonėse šis matmuo gali būti sumažintas iki 1 200 mm; |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

bet kurios dalies, virš kurios vertikalus atstumas yra mažesnis kaip 1 350 mm, matuojant nuo grindų, plotą, nepaisant 7.7.8.6.3 ir 7.7.8.6.4 pastraipose nurodytų leistinųjų intarpų. A ir B klasių transporto priemonėse šis matmuo gali būti sumažintas iki 1 200 mm;

| 7.2.2.1.4. | bet kurios transporto priemonės dalies užimamą plotą, į kurį keleiviai negali patekti, kaip apibrėžta 7.9.4 pastraipoje; |
| --- | --- |

7.2.2.1.4.

bet kurios transporto priemonės dalies užimamą plotą, į kurį keleiviai negali patekti, kaip apibrėžta 7.9.4 pastraipoje;

| 7.2.2.1.5. | vien tik kroviniams arba bagažui skirtos erdvės plotą, į kurį keleiviai negali patekti. |
| --- | --- |

7.2.2.1.5.

vien tik kroviniams arba bagažui skirtos erdvės plotą, į kurį keleiviai negali patekti.

| 7.2.2.1.6. | plotą, kuris reikalingas aptarnaujant keleivius (paduodant maistą); |
| --- | --- |

7.2.2.1.6.

plotą, kuris reikalingas aptarnaujant keleivius (paduodant maistą);

| 7.2.2.1.7. | grindų plotą, kurį užima laiptai, puslaipčiai, jungiamieji laiptai arba visų pakopų paviršiai. |
| --- | --- |

7.2.2.1.7.

grindų plotą, kurį užima laiptai, puslaipčiai, jungiamieji laiptai arba visų pakopų paviršiai.

| 7.2.2.2. | Stovintiems keleiviams skirtas plotas S1 apskaičiuojamas iš S0 atimant: |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Stovintiems keleiviams skirtas plotas S1 apskaičiuojamas iš S0 atimant:

| 7.2.2.2.1. | visų grindų dalių, kurių nuolydis viršija 7.7.6 pastraipoje apibrėžtas didžiausias leidžiamas vertes, plotą; |
| --- | --- |

7.2.2.2.1.

visų grindų dalių, kurių nuolydis viršija 7.7.6 pastraipoje apibrėžtas didžiausias leidžiamas vertes, plotą;

| 7.2.2.2.2. | visą plotą, kuris yra nepasiekiamas stovintiems keleiviams, kai visos sėdimosios vietos yra užimtos, išskyrus atlenkiamąsias sėdynes; |
| --- | --- |

7.2.2.2.2.

visą plotą, kuris yra nepasiekiamas stovintiems keleiviams, kai visos sėdimosios vietos yra užimtos, išskyrus atlenkiamąsias sėdynes;

| 7.2.2.2.3. | visą plotą, kuriame laisvosios erdvės virš grindų aukštis yra mažesnis už 7.7.5.1 pastraipoje nurodytą perėjimo aukštį (į turėklus neatsižvelgiama); |
| --- | --- |

7.2.2.2.3.

visą plotą, kuriame laisvosios erdvės virš grindų aukštis yra mažesnis už 7.7.5.1 pastraipoje nurodytą perėjimo aukštį (į turėklus neatsižvelgiama);

| 7.2.2.2.4. | plotas, esantis prieš skersinę vertikalią plokštumą, einančią per vairuotojo sėdynės sėdimosios dalies vidurį (kai sėdynė, kiek įmanoma, yra atstumta atgal). |
| --- | --- |

7.2.2.2.4.

plotas, esantis prieš skersinę vertikalią plokštumą, einančią per vairuotojo sėdynės sėdimosios dalies vidurį (kai sėdynė, kiek įmanoma, yra atstumta atgal).

| 7.2.2.2.5. | 300 mm erdvė, esanti prieš visas sėdynes, išskyrus atlenkiamąsias sėdynes ir virš rato sparno įrengtas į šonus pasuktas sėdynes (tokiu atveju šis matmuo sumažinamas iki 225 mm). Jei sėdynių išdėstymą galima keisti, tokia erdvė apskaičiuojama prieš kiekvieną užimtą sėdynę; žr. 7.2.2.4 pastraipą. |
| --- | --- |

7.2.2.2.5.

300 mm erdvė, esanti prieš visas sėdynes, išskyrus atlenkiamąsias sėdynes ir virš rato sparno įrengtas į šonus pasuktas sėdynes (tokiu atveju šis matmuo sumažinamas iki 225 mm). Jei sėdynių išdėstymą galima keisti, tokia erdvė apskaičiuojama prieš kiekvieną užimtą sėdynę; žr. 7.2.2.4 pastraipą.

| 7.2.2.2.6. | bet kurį plotą, nepaminėtą 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 pastraipose, virš kurio netilptų 400 mm × 300 mm dydžio stačiakampis; |
| --- | --- |

7.2.2.2.6.

bet kurį plotą, nepaminėtą 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 pastraipose, virš kurio netilptų 400 mm × 300 mm dydžio stačiakampis;

| 7.2.2.2.7. | II klasės transporto priemonėse – plotą, kuriame draudžiama stovėti. |
| --- | --- |

7.2.2.2.7.

II klasės transporto priemonėse – plotą, kuriame draudžiama stovėti.

| 7.2.2.2.8. | dviaukštėse transporto priemonėse – visą viršutinio aukšto plotą. |
| --- | --- |

7.2.2.2.8.

dviaukštėse transporto priemonėse – visą viršutinio aukšto plotą.

| 7.2.2.2.9. | invalidų vežimėliams skirtos erdvės plotą, kurį užima besinaudojantys invalidų vežimėliais; žr. 7.2.2.4 pastraipą. |
| --- | --- |

7.2.2.2.9.

invalidų vežimėliams skirtos erdvės plotą, kurį užima besinaudojantys invalidų vežimėliais; žr. 7.2.2.4 pastraipą.

| 7.2.2.3. | Transporto priemonėje turi būti tam tikras 7.7.8 pastraipos reikalavimus atitinkančių sėdimųjų vietų (neįskaitant atlenkiamųjų sėdynių) skaičius (P). I, II arba A klasės transporto priemonėse sėdimųjų vietų skaičius kiekviename aukšte turi būti ne mažesnis, kaip tame aukšte keleiviams ir ekipažui (jei jis yra) skirto ploto kvadratinių metrų skaičius, suapvalintas į mažąją pusę iki artimiausio sveikojo skaičiaus; šį skaičių I klasės transporto priemonėse (išskyrus viršutinį aukštą) galima sumažinti 10 %. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Transporto priemonėje turi būti tam tikras 7.7.8 pastraipos reikalavimus atitinkančių sėdimųjų vietų (neįskaitant atlenkiamųjų sėdynių) skaičius (P). I, II arba A klasės transporto priemonėse sėdimųjų vietų skaičius kiekviename aukšte turi būti ne mažesnis, kaip tame aukšte keleiviams ir ekipažui (jei jis yra) skirto ploto kvadratinių metrų skaičius, suapvalintas į mažąją pusę iki artimiausio sveikojo skaičiaus; šį skaičių I klasės transporto priemonėse (išskyrus viršutinį aukštą) galima sumažinti 10 %.

| 7.2.2.4. | Jei transporto priemonės sėdimųjų vietų skaičių galima keisti, stovintiems keleiviams skirtas plotas (S1) ir 7.2.3 pastraipos nuostatos pakeičiami kiekvienu nurodytu atveju; |
| --- | --- |

7.2.2.4.

Jei transporto priemonės sėdimųjų vietų skaičių galima keisti, stovintiems keleiviams skirtas plotas (S1) ir 7.2.3 pastraipos nuostatos pakeičiami kiekvienu nurodytu atveju;

| 7.2.2.4.1. | kai visos galimos sėdimosios vietos užimtos, tada – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėliams skirtą plotą; |
| --- | --- |

7.2.2.4.1.

kai visos galimos sėdimosios vietos užimtos, tada – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėliams skirtą plotą;

| 7.2.2.4.2. | kai visos galimos stovimosios vietos užimtos, tada – likusias sėdimąsias vietas ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėliams skirtą plotą; |
| --- | --- |

7.2.2.4.2.

kai visos galimos stovimosios vietos užimtos, tada – likusias sėdimąsias vietas ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėliams skirtą plotą;

| 7.2.2.4.3. | kai visas invalidų vežimėliams skirtas plotas užimtas, tada – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą ir, jei lieka vietos, likusias sėdimąsias vietas; |
| --- | --- |

7.2.2.4.3.

kai visas invalidų vežimėliams skirtas plotas užimtas, tada – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą ir, jei lieka vietos, likusias sėdimąsias vietas;

7.2.3.   Transporto priemonių ženklinimas.

| 7.2.3.1. | Transporto priemonės viduje, netoli priekinių durų, ne mažesnėmis kaip 15 mm aukščio raidėmis arba piktogramomis ir ne mažesniais kaip 25 mm aukščio skaitmenimis turi būti aiškiai nurodyta: |
| --- | --- |

7.2.3.1.

Transporto priemonės viduje, netoli priekinių durų, ne mažesnėmis kaip 15 mm aukščio raidėmis arba piktogramomis ir ne mažesniais kaip 25 mm aukščio skaitmenimis turi būti aiškiai nurodyta:

| 7.2.3.1.1. | didžiausias transporto priemonėje galimas sėdimųjų vietų skaičius; |
| --- | --- |

7.2.3.1.1.

didžiausias transporto priemonėje galimas sėdimųjų vietų skaičius;

| 7.2.3.1.2. | didžiausias transporto priemonėje galimas stovimųjų vietų (jei jų yra) skaičius; |
| --- | --- |

7.2.3.1.2.

didžiausias transporto priemonėje galimas stovimųjų vietų (jei jų yra) skaičius;

| 7.2.3.1.3. | didžiausias transporto priemonėje galinčių tilpti invalidų vežimėlių (jei numatyta) skaičius. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3.

didžiausias transporto priemonėje galinčių tilpti invalidų vežimėlių (jei numatyta) skaičius.

| 7.2.3.2. | Jei transporto priemonėje galima keisti sėdimųjų vietų skaičių, stovintiems keleiviams skirtą plotą arba galimų vežti invalidų vežimėlių skaičių, visi maksimalūs sėdimųjų vietų skaičiai ir atitinkami invalidų vežimėlių bei stovimųjų vietų skaičiai turi atitikti 7.2.3.1 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

7.2.3.2.

Jei transporto priemonėje galima keisti sėdimųjų vietų skaičių, stovintiems keleiviams skirtą plotą arba galimų vežti invalidų vežimėlių skaičių, visi maksimalūs sėdimųjų vietų skaičiai ir atitinkami invalidų vežimėlių bei stovimųjų vietų skaičiai turi atitikti 7.2.3.1 pastraipos reikalavimus.

| 7.2.3.3. | Vairuotojui skirtame plote, jam aiškiai matomoje vietoje, ne mažesnėmis kaip 10 mm aukščio raidėmis arba piktogramomis ir ne mažesniais kaip 12 mm aukščio skaitmenimis turi būti nurodyta: |
| --- | --- |

7.2.3.3.

Vairuotojui skirtame plote, jam aiškiai matomoje vietoje, ne mažesnėmis kaip 10 mm aukščio raidėmis arba piktogramomis ir ne mažesniais kaip 12 mm aukščio skaitmenimis turi būti nurodyta:

| 7.2.3.3.1. | masė bagažo, kurį galima vežti transporto priemone, kai joje yra maksimalus keleivių ir ekipažo narių skaičius, neviršijant didžiausios techniškai leidžiamos transporto priemonės masės arba bet kurio tilto leidžiamosios apkrovos. Turi būti nurodyta bagažo masė: |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.

masė bagažo, kurį galima vežti transporto priemone, kai joje yra maksimalus keleivių ir ekipažo narių skaičius, neviršijant didžiausios techniškai leidžiamos transporto priemonės masės arba bet kurio tilto leidžiamosios apkrovos. Turi būti nurodyta bagažo masė:

| 7.2.3.3.1.1. | bagažo skyriuose (11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipa, masė B); |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.1.

bagažo skyriuose (11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipa, masė B);

| 7.2.3.3.1.2. | ant stogo, jeigu jis pritaikytas vežti bagažą (11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipa, masė BX); |
| --- | --- |

7.2.3.3.1.2.

ant stogo, jeigu jis pritaikytas vežti bagažą (11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipa, masė BX);

7.3.   Viršutinės kėbulo dalies tvirtumas

| 7.3.1. | Visų II ir III klasės vienaukščių transporto priemonių viršutinė kėbulo dalis turi atitikti 5 priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

7.3.1.

Visų II ir III klasės vienaukščių transporto priemonių viršutinė kėbulo dalis turi atitikti 5 priedo reikalavimus.

7.4.   Stabilumo bandymas

| 7.4.1. | Transporto priemonės stabilumas turi būti toks, kad ji nevirstų, kai paviršius, ant kurio transporto priemonė stovi, iš horizontalios padėties į vieną ar kitą pusę pakreipiamas 28 laipsnių kampu. |
| --- | --- |

7.4.1.

Transporto priemonės stabilumas turi būti toks, kad ji nevirstų, kai paviršius, ant kurio transporto priemonė stovi, iš horizontalios padėties į vieną ar kitą pusę pakreipiamas 28 laipsnių kampu.

| 7.4.2. | Atliekant pirmiau nurodytą bandymą, transporto priemonės masė turi būti lygi naudoti parengtos transporto priemonės masei, kaip aprašyta šios taisyklės 2.18 pastraipoje, be to: |
| --- | --- |

7.4.2.

Atliekant pirmiau nurodytą bandymą, transporto priemonės masė turi būti lygi naudoti parengtos transporto priemonės masei, kaip aprašyta šios taisyklės 2.18 pastraipoje, be to:

| 7.4.2.1. | Ant kiekvienos keleiviui skirtos sėdynės padedami Q masės svarmenys (pagal 11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipos apibrėžimą). Jei transporto priemonė yra skirta stovintiems keleiviams vežti arba joje gali būti stovinčių ekipažo narių, svarmenys Q arba juos atstojantys 75 kg masės kūnai turi būti tolygiai paskirstyti stovintiems keleiviams arba ekipažo nariams skirtame plote taip, kad jų sunkio centrai būtų 875 mm aukštyje. Jei transporto priemonė pritaikyta vežti bagažą ant stogo, ant stogo turi būti pritvirtinta ne mažesnė kaip pagal 11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipos nuostatas gamintojo nurodyta tolygiai paskirstyta masė (BX). Kituose bagažo skyriuose bagažo neturi būti. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Ant kiekvienos keleiviui skirtos sėdynės padedami Q masės svarmenys (pagal 11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipos apibrėžimą). Jei transporto priemonė yra skirta stovintiems keleiviams vežti arba joje gali būti stovinčių ekipažo narių, svarmenys Q arba juos atstojantys 75 kg masės kūnai turi būti tolygiai paskirstyti stovintiems keleiviams arba ekipažo nariams skirtame plote taip, kad jų sunkio centrai būtų 875 mm aukštyje. Jei transporto priemonė pritaikyta vežti bagažą ant stogo, ant stogo turi būti pritvirtinta ne mažesnė kaip pagal 11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipos nuostatas gamintojo nurodyta tolygiai paskirstyta masė (BX). Kituose bagažo skyriuose bagažo neturi būti.

| 7.4.2.2. | Jei transporto priemonėje galima keisti sėdimųjų vietų skaičių, stovimųjų vietų skaičių arba jei ji yra pritaikyta vežti vieną ar daugiau invalidų vežimėlių, visuose plotuose, kur tokie pakeitimai galimi, 7.4.2.1 pastraipoje nurodytos apkrovos turi būti padidintos:






  a) | mase, lygia plote galinčių išsitekti sėdinčių keleivių masei, įskaitant išmontuojamų sėdynių masę arba |
| --- | --- | --- |

7.4.2.2.

Jei transporto priemonėje galima keisti sėdimųjų vietų skaičių, stovimųjų vietų skaičių arba jei ji yra pritaikyta vežti vieną ar daugiau invalidų vežimėlių, visuose plotuose, kur tokie pakeitimai galimi, 7.4.2.1 pastraipoje nurodytos apkrovos turi būti padidintos:

a)

mase, lygia plote galinčių išsitekti sėdinčių keleivių masei, įskaitant išmontuojamų sėdynių masę arba

| b) | mase, lygia plote galinčių išsitekti stovinčių keleivių masei, arba |
| --- | --- |

b)

mase, lygia plote galinčių išsitekti stovinčių keleivių masei, arba

| c) | plote galinčių išsitekti invalidų vežimėlių ir besinaudojančių invalidų vežimėliais mase, kuri lygi 250 kg ir veikia 500 mm aukštyje virš grindų, kiekvienos invalidų vežimėliui skirtos vietos centre, arba |
| --- | --- |

c)

plote galinčių išsitekti invalidų vežimėlių ir besinaudojančių invalidų vežimėliais mase, kuri lygi 250 kg ir veikia 500 mm aukštyje virš grindų, kiekvienos invalidų vežimėliui skirtos vietos centre, arba

| d) | plote galinčių išsitekti sėdinčių keleivių, stovinčių keleivių ir besinaudojančių invalidų vežimėliais mase ir visų šių keleivių įvairių derinių mase. |
| --- | --- |

d)

plote galinčių išsitekti sėdinčių keleivių, stovinčių keleivių ir besinaudojančių invalidų vežimėliais mase ir visų šių keleivių įvairių derinių mase.

| 7.4.3. | Bortas, prilaikantis, kad transporto priemonės ratai neslystų į šonus nuo pakreipimo bandymo įrangos, turi būti ne aukštesnis kaip du trečdaliai atstumo tarp paviršiaus, ant kurio transporto priemonė stovi prieš ją pakreipiant, ir tos rato ratlankio dalies, kuri būna arčiausiai paviršiaus, transporto priemonę apkrovus pagal 7.4.2 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

7.4.3.

Bortas, prilaikantis, kad transporto priemonės ratai neslystų į šonus nuo pakreipimo bandymo įrangos, turi būti ne aukštesnis kaip du trečdaliai atstumo tarp paviršiaus, ant kurio transporto priemonė stovi prieš ją pakreipiant, ir tos rato ratlankio dalies, kuri būna arčiausiai paviršiaus, transporto priemonę apkrovus pagal 7.4.2 pastraipos reikalavimus.

| 7.4.4. | Per bandymą neturi liestis jokios transporto priemonės dalys, kurios nesiliečia įprastai naudojant transporto priemonę, ir jokios dalys neturi būti sugadintos. |
| --- | --- |

7.4.4.

Per bandymą neturi liestis jokios transporto priemonės dalys, kurios nesiliečia įprastai naudojant transporto priemonę, ir jokios dalys neturi būti sugadintos.

| 7.4.5. | Vietoj bandymo galima atlikti apskaičiavimus, kurių rezultatai turėtų patvirtinti, kad 7.4.1 ir 7.4.2 pastraipose aprašytomis sąlygomis transporto priemonė nenuvirs. Apskaičiuojant turi būti atsižvelgiama į tokius parametrus: |
| --- | --- |

7.4.5.

Vietoj bandymo galima atlikti apskaičiavimus, kurių rezultatai turėtų patvirtinti, kad 7.4.1 ir 7.4.2 pastraipose aprašytomis sąlygomis transporto priemonė nenuvirs. Apskaičiuojant turi būti atsižvelgiama į tokius parametrus:

| 7.4.5.1. | masę ir matmenis; |
| --- | --- |

7.4.5.1.

masę ir matmenis;

| 7.4.5.2. | sunkio centro aukštį; |
| --- | --- |

7.4.5.2.

sunkio centro aukštį;

| 7.4.5.3. | amortizatorių charakteristikas; |
| --- | --- |

7.4.5.3.

amortizatorių charakteristikas;

| 7.4.5.4. | vertikalaus ir horizontalaus padangų standumo parametrus; |
| --- | --- |

7.4.5.4.

vertikalaus ir horizontalaus padangų standumo parametrus;

| 7.4.5.5. | pneumatinių amortizatorių oro slėgio valdymo charakteristikas; |
| --- | --- |

7.4.5.5.

pneumatinių amortizatorių oro slėgio valdymo charakteristikas;

| 7.4.5.6. | sukimo centro padėtį; |
| --- | --- |

7.4.5.6.

sukimo centro padėtį;

| 7.4.5.7. | kėbulo atsparumą sukimo apkrovoms.
  Skaičiavimo būdas aprašytas šio priedo 1 priedėlyje. |
| --- | --- |

7.4.5.7.

kėbulo atsparumą sukimo apkrovoms.

Skaičiavimo būdas aprašytas šio priedo 1 priedėlyje.

7.5.   Apsauga nuo gaisro

7.5.1.   Variklio skyrius

| 7.5.1.1. | Variklio skyriuje draudžiama naudoti degiąsias garso izoliavimo medžiagas arba degalų, tepalų arba kitokių degiųjų medžiagų galinčias prisigerti medžiagas, išskyrus tuo atveju, jeigu jos būtų padengtos hermetišku sluoksniu. |
| --- | --- |

7.5.1.1.

Variklio skyriuje draudžiama naudoti degiąsias garso izoliavimo medžiagas arba degalų, tepalų arba kitokių degiųjų medžiagų galinčias prisigerti medžiagas, išskyrus tuo atveju, jeigu jos būtų padengtos hermetišku sluoksniu.

| 7.5.1.2. | Būtina imtis visų galimų priemonių, kad degalai, alyva arba kitos degiosios medžiagos nesikauptų jokiose variklio skyriaus dalyse: turi būti tinkamai išdėstytos sudedamosios variklio skyriaus dalys arba įrengiamos drenažo angos. |
| --- | --- |

7.5.1.2.

Būtina imtis visų galimų priemonių, kad degalai, alyva arba kitos degiosios medžiagos nesikauptų jokiose variklio skyriaus dalyse: turi būti tinkamai išdėstytos sudedamosios variklio skyriaus dalys arba įrengiamos drenažo angos.

| 7.5.1.3. | Tarp variklio skyriaus arba bet kokio kito šilumos šaltinio (pvz., įtaiso, skirto sugerti energiją, susidarančią transporto priemonei leidžiantis ilgomis nuokalnėmis (lėtintuvo), arba salonui šildyti skirto įtaiso (išskyrus įtaisus, kuriuose naudojamas karštas cirkuliuojantis vanduo) ir kitos transporto priemonės dalies turi būti įrengta pertvara iš karščiui atsparios medžiagos. Visos pertvaros tvirtinimo detalės, gnybtai, tarpikliai ir kt. turi būti atsparios ugniai. |
| --- | --- |

7.5.1.3.

Tarp variklio skyriaus arba bet kokio kito šilumos šaltinio (pvz., įtaiso, skirto sugerti energiją, susidarančią transporto priemonei leidžiantis ilgomis nuokalnėmis (lėtintuvo), arba salonui šildyti skirto įtaiso (išskyrus įtaisus, kuriuose naudojamas karštas cirkuliuojantis vanduo) ir kitos transporto priemonės dalies turi būti įrengta pertvara iš karščiui atsparios medžiagos. Visos pertvaros tvirtinimo detalės, gnybtai, tarpikliai ir kt. turi būti atsparios ugniai.

| 7.5.1.4. | Keleivių salone galima įrengti ir ne karšto vandens principu veikiantį šildymo įtaisą, jeigu jo korpusas pagamintas iš medžiagos, kuri atspari aukštai temperatūrai ir neskleidžia nuodingų garų; įtaisas turi būti sumontuotas tokioje vietoje, kad keleiviai negalėtų prisiliesti prie jokio įkaitusio paviršiaus. |
| --- | --- |

7.5.1.4.

Keleivių salone galima įrengti ir ne karšto vandens principu veikiantį šildymo įtaisą, jeigu jo korpusas pagamintas iš medžiagos, kuri atspari aukštai temperatūrai ir neskleidžia nuodingų garų; įtaisas turi būti sumontuotas tokioje vietoje, kad keleiviai negalėtų prisiliesti prie jokio įkaitusio paviršiaus.

7.5.2.   Elektros įranga ir elektros laidų sistema

| 7.5.2.1. | Visi laidai turi būti gerai izoliuoti, laidai ir elektros įranga turi būti atsparūs temperatūrai ir drėgmei, kuri galima jų naudojimo vietoje. Vertinant variklio skyriaus įrangą, reikia atkreipti ypatingą dėmesį į jos atsparumą aplinkos temperatūrai ir visų galimų teršalų poveikį. |
| --- | --- |

7.5.2.1.

Visi laidai turi būti gerai izoliuoti, laidai ir elektros įranga turi būti atsparūs temperatūrai ir drėgmei, kuri galima jų naudojimo vietoje. Vertinant variklio skyriaus įrangą, reikia atkreipti ypatingą dėmesį į jos atsparumą aplinkos temperatūrai ir visų galimų teršalų poveikį.

| 7.5.2.2. | Elektros grandinės laidais neturi tekėti didesnė nei konkretiems laidams nustatyta srovė, atsižvelgiant į jų instaliaciją ir didžiausią aplinkos temperatūrą. |
| --- | --- |

7.5.2.2.

Elektros grandinės laidais neturi tekėti didesnė nei konkretiems laidams nustatyta srovė, atsižvelgiant į jų instaliaciją ir didžiausią aplinkos temperatūrą.

| 7.5.2.3. | Visos įrangos, išskyrus starterį, uždegimo įrangą (priverstinis uždegimas), kaitinimo žvakes, variklio sustabdymo įtaisą, įkrovos grandinę ir akumuliatoriaus įžeminimo jungtį, maitinimo elektros grandinėse turi būti įrengti lydieji saugikliai arba grandinės pertraukikliai. Tokios grandinės gali būti apsaugotos ir bendru lydžiuoju saugikliu arba bendru grandinės pertraukikliu, kurio vardinė srovės ribojimo geba ne didesnė kaip 16 A. |
| --- | --- |

7.5.2.3.

Visos įrangos, išskyrus starterį, uždegimo įrangą (priverstinis uždegimas), kaitinimo žvakes, variklio sustabdymo įtaisą, įkrovos grandinę ir akumuliatoriaus įžeminimo jungtį, maitinimo elektros grandinėse turi būti įrengti lydieji saugikliai arba grandinės pertraukikliai. Tokios grandinės gali būti apsaugotos ir bendru lydžiuoju saugikliu arba bendru grandinės pertraukikliu, kurio vardinė srovės ribojimo geba ne didesnė kaip 16 A.

| 7.5.2.4. | Visi laidai turi būti gerai apsaugoti ir reikiamose vietose pritvirtinti taip, kad nebūtų nupjauti arba nutrinti. |
| --- | --- |

7.5.2.4.

Visi laidai turi būti gerai apsaugoti ir reikiamose vietose pritvirtinti taip, kad nebūtų nupjauti arba nutrinti.

| 7.5.2.5. | Jei vienoje arba daugiau transporto priemonės elektros grandinių įtampos vidutinė vertė didesnė kaip 100 V, prie kiekvieno su įžeminimu elektriniu būdu nesujungto poliaus turi būti prijungtas rankinis įvado išjungiklis, kuriuo būtų galima atjungti tokias grandines nuo maitinimo linijos. Toks išjungiklis turi būti transporto priemonės viduje, vairuotojui lengvai prieinamoje vietoje, ir juo neturi būti įmanoma atjungti jokių elektros grandinių, kuriomis tiekiama energija būtinajam transporto priemonės išoriniam apšvietimui. Ši pastraipa netaikoma aukštos įtampos uždegimo grandinėms arba uždarosioms grandinėms, esančioms transporto priemonės įrangos agregatuose. |
| --- | --- |

7.5.2.5.

Jei vienoje arba daugiau transporto priemonės elektros grandinių įtampos vidutinė vertė didesnė kaip 100 V, prie kiekvieno su įžeminimu elektriniu būdu nesujungto poliaus turi būti prijungtas rankinis įvado išjungiklis, kuriuo būtų galima atjungti tokias grandines nuo maitinimo linijos. Toks išjungiklis turi būti transporto priemonės viduje, vairuotojui lengvai prieinamoje vietoje, ir juo neturi būti įmanoma atjungti jokių elektros grandinių, kuriomis tiekiama energija būtinajam transporto priemonės išoriniam apšvietimui. Ši pastraipa netaikoma aukštos įtampos uždegimo grandinėms arba uždarosioms grandinėms, esančioms transporto priemonės įrangos agregatuose.

| 7.5.2.6. | Visi elektros laidai turi būti išdėstyti taip, kad neliestų jokių degalų tiekimo arba dujų išmetimo sistemos dalių, jų neveiktų per didelis karštis (nebent jie būtų tinkamai izoliuoti ir apsaugoti), pvz., jei liestų solenoidinį išleidimo vožtuvą. |
| --- | --- |

7.5.2.6.

Visi elektros laidai turi būti išdėstyti taip, kad neliestų jokių degalų tiekimo arba dujų išmetimo sistemos dalių, jų neveiktų per didelis karštis (nebent jie būtų tinkamai izoliuoti ir apsaugoti), pvz., jei liestų solenoidinį išleidimo vožtuvą.

7.5.3.   Akumuliatoriai

| 7.5.3.1. | Visi akumuliatoriai turi būti gerai pritvirtinti ir lengvai pasiekiami. |
| --- | --- |

7.5.3.1.

Visi akumuliatoriai turi būti gerai pritvirtinti ir lengvai pasiekiami.

| 7.5.3.2. | Akumuliatoriaus skyrius turi būti atskirtas nuo keleivių salono ir vairuotojo kabinos, vėdinamas išorės oru. |
| --- | --- |

7.5.3.2.

Akumuliatoriaus skyrius turi būti atskirtas nuo keleivių salono ir vairuotojo kabinos, vėdinamas išorės oru.

| 7.5.3.3. | Akumuliatoriaus gnybtai turi būti apsaugoti nuo trumpojo jungimo pavojaus. |
| --- | --- |

7.5.3.3.

Akumuliatoriaus gnybtai turi būti apsaugoti nuo trumpojo jungimo pavojaus.

7.5.4.   Gesintuvai ir pirmosios pagalbos priemonės

| 7.5.4.1. | Turi būti skirta vietos vienam arba daugiau gesintuvų pritvirtinti; vienas iš jų turi būti prie vairuotojo sėdynės. A ir B klasių transporto priemonėse tokia erdvė turi būti ne mažesnė kaip 8 dm3 tūrio, o I, II ir III klasių transporto priemonėse – ne mažesnė kaip 15 dm3 tūrio. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Turi būti skirta vietos vienam arba daugiau gesintuvų pritvirtinti; vienas iš jų turi būti prie vairuotojo sėdynės. A ir B klasių transporto priemonėse tokia erdvė turi būti ne mažesnė kaip 8 dm3 tūrio, o I, II ir III klasių transporto priemonėse – ne mažesnė kaip 15 dm3 tūrio.

| 7.5.4.2. | Turi būti palikta erdvės vienam arba daugiau pirmosios pagalbos rinkinių pritvirtinti. Tokia erdvė turi būti ne mažesnė kaip 7 dm3 tūrio, o jos mažiausias matmuo – ne mažesnis kaip 80 mm. |
| --- | --- |

7.5.4.2.

Turi būti palikta erdvės vienam arba daugiau pirmosios pagalbos rinkinių pritvirtinti. Tokia erdvė turi būti ne mažesnė kaip 7 dm3 tūrio, o jos mažiausias matmuo – ne mažesnis kaip 80 mm.

| 7.5.4.3. | Gesintuvai ir pirmosios pagalbos rinkiniai gali būti apsaugoti nuo vagių (pvz., laikomi užrakinamoje spintelėje arba už dūžtamojo stiklo) su sąlyga, kad apsaugos priemonės yra aiškiai paženklintos ir yra įtaisų, kuriais pasinaudodami asmenys gali lengvai jas pasiekti. |
| --- | --- |

7.5.4.3.

Gesintuvai ir pirmosios pagalbos rinkiniai gali būti apsaugoti nuo vagių (pvz., laikomi užrakinamoje spintelėje arba už dūžtamojo stiklo) su sąlyga, kad apsaugos priemonės yra aiškiai paženklintos ir yra įtaisų, kuriais pasinaudodami asmenys gali lengvai jas pasiekti.

7.5.5.   Medžiagos

Mažesniu kaip 100 mm atstumu nuo dujų išmetimo sistemos arba bet kokio kito stipraus šilumos šaltinio draudžiama naudoti degiąsias medžiagas, išskyrus tą atvejį, jeigu jos būtų reikiamai apsaugotos. Kur būtina, turi būti apsaugota, kad tepalai arba kitos degiosios medžiagos neliestų dujų išmetimo sistemos arba kitų didesnio galingumo šilumos šaltinių. Šioje pastraipoje degiosiomis medžiagomis laikomos tokios medžiagos, kurios nėra atsparios minėtose vietose esančiai temperatūrai.

7.6.   Išėjimai

7.6.1.   Išėjimų skaičius

| 7.6.1.1. | Transporto priemonėje turi būti ne mažiau kaip dvejos durys: dvejos įlipimo ir išlipimo durys arba vienerios įlipimo ir išlipimo durys ir vienerios avarinės durys. Reikalaujamas mažiausias įlipimo ir išlipimo durų skaičius yra toks:







  Keleivių skaičius | Įlipimo ir išlipimo durų skaičius |
| --- | --- | --- |
| I ir A KLASĖS | II KLASĖ | III ir B KLASĖS |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 3 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Keleivių skaičius

Įlipimo ir išlipimo durų skaičius

I ir A KLASĖS

II KLASĖ

III ir B KLASĖS

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

3

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.2. | Kiekvienoje sujungtųjų transporto priemonių standžiojoje dalyje turi būti bent po vienerias įlipimo ir išlipimo duris, o I klasės sujungtųjų transporto priemonių priekinėje dalyje – ne mažiau kaip dvejos įlipimo ir išlipimo durys. |
| --- | --- |

7.6.1.2.

Kiekvienoje sujungtųjų transporto priemonių standžiojoje dalyje turi būti bent po vienerias įlipimo ir išlipimo duris, o I klasės sujungtųjų transporto priemonių priekinėje dalyje – ne mažiau kaip dvejos įlipimo ir išlipimo durys.

| 7.6.1.3. | Šio reikalavimo atžvilgiu įlipimo ir išlipimo durys su mechanine valdymo sistema avarinėmis durimis nelaikomos, jeigu jų neįmanoma lengvai atidaryti ranka, įjungus 7.6.5.1 pastraipoje aprašytą valdiklį. |
| --- | --- |

7.6.1.3.

Šio reikalavimo atžvilgiu įlipimo ir išlipimo durys su mechanine valdymo sistema avarinėmis durimis nelaikomos, jeigu jų neįmanoma lengvai atidaryti ranka, įjungus 7.6.5.1 pastraipoje aprašytą valdiklį.

| 7.6.1.4. | Mažiausiai išėjimų turi būti tiek, kad bendras išėjimų skaičius kiekviename skyriuje būtų toks, kaip nurodyta:





  Kiekviename skyriuje galinčių tilpti keleivių ir ekipažo narių skaičius | Mažiausias bendras išėjimų skaičius |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| >130 | 11 |

7.6.1.4.

Kiekviename skyriuje galinčių tilpti keleivių ir ekipažo narių skaičius

Mažiausias bendras išėjimų skaičius

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

>130

11

Avariniai liukai gali būti priskirti tik avariniams išėjimams.

| 7.6.1.5. | Nustatant mažiausią išėjimų skaičių ir jų vietą, išskyrus nurodytuosius 7.6.2.4 pastraipoje, kiekviena sujungtosios transporto priemonės standžioji dalis laikoma atskira transporto priemone. Nustatant avarinių išėjimų skaičių, tualetų kabinos arba virtuvėlės atskirais skyriais nelaikomos. Turi būti nustatytas kiekvienos standžiosios dalies keleivių skaičius. |
| --- | --- |

7.6.1.5.

Nustatant mažiausią išėjimų skaičių ir jų vietą, išskyrus nurodytuosius 7.6.2.4 pastraipoje, kiekviena sujungtosios transporto priemonės standžioji dalis laikoma atskira transporto priemone. Nustatant avarinių išėjimų skaičių, tualetų kabinos arba virtuvėlės atskirais skyriais nelaikomos. Turi būti nustatytas kiekvienos standžiosios dalies keleivių skaičius.

| 7.6.1.6. | Dvigubos įlipimo ir išlipimo durys skaičiuojamos kaip dvejos durys, o dvigubas arba sudėtinis langas – kaip du avariniai langai. |
| --- | --- |

7.6.1.6.

Dvigubos įlipimo ir išlipimo durys skaičiuojamos kaip dvejos durys, o dvigubas arba sudėtinis langas – kaip du avariniai langai.

| 7.6.1.7. | Jei vairuotojo kabinos ir keleivių salono nejungia vieną iš 7.7.5.1.1 pastraipos sąlygų atitinkantis perėjimas, turi būti laikomasi tokių sąlygų: |
| --- | --- |

7.6.1.7.

Jei vairuotojo kabinos ir keleivių salono nejungia vieną iš 7.7.5.1.1 pastraipos sąlygų atitinkantis perėjimas, turi būti laikomasi tokių sąlygų:

| 7.6.1.7.1. | Vairuotojo kabinoje turi būti du išėjimai, jie neturi būti tame pačiame šone; jei vienas iš tokių išėjimų yra langas, jis turi atitikti 7.6.3.1 ir 7.6.8 pastraipose išdėstytus avarinių langų reikalavimus. |
| --- | --- |

7.6.1.7.1.

Vairuotojo kabinoje turi būti du išėjimai, jie neturi būti tame pačiame šone; jei vienas iš tokių išėjimų yra langas, jis turi atitikti 7.6.3.1 ir 7.6.8 pastraipose išdėstytus avarinių langų reikalavimus.

| 7.6.1.7.2. | Greta vairuotojo sėdynės galima įtaisyti dvi papildomas sėdynes – tada abu 7.6.1.7.1 pastraipoje paminėti išėjimai turi būti durys. Tokiose sėdynėse sėdintiems asmenims vairuotojo durelės atstoja avarines duris, jeigu vairuotojo sėdynė, vairaratis, variklio korpusas, pavarų perjungimo svirtis, stovėjimo stabdžių svirtis ir kt. nesudaro didelių kliūčių. Minėtiems asmenims numatytos durys laikomos vairuotojo avarinėmis durimis. Salone, kuriame yra vairuotojo kabina, galima įrengti ne daugiau nei penkias papildomas sėdynes, jeigu jos ir joms skirta erdvė atitinka šios taisyklės reikalavimus ir bent vienerios išėjimo į keleivių saloną durys atitinka 7.6.3 pastraipoje išdėstytus avarinių durų reikalavimus. |
| --- | --- |

7.6.1.7.2.

Greta vairuotojo sėdynės galima įtaisyti dvi papildomas sėdynes – tada abu 7.6.1.7.1 pastraipoje paminėti išėjimai turi būti durys. Tokiose sėdynėse sėdintiems asmenims vairuotojo durelės atstoja avarines duris, jeigu vairuotojo sėdynė, vairaratis, variklio korpusas, pavarų perjungimo svirtis, stovėjimo stabdžių svirtis ir kt. nesudaro didelių kliūčių. Minėtiems asmenims numatytos durys laikomos vairuotojo avarinėmis durimis. Salone, kuriame yra vairuotojo kabina, galima įrengti ne daugiau nei penkias papildomas sėdynes, jeigu jos ir joms skirta erdvė atitinka šios taisyklės reikalavimus ir bent vienerios išėjimo į keleivių saloną durys atitinka 7.6.3 pastraipoje išdėstytus avarinių durų reikalavimus.

| 7.6.1.7.3. | 7.6.1.7.1 ir 7.6.1.7.2 pastraipose aprašytomis aplinkybėmis, vairuotojo kabinoje esantys išėjimai nelaikomi nei vienomis iš 7.6.1.1 ir 7.6.1.2 pastraipose nurodytų durų, nei vienu iš 7.6.1.4 pastraipoje nurodytų išėjimų, išskyrus 7.6.1.7.1 ir 7.6.1.7.2 pastraipose paminėtą atvejį. Tokiems išėjimams netaikomos 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 ir 7.7.7 pastraipų nuostatos. |
| --- | --- |

7.6.1.7.3.

7.6.1.7.1 ir 7.6.1.7.2 pastraipose aprašytomis aplinkybėmis, vairuotojo kabinoje esantys išėjimai nelaikomi nei vienomis iš 7.6.1.1 ir 7.6.1.2 pastraipose nurodytų durų, nei vienu iš 7.6.1.4 pastraipoje nurodytų išėjimų, išskyrus 7.6.1.7.1 ir 7.6.1.7.2 pastraipose paminėtą atvejį. Tokiems išėjimams netaikomos 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 ir 7.7.7 pastraipų nuostatos.

| 7.6.1.8. | Jei į vairuotojo kabiną ir greta esančią sėdynę iš pagrindinio keleivių salono galima patekti vienu iš 7.7.5.1.1 pastraipos sąlygas atitinkančiu perėjimu, išorinių išėjimų iš vairuotojo kabinos gali ir nebūti. |
| --- | --- |

7.6.1.8.

Jei į vairuotojo kabiną ir greta esančią sėdynę iš pagrindinio keleivių salono galima patekti vienu iš 7.7.5.1.1 pastraipos sąlygas atitinkančiu perėjimu, išorinių išėjimų iš vairuotojo kabinos gali ir nebūti.

| 7.6.1.9. | Jei 7.6.1.8 pastraipoje aprašytomis aplinkybėmis yra įrengtos vairuotojo durelės arba kitas išėjimas, jis gali būti laikomas keleiviams skirtu išėjimu tik tada, kai: |
| --- | --- |

7.6.1.9.

Jei 7.6.1.8 pastraipoje aprašytomis aplinkybėmis yra įrengtos vairuotojo durelės arba kitas išėjimas, jis gali būti laikomas keleiviams skirtu išėjimu tik tada, kai:

| 7.6.1.9.1. | norint juo pasinaudoti, nereikia spraustis pro tarpą, esantį tarp vairaračio ir vairuotojo sėdynės; |
| --- | --- |

7.6.1.9.1.

norint juo pasinaudoti, nereikia spraustis pro tarpą, esantį tarp vairaračio ir vairuotojo sėdynės;

| 7.6.1.9.2. | jis atitinka avarinių durų matmenų reikalavimus, išdėstytus 7.6.3.1 pastraipoje. |
| --- | --- |

7.6.1.9.2.

jis atitinka avarinių durų matmenų reikalavimus, išdėstytus 7.6.3.1 pastraipoje.

| 7.6.1.10. | 7.6.1.8 ir 7.6.1.9 pastraipos nedraudžia tarp vairuotojo sėdynės ir keleivių salono įrengti duris arba kitokią užtvarą, jeigu avariniu atveju tokią užtvarą vairuotojas gali greitai pašalinti. Tokiu būdu atitvertoje vairuotojo kabinoje esančios vairuotojo durelės nelaikomos keleiviams skirtu išėjimu. |
| --- | --- |

7.6.1.10.

7.6.1.8 ir 7.6.1.9 pastraipos nedraudžia tarp vairuotojo sėdynės ir keleivių salono įrengti duris arba kitokią užtvarą, jeigu avariniu atveju tokią užtvarą vairuotojas gali greitai pašalinti. Tokiu būdu atitvertoje vairuotojo kabinoje esančios vairuotojo durelės nelaikomos keleiviams skirtu išėjimu.

| 7.6.1.11. | II, III ir B klasių transporto priemonėse, be avarinių durų ir langų, turi būti įrengti avariniai liukai. Jie gali būti įrengti ir I bei A klasių transporto priemonėse. Mažiausias liukų skaičius turi būti toks:





  Keleivių skaičius | Liukų skaičius |
| --- | --- | --- |
| ne daugiau kaip 50 | l |
| daugiau kaip 50 | 2 |

7.6.1.11.

Keleivių skaičius

Liukų skaičius

ne daugiau kaip 50

l

daugiau kaip 50

2

7.6.2.   Išėjimų įrengimo vietos

Daugiau kaip 22 keleivius pritaikytos vežti transporto priemonės turi atitikti toliau išvardytus reikalavimus. Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytos vežti transporto priemonės gali atitikti toliau išvardytus reikalavimus arba 7 priedo 1.2 pastraipos reikalavimus.

| 7.6.2.1. | Įlipimo ir išlipimo durys turi būti įrengtos toje transporto priemonės pusėje, kuri yra arčiau kelkraščio, atsižvelgiant į eismo kryptį šalyje, kurioje transporto priemonei išduota naudojimo licencija, ir bent vienerios iš jų turi būti priekinėje transporto priemonės dalyje. Tai nedraudžia transporto priemonės gale įrengti durų, skirtų invalidų vežimėliuose sėdintiems keleiviams. |
| --- | --- |

7.6.2.1.

Įlipimo ir išlipimo durys turi būti įrengtos toje transporto priemonės pusėje, kuri yra arčiau kelkraščio, atsižvelgiant į eismo kryptį šalyje, kurioje transporto priemonei išduota naudojimo licencija, ir bent vienerios iš jų turi būti priekinėje transporto priemonės dalyje. Tai nedraudžia transporto priemonės gale įrengti durų, skirtų invalidų vežimėliuose sėdintiems keleiviams.

| 7.6.2.2. | Dvejos iš 7.6.1.1 pastraipoje paminėtų durų turi būti atskirtos tiek, kad atstumas tarp skersinių plokštumų, einančių pro jų angos centrus, būtų ne mažesnis kaip 40 % viso keleivių salono ilgio. Jei vienerios iš tokių durų yra dvigubų durų dalis, tas atstumas turi būti matuojamas tarp tolimiausiųjų durų. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Dvejos iš 7.6.1.1 pastraipoje paminėtų durų turi būti atskirtos tiek, kad atstumas tarp skersinių plokštumų, einančių pro jų angos centrus, būtų ne mažesnis kaip 40 % viso keleivių salono ilgio. Jei vienerios iš tokių durų yra dvigubų durų dalis, tas atstumas turi būti matuojamas tarp tolimiausiųjų durų.

| 7.6.2.3. | Išėjimai turi būti išdėstyti taip, kad jų skaičius abiejose transporto priemonės pusėse būtų iš esmės vienodas. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Išėjimai turi būti išdėstyti taip, kad jų skaičius abiejose transporto priemonės pusėse būtų iš esmės vienodas.

| 7.6.2.4. | Bent vienas avarinis išėjimas turi būti įrengtas transporto priemonės gale arba priekyje. I klasės transporto priemonėse ir transporto priemonėse, kuriose galinė dalis nuolat yra atskirta nuo keleivių salono, šis reikalavimas įvykdomas, įrengus avarinį liuką. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Bent vienas avarinis išėjimas turi būti įrengtas transporto priemonės gale arba priekyje. I klasės transporto priemonėse ir transporto priemonėse, kuriose galinė dalis nuolat yra atskirta nuo keleivių salono, šis reikalavimas įvykdomas, įrengus avarinį liuką.

| 7.6.2.5. | Toje pačioje transporto priemonės pusėje esantys išėjimai turi būti tinkamai išdėstyti per visą transporto priemonės ilgį. |
| --- | --- |

7.6.2.5.

Toje pačioje transporto priemonės pusėje esantys išėjimai turi būti tinkamai išdėstyti per visą transporto priemonės ilgį.

| 7.6.2.6. | Turi būti leidžiama įrengti duris transporto priemonės gale; tai neturi būti įlipimo ir išlipimo durys. |
| --- | --- |

7.6.2.6.

Turi būti leidžiama įrengti duris transporto priemonės gale; tai neturi būti įlipimo ir išlipimo durys.

| 7.6.2.7. | Jei yra įrengti avariniai liukai, jie turi būti išdėstyti taip: jei liukas tik vienas, jis turi būti viduriniame transporto priemonės trečdalyje; jei liukai yra du, jie turi būti vienas nuo kito ne arčiau kaip 2 m atstumu, matuojant nuo jų angų artimiausių kraštų lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine ašimi. |
| --- | --- |

7.6.2.7.

Jei yra įrengti avariniai liukai, jie turi būti išdėstyti taip: jei liukas tik vienas, jis turi būti viduriniame transporto priemonės trečdalyje; jei liukai yra du, jie turi būti vienas nuo kito ne arčiau kaip 2 m atstumu, matuojant nuo jų angų artimiausių kraštų lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine ašimi.

7.6.3.   Mažiausi išėjimų matmenys

| 7.6.3.1. | Įvairių rūšių išėjimų mažiausi matmenys turi būti tokie: | I klasė | II ir III klasės | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Įlipimo ir išlipimo durys | Durų anga | Aukštis (mm) | 1 800 | 1 650 | — |
| Plotis (mm) | viengubos durys: 650
  dvigubos durys: 1 200 | Matuojant turėklų aukštyje, šį matmenį galima sumažinti 100 mm. |
| Avarinės durys
  Durys | | Aukštis (mm) | 1 250 | — |
| | Plotis (mm) | 550 | |
| Avarinis langas | Plotas (mm2) | 400 000 | Šiame plote turi tilpti 500 mm × 700 mm dydžio stačiakampis |
| Jei gamintojas neįrengia pirmiau nurodytų minimalių matmenų avarinio lango, toks langas įrengiamas transporto priemonės gale. | Avarinio lango angoje turi tilpti 350 mm aukščio ir 1 550 mm pločio stačiakampis. Stačiakampio kampai gali būti suapvalinti ne didesniu kaip 250 mm spinduliu. |
| Avarinis liukas | Liuko anga | Plotas (mm2) | 400 000 | Šiame plote turi tilpti 500 mm × 700 mm dydžio stačiakampis |

7.6.3.1.

I klasė

II ir III klasės

Pastabos

Įlipimo ir išlipimo durys

Durų anga

Aukštis (mm)

1 800

1 650

—

Plotis (mm)

viengubos durys: 650

dvigubos durys: 1 200

Matuojant turėklų aukštyje, šį matmenį galima sumažinti 100 mm.

Avarinės durys

Durys

Aukštis (mm)

1 250

—

Plotis (mm)

550

Avarinis langas

Plotas (mm2)

400 000

Šiame plote turi tilpti 500 mm × 700 mm dydžio stačiakampis

Jei gamintojas neįrengia pirmiau nurodytų minimalių matmenų avarinio lango, toks langas įrengiamas transporto priemonės gale.

Avarinio lango angoje turi tilpti 350 mm aukščio ir 1 550 mm pločio stačiakampis. Stačiakampio kampai gali būti suapvalinti ne didesniu kaip 250 mm spinduliu.

Avarinis liukas

Liuko anga

Plotas (mm2)

400 000

Šiame plote turi tilpti 500 mm × 700 mm dydžio stačiakampis

| 7.6.3.2. | Transporto priemonės, pritaikytos vežti ne daugiau kaip 22 keleivius, gali atitikti 7.6.3.1 pastraipos reikalavimus arba 7 priedo 1.1 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

7.6.3.2.

Transporto priemonės, pritaikytos vežti ne daugiau kaip 22 keleivius, gali atitikti 7.6.3.1 pastraipos reikalavimus arba 7 priedo 1.1 pastraipos reikalavimus.

7.6.4.   Visų įlipimo ir išlipimo durų techniniai reikalavimai

| 7.6.4.1. | Visas įlipimo ir išlipimo duris turi būti įmanoma lengvai atidaryti iš transporto priemonės vidaus ir išorės, kai transporto priemonė nevažiuoja (kai važiuoja – tai neprivaloma). Tačiau šis reikalavimas neužkerta galimybės rakinti duris iš išorės, jeigu duris visada būtų galima atidaryti iš vidaus. |
| --- | --- |

7.6.4.1.

Visas įlipimo ir išlipimo duris turi būti įmanoma lengvai atidaryti iš transporto priemonės vidaus ir išorės, kai transporto priemonė nevažiuoja (kai važiuoja – tai neprivaloma). Tačiau šis reikalavimas neužkerta galimybės rakinti duris iš išorės, jeigu duris visada būtų galima atidaryti iš vidaus.

| 7.6.4.2. | Visi durims iš išorės atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm atstumu nuo žemės paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. I, II ir III klasių transporto priemonėse visi durims iš vidaus atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm atstumu nuo grindų arba arčiausiai jų esančio laiptelio paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. Šie reikalavimai netaikomi vairuotojui skirtame plote esantiems valdikliams. |
| --- | --- |

7.6.4.2.

Visi durims iš išorės atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm atstumu nuo žemės paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. I, II ir III klasių transporto priemonėse visi durims iš vidaus atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm atstumu nuo grindų arba arčiausiai jų esančio laiptelio paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. Šie reikalavimai netaikomi vairuotojui skirtame plote esantiems valdikliams.

| 7.6.4.3. | Visos vienvėrės rankiniu būdu valdomos įlipimo ir išlipimo durys su vyriais turi būti įtaisytos taip, kad užsidarytų, jeigu transporto priemonei važiuojant pirmyn durys atsitrenktų į nejudantį objektą. |
| --- | --- |

7.6.4.3.

Visos vienvėrės rankiniu būdu valdomos įlipimo ir išlipimo durys su vyriais turi būti įtaisytos taip, kad užsidarytų, jeigu transporto priemonei važiuojant pirmyn durys atsitrenktų į nejudantį objektą.

| 7.6.4.4. | Jei rankiniu būdu valdomose įlipimo ir išlipimo duryse įtaisytas užraktas, kuris automatiškai užsirakina uždarius duris, jis turi būti dviejų pakopų tipo. |
| --- | --- |

7.6.4.4.

Jei rankiniu būdu valdomose įlipimo ir išlipimo duryse įtaisytas užraktas, kuris automatiškai užsirakina uždarius duris, jis turi būti dviejų pakopų tipo.

| 7.6.4.5. | Įlipimo ir išlipimo durų vidinėje pusėje neturi būti jokių įtaisų, skirtų uždengti vidaus laiptelius, kai durys uždarytos. Tai nedraudžia, kad laipteliuose būtų niša, skirta durų varstymo mechanizmui ir kitai prie vidinės durų pusės pritvirtintai įrangai, kuri nėra grindų tęsinys, ant kurio keleiviai galėtų stovėti. Tokie mechanizmai ir įranga neturi kelti pavojaus keleiviams. |
| --- | --- |

7.6.4.5.

Įlipimo ir išlipimo durų vidinėje pusėje neturi būti jokių įtaisų, skirtų uždengti vidaus laiptelius, kai durys uždarytos. Tai nedraudžia, kad laipteliuose būtų niša, skirta durų varstymo mechanizmui ir kitai prie vidinės durų pusės pritvirtintai įrangai, kuri nėra grindų tęsinys, ant kurio keleiviai galėtų stovėti. Tokie mechanizmai ir įranga neturi kelti pavojaus keleiviams.

| 7.6.4.6. | Jei tiesioginio vaizdo nepakanka, turi būti įrengti optiniai arba kitokie įtaisai, kad vairuotojas iš savo vietos galėtų matyti prie visų įlipimo ir išlipimo durų (jei jos nėra automatinės) vidinėje ir išorinėje pusėje esančius keleivius.
  Jei įlipimo ir išlipimo durys, kurios skirtos naudotis 22 keleiviams ir įrengtos transporto priemonės gale, minėtas reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu vairuotojas gali pamatyti už transporto priemonės 1 m atstumu stovinį 1,3 m ūgio žmogų. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Jei tiesioginio vaizdo nepakanka, turi būti įrengti optiniai arba kitokie įtaisai, kad vairuotojas iš savo vietos galėtų matyti prie visų įlipimo ir išlipimo durų (jei jos nėra automatinės) vidinėje ir išorinėje pusėje esančius keleivius.

Jei įlipimo ir išlipimo durys, kurios skirtos naudotis 22 keleiviams ir įrengtos transporto priemonės gale, minėtas reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu vairuotojas gali pamatyti už transporto priemonės 1 m atstumu stovinį 1,3 m ūgio žmogų.

| 7.6.4.7. | Visos į transporto priemonės vidų atsiveriančios durys ir jų mechanizmai turi būti sukonstruoti taip, kad judėdami įprastomis naudojimo sąlygomis nesužalotų keleivių. Kur būtina, reikia įrengti apsauginius įtaisus. |
| --- | --- |

7.6.4.7.

Visos į transporto priemonės vidų atsiveriančios durys ir jų mechanizmai turi būti sukonstruoti taip, kad judėdami įprastomis naudojimo sąlygomis nesužalotų keleivių. Kur būtina, reikia įrengti apsauginius įtaisus.

| 7.6.4.8. | Jei įlipimo ir išlipimo durys yra greta durų į tualetą arba kitą vidaus patalpą, jos turi būti įrengtos taip, kad savaime nesivarstytų. Tačiau šis reikalavimas netaikomas, jei durys automatiškai užsirakina transporto priemonei važiuojant didesniu kaip 5 km/h greičiu. |
| --- | --- |

7.6.4.8.

Jei įlipimo ir išlipimo durys yra greta durų į tualetą arba kitą vidaus patalpą, jos turi būti įrengtos taip, kad savaime nesivarstytų. Tačiau šis reikalavimas netaikomas, jei durys automatiškai užsirakina transporto priemonei važiuojant didesniu kaip 5 km/h greičiu.

| 7.6.4.9. | Jei įlipimo ir išlipimo durys įrengtos transporto priemonės, kuri pritaikyta vežti ne daugiau kaip 22 keleivius, gale, jų sąvaros turi atsidaryti ne didesniu kaip 115o ir ne mažesniu kaip 85o kampu, taip pat turi būti įmanoma duris automatiškai išlaikyti toje padėtyje. Šis reikalavimas neuždraudžia atidaryti duris didesniu kampu, kai tai yra saugu, pvz., kad atbuline eiga būtų galima privažiuoti prie aukštos pakrovimo platformos arba atidaryti duris 270o kampu, kad už transporto priemonės atsirastų laisvoji krovimo erdvė. |
| --- | --- |

7.6.4.9.

Jei įlipimo ir išlipimo durys įrengtos transporto priemonės, kuri pritaikyta vežti ne daugiau kaip 22 keleivius, gale, jų sąvaros turi atsidaryti ne didesniu kaip 115o ir ne mažesniu kaip 85o kampu, taip pat turi būti įmanoma duris automatiškai išlaikyti toje padėtyje. Šis reikalavimas neuždraudžia atidaryti duris didesniu kampu, kai tai yra saugu, pvz., kad atbuline eiga būtų galima privažiuoti prie aukštos pakrovimo platformos arba atidaryti duris 270o kampu, kad už transporto priemonės atsirastų laisvoji krovimo erdvė.

7.6.5.   Papildomi mechaniškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų techniniai reikalavimai

| 7.6.5.1. | Avarijos atveju, transporto priemonei nevažuojant (o važiuojant – nebūtinai), visas mechaniškai valdomas duris turi būti įmanoma atidaryti iš vidaus ir, kai jos neužrakintos, nepriklausomai nuo to, ar tiekiama energija, valdikliais iš išorės: |
| --- | --- |

7.6.5.1.

Avarijos atveju, transporto priemonei nevažuojant (o važiuojant – nebūtinai), visas mechaniškai valdomas duris turi būti įmanoma atidaryti iš vidaus ir, kai jos neužrakintos, nepriklausomai nuo to, ar tiekiama energija, valdikliais iš išorės:

| 7.6.5.1.1. | kurie išjungia visus kitus durų valdiklius; |
| --- | --- |

7.6.5.1.1.

kurie išjungia visus kitus durų valdiklius;

| 7.6.5.1.2. | kurie (jei yra viduje) įtaisyti ant durų arba ne toliau kaip 300 mm atstumu nuo jų, ne žemiau kaip 1 600 mm aukštyje virš pirmojo laiptelio; |
| --- | --- |

7.6.5.1.2.

kurie (jei yra viduje) įtaisyti ant durų arba ne toliau kaip 300 mm atstumu nuo jų, ne žemiau kaip 1 600 mm aukštyje virš pirmojo laiptelio;

| 7.6.5.1.3. | kurie artėjant prie durų ir stovint priešais jas yra gerai matomi ir lengvai atpažįstami, o jei yra greta įprastinių atidarymo valdiklių – aiškiai paženklinti, kad yra skirti naudoti tik avariniu atveju; |
| --- | --- |

7.6.5.1.3.

kurie artėjant prie durų ir stovint priešais jas yra gerai matomi ir lengvai atpažįstami, o jei yra greta įprastinių atidarymo valdiklių – aiškiai paženklinti, kad yra skirti naudoti tik avariniu atveju;

| 7.6.5.1.4. | kuriuos gali valdyti vienas žmogus, stovintis prie pat durų; |
| --- | --- |

7.6.5.1.4.

kuriuos gali valdyti vienas žmogus, stovintis prie pat durų;

| 7.6.5.1.5. | kurie atidaro duris arba leidžia jas lengvai atidaryti rankomis; |
| --- | --- |

7.6.5.1.5.

kurie atidaro duris arba leidžia jas lengvai atidaryti rankomis;

| 7.6.5.1.6. | kuriuos galima apsaugoti, prireikus naudoti, lengvai nuimamais arba sudaužomais įtaisais; apie tai, kad buvo pasinaudota avariniu valdikliu arba nuimtas jo apsauginis gaubtas, vairuotojui turi būti pranešama garso ir vizualiais signalais; |
| --- | --- |

7.6.5.1.6.

kuriuos galima apsaugoti, prireikus naudoti, lengvai nuimamais arba sudaužomais įtaisais; apie tai, kad buvo pasinaudota avariniu valdikliu arba nuimtas jo apsauginis gaubtas, vairuotojui turi būti pranešama garso ir vizualiais signalais;

| 7.6.5.1.7. | vairuotojo valdomose duryse, kurios neatitinka 7.6.5.6.2 pastraipos reikalavimų, valdikliai turi būti tokie, kad jais pasinaudojus durims atidaryti ir grąžinus juos į pradinę padėtį, durys neužsidarytų tol, kol vairuotojas panaudos uždarymo valdiklį. |
| --- | --- |

7.6.5.1.7.

vairuotojo valdomose duryse, kurios neatitinka 7.6.5.6.2 pastraipos reikalavimų, valdikliai turi būti tokie, kad jais pasinaudojus durims atidaryti ir grąžinus juos į pradinę padėtį, durys neužsidarytų tol, kol vairuotojas panaudos uždarymo valdiklį.

| 7.6.5.2. | Gali būti įrengtas iš vairuotojo vietos valdomas įtaisas, kuriuo būtų galima išjungti išorinius avarinius valdiklius, kad įlipimo ir išlipimo durys būtų užrakintos iš išorės. Tokiu atveju išoriniai avariniai valdikliai turi būti automatiškai įjungti užvedus variklį arba anksčiau, nei transporto priemonė ima važiuoti 20 km/h greičiu. Išoriniai avariniai valdikliai neturi išsijungti automatiškai, juos turi išjungti vairuotojas. |
| --- | --- |

7.6.5.2.

Gali būti įrengtas iš vairuotojo vietos valdomas įtaisas, kuriuo būtų galima išjungti išorinius avarinius valdiklius, kad įlipimo ir išlipimo durys būtų užrakintos iš išorės. Tokiu atveju išoriniai avariniai valdikliai turi būti automatiškai įjungti užvedus variklį arba anksčiau, nei transporto priemonė ima važiuoti 20 km/h greičiu. Išoriniai avariniai valdikliai neturi išsijungti automatiškai, juos turi išjungti vairuotojas.

| 7.6.5.3. | Visas vairuotojo valdomas įlipimo ir išlipimo duris turi būti galima valdyti iš vairuotojo vietos valdikliais, kurie (išskyrus kojinį valdiklį) yra aiškiai paženklinti skiriamaisiais ženklais. |
| --- | --- |

7.6.5.3.

Visas vairuotojo valdomas įlipimo ir išlipimo duris turi būti galima valdyti iš vairuotojo vietos valdikliais, kurie (išskyrus kojinį valdiklį) yra aiškiai paženklinti skiriamaisiais ženklais.

| 7.6.5.4. | Veikiant mechaniškai valdomoms durims, turi įsižiebti signalinė lemputė, aiškiai matoma įprastoje vairavimo padėtyje sėdinčiam vairuotojui bet kokiomis apšvietimo sąlygomis, perspėjanti, kad durys nėra iki galo užsidariusios. Tokia signalinė lemputė turi degti tuomet, kai durų standžioji konstrukcija yra tarp visiškai atidarytų durų padėties ir taško, esančio 30 mm atstumu nuo visiškai uždarytų durų padėties. Viena signalinė lemputė gali būti skirta vienerioms arba kelerioms durims. Tokia signalinė lemputė neturi būti įtaisyta priekinėms įlipimo ir išlipimo durims, kurios neatitinka 7.6.5.6.1.1 ir 7.6.5.6.1.2 pastraipų reikalavimų. |
| --- | --- |

7.6.5.4.

Veikiant mechaniškai valdomoms durims, turi įsižiebti signalinė lemputė, aiškiai matoma įprastoje vairavimo padėtyje sėdinčiam vairuotojui bet kokiomis apšvietimo sąlygomis, perspėjanti, kad durys nėra iki galo užsidariusios. Tokia signalinė lemputė turi degti tuomet, kai durų standžioji konstrukcija yra tarp visiškai atidarytų durų padėties ir taško, esančio 30 mm atstumu nuo visiškai uždarytų durų padėties. Viena signalinė lemputė gali būti skirta vienerioms arba kelerioms durims. Tokia signalinė lemputė neturi būti įtaisyta priekinėms įlipimo ir išlipimo durims, kurios neatitinka 7.6.5.6.1.1 ir 7.6.5.6.1.2 pastraipų reikalavimų.

| 7.6.5.5. | Jeigu yra numatyti vairuotojui skirti valdikliai mechaniškai valdomoms įlipimo ir išlipimo durims atidaryti ir uždaryti, jie turi būti tokie, kad vairuotojas bet kuriuo metu galėtų pakeisti atidaromų arba uždaromų durų judėjimo kryptį. |
| --- | --- |

7.6.5.5.

Jeigu yra numatyti vairuotojui skirti valdikliai mechaniškai valdomoms įlipimo ir išlipimo durims atidaryti ir uždaryti, jie turi būti tokie, kad vairuotojas bet kuriuo metu galėtų pakeisti atidaromų arba uždaromų durų judėjimo kryptį.

| 7.6.5.6. | Visų mechaniškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų konstrukcija ir valdymo sistema turi būti tokios, kad užsidarančios durys negalėtų sužeisti arba suspausti keleivių. |
| --- | --- |

7.6.5.6.

Visų mechaniškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų konstrukcija ir valdymo sistema turi būti tokios, kad užsidarančios durys negalėtų sužeisti arba suspausti keleivių.

| 7.6.5.6.1. | Šis reikalavimas yra įvykdytas, jei laikomasi šių dviejų reikalavimų: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.

Šis reikalavimas yra įvykdytas, jei laikomasi šių dviejų reikalavimų:

| 7.6.5.6.1.1. | Pirmasis reikalavimas: 6 priede nurodytame bet kuriame matavimo taške durų uždarymui pasipriešinus ne didesne kaip 150 N jėga, jos turi automatiškai atsidaryti iki galo ir, išskyrus automatiškai valdomas įlipimo ir išlipimo duris, likti atidarytos tol, kol bus įjungtas durų uždarymo valdiklis. Spaudimo jėga gali būti išmatuota bet kokiu būdu, kuriam pritaria įgaliota institucija. Rekomendacijos yra pateiktos šios taisyklės 6 priede. Didžiausia jėga trumpą laiką gali būti didesnė kaip 150 N, tačiau neturi viršyti 300 N. Pakartotinio atsidarymo sistemą galima patikrinti bandomuoju strypu, kurio skerspjūvio aukštis yra 60 mm, plotis – 30 mm, o kampai suapvalinti 5 mm spinduliu. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.1.

Pirmasis reikalavimas: 6 priede nurodytame bet kuriame matavimo taške durų uždarymui pasipriešinus ne didesne kaip 150 N jėga, jos turi automatiškai atsidaryti iki galo ir, išskyrus automatiškai valdomas įlipimo ir išlipimo duris, likti atidarytos tol, kol bus įjungtas durų uždarymo valdiklis. Spaudimo jėga gali būti išmatuota bet kokiu būdu, kuriam pritaria įgaliota institucija. Rekomendacijos yra pateiktos šios taisyklės 6 priede. Didžiausia jėga trumpą laiką gali būti didesnė kaip 150 N, tačiau neturi viršyti 300 N. Pakartotinio atsidarymo sistemą galima patikrinti bandomuoju strypu, kurio skerspjūvio aukštis yra 60 mm, plotis – 30 mm, o kampai suapvalinti 5 mm spinduliu.

| 7.6.5.6.1.2. | Antrasis reikalavimas taikomas tokiais atvejais, kai durys suspaudžia keleivio riešą arba pirštus: |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.

Antrasis reikalavimas taikomas tokiais atvejais, kai durys suspaudžia keleivio riešą arba pirštus:

| 7.6.5.6.1.2.1. | durys turi automatiškai atsidaryti iki galo ir, išskyrus automatiškai valdomas įlipimo ir išlipimo duris, likti atidarytos tol, kol bus įjungtas durų uždarymo valdiklis arba |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.1.

durys turi automatiškai atsidaryti iki galo ir, išskyrus automatiškai valdomas įlipimo ir išlipimo duris, likti atidarytos tol, kol bus įjungtas durų uždarymo valdiklis arba

| 7.6.5.6.1.2.2. | riešą arba pirštus būtų galima lengvai ištraukti iš durų sandūros, ir keleivis nerizikuotų susižeisti. Šį reikalavimą galima patikrinti ranka arba 7.6.5.6.1.1 pastraipoje paminėtu strypu, viename gale 300 mm ilgio atkarpoje tolygiai nusmailintu nuo 30 mm iki 5 mm storio. Strypas turi būti nepoliruotas ir niekuo nesuteptas. Durims suspaudus strypą, turi būti nesunku jį ištraukti, arba |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.2.

riešą arba pirštus būtų galima lengvai ištraukti iš durų sandūros, ir keleivis nerizikuotų susižeisti. Šį reikalavimą galima patikrinti ranka arba 7.6.5.6.1.1 pastraipoje paminėtu strypu, viename gale 300 mm ilgio atkarpoje tolygiai nusmailintu nuo 30 mm iki 5 mm storio. Strypas turi būti nepoliruotas ir niekuo nesuteptas. Durims suspaudus strypą, turi būti nesunku jį ištraukti, arba

| 7.6.5.6.1.2.3. | durys turi išlikti padėtyje, kurioje galima būtų laisvai prakišti bandomąjį strypą, kurio skerspjūvio aukštis yra 60 mm, plotis – 20 mm, o kampai suapvalinti 5 mm spinduliu. Tokia padėtis neturi būti didesniu nei 30 mm atstumu nuo visiškai uždarytų durų padėties taško. |
| --- | --- |

7.6.5.6.1.2.3.

durys turi išlikti padėtyje, kurioje galima būtų laisvai prakišti bandomąjį strypą, kurio skerspjūvio aukštis yra 60 mm, plotis – 20 mm, o kampai suapvalinti 5 mm spinduliu. Tokia padėtis neturi būti didesniu nei 30 mm atstumu nuo visiškai uždarytų durų padėties taško.

| 7.6.5.6.2. | Priekinės įlipimo ir išlipimo durys atitinka 7.6.5.6 pastraipos reikalavimus, jeigu jos: |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.

Priekinės įlipimo ir išlipimo durys atitinka 7.6.5.6 pastraipos reikalavimus, jeigu jos:

| 7.6.5.6.2.1. | atitinka 7.6.5.6.1.1 ir 7.6.5.6.1.2 pastraipų reikalavimus arba |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.1.

atitinka 7.6.5.6.1.1 ir 7.6.5.6.1.2 pastraipų reikalavimus arba

| 7.6.5.6.2.2. | yra su minkštais pakraščiais; tokie pakraščiai neturi būti per minkšti: durims suspaudus 7.6.5.6.1.1 nurodytą bandomąjį strypą, jų standžiosios dalys turi visiškai susisklęsti. |
| --- | --- |

7.6.5.6.2.2.

yra su minkštais pakraščiais; tokie pakraščiai neturi būti per minkšti: durims suspaudus 7.6.5.6.1.1 nurodytą bandomąjį strypą, jų standžiosios dalys turi visiškai susisklęsti.

| 7.6.5.7. | Tokiais atvejais, kai mechaniškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys laikomos uždarytos tik tuomet, kai jas nuolat veikia mechaninė jėga, turi būti įrengtas vizualiojo įspėjimo įtaisas, signalizuojantis vairuotojui, kad sutriko durų valdymas. |
| --- | --- |

7.6.5.7.

Tokiais atvejais, kai mechaniškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys laikomos uždarytos tik tuomet, kai jas nuolat veikia mechaninė jėga, turi būti įrengtas vizualiojo įspėjimo įtaisas, signalizuojantis vairuotojui, kad sutriko durų valdymas.

| 7.6.5.8. | Jei yra įmontuotas užvedimo blokavimo įtaisas, jis turi veikti tik esant mažesniam kaip 5 km/h greičiui ir turi neveikti esant didesniam greičiui. |
| --- | --- |

7.6.5.8.

Jei yra įmontuotas užvedimo blokavimo įtaisas, jis turi veikti tik esant mažesniam kaip 5 km/h greičiui ir turi neveikti esant didesniam greičiui.

| 7.6.5.9. | Jei transporto priemonėje nėra įrengtas užvedimo blokavimo įtaisas, transporto priemonei pradėjus važiuoti, ir bent vienoms mechaniškai valdomoms įlipimo ir išlipimo durims nesant iki galo uždarytoms, turi įsijungti vairuotoją perspėjantis garso signalas. Jei durys atitinka 7.6.5.6.1.2.3 pastraipos reikalavimus, toks garso signalas turi įsijungti viršijus 5 km/h greitį. |
| --- | --- |

7.6.5.9.

Jei transporto priemonėje nėra įrengtas užvedimo blokavimo įtaisas, transporto priemonei pradėjus važiuoti, ir bent vienoms mechaniškai valdomoms įlipimo ir išlipimo durims nesant iki galo uždarytoms, turi įsijungti vairuotoją perspėjantis garso signalas. Jei durys atitinka 7.6.5.6.1.2.3 pastraipos reikalavimus, toks garso signalas turi įsijungti viršijus 5 km/h greitį.

7.6.6.   Papildomi automatiškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų techniniai reikalavimai

7.6.6.1.   Atidarymo valdiklių įjungimas

| 7.6.6.1.1. | Išskyrus 7.6.5.1 pastraipoje aprašytus atvejus, visų automatiškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų atidarymo valdiklius turi galėti įjungti ir išjungti tik jam skirtoje vietoje sėdintis vairuotojas. |
| --- | --- |

7.6.6.1.1.

Išskyrus 7.6.5.1 pastraipoje aprašytus atvejus, visų automatiškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų atidarymo valdiklius turi galėti įjungti ir išjungti tik jam skirtoje vietoje sėdintis vairuotojas.

| 7.6.6.1.2. | Įjungti ir išjungti galima tiesiogiai – jungikliu, arba netiesiogiai, pvz., atidarant arba uždarant priekines įlipimo ir išlipimo duris. |
| --- | --- |

7.6.6.1.2.

Įjungti ir išjungti galima tiesiogiai – jungikliu, arba netiesiogiai, pvz., atidarant arba uždarant priekines įlipimo ir išlipimo duris.

| 7.6.6.1.3. | Kad vairuotojas įjungė atidarymo valdiklį, turi rodyti viduje esantys signaliniai įtaisai, o jei durys atidaromos iš išorės – taip pat ir transporto priemonės išorėje esantys įtaisai; signalinis įtaisas (pvz., mygtukas su lempute, įsižiebiantis ženklas) turi būti ant durų, kurioms jis skirtas, arba greta jų. |
| --- | --- |

7.6.6.1.3.

Kad vairuotojas įjungė atidarymo valdiklį, turi rodyti viduje esantys signaliniai įtaisai, o jei durys atidaromos iš išorės – taip pat ir transporto priemonės išorėje esantys įtaisai; signalinis įtaisas (pvz., mygtukas su lempute, įsižiebiantis ženklas) turi būti ant durų, kurioms jis skirtas, arba greta jų.

| 7.6.6.1.4. | Jei valdikliai įjungiami tiesiogiai – jungikliais, vairuotojui turi būti aiškiai rodoma sistemos funkcinė būsena, pvz., jungiklio padėtimi, indikacine lempute arba jungikliu su lempute. Jungiklis turi būti įrengtas ir specialiai pažymėtas taip, kad jo nebūtų galima supainioti su kitais valdikliais. |
| --- | --- |

7.6.6.1.4.

Jei valdikliai įjungiami tiesiogiai – jungikliais, vairuotojui turi būti aiškiai rodoma sistemos funkcinė būsena, pvz., jungiklio padėtimi, indikacine lempute arba jungikliu su lempute. Jungiklis turi būti įrengtas ir specialiai pažymėtas taip, kad jo nebūtų galima supainioti su kitais valdikliais.

7.6.6.2.   Automatiškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų atidarymas.

| 7.6.6.2.1. | Vairuotojui įjungus atidarymo valdiklį, keleiviams turi būti įmanoma atidaryti duris: |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.

Vairuotojui įjungus atidarymo valdiklį, keleiviams turi būti įmanoma atidaryti duris:

| 7.6.6.2.1.1. | iš vidaus, pvz., paspaudus mygtuką arba praėjus pro fotoelementą, ir |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.1.

iš vidaus, pvz., paspaudus mygtuką arba praėjus pro fotoelementą, ir

| 7.6.6.2.1.2. | iš išorės (išskyrus tik išėjimui skirtas duris ir atitinkamai paženklintas duris), pvz., paspaudus mygtuką su lempute, po įsižiebiančiu ženklu esantį mygtuką arba panašų įtaisą, paženklintą tam tikra naudojimo nuoroda. |
| --- | --- |

7.6.6.2.1.2.

iš išorės (išskyrus tik išėjimui skirtas duris ir atitinkamai paženklintas duris), pvz., paspaudus mygtuką su lempute, po įsižiebiančiu ženklu esantį mygtuką arba panašų įtaisą, paženklintą tam tikra naudojimo nuoroda.

| 7.6.6.2.2. | Paspaudus 7.6.6.2.1.1 pastraipoje nurodytus mygtukus ir pasinaudojus 7.7.9.1 pastraipoje nurodytomis ryšio su vairuotoju priemonėmis, galima nusiųsti įrašomą signalą, kuriuo, vairuotojui įjungus atidarymo valdiklius, atidaromos durys. |
| --- | --- |

7.6.6.2.2.

Paspaudus 7.6.6.2.1.1 pastraipoje nurodytus mygtukus ir pasinaudojus 7.7.9.1 pastraipoje nurodytomis ryšio su vairuotoju priemonėmis, galima nusiųsti įrašomą signalą, kuriuo, vairuotojui įjungus atidarymo valdiklius, atidaromos durys.

7.6.6.3.   Automatiškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų uždarymas.

| 7.6.6.3.1. | Atidarytos automatiškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys turi automatiškai užsidaryti, praėjus tam tikram nustatytam laikui. Jei per tą laiką į transporto priemonę įlipa arba iš jos išlipa keleivis, saugos įtaisas (pvz., kojinis jungiklis, fotoelementas, į vieną pusę atsidarantys varteliai) turi garantuoti, kad laikas, kuris praeis iki durų užsidarymo, būtų pakankamas. |
| --- | --- |

7.6.6.3.1.

Atidarytos automatiškai valdomos įlipimo ir išlipimo durys turi automatiškai užsidaryti, praėjus tam tikram nustatytam laikui. Jei per tą laiką į transporto priemonę įlipa arba iš jos išlipa keleivis, saugos įtaisas (pvz., kojinis jungiklis, fotoelementas, į vieną pusę atsidarantys varteliai) turi garantuoti, kad laikas, kuris praeis iki durų užsidarymo, būtų pakankamas.

| 7.6.6.3.2. | Jei durims užsidarant į transporto priemonę įlipa arba iš jos išlipa keleivis, durys turi automatiškai sustoti ir vėl atsidaryti iki galo. Atvirkštinis veiksmas gali būti įjungtas vienu iš 7.6.6.3.1 pastraipoje paminėtų saugos įtaisų arba bet kokiu kitu įtaisu. |
| --- | --- |

7.6.6.3.2.

Jei durims užsidarant į transporto priemonę įlipa arba iš jos išlipa keleivis, durys turi automatiškai sustoti ir vėl atsidaryti iki galo. Atvirkštinis veiksmas gali būti įjungtas vienu iš 7.6.6.3.1 pastraipoje paminėtų saugos įtaisų arba bet kokiu kitu įtaisu.

| 7.6.6.3.3. | Pagal 7.6.6.3.1 pastraipos nuostatas automatiškai užsidariusias duris keleiviams turi būti įmanoma atidaryti pagal 7.6.6.2 pastraipos nuostatas; tai negalioja, jei vairuotojas išjungia atidarymo valdiklius. |
| --- | --- |

7.6.6.3.3.

Pagal 7.6.6.3.1 pastraipos nuostatas automatiškai užsidariusias duris keleiviams turi būti įmanoma atidaryti pagal 7.6.6.2 pastraipos nuostatas; tai negalioja, jei vairuotojas išjungia atidarymo valdiklius.

| 7.6.6.3.4. | Vairuotojui išjungus automatiškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų atidarymo valdiklius, atidarytos durys turi užsidaryti pagal 7.6.6.3.1 ir 7.6.6.3.2 pastraipų reikalavimus. |
| --- | --- |

7.6.6.3.4.

Vairuotojui išjungus automatiškai valdomų įlipimo ir išlipimo durų atidarymo valdiklius, atidarytos durys turi užsidaryti pagal 7.6.6.3.1 ir 7.6.6.3.2 pastraipų reikalavimus.

7.6.6.4.   Specialių durų, pvz., skirtų keleiviams su vežimėliais, riboto judrumo asmenims ir kt., automatinio užsidarymo sustabdymas

| 7.6.6.4.1. | Turi būti numatyta, kad vairuotojas specialiu valdikliu galėtų sustabdyti automatinį užsidarymą. Keleiviai taip pat turi galėti tiesiogiai sustabdyti automatinį užsidarymą specialaus mygtuko paspaudimu. |
| --- | --- |

7.6.6.4.1.

Turi būti numatyta, kad vairuotojas specialiu valdikliu galėtų sustabdyti automatinį užsidarymą. Keleiviai taip pat turi galėti tiesiogiai sustabdyti automatinį užsidarymą specialaus mygtuko paspaudimu.

| 7.6.6.4.2. | Vairuotojas turi būti informuotas apie automatinio užsidarymo sustabdymą, pvz., signaline lempute. |
| --- | --- |

7.6.6.4.2.

Vairuotojas turi būti informuotas apie automatinio užsidarymo sustabdymą, pvz., signaline lempute.

| 7.6.6.4.3. | Vairuotojas visuomet turi galėti pratęsti automatinį užsidarymą. |
| --- | --- |

7.6.6.4.3.

Vairuotojas visuomet turi galėti pratęsti automatinį užsidarymą.

| 7.6.6.4.4. | 7.6.6.3 pastraipos nuostatos taikomos paskesniam durų uždarymui. |
| --- | --- |

7.6.6.4.4.

7.6.6.3 pastraipos nuostatos taikomos paskesniam durų uždarymui.

7.6.7.   Avarinių durų techniniai reikalavimai

| 7.6.7.1. | Avarines duris turi būti įmanoma nesunkiai atidaryti iš vidaus ir iš išorės, kai transporto priemonė nevažiuoja. Šis reikalavimas nedraudžia užrakinti duris iš išorės, jeigu duris visuomet būtų galima atidaryti iš vidaus įprastiniu atidarymo mechanizmu. |
| --- | --- |

7.6.7.1.

Avarines duris turi būti įmanoma nesunkiai atidaryti iš vidaus ir iš išorės, kai transporto priemonė nevažiuoja. Šis reikalavimas nedraudžia užrakinti duris iš išorės, jeigu duris visuomet būtų galima atidaryti iš vidaus įprastiniu atidarymo mechanizmu.

| 7.6.7.2. | Avarinės durys neturi būti priskiriamos mechaniškai valdomų durų tipui, išskyrus tuo atveju, jei įjungus ir grąžinus į pradinę padėtį 7.6.5.1 pastraipoje aprašytą valdiklį, durys neužsidaro tol, kol vairuotojas neįjungia uždarymo valdiklio. Jos taip pat neturi būti slankiosios, išskyrus transporto priemones, kurios pritaikytos vežti ne daugiau kaip 22 keleivius. Tokiose transporto priemonėse kaip avarines leidžiama naudoti slankiąsias duris, jei buvo patvirtinta, kad po priekinio smūgio bandymo pagal taisyklę Nr. 33 jas galima atidaryti be įrankių. |
| --- | --- |

7.6.7.2.

Avarinės durys neturi būti priskiriamos mechaniškai valdomų durų tipui, išskyrus tuo atveju, jei įjungus ir grąžinus į pradinę padėtį 7.6.5.1 pastraipoje aprašytą valdiklį, durys neužsidaro tol, kol vairuotojas neįjungia uždarymo valdiklio. Jos taip pat neturi būti slankiosios, išskyrus transporto priemones, kurios pritaikytos vežti ne daugiau kaip 22 keleivius. Tokiose transporto priemonėse kaip avarines leidžiama naudoti slankiąsias duris, jei buvo patvirtinta, kad po priekinio smūgio bandymo pagal taisyklę Nr. 33 jas galima atidaryti be įrankių.

| 7.6.7.3. | Visi avarinėms durims iš išorės atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm aukštyje virš žemės ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. I, II ir III klasių transporto priemonėse visi avarinėms durims iš vidaus atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm aukštyje virš grindų arba jiems artimiausio laiptelio paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. Šie reikalavimai netaikomi vairuotojui skirtame plote esantiems valdikliams. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Visi avarinėms durims iš išorės atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm aukštyje virš žemės ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. I, II ir III klasių transporto priemonėse visi avarinėms durims iš vidaus atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti nuo 1 000 mm iki 1 500 mm aukštyje virš grindų arba jiems artimiausio laiptelio paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. Šie reikalavimai netaikomi vairuotojui skirtame plote esantiems valdikliams.

| 7.6.7.4. | Transporto priemonės šone įrengiamos avarinės durys su vyriais pritvirtinamos už jų priekinio krašto ir turi atsidaryti į išorę. Galima naudoti saugos diržus, grandines arba kitus sulaikymo įtaisus, jei jie leidžia durims atsidaryti ne mažesniu kaip 100o kampu ir likti toje padėtyje. Jei viskas įrengta taip, kad užtikrinama laisva prieiga prie avarinių durų, 100o mažiausio kampo taisyklė negalioja. |
| --- | --- |

7.6.7.4.

Transporto priemonės šone įrengiamos avarinės durys su vyriais pritvirtinamos už jų priekinio krašto ir turi atsidaryti į išorę. Galima naudoti saugos diržus, grandines arba kitus sulaikymo įtaisus, jei jie leidžia durims atsidaryti ne mažesniu kaip 100o kampu ir likti toje padėtyje. Jei viskas įrengta taip, kad užtikrinama laisva prieiga prie avarinių durų, 100o mažiausio kampo taisyklė negalioja.

| 7.6.7.5. | Avarinės durys turi būti įrengtos taip, kad savaime nesivarstytų. Šis reikalavimas netaikomas, jei durys automatiškai užsirakina transporto priemonei važiuojant didesniu kaip 5 km/h greičiu. |
| --- | --- |

7.6.7.5.

Avarinės durys turi būti įrengtos taip, kad savaime nesivarstytų. Šis reikalavimas netaikomas, jei durys automatiškai užsirakina transporto priemonei važiuojant didesniu kaip 5 km/h greičiu.

| 7.6.7.6. | Visose avarinėse duryse turi būti įrengti garso signalo įtaisai, įspėjantys vairuotoją tada, kai durys ne iki galo uždarytos. Įspėjimo įtaisai turi suveikti sujudėjus durų skląsčiui arba rankenai, bet ne pačioms durims. |
| --- | --- |

7.6.7.6.

Visose avarinėse duryse turi būti įrengti garso signalo įtaisai, įspėjantys vairuotoją tada, kai durys ne iki galo uždarytos. Įspėjimo įtaisai turi suveikti sujudėjus durų skląsčiui arba rankenai, bet ne pačioms durims.

7.6.8.   Avarinių langų techniniai reikalavimai

| 7.6.8.1. | Visi avariniai langai su vyriais arba išstumiamieji langai turi atsidaryti į išorę. Išstumiamieji langai, pasinaudojus jais avarijos atveju, neturi visiškai atsiskirti nuo transporto priemonės. Išstumiamųjų langų konstrukcija turi būti tokia, kad jų nebūtų galima išstumti netyčia. |
| --- | --- |

7.6.8.1.

Visi avariniai langai su vyriais arba išstumiamieji langai turi atsidaryti į išorę. Išstumiamieji langai, pasinaudojus jais avarijos atveju, neturi visiškai atsiskirti nuo transporto priemonės. Išstumiamųjų langų konstrukcija turi būti tokia, kad jų nebūtų galima išstumti netyčia.

| 7.6.8.2. | Visi avariniai langai turi būti: |
| --- | --- |

7.6.8.2.

Visi avariniai langai turi būti:

| 7.6.8.2.1. | tokie, kad juos iš transporto priemonės vidaus ir iš išorės būtų galima lengvai ir greitai atidaryti tinkamais įtaisais, arba |
| --- | --- |

7.6.8.2.1.

tokie, kad juos iš transporto priemonės vidaus ir iš išorės būtų galima lengvai ir greitai atidaryti tinkamais įtaisais, arba

| 7.6.8.2.2. | pagaminti iš lengvai išmušamo beskeveldrio stiklo. Ši nuostata draudžia naudoti sluoksniuotojo stiklo arba plastiko langus. Transporto priemonės viduje, prie kiekvieno avarinio lango, keleiviams lengvai pasiekiamose vietose turi būti pritvirtinti įtaisai, kuriais būtų galima išmušti langus. |
| --- | --- |

7.6.8.2.2.

pagaminti iš lengvai išmušamo beskeveldrio stiklo. Ši nuostata draudžia naudoti sluoksniuotojo stiklo arba plastiko langus. Transporto priemonės viduje, prie kiekvieno avarinio lango, keleiviams lengvai pasiekiamose vietose turi būti pritvirtinti įtaisai, kuriais būtų galima išmušti langus.

| 7.6.8.3. | Visi avariniai langai, kuriuos galima užrakinti iš išorės, turi būti sukonstruoti taip, kad visada būtų galima juos atidaryti iš vidaus. |
| --- | --- |

7.6.8.3.

Visi avariniai langai, kuriuos galima užrakinti iš išorės, turi būti sukonstruoti taip, kad visada būtų galima juos atidaryti iš vidaus.

| 7.6.8.4. | Jei avarinio lango vyriai išdėstyti horizontaliai (viršutinis lango kraštas), turi būti įrengtas tinkamas įtaisas, kuris laikytų iki galo atidarytą langą. Visi avariniai langai su vyriais turi būti tokios konstrukcijos, kad pro juos galima būtų lengvai išlipti iš transporto priemonės ir į ją įlipti. |
| --- | --- |

7.6.8.4.

Jei avarinio lango vyriai išdėstyti horizontaliai (viršutinis lango kraštas), turi būti įrengtas tinkamas įtaisas, kuris laikytų iki galo atidarytą langą. Visi avariniai langai su vyriais turi būti tokios konstrukcijos, kad pro juos galima būtų lengvai išlipti iš transporto priemonės ir į ją įlipti.

| 7.6.8.5. | Transporto priemonės šone įtaisyto avarinio lango apatinis kraštas turi būti ne aukščiau kaip 1 200 mm virš po juo esančių grindų bendro lygio (nepaisant vietinių nelygumų, pvz., rato arba transmisijos korpuso), jei avarinis langas su vyriais – ne mažiau kaip 650 mm, o kai langas pagamintas iš išmušamo stiklo – 500 mm.
  Avarinio lango su vyriais apatinio krašto aukštis gali būti sumažintas iki 500 mm, jei lango angoje yra 650 mm aukštį siekiantis apsaugas, neleidžiantis keleiviams iškristi iš transporto priemonės. Jei lango angoje yra toks apsaugas, anga virš apsaugo turi būti ne mažesnio aukščio negu mažiausias nurodytas avarinio lango dydis. |
| --- | --- |

7.6.8.5.

Transporto priemonės šone įtaisyto avarinio lango apatinis kraštas turi būti ne aukščiau kaip 1 200 mm virš po juo esančių grindų bendro lygio (nepaisant vietinių nelygumų, pvz., rato arba transmisijos korpuso), jei avarinis langas su vyriais – ne mažiau kaip 650 mm, o kai langas pagamintas iš išmušamo stiklo – 500 mm.

Avarinio lango su vyriais apatinio krašto aukštis gali būti sumažintas iki 500 mm, jei lango angoje yra 650 mm aukštį siekiantis apsaugas, neleidžiantis keleiviams iškristi iš transporto priemonės. Jei lango angoje yra toks apsaugas, anga virš apsaugo turi būti ne mažesnio aukščio negu mažiausias nurodytas avarinio lango dydis.

| 7.6.8.6. | Visuose avariniuose languose su vyriais, kurie nėra aiškiai matomi iš vairuotojo vietos, turi būti įrengti garso signalo įtaisai, informuojantys vairuotoją, kad langas nėra iki galo uždarytas. Tokius įtaisus turi įjungti ne lango judesys, bet lango užraktas. |
| --- | --- |

7.6.8.6.

Visuose avariniuose languose su vyriais, kurie nėra aiškiai matomi iš vairuotojo vietos, turi būti įrengti garso signalo įtaisai, informuojantys vairuotoją, kad langas nėra iki galo uždarytas. Tokius įtaisus turi įjungti ne lango judesys, bet lango užraktas.

7.6.9.   Avarinių liukų techniniai reikalavimai

| 7.6.9.1. | Visi avariniai liukai turi būti tokios konstrukcijos, kad pro juos galima būtų lengvai išlipti iš transporto priemonės ir į ją įlipti. |
| --- | --- |

7.6.9.1.

Visi avariniai liukai turi būti tokios konstrukcijos, kad pro juos galima būtų lengvai išlipti iš transporto priemonės ir į ją įlipti.

| 7.6.9.2. | Stogo avarinių liukų dangčiai turi būti išmušami, su vyriais arba pagaminti iš lengvai išmušamo beskeveldrio stiklo. Grindų liukų dangčiai turi būti su vyriais arba atvožiami, juose turi būti įrengti garso signalo įtaisai, informuojantys vairuotoją, kai liukas nėra iki galo uždarytas. Tokius įtaisus turi įjungti ne avarinio liuko judesys, bet liuko užraktas. Grindų avarinių liukų dangčiai turi būti įrengti taip, kad savaime nesivarstytų. Šis reikalavimas netaikomas, jei grindų liukai automatiškai užsirakina, transporto priemonei važiuojant didesniu kaip 5 km/h greičiu. |
| --- | --- |

7.6.9.2.

Stogo avarinių liukų dangčiai turi būti išmušami, su vyriais arba pagaminti iš lengvai išmušamo beskeveldrio stiklo. Grindų liukų dangčiai turi būti su vyriais arba atvožiami, juose turi būti įrengti garso signalo įtaisai, informuojantys vairuotoją, kai liukas nėra iki galo uždarytas. Tokius įtaisus turi įjungti ne avarinio liuko judesys, bet liuko užraktas. Grindų avarinių liukų dangčiai turi būti įrengti taip, kad savaime nesivarstytų. Šis reikalavimas netaikomas, jei grindų liukai automatiškai užsirakina, transporto priemonei važiuojant didesniu kaip 5 km/h greičiu.

| 7.6.9.3. | Išmušamieji liukai, pasinaudojus jais avarijos atveju, neturi visiškai atsiskirti nuo transporto priemonės, kad nesukeltų pavojaus kitiems eismo dalyviams. Liukų konstrukcija turi būti tokia, kad jie neatsidarytų savaime. Grindų liukų atvožiami dangčiai turi būti atidaromi tik į keleivių salono pusę. |
| --- | --- |

7.6.9.3.

Išmušamieji liukai, pasinaudojus jais avarijos atveju, neturi visiškai atsiskirti nuo transporto priemonės, kad nesukeltų pavojaus kitiems eismo dalyviams. Liukų konstrukcija turi būti tokia, kad jie neatsidarytų savaime. Grindų liukų atvožiami dangčiai turi būti atidaromi tik į keleivių salono pusę.

| 7.6.9.4. | Avarinių liukų dangčiai su vyriais turi būti pritaisyti už priekinio arba galinio krašto ir varstytis ne mažesniu kaip 100o kampu. Grindų avarinių liukų dangčiai su vyriais turi atsidaryti į keleivių salono pusę. |
| --- | --- |

7.6.9.4.

Avarinių liukų dangčiai su vyriais turi būti pritaisyti už priekinio arba galinio krašto ir varstytis ne mažesniu kaip 100o kampu. Grindų avarinių liukų dangčiai su vyriais turi atsidaryti į keleivių salono pusę.

| 7.6.9.5. | Avarinių liukų dangčius turi būti įmanoma lengvai atidaryti arba išimti tiek iš vidaus, tiek iš išorės. Tačiau šis reikalavimas nedraudžia rakinti avarinius liukus, norint apsaugoti transporto priemonę, kai ji paliekama be priežiūros, jeigu dangčius visuomet būtų galima atidaryti arba išimti iš vidaus, naudojantis įprastu atidarymo arba išėmimo mechanizmu. Jei liukų dangčiai yra išmušamieji, greta jų, transporto priemonėje esantiems asmenims lengvai pasiekiamose vietose, turi būti pritvirtinti įtaisai, kuriais galima būtų išmušti liukų dangčius. |
| --- | --- |

7.6.9.5.

Avarinių liukų dangčius turi būti įmanoma lengvai atidaryti arba išimti tiek iš vidaus, tiek iš išorės. Tačiau šis reikalavimas nedraudžia rakinti avarinius liukus, norint apsaugoti transporto priemonę, kai ji paliekama be priežiūros, jeigu dangčius visuomet būtų galima atidaryti arba išimti iš vidaus, naudojantis įprastu atidarymo arba išėmimo mechanizmu. Jei liukų dangčiai yra išmušamieji, greta jų, transporto priemonėje esantiems asmenims lengvai pasiekiamose vietose, turi būti pritvirtinti įtaisai, kuriais galima būtų išmušti liukų dangčius.

7.6.10.   Įtraukiamųjų laiptelių techniniai reikalavimai

Įtraukiamieji laipteliai, jei jie įtaisyti, turi atitikti tokius reikalavimus:

| 7.6.10.1. | įtraukiamųjų laiptelių naudojimą galima suderinti su tam tikrų įlipimo ir išlipimo arba avarinių durų naudojimu; |
| --- | --- |

7.6.10.1.

įtraukiamųjų laiptelių naudojimą galima suderinti su tam tikrų įlipimo ir išlipimo arba avarinių durų naudojimu;

| 7.6.10.2. | uždarius duris, jokios įtraukiamųjų laiptelių dalys negali išsikišti iš kėbulo paviršiaus daugiau kaip 10 mm; |
| --- | --- |

7.6.10.2.

uždarius duris, jokios įtraukiamųjų laiptelių dalys negali išsikišti iš kėbulo paviršiaus daugiau kaip 10 mm;

| 7.6.10.3. | kai durys yra atidarytos, o laipteliai ištraukti, jų paviršiaus plotas turi atitikti šio priedo 7.7.7 pastraipos reikalavimus; |
| --- | --- |

7.6.10.3.

kai durys yra atidarytos, o laipteliai ištraukti, jų paviršiaus plotas turi atitikti šio priedo 7.7.7 pastraipos reikalavimus;

| 7.6.10.4. | jei laipteliai yra valdomi mechaniškai, neturi būti įmanoma, kad transporto priemonė pradėtų važiuoti iš vietos tol, kol laipteliai yra ištraukti. Jei laipteliai yra valdomi rankiniu būdu, garso signalas turi perspėti vairuotoją, kai jie įtraukti ne iki galo. |
| --- | --- |

7.6.10.4.

jei laipteliai yra valdomi mechaniškai, neturi būti įmanoma, kad transporto priemonė pradėtų važiuoti iš vietos tol, kol laipteliai yra ištraukti. Jei laipteliai yra valdomi rankiniu būdu, garso signalas turi perspėti vairuotoją, kai jie įtraukti ne iki galo.

| 7.6.10.5. | Mechaniškai valdomi laipteliai neturi išsitraukti, jeigu transporto priemonė važiuoja. Sugedus laiptelių valdymo įtaisui, jie turi būti įtraukti ir likti tokioje padėtyje. Tačiau įvykus tokiam gedimui arba kai laipteliai apgadinti arba užtverti, atitinkamos durys turi veikti nekliudomai. |
| --- | --- |

7.6.10.5.

Mechaniškai valdomi laipteliai neturi išsitraukti, jeigu transporto priemonė važiuoja. Sugedus laiptelių valdymo įtaisui, jie turi būti įtraukti ir likti tokioje padėtyje. Tačiau įvykus tokiam gedimui arba kai laipteliai apgadinti arba užtverti, atitinkamos durys turi veikti nekliudomai.

| 7.6.10.6. | kai ant mechaniškai valdomų įtraukiamųjų laiptelių stovi žmogus, neturi būti įmanoma uždaryti atitinkamas duris. Patikrinti, ar laikomasi šio reikalavimo, galima laiptelių viduryje padėjus 15 kg svarmenį, atitinkantį mažo vaiko svorį. Šis reikalavimas netaikomas durims, kurios yra vairuotojo regos lauke. |
| --- | --- |

7.6.10.6.

kai ant mechaniškai valdomų įtraukiamųjų laiptelių stovi žmogus, neturi būti įmanoma uždaryti atitinkamas duris. Patikrinti, ar laikomasi šio reikalavimo, galima laiptelių viduryje padėjus 15 kg svarmenį, atitinkantį mažo vaiko svorį. Šis reikalavimas netaikomas durims, kurios yra vairuotojo regos lauke.

| 7.6.10.7. | judantys įtraukiamieji laipteliai neturi sužaloti keleivių arba stotelėse laukiančių žmonių; |
| --- | --- |

7.6.10.7.

judantys įtraukiamieji laipteliai neturi sužaloti keleivių arba stotelėse laukiančių žmonių;

| 7.6.10.8. | į priekį arba atgal atsikišę įtraukiamųjų laiptelių kampai turi būti suapvalinti ne mažesniu kaip 5 mm spinduliu; briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 2,5 mm spinduliu; |
| --- | --- |

7.6.10.8.

į priekį arba atgal atsikišę įtraukiamųjų laiptelių kampai turi būti suapvalinti ne mažesniu kaip 5 mm spinduliu; briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 2,5 mm spinduliu;

| 7.6.10.9. | kai keleiviams skirtos durys yra atidarytos, įtraukiamieji laipteliai turi būti tvirtai laikomi ištrauktoje padėtyje. Uždėjus 136 kg svarmenį pavienio laiptelio centre arba 272 kg svarmenį dvigubų laiptelių centre, deformacija bet kuriame laiptelių taške neturi būti didesnė kaip 10 mm. |
| --- | --- |

7.6.10.9.

kai keleiviams skirtos durys yra atidarytos, įtraukiamieji laipteliai turi būti tvirtai laikomi ištrauktoje padėtyje. Uždėjus 136 kg svarmenį pavienio laiptelio centre arba 272 kg svarmenį dvigubų laiptelių centre, deformacija bet kuriame laiptelių taške neturi būti didesnė kaip 10 mm.

7.6.11.   Ženklinimas

| 7.6.11.1. | Visi avariniai išėjimai iš vidaus ir iš išorės turi būti paženklinti užrašu „Avarinis išėjimas“, tam tikrais atvejais – nustatytu tarptautiniu simboliu. |
| --- | --- |

7.6.11.1.

Visi avariniai išėjimai iš vidaus ir iš išorės turi būti paženklinti užrašu „Avarinis išėjimas“, tam tikrais atvejais – nustatytu tarptautiniu simboliu.

| 7.6.11.2. | Įlipimo ir išlipimo durų ir visų avarinių išėjimų avariniai valdikliai iš vidaus ir iš išorės turi būti aiškiai paženklinti reikiamu simboliu arba aiškiai suprantamu užrašu. |
| --- | --- |

7.6.11.2.

Įlipimo ir išlipimo durų ir visų avarinių išėjimų avariniai valdikliai iš vidaus ir iš išorės turi būti aiškiai paženklinti reikiamu simboliu arba aiškiai suprantamu užrašu.

| 7.6.11.3. | Ant visų avarinių išėjimų valdiklių arba prie jų turi būti aiškūs valdiklių naudojimo nurodymai. |
| --- | --- |

7.6.11.3.

Ant visų avarinių išėjimų valdiklių arba prie jų turi būti aiškūs valdiklių naudojimo nurodymai.

| 7.6.11.4. | Kalbą, kuria turi būti užrašyti 7.6.11.1–7.6.11.3 pastraipose nustatyti užrašai, patvirtinančioji institucija turi nustatyti atsižvelgdama į tai, kurioje šalyje (šalyse) pareiškėjas ketina prekiauti transporto priemonėmis, jei būtina, bendradarbiaudama su tos šalies (šalių) įgaliotomis institucijomis. Jei šalies (šalių), kurioje transporto priemonė bus registruojama, įgaliota institucija pakeičia užrašų kalbą, naujo tipo patvirtinimo suteikti nereikia. |
| --- | --- |

7.6.11.4.

Kalbą, kuria turi būti užrašyti 7.6.11.1–7.6.11.3 pastraipose nustatyti užrašai, patvirtinančioji institucija turi nustatyti atsižvelgdama į tai, kurioje šalyje (šalyse) pareiškėjas ketina prekiauti transporto priemonėmis, jei būtina, bendradarbiaudama su tos šalies (šalių) įgaliotomis institucijomis. Jei šalies (šalių), kurioje transporto priemonė bus registruojama, įgaliota institucija pakeičia užrašų kalbą, naujo tipo patvirtinimo suteikti nereikia.

7.7.   Vidaus įranga

7.7.1.   Prieiga prie įlipimo ir išlipimo durų (žr. 4 priedo 1 pav.)

| 7.7.1.1. | Laisvoji erdvė, besitęsianti į transporto priemonės vidų nuo sienos, kurioje įrengtos durys, turi būti tokia, kad tilptų vertikali stačiakampio formos 20 mm storio, 400 mm pločio ir 700 mm aukštyje virš grindų laikoma plokštė, virš kurios simetriškai būtų pritvirtinta antra 550 mm pločio plokštė; šios plokštės aukštis toks, koks nustatytas tam tikrai transporto priemonių klasei. Tokia dvilypė plokštė turi būti išlaikoma lygiagrečiai durų angos atžvilgiu, stumiant nuo pradinės padėties, kurioje transporto priemonės vidui artimiausia paviršiaus plokštuma liečia tolimiausią durų angos kraštą; stumiama iki padėties, kurioje plokštuma paliečia pirmąjį laiptelį, vėliau ji laikoma stačiais kampais galimai įėjimu besinaudojančio asmens judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

7.7.1.1.

Laisvoji erdvė, besitęsianti į transporto priemonės vidų nuo sienos, kurioje įrengtos durys, turi būti tokia, kad tilptų vertikali stačiakampio formos 20 mm storio, 400 mm pločio ir 700 mm aukštyje virš grindų laikoma plokštė, virš kurios simetriškai būtų pritvirtinta antra 550 mm pločio plokštė; šios plokštės aukštis toks, koks nustatytas tam tikrai transporto priemonių klasei. Tokia dvilypė plokštė turi būti išlaikoma lygiagrečiai durų angos atžvilgiu, stumiant nuo pradinės padėties, kurioje transporto priemonės vidui artimiausia paviršiaus plokštuma liečia tolimiausią durų angos kraštą; stumiama iki padėties, kurioje plokštuma paliečia pirmąjį laiptelį, vėliau ji laikoma stačiais kampais galimai įėjimu besinaudojančio asmens judėjimo krypčiai.

| 7.7.1.2. | Viršutinės stačiakampio formos plokštės aukštis turi būti nustatytas atsižvelgiant į transporto priemonės klasę ir kategoriją, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Kaip alternatyva gali būti naudojama trapecijos formos 500 mm aukščio dalis, sudaranti perėjimą tarp viršutinės ir apatinės plokščių. Tokiu atveju stačiakampio formos dalies ir trapecijos formos dalies bendras aukštis turi būti: visų klasių transporto priemonėms, pritaikytoms vežti daugiau kaip 22 keleivius - 1 100 mm, visų klasių transporto priemonėms, pritaikytoms vežti ne daugiau kaip 22 keleivius – 950 mm.








  Transporto priemonės klasė | Viršutinės plokštės aukštis (mm)
  (1 pav., matmuo „A“) | Bendras aukštis | Plotis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Alternatyvi trapecinė dalis | | |
| A klasė (19) | 950 | 950 | 1 650 | 550 (20) |
| B klasė (19) | 700 | 950 | 1 400 | |
| I klasė | 1 100 | 1 100 | 1 800 | |
| II klasė | 950 | 1 100 | 1 650 | |
| III klasė | 850 | 1 100 | 1 550 | |

7.7.1.2.

Transporto priemonės klasė

Viršutinės plokštės aukštis (mm)

(1 pav., matmuo „A“)

Bendras aukštis

Plotis

Alternatyvi trapecinė dalis

A klasė (19)

950

950

1 650

550 (20)

B klasė (19)

700

950

1 400

I klasė

1 100

1 100

1 800

II klasė

950

1 100

1 650

III klasė

850

1 100

1 550

| 7.7.1.3. | Kai dvilypės plokštės centrinė linija nuo pradinės padėties pastumiama 300 mm, o plokštė paliečia laiptelio paviršių, ji turi būti išlaikoma tokioje padėtyje. |
| --- | --- |

7.7.1.3.

Kai dvilypės plokštės centrinė linija nuo pradinės padėties pastumiama 300 mm, o plokštė paliečia laiptelio paviršių, ji turi būti išlaikoma tokioje padėtyje.

| 7.7.1.4. | Tada, norint išmatuoti perėjimo tarpą, nuo jo galima iš transporto priemonės išlipančio žmogaus judėjimo kryptimi stumiama cilindro formos figūra (žr. 4 priedo 6 pav.); stumiama tol, kol figūros vidurio linija pasiekia vertikalią plokštumą, kurioje yra aukščiausio laiptelio viršutinė briauna, arba tol, kol viršutinįjį cilindrą liečianti plokštuma paliečia dvilypę plokštę; tada figūra išlaikoma tokioje padėtyje (žr. 4 priedo 2 pav.). |
| --- | --- |

7.7.1.4.

Tada, norint išmatuoti perėjimo tarpą, nuo jo galima iš transporto priemonės išlipančio žmogaus judėjimo kryptimi stumiama cilindro formos figūra (žr. 4 priedo 6 pav.); stumiama tol, kol figūros vidurio linija pasiekia vertikalią plokštumą, kurioje yra aukščiausio laiptelio viršutinė briauna, arba tol, kol viršutinįjį cilindrą liečianti plokštuma paliečia dvilypę plokštę; tada figūra išlaikoma tokioje padėtyje (žr. 4 priedo 2 pav.).

| 7.7.1.5. | Tarp 7.7.1.4 pastraipoje nurodytoje vietoje esančios cilindro formos figūros ir 7.7.1.3 pastraipoje nurodytoje vietoje esančios dvilypės plokštės turi būti laisvosios erdvės, kurios viršutinė ir apatinė ribos parodytos 4 priedo 2 pav. Šios laisvosios erdvės turi užtekti, kad joje lengvai tilptų vertikali plokštė, kurios forma ir matmenys yra tokie patys kaip cilindro forma (7.7.5.1 pastraipa); centrinė dalis ir storis ne didesnis kaip 20 mm. Ši plokštė turi būti judinama galima įėjimu besinaudojančio žmogaus judėjimo kryptimi nuo cilindro formos figūros lietimo padėties tol, kol jos išorinė pusė paliečia dvilypės plokštės vidinę pusę, liečiančią laiptelių viršutinių briaunų plokštumą arba plokštumas (žr. 4 priedo 2 pav.). |
| --- | --- |

7.7.1.5.

Tarp 7.7.1.4 pastraipoje nurodytoje vietoje esančios cilindro formos figūros ir 7.7.1.3 pastraipoje nurodytoje vietoje esančios dvilypės plokštės turi būti laisvosios erdvės, kurios viršutinė ir apatinė ribos parodytos 4 priedo 2 pav. Šios laisvosios erdvės turi užtekti, kad joje lengvai tilptų vertikali plokštė, kurios forma ir matmenys yra tokie patys kaip cilindro forma (7.7.5.1 pastraipa); centrinė dalis ir storis ne didesnis kaip 20 mm. Ši plokštė turi būti judinama galima įėjimu besinaudojančio žmogaus judėjimo kryptimi nuo cilindro formos figūros lietimo padėties tol, kol jos išorinė pusė paliečia dvilypės plokštės vidinę pusę, liečiančią laiptelių viršutinių briaunų plokštumą arba plokštumas (žr. 4 priedo 2 pav.).

| 7.7.1.6. | Prie laisvosios erdvės nepridedama 300 mm pločio erdvė, esanti prieš visas nesuspaustas į priekį arba atgal pasuktų sėdynių pagalvėles, arba 225 mm pločio erdvė, esanti prieš sėdynių, įrengtų virš rato sparno, pagalvėles iki pat pagalvėlių viršaus. |
| --- | --- |

7.7.1.6.

Prie laisvosios erdvės nepridedama 300 mm pločio erdvė, esanti prieš visas nesuspaustas į priekį arba atgal pasuktų sėdynių pagalvėles, arba 225 mm pločio erdvė, esanti prieš sėdynių, įrengtų virš rato sparno, pagalvėles iki pat pagalvėlių viršaus.

| 7.7.1.7. | Jei sėdynės yra atlenkiamosios, minėta erdvė turi būti nustatyta, kai sėdynės yra atlenktos. |
| --- | --- |

7.7.1.7.

Jei sėdynės yra atlenkiamosios, minėta erdvė turi būti nustatyta, kai sėdynės yra atlenktos.

| 7.7.1.8. | Ekipažui skirta atlenkiamoji sėdynė, nustatyta į naudojimo padėtį, gali užstoti praėjimą įlipimo ir išlipimo durų link, jeigu: |
| --- | --- |

7.7.1.8.

Ekipažui skirta atlenkiamoji sėdynė, nustatyta į naudojimo padėtį, gali užstoti praėjimą įlipimo ir išlipimo durų link, jeigu:

| 7.7.1.8.1. | transporto priemonėje ir pranešimo formoje (žr. 1 priedą) aiškiai nurodyta, kad ji skirta tik ekipažui, |
| --- | --- |

7.7.1.8.1.

transporto priemonėje ir pranešimo formoje (žr. 1 priedą) aiškiai nurodyta, kad ji skirta tik ekipažui,

| 7.7.1.8.2. | kai sėdynė nenaudojama, ji automatiškai užsilenkia ir įvykdomi 7.7.1.1 arba 7.7.1.2 ir 7.7.1.3, 7.7.1.4 ir 7.7.1.5 pastraipų reikalavimai; |
| --- | --- |

7.7.1.8.2.

kai sėdynė nenaudojama, ji automatiškai užsilenkia ir įvykdomi 7.7.1.1 arba 7.7.1.2 ir 7.7.1.3, 7.7.1.4 ir 7.7.1.5 pastraipų reikalavimai;

| 7.7.1.8.3. | tos durys nelaikomos privalomuoju išėjimu pagal 7.6.1.4 pastraipos nuostatas; |
| --- | --- |

7.7.1.8.3.

tos durys nelaikomos privalomuoju išėjimu pagal 7.6.1.4 pastraipos nuostatas;

| 7.7.1.8.4. | kai sėdynė yra atlenkta ir užlenkta, jokia jos dalis neturi būti išsikišusi į priekį nuo vertikalios plokštumos, einančios per iki pat galo atstumtos vairuotojo sėdynės sėdimojo paviršiaus vidurį ir priešingoje transporto priemonės pusėje sumontuoto išorinio galinio vaizdo veidrodėlio vidurį. |
| --- | --- |

7.7.1.8.4.

kai sėdynė yra atlenkta ir užlenkta, jokia jos dalis neturi būti išsikišusi į priekį nuo vertikalios plokštumos, einančios per iki pat galo atstumtos vairuotojo sėdynės sėdimojo paviršiaus vidurį ir priešingoje transporto priemonės pusėje sumontuoto išorinio galinio vaizdo veidrodėlio vidurį.

| 7.7.1.9. | Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse durų anga ir kelias iki jos laikomi neužstoti, jei: |
| --- | --- |

7.7.1.9.

Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse durų anga ir kelias iki jos laikomi neužstoti, jei:

| 7.7.1.9.1. | matuojant lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine ašimi, bet kuriame taške yra ne mažesnė kaip 220 mm pločio laisvoji erdvė, o daugiau kaip 500 mm aukštyje virš grindų arba laiptelių – 550 mm pločio laisvoji erdvė (4 priedo 3 pav.); |
| --- | --- |

7.7.1.9.1.

matuojant lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine ašimi, bet kuriame taške yra ne mažesnė kaip 220 mm pločio laisvoji erdvė, o daugiau kaip 500 mm aukštyje virš grindų arba laiptelių – 550 mm pločio laisvoji erdvė (4 priedo 3 pav.);

| 7.7.1.9.2. | matuojant statmenai transporto priemonės išilginės ašies atžvilgiu, bet kuriame taške yra ne mažesnė kaip 300 mm pločio laisvoji erdvė, o bet kuriame taške, esančiame daugiau kaip 1 200 mm aukštyje virš grindų arba laiptelių ar mažiau kaip 300 mm žemiau lubų – 550 mm pločio laisvoji erdvė (4 priedo 4 pav.). |
| --- | --- |

7.7.1.9.2.

matuojant statmenai transporto priemonės išilginės ašies atžvilgiu, bet kuriame taške yra ne mažesnė kaip 300 mm pločio laisvoji erdvė, o bet kuriame taške, esančiame daugiau kaip 1 200 mm aukštyje virš grindų arba laiptelių ar mažiau kaip 300 mm žemiau lubų – 550 mm pločio laisvoji erdvė (4 priedo 4 pav.).

| 7.7.1.10. | 7.6.3.1 pastraipoje nurodyti įlipimo ir išlipimo durų bei avarinių durų matmenys ir 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 ir 7.7.8.5 pastraipų reikalavimai netaikomi B klasės transporto priemonėms, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė kaip 3,5 tonos ir kuriose yra ne daugiau kaip 12 keleivių sėdynių, nuo kurių galima lengvai prieiti bent prie dvejų durų. |
| --- | --- |

7.7.1.10.

7.6.3.1 pastraipoje nurodyti įlipimo ir išlipimo durų bei avarinių durų matmenys ir 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 ir 7.7.8.5 pastraipų reikalavimai netaikomi B klasės transporto priemonėms, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė kaip 3,5 tonos ir kuriose yra ne daugiau kaip 12 keleivių sėdynių, nuo kurių galima lengvai prieiti bent prie dvejų durų.

| 7.7.1.11. | Didžiausias praėjimo grindų nuolydis neturi būti didesnis kaip 5 %, nuolydį matuojant, kai transporto priemonės masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei ir kai transporto priemonė stovi ant horizontalaus paviršiaus. Matuojant neturi veikti joks nuleidimo įtaisas. |
| --- | --- |

7.7.1.11.

Didžiausias praėjimo grindų nuolydis neturi būti didesnis kaip 5 %, nuolydį matuojant, kai transporto priemonės masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei ir kai transporto priemonė stovi ant horizontalaus paviršiaus. Matuojant neturi veikti joks nuleidimo įtaisas.

7.7.2.   Prieiga prie avarinių durų (žr. 4 priedo 5 pav.)

Toliau išvardyti reikalavimai netaikomi transporto priemonių, kurios pritaikytos vežti ne daugiau kaip 22 keleivius, vairuotojo durelėms, naudojamoms kaip avarinis išėjimas.

| 7.7.2.1. | Tarp perėjimo ir avarinių durų angos turi būti laisvosios erdvės, kurioje lengvai tilptų 300 mm skersmens ir 700 mm aukščio (nuo grindų) vertikalus cilindras, ant kurio dar pritaisytas 550 mm skersmens antrasis cilindras; bendras abiejų cilindrų aukštis - 1 400 mm.
  Viršutinio cilindro skersmuo viršuje gali būti sumažintas iki 400 mm, horizontalios plokštumos atžvilgiu nusklembus kampus ne didesniu kaip 30o laipsnių kampu. |
| --- | --- |

7.7.2.1.

Tarp perėjimo ir avarinių durų angos turi būti laisvosios erdvės, kurioje lengvai tilptų 300 mm skersmens ir 700 mm aukščio (nuo grindų) vertikalus cilindras, ant kurio dar pritaisytas 550 mm skersmens antrasis cilindras; bendras abiejų cilindrų aukštis - 1 400 mm.

Viršutinio cilindro skersmuo viršuje gali būti sumažintas iki 400 mm, horizontalios plokštumos atžvilgiu nusklembus kampus ne didesniu kaip 30o laipsnių kampu.

| 7.7.2.2. | Pirmojo cilindro pagrindas turi neišsikišti už antrojo cilindro projekcijos ribų. |
| --- | --- |

7.7.2.2.

Pirmojo cilindro pagrindas turi neišsikišti už antrojo cilindro projekcijos ribų.

| 7.7.2.3. | Jei išilgai šio perėjimo įrengtos atlenkiamosios sėdynės, laisvoji erdvė turi būti matuojama, kai sėdynės yra naudojimo padėtyje. |
| --- | --- |

7.7.2.3.

Jei išilgai šio perėjimo įrengtos atlenkiamosios sėdynės, laisvoji erdvė turi būti matuojama, kai sėdynės yra naudojimo padėtyje.

| 7.7.2.4. | Vietoj dvilypio cilindro galima naudoti 7.7.5.1 pastraipoje nurodytą matavimo įtaisą (žr. 4 priedo 6 pav.). |
| --- | --- |

7.7.2.4.

Vietoj dvilypio cilindro galima naudoti 7.7.5.1 pastraipoje nurodytą matavimo įtaisą (žr. 4 priedo 6 pav.).

7.7.3.   Prieiga prie avarinių langų

| 7.7.3.1. | Iš perėjimo į transporto priemonės išorę pro bet kurį avarinį langą turi būti įmanoma iškišti bandymų šabloną. |
| --- | --- |

7.7.3.1.

Iš perėjimo į transporto priemonės išorę pro bet kurį avarinį langą turi būti įmanoma iškišti bandymų šabloną.

| 7.7.3.2. | Bandymų šablono judėjimo kryptis turi būti tokia, kuria turėtų judėti iš transporto priemonės evakuojami žmonės. Bandymų šablonas turi būti laikomas statmenai tai judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

7.7.3.2.

Bandymų šablono judėjimo kryptis turi būti tokia, kuria turėtų judėti iš transporto priemonės evakuojami žmonės. Bandymų šablonas turi būti laikomas statmenai tai judėjimo krypčiai.

| 7.7.3.3. | Bandymų šablonas turi būti 600 mm × 400 mm dydžio plona plokštė 200 mm spinduliu suapvalintais kampais. Tačiau jei avarinis langas yra transporto priemonės gale, bandymų šablonas gali būti ir 1 400 mm × 350 mm dydžio 175 mm spinduliu suapvalintais kampais. |
| --- | --- |

7.7.3.3.

Bandymų šablonas turi būti 600 mm × 400 mm dydžio plona plokštė 200 mm spinduliu suapvalintais kampais. Tačiau jei avarinis langas yra transporto priemonės gale, bandymų šablonas gali būti ir 1 400 mm × 350 mm dydžio 175 mm spinduliu suapvalintais kampais.

7.7.4.   Prieiga prie avarinių liukų

7.7.4.1.   Avariniai stogo liukai

| 7.7.4.1.1. | Išskyrus I klasės transporto priemones, bent vienas avarinis liukas turi būti tokioje vietoje, kad 1 600 mm aukščio keturkampė nupjautinė piramidė, kurios kraštinės pasvirusios 20o kampu, liestų sėdynės arba tapačios atramos dalį. Piramidės ašis turi būti vertikali, o jos viršutinė plokštuma turi siekti avarinio liuko angos plotą. Atramos gali būti atlenkiamosios arba slenkamosios, jeigu jas galima užfiksuoti naudojimo padėtyje. Tikrinant naudojama būtent tokia padėtis. |
| --- | --- |

7.7.4.1.1.

Išskyrus I klasės transporto priemones, bent vienas avarinis liukas turi būti tokioje vietoje, kad 1 600 mm aukščio keturkampė nupjautinė piramidė, kurios kraštinės pasvirusios 20o kampu, liestų sėdynės arba tapačios atramos dalį. Piramidės ašis turi būti vertikali, o jos viršutinė plokštuma turi siekti avarinio liuko angos plotą. Atramos gali būti atlenkiamosios arba slenkamosios, jeigu jas galima užfiksuoti naudojimo padėtyje. Tikrinant naudojama būtent tokia padėtis.

| 7.7.4.1.2. | Kai stogo konstrukcija yra storesnė kaip 150 mm, piramidės viršutinė plokštuma turi siekti avarinio liuko angos plotą stogo išorinio paviršiaus lygyje. |
| --- | --- |

7.7.4.1.2.

Kai stogo konstrukcija yra storesnė kaip 150 mm, piramidės viršutinė plokštuma turi siekti avarinio liuko angos plotą stogo išorinio paviršiaus lygyje.

7.7.4.2.   Avariniai grindų liukai

Jei avariniai liukai įrengiami grindyse, per juos turi būti įmanoma tiesiogiai ir nekliudomai pasiekti transporto priemonės išorę; liukai turi būti įrengti tokiose vietose, kad virš jų būtų laisvosios erdvės, lygios perėjimo aukščiui. Visi šilumos šaltiniai arba judančios sudedamosios dalys turi būti ne arčiau kaip 500 mm atstumu nuo bet kurio liuko angos krašto.

Bandymų šabloną – 600 mm × 400 mm dydžio ploną plokštę 200 mm spinduliu suapvalintais kampais, laikomą horizontaliai – turi būti įmanoma paslinkti nuo padėties 1 m aukštyje virš transporto priemonės grindų iki žemės paviršiaus.

7.7.5.   Perėjimai (žr. 4 priedo 6 pav.)

| 7.7.5.1. | Transporto priemonės perėjimas turi būti suprojektuotas taip, kad juo galėtų laisvai judėti matavimo įtaisas, sudarytas iš dviejų bendrą ašį turinčių cilindrų ir tarp cilindrų esančio apversto nupjautinio kūgio, kurio matmenys yra tokie (mm): | I klasė | II klasė | III klasė | A klasė | B klasė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apatinio cilindro skersmuo A | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |
| Apatinio cilindro aukštis | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |
| Viršutinio cilindro skersmuo C | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |
| Viršutinio cilindro aukštis B | 500 (21) | 500 (21) | 500 (21) | 500 (21) | 300 |
| Bendras aukštis H | 1 900 (21) | 1 900 (21) | 1 900 (21) | 1 900 (21) | 1 500 |

7.7.5.1.

I klasė

II klasė

III klasė

A klasė

B klasė

Apatinio cilindro skersmuo A

450

350

300

350

300

Apatinio cilindro aukštis

900

900

900

900

900

Viršutinio cilindro skersmuo C

550

550

450

550

450

Viršutinio cilindro aukštis B

500 (21)

500 (21)

500 (21)

500 (21)

300

Bendras aukštis H

1 900 (21)

1 900 (21)

1 900 (21)

1 900 (21)

1 500

| 7.7.5.1.1. | Jei sėdynės arba sėdynių eilės priekyje nėra išėjimų: |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.

Jei sėdynės arba sėdynių eilės priekyje nėra išėjimų:

| 7.7.5.1.1.1. | Jei sėdynės atgręžtos į priekį, 7.7.5.1 pastraipoje aprašytas cilindrinis šablonas turi pasiekti bent skersinę vertikalią plokštumą, liečiančią arčiausiai priekio esančios sėdynių eilės sėdynės atlošo toliausiai priekyje esantį tašką, ir būti laikomas tokioje padėtyje. Nuo šios plokštumos turi būti įmanoma 4 priedo 7 pav. parodytą figūrą paslinkti taip, kad pradedant nuo lietimosi su cilindriniu šablonu vietos, į transporto priemonės išorę nukreipta plokštės pusė pasislinktų į priekį 660 mm. |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.1.

Jei sėdynės atgręžtos į priekį, 7.7.5.1 pastraipoje aprašytas cilindrinis šablonas turi pasiekti bent skersinę vertikalią plokštumą, liečiančią arčiausiai priekio esančios sėdynių eilės sėdynės atlošo toliausiai priekyje esantį tašką, ir būti laikomas tokioje padėtyje. Nuo šios plokštumos turi būti įmanoma 4 priedo 7 pav. parodytą figūrą paslinkti taip, kad pradedant nuo lietimosi su cilindriniu šablonu vietos, į transporto priemonės išorę nukreipta plokštės pusė pasislinktų į priekį 660 mm.

| 7.7.5.1.1.2. | Jeigu yra į šonus pasuktų sėdynių, cilindrinio šablono priekinė dalis turi pasiekti bent jau skersinę plokštumą, sutampančią su vertikalia plokštuma, einančia per toliausiai priekyje esančios sėdynės vidurį (4 priedo 7 pav.). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.2.

Jeigu yra į šonus pasuktų sėdynių, cilindrinio šablono priekinė dalis turi pasiekti bent jau skersinę plokštumą, sutampančią su vertikalia plokštuma, einančia per toliausiai priekyje esančios sėdynės vidurį (4 priedo 7 pav.).

| 7.7.5.1.1.3. | Jei yra į galą atsuktų sėdynių, cilindrinio šablono priekinė dalis turi pasiekti bent jau skersinę vertikalią plokštumą, liečiančią priekinės sėdynių eilės arba sėdynės pagalvėlės priekį (4 priedo 7 pav.). |
| --- | --- |

7.7.5.1.1.3.

Jei yra į galą atsuktų sėdynių, cilindrinio šablono priekinė dalis turi pasiekti bent jau skersinę vertikalią plokštumą, liečiančią priekinės sėdynių eilės arba sėdynės pagalvėlės priekį (4 priedo 7 pav.).

| 7.7.5.2. | Tikrinant I klasės transporto priemones, apatinio cilindro skersmenį galima sumažinti nuo 450 mm iki 400 mm, kai matuojama bet kuri perėjimo vieta, esanti į galą nuo: |
| --- | --- |

7.7.5.2.

Tikrinant I klasės transporto priemones, apatinio cilindro skersmenį galima sumažinti nuo 450 mm iki 400 mm, kai matuojama bet kuri perėjimo vieta, esanti į galą nuo:

| 7.7.5.2.1. | skersinės vertikalios plokštumos, esančios 1,5 m į priekį nuo galinio tilto vidurio linijos (jei transporto priemonė yra su daugiau kaip vienu galiniu tiltu – pačio galinio tilto vidurio linijos); ir |
| --- | --- |

7.7.5.2.1.

skersinės vertikalios plokštumos, esančios 1,5 m į priekį nuo galinio tilto vidurio linijos (jei transporto priemonė yra su daugiau kaip vienu galiniu tiltu – pačio galinio tilto vidurio linijos); ir

| 7.7.5.2.2. | skersinės vertikalios plokštumos, esančios ties galinių įlipimo ir išlipimo durų galiniu kraštu. |
| --- | --- |

7.7.5.2.2.

skersinės vertikalios plokštumos, esančios ties galinių įlipimo ir išlipimo durų galiniu kraštu.

| 7.7.5.3. | III klasės transporto priemonėse vienoje arba abiejose perėjimo pusėse esančios sėdynės gali būti paslenkamos į šonus; tada perėjimo plotis gali sumažėti iki apatinio cilindro skersmenį atitinkančio 220 mm dydžio, jeigu perėjime stovintiems asmenims būtų lengvai pasiekiamas kiekvienos sėdynės valdiklis, kuriuo būtų galima lengvai (jei įmanoma, automatiškai) net ir užimtą sėdynę grąžinti į pradinę padėtį; sėdynei esant pradinėje padėtyje, perėjimas turi būti ne siauresnis kaip 300 mm pločio. |
| --- | --- |

7.7.5.3.

III klasės transporto priemonėse vienoje arba abiejose perėjimo pusėse esančios sėdynės gali būti paslenkamos į šonus; tada perėjimo plotis gali sumažėti iki apatinio cilindro skersmenį atitinkančio 220 mm dydžio, jeigu perėjime stovintiems asmenims būtų lengvai pasiekiamas kiekvienos sėdynės valdiklis, kuriuo būtų galima lengvai (jei įmanoma, automatiškai) net ir užimtą sėdynę grąžinti į pradinę padėtį; sėdynei esant pradinėje padėtyje, perėjimas turi būti ne siauresnis kaip 300 mm pločio.

| 7.7.5.4. | Sujungtųjų transporto priemonių atveju 7.7.5.1 pastraipoje aprašytas matavimo įtaisas turi nekliudomai praslinkti per sandūrą. Jokia minkšta sandūros skyriaus dalis, įskaitant dumplių dalis, neturi išsikišti į perėjimą. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Sujungtųjų transporto priemonių atveju 7.7.5.1 pastraipoje aprašytas matavimo įtaisas turi nekliudomai praslinkti per sandūrą. Jokia minkšta sandūros skyriaus dalis, įskaitant dumplių dalis, neturi išsikišti į perėjimą.

| 7.7.5.5. | Perėjimuose gali būti įrengti laipteliai. Tokių laiptelių plotis neturi būti mažesnis kaip perėjimo plotis ties laiptelių viršumi. |
| --- | --- |

7.7.5.5.

Perėjimuose gali būti įrengti laipteliai. Tokių laiptelių plotis neturi būti mažesnis kaip perėjimo plotis ties laiptelių viršumi.

| 7.7.5.6. | Atlenkiamąsias keleivių sėdynes perėjime įrengti draudžiama. |
| --- | --- |

7.7.5.6.

Atlenkiamąsias keleivių sėdynes perėjime įrengti draudžiama.

| 7.7.5.7. | Į šonus pastumiamos sėdynės, kurios įsiterpia į perėjimą, leidžiamos tik III klasės transporto priemonėse, laikantis 7.7.5.3 pastraipoje nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

7.7.5.7.

Į šonus pastumiamos sėdynės, kurios įsiterpia į perėjimą, leidžiamos tik III klasės transporto priemonėse, laikantis 7.7.5.3 pastraipoje nurodytų sąlygų.

| 7.7.5.8. | Transporto priemonėse, kurioms taikoma 7.7.1.9 pastraipa, perėjimas nebūtinas, jei įėjimo ir išėjimo matmenys atitinka nurodytuosius toje pastraipoje. |
| --- | --- |

7.7.5.8.

Transporto priemonėse, kurioms taikoma 7.7.1.9 pastraipa, perėjimas nebūtinas, jei įėjimo ir išėjimo matmenys atitinka nurodytuosius toje pastraipoje.

| 7.7.5.9. | Perėjimų ir įėjimų bei išėjimų paviršius neturi būti slidus. |
| --- | --- |

7.7.5.9.

Perėjimų ir įėjimų bei išėjimų paviršius neturi būti slidus.

7.7.6.   Perėjimo nuolydis

Perėjimo nuolydis, jeigu matuojamas parengtos eksploatuoti transporto priemonės, stovinčios ant horizontalaus paviršiaus, nuleidimo sistemai esant išjungtai, perėjimo nuolydis, neturi būti didesnis kaip:

| 7.7.6.1. | I, II arba A klasės transporto priemonėse – 8 % arba |
| --- | --- |

7.7.6.1.

I, II arba A klasės transporto priemonėse – 8 % arba

| 7.7.6.2. | (rezervuota) |
| --- | --- |

7.7.6.2.

(rezervuota)

| 7.7.6.3 | III ir B klasių transporto priemonėse - 12,5 % ir |
| --- | --- |

7.7.6.3

III ir B klasių transporto priemonėse - 12,5 % ir

| 7.7.6.4. | transporto priemonės išilginei simetrijos ašiai statmenoje plokštumoje – 5 %. |
| --- | --- |

7.7.6.4.

transporto priemonės išilginei simetrijos ašiai statmenoje plokštumoje – 5 %.

7.7.7.   Laipteliai (žr. 4 priedo 8 pav.)

| 7.7.7.1. | Išjungus nuleidimo sistemą, keleiviams skirtų laiptelių (pakopų), esančių ties įlipimo ir išlipimo bei avarinėmis durimis ir transporto priemonės viduje, didžiausias ir mažiausias aukštis bei mažiausias plotis turi būti toks:







  Klasės | I ir A | II, III ir B |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirmasis laiptelis nuo žemės D | Didžiausias aukštis (mm) | 340 (23) | 380 (23)
   (24)
   (25) |
| | Mažiausias plotis (mm) | 300 (22) |
| Kiti laipteliai E | Didžiausias aukštis (mm) | 250 (26) | 350 (27) |
| | Mažiausias aukštis (mm) | 120 |
| | Mažiausias plotis (mm) | 200 |

7.7.7.1.

Klasės

I ir A

II, III ir B

Pirmasis laiptelis nuo žemės D

Didžiausias aukštis (mm)

340 (23)

380 (23)
   (24)
   (25)

Mažiausias plotis (mm)

300 (22)

Kiti laipteliai E

Didžiausias aukštis (mm)

250 (26)

350 (27)

Mažiausias aukštis (mm)

120

Mažiausias plotis (mm)

200

| Pastaba. | 1. | Ties dvigubų durų angomis esantys laipteliai kiekvienoje pusėje vertinami atskirai. |
| --- | --- | --- |

Pastaba.

1.

Ties dvigubų durų angomis esantys laipteliai kiekvienoje pusėje vertinami atskirai.

| 2. | 4 priedo 8 pav. nurodytas E matmuo neturi būti vienodas kiekvienai pakopai. |
| --- | --- |

2.

4 priedo 8 pav. nurodytas E matmuo neturi būti vienodas kiekvienai pakopai.

| 7.7.7.1.1. | Bet kokia pereiga iš pažeminto perėjimo į sėdimąją zoną laipteliais nelaikoma. Tačiau vertikalus atstumas tarp perėjimo paviršiaus ir sėdimosios zonos grindų neturi būti didesnis kaip 350 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.1.

Bet kokia pereiga iš pažeminto perėjimo į sėdimąją zoną laipteliais nelaikoma. Tačiau vertikalus atstumas tarp perėjimo paviršiaus ir sėdimosios zonos grindų neturi būti didesnis kaip 350 mm.

| 7.7.7.2. | Laiptelių aukštis, pagal 7.7.7 pastraipos reikalavimus, matuojamas ties laiptelių pločio viduriu. Be to, gamintojai turėtų labai atsižvelgti į riboto judrumo keleivių galimybes: pakopos turėtų būti kuo žemesnės. |
| --- | --- |

7.7.7.2.

Laiptelių aukštis, pagal 7.7.7 pastraipos reikalavimus, matuojamas ties laiptelių pločio viduriu. Be to, gamintojai turėtų labai atsižvelgti į riboto judrumo keleivių galimybes: pakopos turėtų būti kuo žemesnės.

| 7.7.7.3. | Pirmojo laiptelio aukštis nuo žemės turi būti išmatuotas transporto priemonei stovint ant horizontalaus paviršiaus, jos masė turi būti lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei pagal šios taisyklės 2.18 pastraipos apibrėžimą, o padangos ir jų oro slėgis turi būti tokie, kokius gamintojas nustato didžiausiai techniškai leidžiamai pakrautos transporto priemonės masei (M), apibrėžtai pagal šios taisyklės 2.19 pastraipą. |
| --- | --- |

7.7.7.3.

Pirmojo laiptelio aukštis nuo žemės turi būti išmatuotas transporto priemonei stovint ant horizontalaus paviršiaus, jos masė turi būti lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei pagal šios taisyklės 2.18 pastraipos apibrėžimą, o padangos ir jų oro slėgis turi būti tokie, kokius gamintojas nustato didžiausiai techniškai leidžiamai pakrautos transporto priemonės masei (M), apibrėžtai pagal šios taisyklės 2.19 pastraipą.

| 7.7.7.4. | Jei yra daugiau kaip viena pakopa, kiekviena pakopa gali įsiterpti į gretimos pakopos vertikalią projekciją ne daugiau kaip 100 mm, o laiptelio plotis, neskaitant šio įsiterpimo, turi būti ne mažesnis kaip 200 mm (žr. 4 priedo 8 pav.); visų pakopų briaunos turi būti tokios, kad būtų kuo mažesnis suklupimo pavojus, jos nudažomos skirtinga (-omis) spalva (-omis). |
| --- | --- |

7.7.7.4.

Jei yra daugiau kaip viena pakopa, kiekviena pakopa gali įsiterpti į gretimos pakopos vertikalią projekciją ne daugiau kaip 100 mm, o laiptelio plotis, neskaitant šio įsiterpimo, turi būti ne mažesnis kaip 200 mm (žr. 4 priedo 8 pav.); visų pakopų briaunos turi būti tokios, kad būtų kuo mažesnis suklupimo pavojus, jos nudažomos skirtinga (-omis) spalva (-omis).

| 7.7.7.5. | Kiekvienos pakopos plotis ir forma turi būti tokie, kad ant jos padėjus toliau lentelėje nuodytų matmenų stačiakampį, už pakopos išsikištų ne daugiau kaip 5 % jo ploto. Jei durys dvigubos, šį reikalavimą turi atitikti kiekviena jų pusė.







  Keleivių skaičius | > 22 | < 22 |
| --- | --- | --- | --- |
| Plotas | Pirmoji pakopa (mm) | 400 × 300 | 400 × 200 |
| | Kitos pakopos (mm) | 400 × 200 | 400 × 200 |

7.7.7.5.

Keleivių skaičius

> 22

< 22

Plotas

Pirmoji pakopa (mm)

400 × 300

400 × 200

Kitos pakopos (mm)

400 × 200

400 × 200

| 7.7.7.6. | Visų laiptelių paviršius neturi būti slidus. |
| --- | --- |

7.7.7.6.

Visų laiptelių paviršius neturi būti slidus.

| 7.7.7.7. | Parengtos eksploatuoti ant lygaus ir horizontalaus paviršiaus stovinčios transporto priemonės (nuleidimo įtaisai turi būti išjungti), didžiausias pakopos nuolydis bet kuria kryptimi neturi būti didesnis kaip 5 %. |
| --- | --- |

7.7.7.7.

Parengtos eksploatuoti ant lygaus ir horizontalaus paviršiaus stovinčios transporto priemonės (nuleidimo įtaisai turi būti išjungti), didžiausias pakopos nuolydis bet kuria kryptimi neturi būti didesnis kaip 5 %.

7.7.8.   Keleivių sėdynės ir sėdintiems keleiviams skirta erdvė

7.7.8.1.   Mažiausias sėdynės plotis

| 7.7.8.1.1. | Mažiausias sėdynės pagalvėlės plotis F (4 priedo 9 pav.), matuojamas nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdimosios vietos vidurį, turi būti:





  I, II, A, B klasių | 200 mm. |
| --- | --- | --- |
| III klasės | 225 mm. |

7.7.8.1.1.

I, II, A, B klasių

200 mm.

III klasės

225 mm.

| 7.7.8.1.2. | Mažiausias kiekvienai sėdimajai vietai skirtos erdvės plotis G (4 priedo 9 pav.), matuojamas nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdimosios vietos vidurį 270–650 mm aukštyje virš nesuspaustos sėdynės pagalvėlės, neturi būti mažesnis kaip:





  atskiros sėdynės: | 250 mm |
| --- | --- | --- |
| ištisinės sėdynių eilės, skirtos dviem ar daugiau keleivių | 225 mm. |

7.7.8.1.2.

atskiros sėdynės:

250 mm

ištisinės sėdynių eilės, skirtos dviem ar daugiau keleivių

225 mm.

| 7.7.8.1.3. | 2,35 m arba mažesnio pločio transporto priemonėse kiekvienai sėdimajai vietai skirtos erdvės plotis, matuojant nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdimosios vietos vidurį 270–650 mm aukštyje virš nesuspaustos sėdynės pagalvėlės, turi būti 200 mm (žr. 4 priedo 9A pav.). Jei laikomasi šios pastraipos reikalavimų, 7.7.8.1.2 pastraipos reikalavimai netaikomi. |
| --- | --- |

7.7.8.1.3.

2,35 m arba mažesnio pločio transporto priemonėse kiekvienai sėdimajai vietai skirtos erdvės plotis, matuojant nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdimosios vietos vidurį 270–650 mm aukštyje virš nesuspaustos sėdynės pagalvėlės, turi būti 200 mm (žr. 4 priedo 9A pav.). Jei laikomasi šios pastraipos reikalavimų, 7.7.8.1.2 pastraipos reikalavimai netaikomi.

| 7.7.8.1.4. | Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių laisvajai erdvei nepriskiriama viršutinėje dalyje esanti trikampė 20 mm pločio ir 100 mm aukščio zona (žr. 4 priedo 10 pav.). Be to, į laisvąją zoną turėtų būti įskaičiuojama saugos diržams bei jų tvirtinimo elementams ir skydeliams nuo saulės skirta erdvė. |
| --- | --- |

7.7.8.1.4.

Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių laisvajai erdvei nepriskiriama viršutinėje dalyje esanti trikampė 20 mm pločio ir 100 mm aukščio zona (žr. 4 priedo 10 pav.). Be to, į laisvąją zoną turėtų būti įskaičiuojama saugos diržams bei jų tvirtinimo elementams ir skydeliams nuo saulės skirta erdvė.

7.7.8.2.   Mažiausias sėdynių pagalvėlių plotis (matmuo K, žr. 4 priedo 11 pav.)

Mažiausias sėdynių pagalvėlių plotis:

| 7.7.8.2.1. | I, A ir B klasių transporto priemonėse – 350 mm |
| --- | --- |

7.7.8.2.1.

I, A ir B klasių transporto priemonėse – 350 mm

| 7.7.8.2.2. | II ir III klasių transporto priemonėse – 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.2.2.

II ir III klasių transporto priemonėse – 400 mm.

7.7.8.3.   Sėdynių pagalvėlių aukštis (matmuo H, žr. 4 priedo 11 pav.)

Nesuspaustų sėdynių pagalvėlių aukštis nuo grindų turi būti toks, kad atstumas nuo grindų iki horizontalios plokštumos, liečiančios sėdynės pagalvėlės priekinį viršutinį paviršių, būtų 400–500 mm: ties ratų gaubtais ir variklio skyriumi šis aukštis gali būti sumažintas ne daugiau kaip iki 350 mm.

7.7.8.4.   Sėdynių išdėstymas (žr. 4 priedo 12 pav.)

| 7.7.8.4.1. | Jei sėdynės pasuktos ta pačia kryptimi, atstumas nuo sėdynės atlošo priekinės dalies iki prieš ją esančios sėdynės atlošo galinės dalies (matmuo H), matuojant horizontalia kryptimi visuose aukščiuose virš grindų nuo sėdynės pagalvėlės viršutinio paviršiaus iki taško, esančio 620 mm virš grindų, turi būti ne mažesnis kaip:





  H |
| --- | --- |
| I, A ir B klasės | 650 mm |
| II ir III klasės | 680 mm |

7.7.8.4.1.

H

I, A ir B klasės

650 mm

II ir III klasės

680 mm

| 7.7.8.4.2. | Visi matavimai turi būti atliekami, kai sėdynės pagalvėlė ir atlošas yra nesuspausti ir vertikalioje plokštumoje, einančioje per atskiros sėdimosios vietos vidurio liniją. |
| --- | --- |

7.7.8.4.2.

Visi matavimai turi būti atliekami, kai sėdynės pagalvėlė ir atlošas yra nesuspausti ir vertikalioje plokštumoje, einančioje per atskiros sėdimosios vietos vidurio liniją.

| 7.7.8.4.3. | Kai sėdynės yra atsuktos viena į kitą, mažiausias atstumas tarp jų atlošų priekinių paviršių, matuojant pagalvėlių aukščiausių taškų lygyje, turi būti ne mažesnis kaip 1 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.4.3.

Kai sėdynės yra atsuktos viena į kitą, mažiausias atstumas tarp jų atlošų priekinių paviršių, matuojant pagalvėlių aukščiausių taškų lygyje, turi būti ne mažesnis kaip 1 300 mm.

| 7.7.8.4.4. | Atlošiamosios keleivių sėdynės ir reguliuojamosios vairuotojo sėdynės turi būti matuojamos, kai jų atlošai ir kitos reguliuojamos sudėtinės dalys yra gamintojo nurodytoje įprastinėje naudojimo padėtyje. |
| --- | --- |

7.7.8.4.4.

Atlošiamosios keleivių sėdynės ir reguliuojamosios vairuotojo sėdynės turi būti matuojamos, kai jų atlošai ir kitos reguliuojamos sudėtinės dalys yra gamintojo nurodytoje įprastinėje naudojimo padėtyje.

| 7.7.8.4.5. | Matavimai atliekami, kai prie sėdynių nugarėlių pritaisyti atlenkiamieji staliukai yra užlenkti. |
| --- | --- |

7.7.8.4.5.

Matavimai atliekami, kai prie sėdynių nugarėlių pritaisyti atlenkiamieji staliukai yra užlenkti.

| 7.7.8.4.6. | Sėdynės, įtaisytos ant bėgių arba kitos sistemos, kuri leidžia operatoriui arba naudotojui lengvai keisti jų išdėstymą transporto priemonės salone, turi būti matuojamos tokioje padėtyje, kurią gamintojas yra nurodęs patvirtinimo paraiškoje. |
| --- | --- |

7.7.8.4.6.

Sėdynės, įtaisytos ant bėgių arba kitos sistemos, kuri leidžia operatoriui arba naudotojui lengvai keisti jų išdėstymą transporto priemonės salone, turi būti matuojamos tokioje padėtyje, kurią gamintojas yra nurodęs patvirtinimo paraiškoje.

7.7.8.5.   Sėdintiems keleiviams skirta erdvė (žr. 4 priedo 13 pav.)

| 7.7.8.5.1. | Mažiausia laisvoji erdvė, kaip pateikta 7.7.8.4 pastraipoje, prieš visas keleivių sėdynes turi būti tokia, kaip nurodyta 4 priedo 13 pav. Į šią erdvę gali įsiterpti priešais esančios sėdynės atlošas arba pertvara, kurios kontūrai primena atloštą atlošą. Šioje erdvėje gali būti sėdynių kojelės, jei paliekama užtektinai vietos keleivio kojoms. Jei ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse keleivių sėdynės yra greta vairuotojo sėdynės, į šią erdvę gali įsiterpti prietaisų skydelis, priekinis stiklas, skydelis nuo saulės, saugos diržai ir jų tvirtinimo elementai. |
| --- | --- |

7.7.8.5.1.

Mažiausia laisvoji erdvė, kaip pateikta 7.7.8.4 pastraipoje, prieš visas keleivių sėdynes turi būti tokia, kaip nurodyta 4 priedo 13 pav. Į šią erdvę gali įsiterpti priešais esančios sėdynės atlošas arba pertvara, kurios kontūrai primena atloštą atlošą. Šioje erdvėje gali būti sėdynių kojelės, jei paliekama užtektinai vietos keleivio kojoms. Jei ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse keleivių sėdynės yra greta vairuotojo sėdynės, į šią erdvę gali įsiterpti prietaisų skydelis, priekinis stiklas, skydelis nuo saulės, saugos diržai ir jų tvirtinimo elementai.

| 7.7.8.5.2. | I ir II klasių transporto priemonėse, patogiausioje įlipti ir išlipti vietoje turi būti įrengtos ne mažiau kaip dvi, o A klasės transporto priemonėse – viena į priekį arba atgal atsukta sėdynė, specialiai skirta ir paženklinta naudoti riboto judrumo keleiviams (nesinaudojantiems invalidų vežimėliais). Tokios riboto judrumo keleiviams skirtos sėdynės turi būti sukonstruotos taip, kad suteiktų pakankamai erdvės, kad būtų tinkamos konstrukcijos ir su ranktūriais, padedančiais lengviau atsisėsti ir atsistoti, ir leidžiančios sėdint naudotis 7.7.9 punkte aprašytomis galimybėmis. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.

I ir II klasių transporto priemonėse, patogiausioje įlipti ir išlipti vietoje turi būti įrengtos ne mažiau kaip dvi, o A klasės transporto priemonėse – viena į priekį arba atgal atsukta sėdynė, specialiai skirta ir paženklinta naudoti riboto judrumo keleiviams (nesinaudojantiems invalidų vežimėliais). Tokios riboto judrumo keleiviams skirtos sėdynės turi būti sukonstruotos taip, kad suteiktų pakankamai erdvės, kad būtų tinkamos konstrukcijos ir su ranktūriais, padedančiais lengviau atsisėsti ir atsistoti, ir leidžiančios sėdint naudotis 7.7.9 punkte aprašytomis galimybėmis.

| 7.7.8.5.2.1. | Tokioms sėdynėms turi būti skirta ne mažiau kaip 110 % erdvės, nurodytos 7.7.8.5.1 pastraipoje. |
| --- | --- |

7.7.8.5.2.1.

Tokioms sėdynėms turi būti skirta ne mažiau kaip 110 % erdvės, nurodytos 7.7.8.5.1 pastraipoje.

7.7.8.6.   Laisvoji erdvė virš sėdimųjų vietų

| 7.7.8.6.1. | Virš visų sėdimųjų vietų ir, išskyrus ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytų vežti transporto priemonių priekinę sėdynių eilę, kojoms skirta erdvė, matuojant nuo nesuspaustų sėdynių pagalvėlių aukščiausio taško, turi būti ne mažesnis kaip 900 mm, o matuojant nuo kojoms skirtos vietos vidutinio grindų lygio – ne žemesnė kaip 1 350 mm aukščio. Transporto priemonėse, kurioms taikoma 7.7.1.10 pastraipa, nuo grindų matuojamas aukštis gali būti sumažintas iki 1 200 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Virš visų sėdimųjų vietų ir, išskyrus ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytų vežti transporto priemonių priekinę sėdynių eilę, kojoms skirta erdvė, matuojant nuo nesuspaustų sėdynių pagalvėlių aukščiausio taško, turi būti ne mažesnis kaip 900 mm, o matuojant nuo kojoms skirtos vietos vidutinio grindų lygio – ne žemesnė kaip 1 350 mm aukščio. Transporto priemonėse, kurioms taikoma 7.7.1.10 pastraipa, nuo grindų matuojamas aukštis gali būti sumažintas iki 1 200 mm.

| 7.7.8.6.2. | Tokia laisvoji erdvė turi tęstis virš zonos, kurią apibrėžia: |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.

Tokia laisvoji erdvė turi tęstis virš zonos, kurią apibrėžia:

| 7.7.8.6.2.1. | išilginės vertikalios plokštumos, esančios 200 mm atstumu į bet kurią pusę nuo sėdimosios vietos vidurio vertikalios plokštumos, ir |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.1.

išilginės vertikalios plokštumos, esančios 200 mm atstumu į bet kurią pusę nuo sėdimosios vietos vidurio vertikalios plokštumos, ir

| 7.7.8.6.2.2. | skersinė vertikali plokštuma, einanti per tolimiausią galinį sėdynės atlošo viršutinį tašką, ir skersinė vertikali plokštuma, einanti 280 mm atstumu prieš nesuspaustos sėdynės pagalvėlės tolimiausią priekinį tašką, matuojant sėdimosios vietos vidurio vertikalioje plokštumoje. |
| --- | --- |

7.7.8.6.2.2.

skersinė vertikali plokštuma, einanti per tolimiausią galinį sėdynės atlošo viršutinį tašką, ir skersinė vertikali plokštuma, einanti 280 mm atstumu prieš nesuspaustos sėdynės pagalvėlės tolimiausią priekinį tašką, matuojant sėdimosios vietos vidurio vertikalioje plokštumoje.

| 7.7.8.6.3. | Iš 7.7.8.6.1 ir 7.7.8.6.2 pastraipose apibrėžtos laisvosios erdvės kampų galima atmesti tokias zonas: |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.

Iš 7.7.8.6.1 ir 7.7.8.6.2 pastraipose apibrėžtos laisvosios erdvės kampų galima atmesti tokias zonas:

| 7.7.8.6.3.1. | prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių viršutinės dalies atžvilgiu – 150 mm aukščio ir 100 mm pločio stačiakampė zona (žr. 4 priedo 14 pav.). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.1.

prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių viršutinės dalies atžvilgiu – 150 mm aukščio ir 100 mm pločio stačiakampė zona (žr. 4 priedo 14 pav.).

| 7.7.8.6.3.2. | prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių viršutinės dalies atžvilgiu – trikampė zona, kurios viršutinis taškas yra 650 mm aukštyje virš grindų, o pagrindo plotis 100 mm (žr. 4 priedo 15 pav.). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.2.

prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių viršutinės dalies atžvilgiu – trikampė zona, kurios viršutinis taškas yra 650 mm aukštyje virš grindų, o pagrindo plotis 100 mm (žr. 4 priedo 15 pav.).

| 7.7.8.6.3.3. | prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių kojoms skirtos zonos atžvilgiu: ne didesnio kaip 0,02 m2 ploto zona (I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 0,03 m2 ploto zona), kuri yra ne platesnė kaip 100 mm (I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 150 mm) (žr. 4 priedo 16 pav.). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.3.

prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių kojoms skirtos zonos atžvilgiu: ne didesnio kaip 0,02 m2 ploto zona (I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 0,03 m2 ploto zona), kuri yra ne platesnė kaip 100 mm (I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 150 mm) (žr. 4 priedo 16 pav.).

| 7.7.8.6.3.4. | Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse, arčiausiai galinių kėbulo kampų esančių sėdimųjų vietų atžvilgiu: laisvosios erdvės išorinis galinis kraštas (žiūrint iš viršaus) gali būti suapvalintas ne didesniu kaip 150 mm spinduliu (žr. 4 priedo 17 pav.). |
| --- | --- |

7.7.8.6.3.4.

Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse, arčiausiai galinių kėbulo kampų esančių sėdimųjų vietų atžvilgiu: laisvosios erdvės išorinis galinis kraštas (žiūrint iš viršaus) gali būti suapvalintas ne didesniu kaip 150 mm spinduliu (žr. 4 priedo 17 pav.).

| 7.7.8.6.4. | Į 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ir 7.7.8.6.3 pastraipose apibrėžtą laisvąją erdvę gali įsiterpti: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.

Į 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ir 7.7.8.6.3 pastraipose apibrėžtą laisvąją erdvę gali įsiterpti:

| 7.7.8.6.4.1. | kitos sėdynės atlošas, jo atramos ir prie jo tvirtinamos sudedamosios dalys (pvz., atlenkiamasis staliukas); |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.1.

kitos sėdynės atlošas, jo atramos ir prie jo tvirtinamos sudedamosios dalys (pvz., atlenkiamasis staliukas);

| 7.7.8.6.4.2. | ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse – rato gaubtu, jei laikomasi tokių dviejų sąlygų: |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.

ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse – rato gaubtu, jei laikomasi tokių dviejų sąlygų:

| 7.7.8.6.4.2.1. | gaubtas neišsikiša už sėdimosios vietos vidurinės vertikalios plokštumos (žr. 4 priedo 18 pav.) arba |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.1.

gaubtas neišsikiša už sėdimosios vietos vidurinės vertikalios plokštumos (žr. 4 priedo 18 pav.) arba

| 7.7.8.6.4.2.2. | sėdinčio keleivio kojoms skirtos 300 mm pločio erdvės artimiausias kraštas yra ne toliau kaip 200 mm atstumu nuo nesuspaustos sėdynės pagalvėlės priekinio karšto ir ne toliau kaip 600 mm atstumu nuo sėdynės atlošo, matuojant sėdimosios vietos vidurinėje vertikalioje plokštumoje (žr. 4 priedo 19 pav.). Jei dvi sėdynės yra atgręžtos viena į kitą, ši nuostata taikoma tik vienai sėdynei, o kita sėdinčių keleivių kojoms skirta erdvė turi būti ne mažesnė kaip 400 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.2.2.

sėdinčio keleivio kojoms skirtos 300 mm pločio erdvės artimiausias kraštas yra ne toliau kaip 200 mm atstumu nuo nesuspaustos sėdynės pagalvėlės priekinio karšto ir ne toliau kaip 600 mm atstumu nuo sėdynės atlošo, matuojant sėdimosios vietos vidurinėje vertikalioje plokštumoje (žr. 4 priedo 19 pav.). Jei dvi sėdynės yra atgręžtos viena į kitą, ši nuostata taikoma tik vienai sėdynei, o kita sėdinčių keleivių kojoms skirta erdvė turi būti ne mažesnė kaip 400 mm.

| 7.7.8.6.4.3. | Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse, ties greta vairuotojo sėdynės esančiomis sėdynėmis gali išsikišti atverčiamieji langai, kai yra atidaryti, ir jų dalys, prietaisų skydelis, priekinis langas, skydeliai nuo saulės, saugos diržai, jų tvirtinimo elementai ir priekinis skliautas. |
| --- | --- |

7.7.8.6.4.3.

Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse, ties greta vairuotojo sėdynės esančiomis sėdynėmis gali išsikišti atverčiamieji langai, kai yra atidaryti, ir jų dalys, prietaisų skydelis, priekinis langas, skydeliai nuo saulės, saugos diržai, jų tvirtinimo elementai ir priekinis skliautas.

7.7.9.   Ryšys su vairuotoju

| 7.7.9.1. | I, II ir A klasių transporto priemonėse turi būti įrengtos priemonės, leidžiančios keleiviams pranešti vairuotojui, kad jis turėtų sustabdyti transporto priemonę. Tokie ryšio įtaisai turi būti valdomi atsikišusiais išsiskiriančios spalvos arba spalvų mygtukais, kurie I ir A klasių transporto priemonėse turi būti ne aukščiau kaip 1 200 mm virš grindų. Mygtukai turi būti tinkamai ir tolygiai paskirstyti visoje transporto priemonėje. Vienu arba keliais įsižiebiančiais ženklais keleiviai turi būti informuojami apie tai, kad mygtukas paspaustas. Ženkle turi būti rodoma „autobuso sustabdymas“ arba lygiaverčiai užrašai ir (arba) tinkamas simbolis; nurodyti elementai turi būti rodomi tol, kol įlipimo ir išlipimo durys yra atviros. Tokie ženklai turi būti kiekvienoje sujungtųjų transporto priemonių vientisoje dalyje. Tokie ženklai turi būti kiekviename dviaukščių transporto priemonių aukšte. |
| --- | --- |

7.7.9.1.

I, II ir A klasių transporto priemonėse turi būti įrengtos priemonės, leidžiančios keleiviams pranešti vairuotojui, kad jis turėtų sustabdyti transporto priemonę. Tokie ryšio įtaisai turi būti valdomi atsikišusiais išsiskiriančios spalvos arba spalvų mygtukais, kurie I ir A klasių transporto priemonėse turi būti ne aukščiau kaip 1 200 mm virš grindų. Mygtukai turi būti tinkamai ir tolygiai paskirstyti visoje transporto priemonėje. Vienu arba keliais įsižiebiančiais ženklais keleiviai turi būti informuojami apie tai, kad mygtukas paspaustas. Ženkle turi būti rodoma „autobuso sustabdymas“ arba lygiaverčiai užrašai ir (arba) tinkamas simbolis; nurodyti elementai turi būti rodomi tol, kol įlipimo ir išlipimo durys yra atviros. Tokie ženklai turi būti kiekvienoje sujungtųjų transporto priemonių vientisoje dalyje. Tokie ženklai turi būti kiekviename dviaukščių transporto priemonių aukšte.

7.7.9.2.   Ryšys su ekipažo kabina

Jei iš ekipažo kabinos negalima susisiekti su vairuotojo kabina arba keleivių salonu, turi būti įrengtos ryšio tarp vairuotojo ir ekipažo priemonės.

7.7.10.   Karštų gėrimų aparatai ir virimo (kepimo) įranga

| 7.7.10.1. | Karštų gėrimų aparatai ir virimo (kepimo) įranga turi būti įrengti ir apsaugoti taip, kad staigiai stabdant arba atliekant posūkius, jokio karšto maisto ar gėrimo nepatektų ant keleivių. |
| --- | --- |

7.7.10.1.

Karštų gėrimų aparatai ir virimo (kepimo) įranga turi būti įrengti ir apsaugoti taip, kad staigiai stabdant arba atliekant posūkius, jokio karšto maisto ar gėrimo nepatektų ant keleivių.

| 7.7.10.2. | Transporto priemonėse, kuriose įrengti karštų gėrimų aparatai ir virimo (kepimo) įranga, visose keleivių sėdynėse turi būti reikiami įtaisai karštam maistui ar gėrimams padėti, kai transporto priemonė važiuoja. |
| --- | --- |

7.7.10.2.

Transporto priemonėse, kuriose įrengti karštų gėrimų aparatai ir virimo (kepimo) įranga, visose keleivių sėdynėse turi būti reikiami įtaisai karštam maistui ar gėrimams padėti, kai transporto priemonė važiuoja.

7.7.11.   Durys į vidaus patalpas

Visos durys į tualetus arba kitas vidaus patalpas:

| 7.7.11.1. | turi būti savaime užsidarančiosios, jose neturi būti įtaisų, kurių paskirtis palaikyti jas atidarytas, jei atidarytos durys kliudytų keleiviams avarijos atveju; |
| --- | --- |

7.7.11.1.

turi būti savaime užsidarančiosios, jose neturi būti įtaisų, kurių paskirtis palaikyti jas atidarytas, jei atidarytos durys kliudytų keleiviams avarijos atveju;

| 7.7.11.2. | kai yra atidarytos, neturi uždengti jokių rankenų, įlipimo ir išlipimo durų valdymo įtaisų arba privalomo įlipimo ir išlipimo durų, avarinių durų, avarinio išėjimo, gesintuvo arba pirmosios pagalbos rinkinio ženklinimo; |
| --- | --- |

7.7.11.2.

kai yra atidarytos, neturi uždengti jokių rankenų, įlipimo ir išlipimo durų valdymo įtaisų arba privalomo įlipimo ir išlipimo durų, avarinių durų, avarinio išėjimo, gesintuvo arba pirmosios pagalbos rinkinio ženklinimo;

| 7.7.11.3. | turi turėti įtaisus, kuriais avarijos atveju duris būtų galima atidaryti iš išorės; |
| --- | --- |

7.7.11.3.

turi turėti įtaisus, kuriais avarijos atveju duris būtų galima atidaryti iš išorės;

| 7.7.11.4. | neturi būti galima užrakinti duris iš išorės, nebent jas visuomet būtų galima atrakinti iš vidaus. |
| --- | --- |

7.7.11.4.

neturi būti galima užrakinti duris iš išorės, nebent jas visuomet būtų galima atrakinti iš vidaus.

7.8.   Dirbtinis apšvietimas

| 7.8.1. | Turi būti įrengtas vidaus elektros apšvietimas, skirtas apšviesti: |
| --- | --- |

7.8.1.

Turi būti įrengtas vidaus elektros apšvietimas, skirtas apšviesti:

| 7.8.1.1. | visus keleivių salonus, ekipažui skirtas patalpas, tualetus ir sujungtųjų transporto priemonių sandūrą; |
| --- | --- |

7.8.1.1.

visus keleivių salonus, ekipažui skirtas patalpas, tualetus ir sujungtųjų transporto priemonių sandūrą;

| 7.8.1.2. | visas pakopas arba laiptelius; |
| --- | --- |

7.8.1.2.

visas pakopas arba laiptelius;

| 7.8.1.3. | priėjimo prie išėjimų vietas ir šalia įlipimo ir išlipimo durų esančią zoną; |
| --- | --- |

7.8.1.3.

priėjimo prie išėjimų vietas ir šalia įlipimo ir išlipimo durų esančią zoną;

| 7.8.1.4. | visus viduje esančius išėjimų ženklus ir valdiklius; |
| --- | --- |

7.8.1.4.

visus viduje esančius išėjimų ženklus ir valdiklius;

| 7.8.1.5. | visas vietas, kuriose yra kliuvinių. |
| --- | --- |

7.8.1.5.

visas vietas, kuriose yra kliuvinių.

| 7.8.2. | Turi būti ne mažiau kaip dvi vidaus apšvietimo grandinės; vienai sugedus, turi veikti kita. Viena iš tokių grandinių gali būti laikoma grandinė, garantuojanti nuolatinį įlipimo ir išlipimo vietų apšvietimą. |
| --- | --- |

7.8.2.

Turi būti ne mažiau kaip dvi vidaus apšvietimo grandinės; vienai sugedus, turi veikti kita. Viena iš tokių grandinių gali būti laikoma grandinė, garantuojanti nuolatinį įlipimo ir išlipimo vietų apšvietimą.

| 7.8.3. | Turi būti įrengtos priemonės, saugančios vairuotoją nuo akinimo ir atspindžių, kuriuos sukelia dirbtinis vidaus apšvietimas. |
| --- | --- |

7.8.3.

Turi būti įrengtos priemonės, saugančios vairuotoją nuo akinimo ir atspindžių, kuriuos sukelia dirbtinis vidaus apšvietimas.

7.9.   Sujungtųjų transporto priemonių sandūra

| 7.9.1. | Vientisas transporto priemonės dalis jungianti sandūra turi būti suprojektuota ir sukonstruota taip, kad leistų bent vieną sukamąjį judesį bent aplink vieną horizontalią ašį ir aplink vieną vertikalią ašį. |
| --- | --- |

7.9.1.

Vientisas transporto priemonės dalis jungianti sandūra turi būti suprojektuota ir sukonstruota taip, kad leistų bent vieną sukamąjį judesį bent aplink vieną horizontalią ašį ir aplink vieną vertikalią ašį.

| 7.9.2. | Kai transporto priemonė, kurios masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei, stovi ant horizontalaus paviršiaus, tarp bet kurios standžiosios dalies ir sukamojo pagrindo arba jį atstojančio elemento grindų neturi būti atvirų tarpų, didesnių kaip: |
| --- | --- |

7.9.2.

Kai transporto priemonė, kurios masė lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei, stovi ant horizontalaus paviršiaus, tarp bet kurios standžiosios dalies ir sukamojo pagrindo arba jį atstojančio elemento grindų neturi būti atvirų tarpų, didesnių kaip:

| 7.9.2.1. | 10 mm, kai visi transporto priemonės ratai yra toje pačioje plokštumoje, arba |
| --- | --- |

7.9.2.1.

10 mm, kai visi transporto priemonės ratai yra toje pačioje plokštumoje, arba

| 7.9.2.2. | 20 mm, kai greta sandūros esančio tilto ratai stovi ant paviršiaus, esančio 150 mm aukščiau už paviršių, ant kurio stovi visi kiti ratai. |
| --- | --- |

7.9.2.2.

20 mm, kai greta sandūros esančio tilto ratai stovi ant paviršiaus, esančio 150 mm aukščiau už paviršių, ant kurio stovi visi kiti ratai.

| 7.9.3. | Lygio tarp vientisų dalių grindų ir sukamojo pagrindo grindų skirtumas, matuojant ties sujungimu, turi būti ne didesnis kaip: |
| --- | --- |

7.9.3.

Lygio tarp vientisų dalių grindų ir sukamojo pagrindo grindų skirtumas, matuojant ties sujungimu, turi būti ne didesnis kaip:

| 7.9.3.1. | 20 mm – 7.9.2.1 pastraipoje aprašytomis sąlygomis, arba |
| --- | --- |

7.9.3.1.

20 mm – 7.9.2.1 pastraipoje aprašytomis sąlygomis, arba

| 7.9.3.2. | 30 mm – 7.9.2.2 pastraipoje aprašytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

7.9.3.2.

30 mm – 7.9.2.2 pastraipoje aprašytomis sąlygomis.

| 7.9.4. | Sujungtosiose transporto priemonėse turi būti įrengti įtaisai, fiziškai saugantys, kad keleiviai negalėtų pasiekti kokios nors sandūros dalies, kurioje: |
| --- | --- |

7.9.4.

Sujungtosiose transporto priemonėse turi būti įrengti įtaisai, fiziškai saugantys, kad keleiviai negalėtų pasiekti kokios nors sandūros dalies, kurioje:

| 7.9.4.1. | grindyse yra neuždengtas tarpas, neatitinkantis 7.9.2 pastraipos reikalavimų; |
| --- | --- |

7.9.4.1.

grindyse yra neuždengtas tarpas, neatitinkantis 7.9.2 pastraipos reikalavimų;

| 7.9.4.2. | grindys negali išlaikyti keleivių masės; |
| --- | --- |

7.9.4.2.

grindys negali išlaikyti keleivių masės;

| 7.9.4.3. | judančios sienos keleiviams kelia pavojų. |
| --- | --- |

7.9.4.3.

judančios sienos keleiviams kelia pavojų.

7.10.   Sujungtųjų transporto priemonių važiavimo krypties išlaikymas

Sujungtajai transporto priemonei važiuojant tiesia linija, jos vientisų dalių išilginės vidurio plokštumos turi sutapti ir sudaryti ištisinę plokštumą be jokių įlinkių.

7.11.   Turėklai ir laikymosi rankenos

7.11.1.   Bendrieji reikalavimai

| 7.11.1.1. | Turėklai ir laikymosi rankenos turi būti reikiamo tvirtumo. |
| --- | --- |

7.11.1.1.

Turėklai ir laikymosi rankenos turi būti reikiamo tvirtumo.

| 7.11.1.2. | Jie turi būti suprojektuoti ir įrengti taip, kad keleiviams nekiltų pavojaus susižeisti. |
| --- | --- |

7.11.1.2.

Jie turi būti suprojektuoti ir įrengti taip, kad keleiviams nekiltų pavojaus susižeisti.

| 7.11.1.3. | Turėklų ir laikymosi rankenų profilis turi būti toks, kad keleiviai juos galėtų lengvai ir tvirtai suimti. Turėklai, kad ant jų tilptų ranka, negali būti trumpesni kaip 100 mm. Nė vienas skerspjūvio matmuo negali būti mažesnis kaip 20 mm arba didesnis kaip 45 mm, išskyrus turėklus ant durų bei sėdynių ir – II, III ir B klasių transporto priemonėse – įėjimuose bei išėjimuose. Tokiais atvejais minimalus matmuo gali būti 15 mm, jeigu kitas matmuo yra ne mažesnis kaip 25 mm. Turėkluose neturi būti smailių išlinkių. |
| --- | --- |

7.11.1.3.

Turėklų ir laikymosi rankenų profilis turi būti toks, kad keleiviai juos galėtų lengvai ir tvirtai suimti. Turėklai, kad ant jų tilptų ranka, negali būti trumpesni kaip 100 mm. Nė vienas skerspjūvio matmuo negali būti mažesnis kaip 20 mm arba didesnis kaip 45 mm, išskyrus turėklus ant durų bei sėdynių ir – II, III ir B klasių transporto priemonėse – įėjimuose bei išėjimuose. Tokiais atvejais minimalus matmuo gali būti 15 mm, jeigu kitas matmuo yra ne mažesnis kaip 25 mm. Turėkluose neturi būti smailių išlinkių.

| 7.11.1.4. | Tarpas tarp turėklo arba laikymosi rankenos ir transporto priemonės kėbulo gretimos dalies arba sienų turi būti ne mažesnis kaip 40 mm. Tačiau, jei turėklai yra ant durų arba sėdynių ir – II, III ir B klasių transporto priemonėse – įėjimuose ir išėjimuose, leidžiamas 35 mm dydžio mažiausias tarpas. |
| --- | --- |

7.11.1.4.

Tarpas tarp turėklo arba laikymosi rankenos ir transporto priemonės kėbulo gretimos dalies arba sienų turi būti ne mažesnis kaip 40 mm. Tačiau, jei turėklai yra ant durų arba sėdynių ir – II, III ir B klasių transporto priemonėse – įėjimuose ir išėjimuose, leidžiamas 35 mm dydžio mažiausias tarpas.

| 7.11.1.5. | Visų turėklų, laikymosi rankenų arba ramsčių paviršiai turi būti išsiskiriančios spalvos ir neslidūs. |
| --- | --- |

7.11.1.5.

Visų turėklų, laikymosi rankenų arba ramsčių paviršiai turi būti išsiskiriančios spalvos ir neslidūs.

7.11.2.   Stovintiems keleiviams skirti turėklai ir laikymosi rankenos

| 7.11.2.1. | Kiekvienoje stovintiems keleiviams skirtos grindų zonos, atitinkančios 7.2.2 pastraipos reikalavimus, vietoje turi būti įrengta pakankamai turėklų ir (arba) laikymosi rankenų. Laikymosi dirželius irgi galima laikyti laikymosi rankenomis, jeigu juos vietoje laiko tinkami įtaisai. Šis reikalavimas įvykdytas, jei 4 priedo 20 pav. pavaizduoto bandymų įtaiso judamąja „ranka“ visose vietose galima pasiekti bent du turėklus arba laikymosi rankenas. Bandymų įtaisą galima lengvai sukioti aplink jo vertikalią ašį. |
| --- | --- |

7.11.2.1.

Kiekvienoje stovintiems keleiviams skirtos grindų zonos, atitinkančios 7.2.2 pastraipos reikalavimus, vietoje turi būti įrengta pakankamai turėklų ir (arba) laikymosi rankenų. Laikymosi dirželius irgi galima laikyti laikymosi rankenomis, jeigu juos vietoje laiko tinkami įtaisai. Šis reikalavimas įvykdytas, jei 4 priedo 20 pav. pavaizduoto bandymų įtaiso judamąja „ranka“ visose vietose galima pasiekti bent du turėklus arba laikymosi rankenas. Bandymų įtaisą galima lengvai sukioti aplink jo vertikalią ašį.

| 7.11.2.2. | Atliekant 7.11.2.1 pastraipoje nustatytą procedūrą, turėklais ir laikymosi rankenomis laikomi tik tie įtaisai, kurie yra ne žemiau kaip 800 mm ir ne aukščiau kaip 1 900 mm virš grindų. |
| --- | --- |

7.11.2.2.

Atliekant 7.11.2.1 pastraipoje nustatytą procedūrą, turėklais ir laikymosi rankenomis laikomi tik tie įtaisai, kurie yra ne žemiau kaip 800 mm ir ne aukščiau kaip 1 900 mm virš grindų.

| 7.11.2.3. | Visose vietose, kuriose gali stovėti keleiviai, bent vienas iš dviejų reikalaujamų turėklų arba laikymosi rankenų turi būti ne aukščiau kaip 1 500 mm virš grindų lygio. Tai netaikoma prie durų esančiai zonai, kurioje tokį turėklą užstoja atidarytos durys arba jų mechanizmas, kai durys yra atidarytos. |
| --- | --- |

7.11.2.3.

Visose vietose, kuriose gali stovėti keleiviai, bent vienas iš dviejų reikalaujamų turėklų arba laikymosi rankenų turi būti ne aukščiau kaip 1 500 mm virš grindų lygio. Tai netaikoma prie durų esančiai zonai, kurioje tokį turėklą užstoja atidarytos durys arba jų mechanizmas, kai durys yra atidarytos.

| 7.11.2.4. | Zonose, kuriose gali stovėti keleiviai ir kurios nuo transporto priemonės šoninių sienų arba galinės sienos nėra atskirtos sėdynėmis, 800–1 500 mm aukštyje virš grindų turi būti įrengti su sienomis lygiagretūs horizontalūs turėklai. |
| --- | --- |

7.11.2.4.

Zonose, kuriose gali stovėti keleiviai ir kurios nuo transporto priemonės šoninių sienų arba galinės sienos nėra atskirtos sėdynėmis, 800–1 500 mm aukštyje virš grindų turi būti įrengti su sienomis lygiagretūs horizontalūs turėklai.

7.11.3.   Turėklai ir laikymosi rankenos ties įlipimo ir išlipimo durimis

| 7.11.3.1. | Abiejose durų angų pusėse turi būti įrengti turėklai ir (arba) laikymosi rankenos. Jei durys dvigubos, šis reikalavimas įvykdomas įrengus vieną centrinį ramstį arba turėklą. |
| --- | --- |

7.11.3.1.

Abiejose durų angų pusėse turi būti įrengti turėklai ir (arba) laikymosi rankenos. Jei durys dvigubos, šis reikalavimas įvykdomas įrengus vieną centrinį ramstį arba turėklą.

| 7.11.3.2. | Ties įlipimo ir išlipimo durimis įrengti turėklai ir (arba) laikymosi rankenos turi būti tokie, kad už jų būtų galima laikytis ant žemės greta durų arba ant bet kurios pakopos stovintiems žmonėms. Laikymosi vietos turi būti išdėstytos vertikalia kryptimi 800–1 100 mm aukštyje virš žemės arba virš kiekvienos pakopos paviršiaus, o horizontalia kryptimi: |
| --- | --- |

7.11.3.2.

Ties įlipimo ir išlipimo durimis įrengti turėklai ir (arba) laikymosi rankenos turi būti tokie, kad už jų būtų galima laikytis ant žemės greta durų arba ant bet kurios pakopos stovintiems žmonėms. Laikymosi vietos turi būti išdėstytos vertikalia kryptimi 800–1 100 mm aukštyje virš žemės arba virš kiekvienos pakopos paviršiaus, o horizontalia kryptimi:

| 7.11.3.2.1. | ant žemės stovinčiam žmogui – ne daugiau kaip 400 mm į transporto priemonės vidų nuo pirmosios pakopos išorinio krašto; ir |
| --- | --- |

7.11.3.2.1.

ant žemės stovinčiam žmogui – ne daugiau kaip 400 mm į transporto priemonės vidų nuo pirmosios pakopos išorinio krašto; ir

| 7.11.3.2.2. | tam tikros pakopos atžvilgiu – ne į išorę nuo tos pakopos išorinio krašto ir ne daugiau kaip 600 mm į vidų nuo to paties krašto. |
| --- | --- |

7.11.3.2.2.

tam tikros pakopos atžvilgiu – ne į išorę nuo tos pakopos išorinio krašto ir ne daugiau kaip 600 mm į vidų nuo to paties krašto.

7.11.4.   Turėklai, skirti specialiosioms sėdimosioms vietoms

| 7.11.4.1. | Tarp 7.7.8.5.2 pastraipoje aprašytų specialiųjų sėdimųjų vietų ir įlipimo bei išlipimo durų 800–900 mm aukštyje virš grindų turi būti įrengti turėklai. Jų gali nebūti vietose, kur reikia patekti į invalidų vežimėliams skirtą zoną, prie sėdynės ties rato gaubtu, prie laiptų, įėjimo ir išėjimo arba perėjimo. Toks turėklo pertrūkis turi būti ne ilgesnis kaip 1 050 mm, ir bent vienoje pertrūkio pusėje turi būti įrengtas vertikalus turėklas. |
| --- | --- |

7.11.4.1.

Tarp 7.7.8.5.2 pastraipoje aprašytų specialiųjų sėdimųjų vietų ir įlipimo bei išlipimo durų 800–900 mm aukštyje virš grindų turi būti įrengti turėklai. Jų gali nebūti vietose, kur reikia patekti į invalidų vežimėliams skirtą zoną, prie sėdynės ties rato gaubtu, prie laiptų, įėjimo ir išėjimo arba perėjimo. Toks turėklo pertrūkis turi būti ne ilgesnis kaip 1 050 mm, ir bent vienoje pertrūkio pusėje turi būti įrengtas vertikalus turėklas.

7.12.   Laiptelių nišų apsauga

| 7.12.1. | Tose vietose, kur sėdintys keleiviai dėl staigaus stabdymo galėtų būti nublokšti į laiptelių nišą, turi būti įrengtas apsaugas. Apsaugo aukštis nuo grindų, ant kurių keleiviai laiko kojas, turi būti ne mažesnis kaip 800 mm, ir jis turi tęstis į vidų nuo transporto priemonės sienos ne mažiau kaip 100 mm už bet kurios sėdimosios vietos, kurioje sėdinčiam keleiviui gali kilti pavojus, išilginės vidurio linijos arba toliausiai viduje esančios pakopos popakopio; atsižvelgiama į tai, kur apsaugas būtų trumpesnis. |
| --- | --- |

7.12.1.

Tose vietose, kur sėdintys keleiviai dėl staigaus stabdymo galėtų būti nublokšti į laiptelių nišą, turi būti įrengtas apsaugas. Apsaugo aukštis nuo grindų, ant kurių keleiviai laiko kojas, turi būti ne mažesnis kaip 800 mm, ir jis turi tęstis į vidų nuo transporto priemonės sienos ne mažiau kaip 100 mm už bet kurios sėdimosios vietos, kurioje sėdinčiam keleiviui gali kilti pavojus, išilginės vidurio linijos arba toliausiai viduje esančios pakopos popakopio; atsižvelgiama į tai, kur apsaugas būtų trumpesnis.

7.13.   Bagažo lentynos ir keleivių sauga

Transporto priemonės keleiviai turi būti nuo apsaugoti daiktų, galinčių iškristi iš bagažo lentynų, staigiai stabdant arba įveikiant posūkius. Jei yra įrengti bagažo skyreliai, jie turi būti suprojektuoti taip, kad staigiai stabdant bagažas neiškristų.

7.14.   Liukų durelės, jei yra

| 7.14.1. | Visų transporto priemonės grindyse esančių liukų (išskyrus avarinius) durelės turi būti įrengtos ir apsaugotos taip, kad jų nebūtų galima paslinkti arba atidaryti be įrankių arba raktų, o jokie kėlimo arba saugos įtaisai neturi išsikišti virš grindų lygio daugiau kaip 8 mm. Išsikišusių dalių kraštai turi būti suapvalinti. |
| --- | --- |

7.14.1.

Visų transporto priemonės grindyse esančių liukų (išskyrus avarinius) durelės turi būti įrengtos ir apsaugotos taip, kad jų nebūtų galima paslinkti arba atidaryti be įrankių arba raktų, o jokie kėlimo arba saugos įtaisai neturi išsikišti virš grindų lygio daugiau kaip 8 mm. Išsikišusių dalių kraštai turi būti suapvalinti.

7.15.   Vaizdo pramogos

| 7.15.1. | Keleiviams skirtų vaizdo pramogų priemonės, pvz., televizoriai arba vaizdo grotuvų ekranai, neturi patekti į vairavimo vietoje sėdinčio vairuotojo akiratį. Tai nedraudžia naudoti įvairių vaizdo ekranų arba panašių prietaisų, padedančių vairuotojui valdyti transporto priemonę, pvz., įlipimo ir išlipimo durims stebėti. |
| --- | --- |

7.15.1.

Keleiviams skirtų vaizdo pramogų priemonės, pvz., televizoriai arba vaizdo grotuvų ekranai, neturi patekti į vairavimo vietoje sėdinčio vairuotojo akiratį. Tai nedraudžia naudoti įvairių vaizdo ekranų arba panašių prietaisų, padedančių vairuotojui valdyti transporto priemonę, pvz., įlipimo ir išlipimo durims stebėti.

3 PRIEDAS

Priedėlis

STATIŠKO POKRYPIO RIBOS PATVIRTINIMAS APSKAIČIAVIMU

| 1. | Patvirtinti, kad transporto priemonė atitinka 3 priedo 7.4 pastraipoje nurodytą reikalavimą, galima taikant bandymus atliekančios techninės tarnybos patvirtintą apskaičiavimo būdą. |
| --- | --- |

1.

Patvirtinti, kad transporto priemonė atitinka 3 priedo 7.4 pastraipoje nurodytą reikalavimą, galima taikant bandymus atliekančios techninės tarnybos patvirtintą apskaičiavimo būdą.

| 2. | Už bandymus atsakinga techninė tarnyba, siekdama patikrinti apskaičiavimais nustatytas prielaidas, gali reikalauti atlikti bandymus su transporto priemonės dalimis. |
| --- | --- |

2.

Už bandymus atsakinga techninė tarnyba, siekdama patikrinti apskaičiavimais nustatytas prielaidas, gali reikalauti atlikti bandymus su transporto priemonės dalimis.

| 3. | Pasirengimas skaičiuoti |
| --- | --- |

3.

Pasirengimas skaičiuoti

| 3.1. | Transporto priemonę turi imituoti erdvinė sistema. |
| --- | --- |

3.1.

Transporto priemonę turi imituoti erdvinė sistema.

| 3.2. | Dėl transporto priemonės kėbulo sunkio centro padėties ir skirtingo pakabos bei padangų standumo, tiltai vienoje transporto priemonės pusėje dėl šoninio pagreičio paprastai nepakyla vienu metu. Todėl reikia įvertinti šoninį kėbulo pokrypį ties kiekvienu tiltu, darant prielaidą, kad kito (-ų) tilto (-ų) ratai lieka ant žemės. |
| --- | --- |

3.2.

Dėl transporto priemonės kėbulo sunkio centro padėties ir skirtingo pakabos bei padangų standumo, tiltai vienoje transporto priemonės pusėje dėl šoninio pagreičio paprastai nepakyla vienu metu. Todėl reikia įvertinti šoninį kėbulo pokrypį ties kiekvienu tiltu, darant prielaidą, kad kito (-ų) tilto (-ų) ratai lieka ant žemės.

| 3.3. | Kad būtų paprasčiau, laikoma, jog lingių nelaikomos masės sunkio centras yra transporto priemonės išilginėje plokštumoje, per ratų sukimosi ašį einančioje linijoje. Galima nekreipti dėmesio į nedidelius sukimosi centro padėties pokyčius, atsirandančius dėl tilto poslinkių. Neturėtų būti atsižvelgiama į pneumatinės pakabos nustatymą. |
| --- | --- |

3.3.

Kad būtų paprasčiau, laikoma, jog lingių nelaikomos masės sunkio centras yra transporto priemonės išilginėje plokštumoje, per ratų sukimosi ašį einančioje linijoje. Galima nekreipti dėmesio į nedidelius sukimosi centro padėties pokyčius, atsirandančius dėl tilto poslinkių. Neturėtų būti atsižvelgiama į pneumatinės pakabos nustatymą.

| 3.4. | Turi būti įvertinti bent tokie parametrai:
  transporto priemonės duomenys, pvz., ratų bazė, tarpvėžė ir lingių laikoma (nelaikoma) masė, transporto priemonės sunkio centro padėtis, pakabos poslinkiai, grįžimas į pradinę padėtį ir standumas (atsižvelgiant ir į netiesiškumą), padangų horizontalusis ir vertikalusis standumas, kėbulo viršutinės dalies sąsūka, tiltų sukimosi centrų vieta. |
| --- | --- |

3.4.

Turi būti įvertinti bent tokie parametrai:

transporto priemonės duomenys, pvz., ratų bazė, tarpvėžė ir lingių laikoma (nelaikoma) masė, transporto priemonės sunkio centro padėtis, pakabos poslinkiai, grįžimas į pradinę padėtį ir standumas (atsižvelgiant ir į netiesiškumą), padangų horizontalusis ir vertikalusis standumas, kėbulo viršutinės dalies sąsūka, tiltų sukimosi centrų vieta.

| 4. | Apskaičiavimo būdo pagrįstumas |
| --- | --- |

4.

Apskaičiavimo būdo pagrįstumas

| 4.1. | Apskaičiavimo būdo pagrįstumą techninė tarnybai galima patvirtinti, pvz., atlikus palyginamąjį bandymą su panašia transporto priemone. |
| --- | --- |

4.1.

Apskaičiavimo būdo pagrįstumą techninė tarnybai galima patvirtinti, pvz., atlikus palyginamąjį bandymą su panašia transporto priemone.

4 PRIEDAS

AIŠKINAMOSIOS SCHEMOS

1 pav.

PRIEIGA PRIE ĮLIPIMO IR IŠLIPIMO DURŲ

(žr. 3 priedo 7.7.1 pastraipą)

Image

I, II ir III klasės: A = 1 100 mm

A ir B klasės: A = 950 mm

| Keleivių skaičius | ≤ 22 (28) | > 22 |
| --- | --- | --- |
| Klasės | A | B | I | II | III |
| A matmuo (mm) | 950 | 700 | 1 100 | 950 | 850 |
| Bendras dvilypės plokštės aukštis | 1 650 | 1 400 | 1 800 | 1 650 | 1 550 |

Keleivių skaičius

≤ 22 (28)

> 22

Klasės

A

B

I

II

III

A matmuo (mm)

950

700

1 100

950

850

Bendras dvilypės plokštės aukštis

1 650

1 400

1 800

1 650

1 550

2 pav.

PRIEIGA PRIE ĮLIPIMO IR IŠLIPIMO DURŲ

(žr. 3 priedo 7.7.1.4 pastraipą)

Image

3 pav.

NEKLIUDOMOS PRIEIGOS PRIE DURŲ PARAMETRAI

(žr. 3 priedo 7.7.1.9.1 pastraipą)

Image

4 pav.

NEKLIUDOMOS PRIEIGOS PRIE DURŲ PARAMETRAI

(žr. 3 priedo 7.7.1.9.2 pastraipą)

Image

5 pav.

PRIEIGA PRIE AVARINIŲ DURŲ

(žr. 3 priedo 7.7.2 pastraipą)

Image

6 pav.

PERĖJIMAI

(žr. 3 priedo 7.7.5 pastraipą)

Image

| Klasės | A | B | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Matmenys (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |
| C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |
| B | 500 (29) | 300 | 500 (29) | 500 (29) | 500 (29) |
| H | 1 900 (29) | 1 500 | 1 900 (29) | 1 900 (29) | 1 900 (29) |

Klasės

A

B

I

II

III

Matmenys (mm)

A

350

300

450

350

300

C

550

450

550

550

450

B

500 (29)

300

500 (29)

500 (29)

500 (29)

H

1 900 (29)

1 500

1 900 (29)

1 900 (29)

1 900 (29)

7 pav.

PERĖJIMO PRIEKINĖS RIBOS

(Žr. 3 priedo 7.7.5.1.1.1 pastraipą)

Image

8 pav.

KELEIVIAMS SKIRTI LAIPTELIAI

(žr. 3 priedo 7.7.7 pastraipą)

Image

Aukštis virš žemės paviršiaus, kai transporto priemonė yra parengta eksploatuoti

| Klasės | I ir A | II, III ir B |
| --- | --- | --- |
| Pirmasis laiptelis nuo žemės D | Didžiausias aukštis (mm) | 340 (31) | 380 (31)
   (32)
   (35) |
| Mažiausias plotis (mm) | 300 (30) |
| Kiti laipteliai E | Didžiausias aukštis (mm) | 250 (33) | 350 (34) |
| Mažiausias aukštis (mm) | 120 |
| Mažiausias plotis (mm) | 200 |

Klasės

I ir A

II, III ir B

Pirmasis laiptelis nuo žemės D

Didžiausias aukštis (mm)

340 (31)

380 (31)
   (32)
   (35)

Mažiausias plotis (mm)

300 (30)

Kiti laipteliai E

Didžiausias aukštis (mm)

250 (33)

350 (34)

Mažiausias aukštis (mm)

120

Mažiausias plotis (mm)

200

| Pastaba. | 1. | Ties dvigubų durų angomis esantys laipteliai vertinami atskirai. |
| --- | --- | --- |

Pastaba.

1.

Ties dvigubų durų angomis esantys laipteliai vertinami atskirai.

| 2. | Ne visų laiptelių E matmuo turi būti vienodas. |
| --- | --- |

2.

Ne visų laiptelių E matmuo turi būti vienodas.

9 pav.

KELEIVIŲ SĖDYNIŲ MATMENYS

(žr. 3 priedo 7.7.8.1 pastraipą)

Image

| | G (mm) mažiausiai |
| --- | --- |
| F (mm) mažiausiai | Sėdynių eilės | Atskiros sėdynės |
| 200 (36) | 225 | 250 |

G (mm) mažiausiai

F (mm) mažiausiai

Sėdynių eilės

Atskiros sėdynės

200 (36)

225

250

9A pav.

KELEIVIŲ SĖDYNIŲ MATMENYS

(žr. 3 priedo 7.7.8.1.3 pastraipą)

Image

| | G (mm) mažiausiai |
| --- | --- |
| F (mm) mažiausiai | Sėdynių eilės | Atskiros sėdynės |
| 200 | 200 | 200 |

G (mm) mažiausiai

F (mm) mažiausiai

Sėdynių eilės

Atskiros sėdynės

200

200

200

10 pav.

PEČIŲ AUKŠTYJE LEIDŽIAMI INTARPAI

Prie transporto priemonės sienos esančios sėdynės mažiausios erdvės pečių aukštyje skerspjūvis

(žr. 3 priedo 7.7.8.1.4 pastraipą)

Image

| G = | 225 mm, jei sėdynių eilė |
| --- | --- |
| G = | 250 mm, jei atskira sėdynė |
| G = | 200 mm, jei transporto priemonė siauresnė kaip 2,35 m |

G =

225 mm, jei sėdynių eilė

G =

250 mm, jei atskira sėdynė

G =

200 mm, jei transporto priemonė siauresnė kaip 2,35 m

11 pav.

SĖDYNIŲ PAGALVĖLIŲ PLOTIS IR AUKŠTIS

(žr. 3 priedo 7.7.8.2 ir 7.7.8.3 pastraipas)

Image

| H = | 400/500 mm (37) |
| --- | --- |
| K = | mažiausiai 350 mm (38) |

H =

400/500 mm (37)

K =

mažiausiai 350 mm (38)

12 pav.

SĖDYNIŲ IŠDĖSTYMAS

(žr. 3 priedo 7.7.8.4 pastraipą)

Image

| | H |
| --- | --- |
| I, A ir B klasės | 650 mm |
| II ir III klasės | 680 mm |

H

I, A ir B klasės

650 mm

II ir III klasės

680 mm

13 pav.

SĖDINTIEMS KELEIVIAMS SKIRTA ERDVĖ

(žr. 3 priedo 7.7.8.5 pastraipą)

Image

14 pav.

LEIDŽIAMAS INTARPAS Į ERDVĘ VIRŠ SĖDYNIŲ

Mažiausios erdvės virš sėdynės, esančios prie transporto priemonės sienos, skerspjūvis

(žr. 3 priedo 7.7.8.6.3.1 pastraipą)

Image

15 pav.

LEIDŽIAMAS INTARPAS Į ERDVĘ VIRŠ SĖDIMOSIOS VIETOS

(žr. 3 priedo 7.7.8.6.3.2 pastraipą)

Image

16 pav.

LEIDŽIAMAS INTARPAS Į KELEIVIUI SKIRTOS ERDVĖS APAČIĄ

(žr. 3 priedo 7.7.8.6.3.3 pastraipą)

Image

| * | I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 150 mm. |
| --- | --- |

*

I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 150 mm.

| (**) | I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 0,03m2. |
| --- | --- |

(**)

I klasės žemagrindėse transporto priemonėse – 0,03m2.

17 pav.

LEIDŽIAMAS INTARPAS Į GALINIŲ KAMPINIŲ SĖDYNIŲ ERDVĘ

Sėdynių zonos vaizdas (dvi šonu pasuktos sėdynės transporto priemonės gale)

(žr. 3 priedo 7.7.8.6.3.4 pastraipą)

Image

18 pav.

LEIDŽIAMAS RATO GAUBTO ĮSITERPIMAS, NESIEKIANTIS TOLIAU KAIP ŠONU PASUKTOS SĖDYNĖS VERTIKALI VIDURIO LINIJA

(žr. 3 priedo 7.7.8.6.4.2.1 pastraipą)

Image

19 pav.

LEIDŽIAMAS RATO GAUBTO ĮSITERPIMAS, SIEKIANTIS TOLIAU KAIP ŠONU PASUKTOS SĖDYNĖS VERTIKALI VIDURIO LINIJA

(žr. 3 priedo 7.7.8.6.4.2.2 pastraipą)

Image

20 pav.

LAIKYMOSI RANKENŲ IŠDĖSTYMO BANDYMŲ ĮTAISAS

(žr. 3 priedo 7.11.2.1 pastraipą)

Image

21 pav.

ETALONINIS INVALIDO VEŽIMĖLIS

(žr. 8 priedo 3.6.4 pastraipą)

Image

Bendras ilgis, l: 1 200 mm

Bendras plotis, b: 700 mm

Bendras aukštis, h: 1 090 mm

Pastaba.

Vežimėlyje sėdintis žmogus padidina bendrą vežimėlio ilgį 50 mm, o vežimėlio aukštis tampa 1 350 mm nuo žemės.

22 pav.

Mažiausia besinaudojantiems invalidų vežimėliais skirta erdvė

(žr. 8 priedo 3.6.1 pastraipą)

Image

23 pav.

(žr. 8 priedo 3.4 pastraipą)

23A pav.

BESINAUDOJANČIUS INVALIDŲ VEŽIMĖLIAIS ŽYMINTI PIKTOGRAMA

Image

23B pav.

RIBOTO JUDRUMO ŽMONES, KURIE NESINAUDOJA INVALIDŲ VEŽIMĖLIAIS, ŽYMINTI PIKTOGRAMA

Image

5 PRIEDAS

VIRŠUTINĖS KĖBULO DALIES TVIRTUMAS

(žr. 3 priedo 7.3 pastraipą)

1.   TAIKYMO SRITIS

Šis priedas taikomas II ir III klasės vienaukštėms transporto priemonėms.

2.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS:

Šiame priede:

| 2.1. | „liekamoji erdvė“ – tai erdvė, kuri turi likti keleivių salone, atliekant šiame priede aprašytus konstrukcijos bandymus ir po jų; |
| --- | --- |

2.1.

„liekamoji erdvė“ – tai erdvė, kuri turi likti keleivių salone, atliekant šiame priede aprašytus konstrukcijos bandymus ir po jų;

| 2.2. | „viršutinė kėbulo dalis“ – tai kėbulo dalis, nuo kurios priklauso transporto priemonės tvirtumas transporto priemonei virstant per nelaimingą atsitikimą; |
| --- | --- |

2.2.

„viršutinė kėbulo dalis“ – tai kėbulo dalis, nuo kurios priklauso transporto priemonės tvirtumas transporto priemonei virstant per nelaimingą atsitikimą;

| 2.3. | „kėbulo segmentas“ – tai transporto priemonės konstrukcijos dalis arba dalys, kuriose yra bent du vienodi vertikalūs statramsčiai; |
| --- | --- |

2.3.

„kėbulo segmentas“ – tai transporto priemonės konstrukcijos dalis arba dalys, kuriose yra bent du vienodi vertikalūs statramsčiai;

| 2.4. | „bendroji energija“ – tai energija, kurią turi sugerti transporto priemonės konstrukcija. Tai gali būti nustatyta taip, kaip parodyta priede. |
| --- | --- |

2.4.

„bendroji energija“ – tai energija, kurią turi sugerti transporto priemonės konstrukcija. Tai gali būti nustatyta taip, kaip parodyta priede.

3.   BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS IR REIKALAVIMAI

Jei viršutinė kėbulo dalis buvo patvirtinta pagal taisyklę Nr. 66, tai ji atitinka šias bendrąsias specifikacijas ir reikalavimus.

| 3.1. | Transporto priemonės viršutinė kėbulo dalis turi būti pakankamai tvirta, kad atliekant bandymus arba tikrinant apskaičiavimu, 4 pastraipoje aprašytu būdu: |
| --- | --- |

3.1.

Transporto priemonės viršutinė kėbulo dalis turi būti pakankamai tvirta, kad atliekant bandymus arba tikrinant apskaičiavimu, 4 pastraipoje aprašytu būdu:

| 3.1.1. | nė viena pasislinkusi transporto priemonės dalis neįsiterptų į 5 pastraipoje apibrėžtą liekamąją erdvę ir |
| --- | --- |

3.1.1.

nė viena pasislinkusi transporto priemonės dalis neįsiterptų į 5 pastraipoje apibrėžtą liekamąją erdvę ir

| 3.1.2. | nė viena liekamosios erdvės dalis neišsikištų už deformuotos konstrukcijos ribų |
| --- | --- |

3.1.2.

nė viena liekamosios erdvės dalis neišsikištų už deformuotos konstrukcijos ribų

| 3.2. | 3.1 pastraipos reikalavimai taikomi visoms transporto priemonės konstrukcijos dalims, detalėms bei plokštėms ir visoms išsikišančioms standžioms dalims, pvz., bagažo lentynoms, vėdinimo įrangai ir kt. Tačiau jie netaikomi pertvaroms, jungiamosioms dalims ir kitiems transporto priemonės konstrukciją stiprinantiems elementams bei stacionariai įrangai, pvz., barams, virtuvėlėms ar tualetams. |
| --- | --- |

3.2.

3.1 pastraipos reikalavimai taikomi visoms transporto priemonės konstrukcijos dalims, detalėms bei plokštėms ir visoms išsikišančioms standžioms dalims, pvz., bagažo lentynoms, vėdinimo įrangai ir kt. Tačiau jie netaikomi pertvaroms, jungiamosioms dalims ir kitiems transporto priemonės konstrukciją stiprinantiems elementams bei stacionariai įrangai, pvz., barams, virtuvėlėms ar tualetams.

| 3.3. | Jei transporto priemonė yra sujungtoji, 3.1 pastraipos reikalavimus turi atitikti visos jos dalys. |
| --- | --- |

3.3.

Jei transporto priemonė yra sujungtoji, 3.1 pastraipos reikalavimus turi atitikti visos jos dalys.

4.   BANDYMŲ METODAI

| 4.1. | Visi transporto priemonių tipai turi būti patikrinti taikant vieną iš toliau išvardytų metodų, kuriuos pasirenka gamintojas, arba įgaliotos institucijos patvirtintą alternatyvų būdą: |
| --- | --- |

4.1.

Visi transporto priemonių tipai turi būti patikrinti taikant vieną iš toliau išvardytų metodų, kuriuos pasirenka gamintojas, arba įgaliotos institucijos patvirtintą alternatyvų būdą:

| 4.1.1. | sukomplektuotos transporto priemonės apvirtimo bandymas, atliekamas pagal 1 priedėlyje aprašytą procedūrą; |
| --- | --- |

4.1.1.

sukomplektuotos transporto priemonės apvirtimo bandymas, atliekamas pagal 1 priedėlyje aprašytą procedūrą;

| 4.1.2. | sukomplektuotos transporto priemonės tipinio kėbulo segmento arba segmentų apvirtimo bandymas, atliekamas pagal 2 priedėlyje aprašytą procedūrą; |
| --- | --- |

4.1.2.

sukomplektuotos transporto priemonės tipinio kėbulo segmento arba segmentų apvirtimo bandymas, atliekamas pagal 2 priedėlyje aprašytą procedūrą;

| 4.1.3. | kėbulo segmento arba segmentų bandymas su švytuokle, atliekamas pagal 3 priedėlyje aprašytą procedūrą; arba |
| --- | --- |

4.1.3.

kėbulo segmento arba segmentų bandymas su švytuokle, atliekamas pagal 3 priedėlyje aprašytą procedūrą; arba

| 4.1.4. | viršutinės kėbulo dalies tvirtumo patikrinimas, taikant 4 priedėlyje aprašytą apskaičiavimą. |
| --- | --- |

4.1.4.

viršutinės kėbulo dalies tvirtumo patikrinimas, taikant 4 priedėlyje aprašytą apskaičiavimą.

| 4.2. | Jei taikant 4.1.2, 4.1.3 arba 4.1.4 pastraipose nurodytus metodus negalima įvertinti svarbių transporto priemonės segmentų skirtumų, pvz., jei ant stogo įrengta oro kondicionavimo įranga, techninė tarnybai turi būti pateikti papildomų bandymų arba apskaičiavimų rezultatai. Nepateikus tokios papildomos informacijos, transporto priemonę gali reikėti išbandyti naudojant 4.1.1 pastraipoje nurodytą bandymų metodą. |
| --- | --- |

4.2.

Jei taikant 4.1.2, 4.1.3 arba 4.1.4 pastraipose nurodytus metodus negalima įvertinti svarbių transporto priemonės segmentų skirtumų, pvz., jei ant stogo įrengta oro kondicionavimo įranga, techninė tarnybai turi būti pateikti papildomų bandymų arba apskaičiavimų rezultatai. Nepateikus tokios papildomos informacijos, transporto priemonę gali reikėti išbandyti naudojant 4.1.1 pastraipoje nurodytą bandymų metodą.

5.   LIEKAMOJI ERDVĖ

| 5.1. | 2.1 pastraipoje liekamoji erdvė reiškia keleivių salono tūrį, kuris užimamas stumiant 1a pav. pavaizduotą skersinę vertikalią plokštumą tiesia linija arba linijomis taip, kad taškas R pereitų per tam tikrus taškus R, esančius visose sėdynėse nuo pačios galinės prie transporto priemonės sienos esančios sėdynės per visas tarpines prie sienos esančios sėdynes iki pačios priekinės prie sienos esančios sėdynės. |
| --- | --- |

5.1.

2.1 pastraipoje liekamoji erdvė reiškia keleivių salono tūrį, kuris užimamas stumiant 1a pav. pavaizduotą skersinę vertikalią plokštumą tiesia linija arba linijomis taip, kad taškas R pereitų per tam tikrus taškus R, esančius visose sėdynėse nuo pačios galinės prie transporto priemonės sienos esančios sėdynės per visas tarpines prie sienos esančios sėdynes iki pačios priekinės prie sienos esančios sėdynės.

| 5.2. | 1b pav. parodyto taško R padėtis turi būti 500 mm aukštyje virš grindų po keleivio kojomis, 300 mm atstumu nuo transporto priemonės šono vidinio paviršiaus ir 100 mm atstumu priešais sėdynės atlošą, prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių vidurio linijoje. |
| --- | --- |

5.2.

1b pav. parodyto taško R padėtis turi būti 500 mm aukštyje virš grindų po keleivio kojomis, 300 mm atstumu nuo transporto priemonės šono vidinio paviršiaus ir 100 mm atstumu priešais sėdynės atlošą, prie transporto priemonės sienos esančių sėdynių vidurio linijoje.

6.   BANDYMŲ REZULTATŲ AIŠKINIMAS

| 6.1. | Bandant kėbulo segmentus, už bandymus atsakinga techninė tarnyba turi užtikrinti, kad transporto priemonė atitiktų 3 priedėlio 2 papildyme, kuriame pateikti transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies pagrindinių energiją sugeriančių dalių paskirstymo reikalavimai, nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

6.1.

Bandant kėbulo segmentus, už bandymus atsakinga techninė tarnyba turi užtikrinti, kad transporto priemonė atitiktų 3 priedėlio 2 papildyme, kuriame pateikti transporto priemonės viršutinės kėbulo dalies pagrindinių energiją sugeriančių dalių paskirstymo reikalavimai, nurodytas sąlygas.

1 pav.

LIEKAMOJI ERDVĖ

(Visi matmenys pateikti milimetrais)

| 1a | Skersai |
| --- | --- |

1a

Skersai

Image

Pastaba. Žr. 5.1 pastraipos reikalavimą

| 1b | Išilgai |
| --- | --- |

1b

Išilgai

Transporto priemonės pjūvis A–A vertikalia plokštuma per vidaus sėdynių vidurio liniją.

Image

Pastaba. Žr. 5.2 pastraipos reikalavimą

5 PRIEDAS

1 priedėlis

SUKOMPLEKTUOTOS TRANSPORTO PRIEMONĖS VIRTIMO BANDYMAS

| 1. | Bandymo sąlygos |
| --- | --- |

1.

Bandymo sąlygos

| 1.1. | Nors transporto priemonė gali būti nevisiškai sukomplektuota, bet ji turi atitikti serijines transporto priemones pagal šiuos parametrus: parengtos naudoti transporto priemonės masę, sunkio centrą ir masės pasiskirstymą (pagal gamintojo nurodymus). |
| --- | --- |

1.1.

Nors transporto priemonė gali būti nevisiškai sukomplektuota, bet ji turi atitikti serijines transporto priemones pagal šiuos parametrus: parengtos naudoti transporto priemonės masę, sunkio centrą ir masės pasiskirstymą (pagal gamintojo nurodymus).

| 1.2. | Vairuotojo ir keleivių sėdynių atlošai turi būti nustatyti į pačią stačiausią padėtį (jeigu jie yra reguliuojami). Sėdynės, jei reguliuojamos, turi būti nustatytos į aukščiausią padėtį. |
| --- | --- |

1.2.

Vairuotojo ir keleivių sėdynių atlošai turi būti nustatyti į pačią stačiausią padėtį (jeigu jie yra reguliuojami). Sėdynės, jei reguliuojamos, turi būti nustatytos į aukščiausią padėtį.

| 1.3. | Visos transporto priemonės durys ir atsidarantys langai turi būti uždaryti ir užsklęsti, bet neužrakinti. Langai ir stiklinės pertvaros arba užtvaros paraiškos pateikėjo nuožiūra gali būti įstiklinti arba neįstiklinti. Jeigu jie neįstiklinti, tam tikrose transporto priemonės vietose turi būti pridėta reikiamos masės svarmenų. |
| --- | --- |

1.3.

Visos transporto priemonės durys ir atsidarantys langai turi būti uždaryti ir užsklęsti, bet neužrakinti. Langai ir stiklinės pertvaros arba užtvaros paraiškos pateikėjo nuožiūra gali būti įstiklinti arba neįstiklinti. Jeigu jie neįstiklinti, tam tikrose transporto priemonės vietose turi būti pridėta reikiamos masės svarmenų.

| 1.4. | Padangos turi būti pripūstos iki transporto priemonės gamintojo nurodyto slėgio ir, jei transporto priemonėje yra pneumatinė pakabos sistema, į pneumatinius amortizatorius turi būti tiekiamas oras. Jei yra automatinė aukščio reguliavimo sistema, ji turi būti nustatyta į gamintojo nurodytą lygį, transporto priemonei stovint ant lygaus ir horizontalaus paviršiaus. Amortizatoriai turi veikti kaip įprasta. |
| --- | --- |

1.4.

Padangos turi būti pripūstos iki transporto priemonės gamintojo nurodyto slėgio ir, jei transporto priemonėje yra pneumatinė pakabos sistema, į pneumatinius amortizatorius turi būti tiekiamas oras. Jei yra automatinė aukščio reguliavimo sistema, ji turi būti nustatyta į gamintojo nurodytą lygį, transporto priemonei stovint ant lygaus ir horizontalaus paviršiaus. Amortizatoriai turi veikti kaip įprasta.

| 1.5. | Degalus, akumuliatoriaus elektrolitą ir kitas degias, sprogias arba koroziją sukeliančias medžiagas galima pakeisti kitomis, jeigu nebus pažeistos 1.1 pastraipoje nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

1.5.

Degalus, akumuliatoriaus elektrolitą ir kitas degias, sprogias arba koroziją sukeliančias medžiagas galima pakeisti kitomis, jeigu nebus pažeistos 1.1 pastraipoje nurodytos sąlygos.

| 1.6. | Smūgio zona turi būti iš betono arba kitos standžios medžiagos. |
| --- | --- |

1.6.

Smūgio zona turi būti iš betono arba kitos standžios medžiagos.

| 2. | Bandymo tvarka (žr. 1 pav.) |
| --- | --- |

2.

Bandymo tvarka (žr. 1 pav.)

| 2.1. | Transporto priemonė pastatoma ant platformos, kuria bus verčiama į vieną pusę. Vertimo pusę turi nurodyti gamintojas. |
| --- | --- |

2.1.

Transporto priemonė pastatoma ant platformos, kuria bus verčiama į vieną pusę. Vertimo pusę turi nurodyti gamintojas.

| 2.2. | Transporto priemonės padėtis ant platformos turi būti tokia, kad platformai esant horizontalioje padėtyje: |
| --- | --- |

2.2.

Transporto priemonės padėtis ant platformos turi būti tokia, kad platformai esant horizontalioje padėtyje:

| 2.2.1. | sukimosi ašis būtų lygiagreti su transporto priemonės išilgine ašimi; |
| --- | --- |

2.2.1.

sukimosi ašis būtų lygiagreti su transporto priemonės išilgine ašimi;

| 2.2.2. | sukimosi ašis būtų 0–200 mm atstumu nuo vertikalios pakopos, esančios tarp dviejų lygmenų. |
| --- | --- |

2.2.2.

sukimosi ašis būtų 0–200 mm atstumu nuo vertikalios pakopos, esančios tarp dviejų lygmenų.

| 2.2.3. | sukimosi ašis būtų 0–100 mm atstumu nuo padangos šono ties plačiausia ašimi, |
| --- | --- |

2.2.3.

sukimosi ašis būtų 0–100 mm atstumu nuo padangos šono ties plačiausia ašimi,

| 2.2.4. | sukimosi ašis būtų 0–100 mm žemiau horizontalios pradinės plokštumos, į kurią remiasi padangos, ir |
| --- | --- |

2.2.4.

sukimosi ašis būtų 0–100 mm žemiau horizontalios pradinės plokštumos, į kurią remiasi padangos, ir

| 2.2.5. | aukščių skirtumas tarp horizontalios pradinės plokštumos ir horizontalios apatinės plokštumos, į kurią atsitrenkiama, būtų ne mažesnis kaip 800 mm. |
| --- | --- |

2.2.5.

aukščių skirtumas tarp horizontalios pradinės plokštumos ir horizontalios apatinės plokštumos, į kurią atsitrenkiama, būtų ne mažesnis kaip 800 mm.

| 2.3. | Turi būti įrengtos priemonės, neleidžiančios transporto priemonei važiuoti išilgai jos išilginės ašies. |
| --- | --- |

2.3.

Turi būti įrengtos priemonės, neleidžiančios transporto priemonei važiuoti išilgai jos išilginės ašies.

| 2.4. | Šoninės sienelės neturi leisti padangoms slysti į šoną virtimo kryptimi. |
| --- | --- |

2.4.

Šoninės sienelės neturi leisti padangoms slysti į šoną virtimo kryptimi.

| 2.5. | Bandymų įrenginys turi veikti taip, kad kartu pakiltų visi transporto priemonės tiltai. |
| --- | --- |

2.5.

Bandymų įrenginys turi veikti taip, kad kartu pakiltų visi transporto priemonės tiltai.

| 2.6. | Transporto priemonė turi būti verčiama nesiūbuojant ir be dinaminio poveikio tol, kol nugrius. Platformos kėlimo kampinis greitis neturi būti didesnis kaip 5 laipsniai per sekundę (0,087 rad/s). |
| --- | --- |

2.6.

Transporto priemonė turi būti verčiama nesiūbuojant ir be dinaminio poveikio tol, kol nugrius. Platformos kėlimo kampinis greitis neturi būti didesnis kaip 5 laipsniai per sekundę (0,087 rad/s).

| 2.7. | Siekiant nustatyti, ar transporto priemonė atitinka šio priedo 3.1 pastraipos reikalavimus, naudojama greitaeigė fotografija, deformuojamieji šablonai arba kitos tinkamos priemonės. Tai turi būti patikrinta ne mažiau kaip dviejose vietose – ties keleivių salono priekiu ir galu; tikslias vietas savo nuožiūra parenka techninė tarnyba. Šablonai turi būti pritvirtinti prie iš esmės nesideformuojančių konstrukcijos dalių. |
| --- | --- |

2.7.

Siekiant nustatyti, ar transporto priemonė atitinka šio priedo 3.1 pastraipos reikalavimus, naudojama greitaeigė fotografija, deformuojamieji šablonai arba kitos tinkamos priemonės. Tai turi būti patikrinta ne mažiau kaip dviejose vietose – ties keleivių salono priekiu ir galu; tikslias vietas savo nuožiūra parenka techninė tarnyba. Šablonai turi būti pritvirtinti prie iš esmės nesideformuojančių konstrukcijos dalių.

1 pav.

Image

5 PRIEDAS

2 priedėlis

KĖBULO SEGMENTO VIRTIMO BANDYMAS

1.   BANDYMO SĄLYGOS

| 1.1. | Kėbulo segmentas turi būti tipinis parengtos eksploatuoti transporto priemonės segmentas. |
| --- | --- |

1.1.

Kėbulo segmentas turi būti tipinis parengtos eksploatuoti transporto priemonės segmentas.

| 1.2 | Kėbulo segmento geometrija, sukimosi ašis ir sunkio centro padėtis vertikalia ir šonine kryptimis turi būti būdingi sukomplektuotai transporto priemonei. |
| --- | --- |

1.2

Kėbulo segmento geometrija, sukimosi ašis ir sunkio centro padėtis vertikalia ir šonine kryptimis turi būti būdingi sukomplektuotai transporto priemonei.

| 1.3. | Gamintojas turi nurodyti kėbulo segmento masę, išreikštą parengtos naudoti transporto priemonės masės procentine dalimi. |
| --- | --- |

1.3.

Gamintojas turi nurodyti kėbulo segmento masę, išreikštą parengtos naudoti transporto priemonės masės procentine dalimi.

| 1.4. | Gamintojas turi nurodyti kėbulo segmento sugeriamą energiją, išreikštą sukomplektuotos transporto priemonės sugeriamos energijos procentine dalimi. |
| --- | --- |

1.4.

Gamintojas turi nurodyti kėbulo segmento sugeriamą energiją, išreikštą sukomplektuotos transporto priemonės sugeriamos energijos procentine dalimi.

| 1.5. | Visos sugeriamos energijos procentinė dalis, nurodyta 1.4 pastraipoje, negali būti mažesnė už transporto priemonės grynosios masės procentinę dalį, nurodytą 1.3 pastraipoje. |
| --- | --- |

1.5.

Visos sugeriamos energijos procentinė dalis, nurodyta 1.4 pastraipoje, negali būti mažesnė už transporto priemonės grynosios masės procentinę dalį, nurodytą 1.3 pastraipoje.

| 1.6. | Taikomos 1 papildymo 1.6 pastraipoje ir 3 papildymo 2.1–2.6 pastraipose nurodytos bandymų sąlygos. |
| --- | --- |

1.6.

Taikomos 1 papildymo 1.6 pastraipoje ir 3 papildymo 2.1–2.6 pastraipose nurodytos bandymų sąlygos.

2.   BANDYMO METODIKA

| 2.1. | Bandymo metodika yra tokia pati, kaip aprašyta 1 priedėlyje, tik vietoj sukomplektuotos transporto priemonės naudojamas pirmiau aprašytas kėbulo segmentas. |
| --- | --- |

2.1.

Bandymo metodika yra tokia pati, kaip aprašyta 1 priedėlyje, tik vietoj sukomplektuotos transporto priemonės naudojamas pirmiau aprašytas kėbulo segmentas.

5 PRIEDAS

3 priedėlis

KĖBULO SEGMENTO BANDYMAS ŠVYTUOKLE

1.   ENERGIJOS LYGIS IR SMŪGIO KRYPTIS

| 1.1. | Konkrečiam kėbulo segmentui perduodama energija turi būti lygi gamintojo nurodytų tame segmente esantiems skerspjūvio žiedams priskirtinų energijų sumai. |
| --- | --- |

1.1.

Konkrečiam kėbulo segmentui perduodama energija turi būti lygi gamintojo nurodytų tame segmente esantiems skerspjūvio žiedams priskirtinų energijų sumai.

| 1.2. | Šio priedėlio 1 papildyme nurodytos energijos tam tikra dalis švytuokle perduodama į kėbulo segmentą taip, kad smūgio metu švytuoklės judesio kryptis su kėbulo segmento centrine išilgine vertikalia plokštuma sudarytų 25 laipsnių (+ 0o, -5o) kampą. Tikslų kampą nurodytame intervale turi parinkti transporto priemonės gamintojas. |
| --- | --- |

1.2.

Šio priedėlio 1 papildyme nurodytos energijos tam tikra dalis švytuokle perduodama į kėbulo segmentą taip, kad smūgio metu švytuoklės judesio kryptis su kėbulo segmento centrine išilgine vertikalia plokštuma sudarytų 25 laipsnių (+ 0o, -5o) kampą. Tikslų kampą nurodytame intervale turi parinkti transporto priemonės gamintojas.

2.   BANDYMO SĄLYGOS

| 2.1. | Bandymus atliekanti techninė tarnyba turi atlikti pakankamai bandymų, kad įsitikintų, jog laikomasi šio priedo 3.1 pastraipoje nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

2.1.

Bandymus atliekanti techninė tarnyba turi atlikti pakankamai bandymų, kad įsitikintų, jog laikomasi šio priedo 3.1 pastraipoje nurodytų reikalavimų.

| 2.2. | Bandomuose kėbulo segmentuose turi būti sumontuoti įprastinių konstrukcijų segmentai, esantys tarp statramsčių, grindų, porėmio, šonų ir stogo atžvilgiu. Turi būti sumontuoti ir kitų sudedamųjų dalių, pvz., bagažo lentynų, vėdinimo kanalų ir kt., segmentai. |
| --- | --- |

2.2.

Bandomuose kėbulo segmentuose turi būti sumontuoti įprastinių konstrukcijų segmentai, esantys tarp statramsčių, grindų, porėmio, šonų ir stogo atžvilgiu. Turi būti sumontuoti ir kitų sudedamųjų dalių, pvz., bagažo lentynų, vėdinimo kanalų ir kt., segmentai.

| 2.3. | Visos transporto priemonės durys ir atsidarantys langai turi būti uždaryti ir užsklęsti, bet neužrakinti. Langai ir stiklinės pertvaros arba užtvaros paraiškos pateikėjo nuožiūra gali būti įstiklinti arba neįstiklinti. |
| --- | --- |

2.3.

Visos transporto priemonės durys ir atsidarantys langai turi būti uždaryti ir užsklęsti, bet neužrakinti. Langai ir stiklinės pertvaros arba užtvaros paraiškos pateikėjo nuožiūra gali būti įstiklinti arba neįstiklinti.

| 2.4. | Tam tikrais atvejais, gamintojui pageidaujant, gali būti sumontuotos sėdynės – įprastinėse vietose kėbulo segmento konstrukcijos atžvilgiu. Turi būti visi įprastiniai konstrukcijos sudedamųjų dalių bei įtaisų tvirtinimo elementai ir jungtys. Sėdynių atlošai, jei reguliuojami, turi būti nustatyti į pačią stačiausią padėtį, o sėdynės turi būti pakeltos į pačią aukščiausią padėtį (jei aukštis yra reguliuojamas). |
| --- | --- |

2.4.

Tam tikrais atvejais, gamintojui pageidaujant, gali būti sumontuotos sėdynės – įprastinėse vietose kėbulo segmento konstrukcijos atžvilgiu. Turi būti visi įprastiniai konstrukcijos sudedamųjų dalių bei įtaisų tvirtinimo elementai ir jungtys. Sėdynių atlošai, jei reguliuojami, turi būti nustatyti į pačią stačiausią padėtį, o sėdynės turi būti pakeltos į pačią aukščiausią padėtį (jei aukštis yra reguliuojamas).

| 2.5. | Kėbulo segmento šoną, į kurį bus smūgiuojama, savo nuožiūra parenka gamintojas. Jei bandoma daugiau kaip vienas kėbulo segmentas, visiems jiems turi būti smūgiuojama į tą patį šoną. |
| --- | --- |

2.5.

Kėbulo segmento šoną, į kurį bus smūgiuojama, savo nuožiūra parenka gamintojas. Jei bandoma daugiau kaip vienas kėbulo segmentas, visiems jiems turi būti smūgiuojama į tą patį šoną.

| 2.6. | Siekiant nustatyti, ar transporto priemonė atitinka šio priedo 3.1 pastraipos reikalavimus, naudojama greitaeigė fotografija, deformuojamieji šablonai arba kitos tinkamos priemonės. Šablonai turi būti pritvirtinti prie iš esmės nesideformuojančių konstrukcijos dalių. |
| --- | --- |

2.6.

Siekiant nustatyti, ar transporto priemonė atitinka šio priedo 3.1 pastraipos reikalavimus, naudojama greitaeigė fotografija, deformuojamieji šablonai arba kitos tinkamos priemonės. Šablonai turi būti pritvirtinti prie iš esmės nesideformuojančių konstrukcijos dalių.

| 2.7. | Bandomasis kėbulo segmentas turi būti tvirtai ir saugiai pritvirtintas prie montavimo rėmo skersiniais arba juos pakeičiančiais elementais taip, kad smūgio metu atraminis rėmas ir jo jungtys nesugertų daug energijos. |
| --- | --- |

2.7.

Bandomasis kėbulo segmentas turi būti tvirtai ir saugiai pritvirtintas prie montavimo rėmo skersiniais arba juos pakeičiančiais elementais taip, kad smūgio metu atraminis rėmas ir jo jungtys nesugertų daug energijos.

| 2.8. | Švytuoklė turi būti paleista iš tokio aukščio, kad į kėbulo segmentą atsitrenktų 3–8 km/h greičiu. |
| --- | --- |

2.8.

Švytuoklė turi būti paleista iš tokio aukščio, kad į kėbulo segmentą atsitrenktų 3–8 km/h greičiu.

3.   ŠVYTUOKLĖS APRAŠAS

| 3.1. | Švytuoklės smogiamoji dalis turi būti pagaminta iš 20 ± 5 mm storio plieno arba faneros, jos masė turi būti paskirstyta tolygiai. Smogiamasis paviršius turi būti stačiakampis ir plokščias, jis negali būti platesnis už bandomąjį kėbulo segmentą, ir ne žemesnis kaip 800 mm aukščio. Jo briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 15 mm spinduliu. |
| --- | --- |

3.1.

Švytuoklės smogiamoji dalis turi būti pagaminta iš 20 ± 5 mm storio plieno arba faneros, jos masė turi būti paskirstyta tolygiai. Smogiamasis paviršius turi būti stačiakampis ir plokščias, jis negali būti platesnis už bandomąjį kėbulo segmentą, ir ne žemesnis kaip 800 mm aukščio. Jo briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 15 mm spinduliu.

| 3.2. | Švytuoklės smūginis elementas turi būti standžiai pritvirtintas prie dviejų standžių strypų. Šių strypų ašis turi būti ne arčiau kaip 3 500 mm atstumu nuo švytuoklės smūginio elemento geometrinio centro. |
| --- | --- |

3.2.

Švytuoklės smūginis elementas turi būti standžiai pritvirtintas prie dviejų standžių strypų. Šių strypų ašis turi būti ne arčiau kaip 3 500 mm atstumu nuo švytuoklės smūginio elemento geometrinio centro.

1 priedėlio papildymas

BENDROSIOS ENERGIJOS (E*) APSKAIČIAVIMAS

Image

Prielaidos:

| 1. | Kėbulo segmentas yra stačiakampio pavidalo. |
| --- | --- |

1.

Kėbulo segmentas yra stačiakampio pavidalo.

| 2. | Pakabos sistema pritvirtinta standžiai. |
| --- | --- |

2.

Pakabos sistema pritvirtinta standžiai.

| 3. | Kėbulo segmentas juda tik aplink A tašką. |
| --- | --- |

3.

Kėbulo segmentas juda tik aplink A tašką.

Bendrosios energijos (E*) apskaičiavimas

Jei sunkio centro aukščio sumažėjimas (h) nustatomas grafiniais būdais, E* galima apskaičiuoti pagal formulę:

E* = 0,75 M.g.h (Nm)

Kitu būdu E* galima apskaičiuoti pagal tokią formulę:

Formula

(Nm) kai:

| M = | parengtos naudoti transporto priemonės masė (kg) |
| --- | --- |
| g = | 9,8 m/s2 |
| W = | bendras transporto priemonės plotis (m) |
| Hs = | parengtos eksploatuoti transporto priemonės sunkio centro aukštis (m) |
| H = | transporto priemonės aukštis (m) |

M =

parengtos naudoti transporto priemonės masė (kg)

g =

9,8 m/s2

W =

bendras transporto priemonės plotis (m)

Hs =

parengtos eksploatuoti transporto priemonės sunkio centro aukštis (m)

H =

transporto priemonės aukštis (m)

2 priedėlio papildymas

VIRŠUTINĖS KĖBULO DALIES PAGRINDINIŲ ENERGIJĄ SUGERIANČIŲ DALIŲ PASKIRSTYMO REIKALAVIMAI

| 1. | Bandymus atliekanti techninė tarnyba turi atlikti pakankamai bandymų, kad įsitikintų, jog sukomplektuota transporto priemonė atitinka šio priedo 3.1 pastraipoje nurodytus reikalavimus. Tam nebūtinai reikia daugiau kaip vieno bandymo. |
| --- | --- |

1.

Bandymus atliekanti techninė tarnyba turi atlikti pakankamai bandymų, kad įsitikintų, jog sukomplektuota transporto priemonė atitinka šio priedo 3.1 pastraipoje nurodytus reikalavimus. Tam nebūtinai reikia daugiau kaip vieno bandymo.

| 2. | Kėbulo segmento bandymų duomenimis pagrįstus apskaičiavimus galima panaudoti kito kėbulo segmento, kuris nėra tapatus jau išbandytam segmentui, tinkamumui patvirtinti, jei abiejuose segmentuose yra daug vienodų konstrukcijos elementų. |
| --- | --- |

2.

Kėbulo segmento bandymų duomenimis pagrįstus apskaičiavimus galima panaudoti kito kėbulo segmento, kuris nėra tapatus jau išbandytam segmentui, tinkamumui patvirtinti, jei abiejuose segmentuose yra daug vienodų konstrukcijos elementų.

| 3. | Gamintojas turi nurodyti, kurie viršutinės kėbulo dalies statramsčiai laikomi turintys įtakos kėbulo tvirtumui ir kiekvieno statramsčio sugeriamą energijos kiekį (Ei). Šie nurodymai turi atitikti tokius kriterijus:







  1) | | m yra bendras nurodytų statramsčių skaičius. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2) a) | | n yra bendras priešais transporto priemonės sunkio centrą nurodytų statramsčių skaičius; |
| b) | | p yra bendras už transporto priemonės sunkio centro nurodytų statramsčių skaičius. |
| 3) | LF ≥ 0,4lf | |
| 4) | LR ≥ 0,4lr | |
| 5) | | tai tinka tik tada, kai dmax yra didesnis už 0,8 × maksimalus leistinas poslinkis, neįsiterpiant liekamajai erdvei. |
| | kai: | |
| | Ei | nurodytas energijos kiekis, kurį gali sugerti i-tasis viršutinės kėbulo dalies statramstis, |
| EiF | nurodytas energijos kiekis, kurį gali sugerti i-tasis statramstis, esantis priešais transporto priemonės sunkio centrą, |
| EiR | nurodytas energijos kiekis, kurį gali sugerti i-tasis statramstis, esantis už transporto priemonės sunkio centro, |
| E* | bendras energijos kiekis, kurį gali sugerti visa transporto priemonės konstrukcija, |
| dmax | bet kurio kėbulo konstrukcijos segmento didžiausias įlinkis, išmatuotas smūgio kryptimi, segmentui sugėrus nustatytą smūgio energiją. |
| dmin | bet kurio kėbulo konstrukcijos segmento mažiausias įlinkis, išmatuotas smūgio kryptimi tame pačiame taške, kuriame buvo išmatuotas dmax, segmentui sugėrus nustatytą smūgio energiją. |

3.

Gamintojas turi nurodyti, kurie viršutinės kėbulo dalies statramsčiai laikomi turintys įtakos kėbulo tvirtumui ir kiekvieno statramsčio sugeriamą energijos kiekį (Ei). Šie nurodymai turi atitikti tokius kriterijus:

1)

Formula

m yra bendras nurodytų statramsčių skaičius.

2) a)

Formula

n yra bendras priešais transporto priemonės sunkio centrą nurodytų statramsčių skaičius;

b)

Formula

p yra bendras už transporto priemonės sunkio centro nurodytų statramsčių skaičius.

3)

LF ≥ 0,4lf

4)

LR ≥ 0,4lr

5)

Formula

tai tinka tik tada, kai dmax yra didesnis už 0,8 × maksimalus leistinas poslinkis, neįsiterpiant liekamajai erdvei.

kai:

Ei

nurodytas energijos kiekis, kurį gali sugerti i-tasis viršutinės kėbulo dalies statramstis,

EiF

nurodytas energijos kiekis, kurį gali sugerti i-tasis statramstis, esantis priešais transporto priemonės sunkio centrą,

EiR

nurodytas energijos kiekis, kurį gali sugerti i-tasis statramstis, esantis už transporto priemonės sunkio centro,

E*

bendras energijos kiekis, kurį gali sugerti visa transporto priemonės konstrukcija,

dmax

bet kurio kėbulo konstrukcijos segmento didžiausias įlinkis, išmatuotas smūgio kryptimi, segmentui sugėrus nustatytą smūgio energiją.

dmin

bet kurio kėbulo konstrukcijos segmento mažiausias įlinkis, išmatuotas smūgio kryptimi tame pačiame taške, kuriame buvo išmatuotas dmax, segmentui sugėrus nustatytą smūgio energiją.

| = | svertinis vidutinis nurodytų statramsčių atstumas į priekį nuo transporto priemonės sunkio centro. |
| --- | --- |
| = | svertinis vidutinis nurodytų statramsčių atstumas į galą nuo transporto priemonės sunkio centro. |

Formula

svertinis vidutinis nurodytų statramsčių atstumas į priekį nuo transporto priemonės sunkio centro.

Formula

svertinis vidutinis nurodytų statramsčių atstumas į galą nuo transporto priemonės sunkio centro.

| | kai: | |
| --- | --- | --- |
| | lif | i-tojo statramsčio, esančio priešais transporto priemonės sunkio centrą, atstumas nuo sunkio centro. |
| lir | i-tojo statramsčio, esančio už transporto priemonės sunkio centro, atstumas nuo sunkio centro. |
| lf | transporto priemonės priekio atstumas nuo transporto priemonės sunkio centro. |
| lf | transporto priemonės galo atstumas nuo transporto priemonės sunkio centro. |

kai:

lif

i-tojo statramsčio, esančio priešais transporto priemonės sunkio centrą, atstumas nuo sunkio centro.

lir

i-tojo statramsčio, esančio už transporto priemonės sunkio centro, atstumas nuo sunkio centro.

lf

transporto priemonės priekio atstumas nuo transporto priemonės sunkio centro.

lf

transporto priemonės galo atstumas nuo transporto priemonės sunkio centro.

Image

5 PRIEDAS

4 priedėlis

VIRŠUTINĖS KĖBULO DALIES TVIRTUMO PATIKRINIMAS APSKAIČIAVIMU

| 1. | Ar viršutinė kėbulo dalis arba jų segmentai atitinka šio priedo 3.1 pastraipos reikalavimus, galima įrodyti apskaičiavimais pagal už bandymus atsakingos techninės tarnybos patvirtintą metodą. |
| --- | --- |

1.

Ar viršutinė kėbulo dalis arba jų segmentai atitinka šio priedo 3.1 pastraipos reikalavimus, galima įrodyti apskaičiavimais pagal už bandymus atsakingos techninės tarnybos patvirtintą metodą.

| 2. | Jei konstrukcija gali būti deformuota taip, kad bus viršytos panaudotų medžiagų elastingumo ribos, atliekant apskaičiavimus, modeliuojami konstrukcijos pokyčiai vykstant didelėms plastinėms deformacijoms. |
| --- | --- |

2.

Jei konstrukcija gali būti deformuota taip, kad bus viršytos panaudotų medžiagų elastingumo ribos, atliekant apskaičiavimus, modeliuojami konstrukcijos pokyčiai vykstant didelėms plastinėms deformacijoms.

| 3. | Už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali reikalauti atlikti konstrukcijos jungčių arba dalių bandymus, kad būtų patikrintos apskaičiavimo prielaidos. |
| --- | --- |

3.

Už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali reikalauti atlikti konstrukcijos jungčių arba dalių bandymus, kad būtų patikrintos apskaičiavimo prielaidos.

4.   PASIRENGIMAS SKAIČIUOTI

| 4.1. | Skaičiavimo negalima pradėti tol, kol konstrukcija nebus ištirta ir sudarytas jos matematinis modelis. Taip bus apibrėžti tam tikri įvertintini konstrukcijos elementai ir apibrėžtos vietos, kuriose galimi lūžiai. Būtina nurodyti elementų matmenis ir naudojamų medžiagų savybes. Lūžių vietose būtina atlikti fizinius bandymus, kuriais būtų nustatytos plastinio būvio jėgų (sukimo momentų) ir deformacijų charakteristikos, kurios yra pagrindiniai apskaičiavimo duomenys. Reikia nustatyti deformacijų greitį ir jį atitinkančią dinaminio takumo ribą. Jei apskaičiavimais nenustatoma, kada įvyks svarbus lūžis, eksperimentais būtina atlikti atskirus tyrimus arba nustatyti atitinkamą dinaminį pasiskirstymą. Turi būti konstatuotas apkrovos pasiskirstymas išilgai transporto priemonės. |
| --- | --- |

4.1.

Skaičiavimo negalima pradėti tol, kol konstrukcija nebus ištirta ir sudarytas jos matematinis modelis. Taip bus apibrėžti tam tikri įvertintini konstrukcijos elementai ir apibrėžtos vietos, kuriose galimi lūžiai. Būtina nurodyti elementų matmenis ir naudojamų medžiagų savybes. Lūžių vietose būtina atlikti fizinius bandymus, kuriais būtų nustatytos plastinio būvio jėgų (sukimo momentų) ir deformacijų charakteristikos, kurios yra pagrindiniai apskaičiavimo duomenys. Reikia nustatyti deformacijų greitį ir jį atitinkančią dinaminio takumo ribą. Jei apskaičiavimais nenustatoma, kada įvyks svarbus lūžis, eksperimentais būtina atlikti atskirus tyrimus arba nustatyti atitinkamą dinaminį pasiskirstymą. Turi būti konstatuotas apkrovos pasiskirstymas išilgai transporto priemonės.

| 4.2. | Apskaičiuojant turi būti nustatytos deformacijos iki medžiagų elastingumo ribų, nustatyta, kur įvyks lūžiai ir kur galimi paskesni lūžiai, išskyrus atvejus, kai jų vieta ir susidarymo seka žinoma iš ankstesnės patirties. Metodika turi apimti vykstančius konstrukcijos geometrijos pasikeitimus, bent jau iki tos ribos, kai deformacijos viršija leidžiamas ribas. Apskaičiavimai turi modeliuoti smūgio energiją ir kryptį, kuri būtų, jei su tam tikra viršutine kėbulo dalimi būtų atliekamas 1 priedėlyje aprašytas virtimo bandymas. Apskaičiavimo metodo patikimumas turi būti nustatytas lyginant su fizinių bandymų rezultatais, kurie nebūtinai turi būti atliekami su tvirtinamo tipo transporto priemone. |
| --- | --- |

4.2.

Apskaičiuojant turi būti nustatytos deformacijos iki medžiagų elastingumo ribų, nustatyta, kur įvyks lūžiai ir kur galimi paskesni lūžiai, išskyrus atvejus, kai jų vieta ir susidarymo seka žinoma iš ankstesnės patirties. Metodika turi apimti vykstančius konstrukcijos geometrijos pasikeitimus, bent jau iki tos ribos, kai deformacijos viršija leidžiamas ribas. Apskaičiavimai turi modeliuoti smūgio energiją ir kryptį, kuri būtų, jei su tam tikra viršutine kėbulo dalimi būtų atliekamas 1 priedėlyje aprašytas virtimo bandymas. Apskaičiavimo metodo patikimumas turi būti nustatytas lyginant su fizinių bandymų rezultatais, kurie nebūtinai turi būti atliekami su tvirtinamo tipo transporto priemone.

5.   VIRŠUTINĖS KĖBULO DALIES SEGMENTO BANDYMAS

Kai apskaičiavimų metodas taikomas sukomplektuotos viršutinės kėbulo dalies segmentui, galioja tos pačios sąlygos, pirmiau nurodytos visai transporto priemonei.

6 PRIEDAS

MECHANIŠKAI VALDOMŲ DURŲ UŽDARYMO JĖGŲ MATAVIMO REKOMENDACIJOS

(žr. 3 priedo 7.6.5.6.1.1 pastraipą)

1.   BENDROJI INFORMACIJA

Mechaniškai valdomų durų uždarymas yra dinaminis procesas. Kai judančios durys atsitrenkia į kliūtį, kyla dinaminės reakcijos jėga, kurios vyksmo trukmė priklauso nuo keleto veiksnių (pvz., durų masės, pagreičio, matmenų).

2.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

| 2.1. | Uždarymo jėga F(t) yra laiko funkcija, matuojama ties durų sąvaros kraštais (žr. 3.2 pastraipą). |
| --- | --- |

2.1.

Uždarymo jėga F(t) yra laiko funkcija, matuojama ties durų sąvaros kraštais (žr. 3.2 pastraipą).

| 2.2. | Maksimalioji jėga FS yra uždarymo jėgos didžiausia vertė. |
| --- | --- |

2.2.

Maksimalioji jėga FS yra uždarymo jėgos didžiausia vertė.

| 2.3. | Veikiančioji jėga FE yra vidutinė uždarymo jėgos vertė, susijusi su impulso trukme: |
| --- | --- |

2.3.

Veikiančioji jėga FE yra vidutinė uždarymo jėgos vertė, susijusi su impulso trukme:

Formula

| 2.4. | Impulso trukmė T yra laikas nuo t1 iki t2:
  T = t2 – t1

  Kai,






  t1 = | jautrumo riba, kai uždarymo jėga yra didesnė kaip 50 N. |
| --- | --- | --- |
| t2 = | slopimo riba, kai uždarymo jėga tampa mažesnė kaip 50 N. |

2.4.

Impulso trukmė T yra laikas nuo t1 iki t2:

T = t2 – t1

Kai,

t1 =

jautrumo riba, kai uždarymo jėga yra didesnė kaip 50 N.

t2 =

slopimo riba, kai uždarymo jėga tampa mažesnė kaip 50 N.

| 2.5. | Santykis tarp pirmiau paminėtų parametrų parodytas 1 pav. (pavyzdys):
  1 pav. |
| --- | --- |

2.5.

Santykis tarp pirmiau paminėtų parametrų parodytas 1 pav. (pavyzdys):

1 pav.

Image

| 2.6. | Suspaudimo jėga Fc yra tame pačiame matavimo taške keletą kartų iš eilės išmatuotų veikiančiųjų jėgų aritmetinio vidurkio vertė: |
| --- | --- |

2.6.

Suspaudimo jėga Fc yra tame pačiame matavimo taške keletą kartų iš eilės išmatuotų veikiančiųjų jėgų aritmetinio vidurkio vertė:

Formula

3.   MATAVIMAI

| 3.1. | Matavimų sąlygos: |
| --- | --- |

3.1.

Matavimų sąlygos:

| 3.1.1. | Temperatūros ribos: 10–30 oC |
| --- | --- |

3.1.1.

Temperatūros ribos: 10–30 oC

| 3.1.2. | Transporto priemonė turi stovėti ant horizontalaus paviršiaus. |
| --- | --- |

3.1.2.

Transporto priemonė turi stovėti ant horizontalaus paviršiaus.

| 3.2. | Matavimo vietos: |
| --- | --- |

3.2.

Matavimo vietos:

| 3.2.1. | ties pagrindiniais durų sąvarų kraštais: | viena – durų viduryje; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

ties pagrindiniais durų sąvarų kraštais:

viena – durų viduryje;

| | kita – 150 mm virš apatinio durų krašto; |
| --- | --- |

kita – 150 mm virš apatinio durų krašto;

| 3.2.2. | jei duryse įrengti apsaugos nuo suspaudimo atidarant įtaisai:
  ties antriniais durų sąvarų kraštais, pavojingiausiomis laikomose vietose. |
| --- | --- |

3.2.2.

jei duryse įrengti apsaugos nuo suspaudimo atidarant įtaisai:

ties antriniais durų sąvarų kraštais, pavojingiausiomis laikomose vietose.

| 3.3. | Kad suspaudimo jėga būtų nustatyta pagal 2.6 pastraipos nuostatas, kiekvienoje matavimo vietoje turi būti matuojama ne mažiau kaip 3 kartus. |
| --- | --- |

3.3.

Kad suspaudimo jėga būtų nustatyta pagal 2.6 pastraipos nuostatas, kiekvienoje matavimo vietoje turi būti matuojama ne mažiau kaip 3 kartus.

| 3.4. | Uždarymo jėgos signalą reikia užregistruoti žemų dažnių filtru, kurio ribinis dažnis yra 100 Hz. Impulso trukmę ribojančios jautrumo riba ir slopimo riba turi būti nustatytos ties 50 N. |
| --- | --- |

3.4.

Uždarymo jėgos signalą reikia užregistruoti žemų dažnių filtru, kurio ribinis dažnis yra 100 Hz. Impulso trukmę ribojančios jautrumo riba ir slopimo riba turi būti nustatytos ties 50 N.

| 3.5. | Rodmenų vertė nuo vardinės vertės neturi skirtis daugiau kaip ± 3 %. |
| --- | --- |

3.5.

Rodmenų vertė nuo vardinės vertės neturi skirtis daugiau kaip ± 3 %.

4.   MATUOKLIS

| 4.1. | Matuoklį sudaro dvi dalys: laikomoji dalis ir dinamometrinis elementas (žr. 2 pav.). |
| --- | --- |

4.1.

Matuoklį sudaro dvi dalys: laikomoji dalis ir dinamometrinis elementas (žr. 2 pav.).

| 4.2. | Dinamometrinio elemento charakteristikos turi būti tokios: |
| --- | --- |

4.2.

Dinamometrinio elemento charakteristikos turi būti tokios:

| 4.2.1. | Jį turi sudaryti du slankūs korpusai, kurių skersmens išorinis matmuo turi būti 100 mm, o plotis – 115 mm. Elemento viduje tarp abiejų korpusų turi būti įtaisyta spyruoklė, kad panaudojus tam tikrą jėgą, dinamometrinį elementą būtų galima suspausti. |
| --- | --- |

4.2.1.

Jį turi sudaryti du slankūs korpusai, kurių skersmens išorinis matmuo turi būti 100 mm, o plotis – 115 mm. Elemento viduje tarp abiejų korpusų turi būti įtaisyta spyruoklė, kad panaudojus tam tikrą jėgą, dinamometrinį elementą būtų galima suspausti.

| 4.2.2. | Dinamometrinio elemento standis turi būti 10 ± 0,2 N/mm. Spyruoklės didžiausios deformacijos riba turi būti 30 mm, vadinasi, didžiausia jėga, kurią galima išmatuoti, lygi 300 N. |
| --- | --- |

4.2.2.

Dinamometrinio elemento standis turi būti 10 ± 0,2 N/mm. Spyruoklės didžiausios deformacijos riba turi būti 30 mm, vadinasi, didžiausia jėga, kurią galima išmatuoti, lygi 300 N.

2 pav.

Image

7 PRIEDAS

NE DAUGIAU KAIP 22 KELEIVIUS PRITAIKYTOMS VEŽTI TRANSPORTO PRIEMONĖMS TAIKOMI SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

1.1.   Mažiausi išėjimų matmenys

Įvairių rūšių išėjimų mažiausi matmenys turi būti tokie:

| Anga | Matmenys | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| Įlipimo ir išlipimo durys | Įėjimo aukštis:
  Klasė
  A 1 650 mm
  B 1 500 mm | Įlipimo ir išlipimo durų įėjimo aukštis turi būti matuojamas tarp durų angos vidurio taško ir apatinio laiptelio paviršiaus horizontalių projekcijų vertikalioje plokštumoje. |
| Angos aukštis | Įlipimo ir išlipimo durų angos vertikalus aukštis turi būti toks, kad joje galėtų tilpti 3 priedo 7.7.1.1 pastraipoje aprašyta dvilypė plokštė. Viršutiniai jos kampai gali būti suapvalinti ne didesniu kaip 150 mm spinduliu. |
| Plotis:
  Viengubos durys: 650 mm
  Dvigubos durys: 1 200 mm | B klasės transporto priemonėse, kurių įlipimo ir išlipimo durų anga yra 1 400–1 500 mm aukščio, viengubų durų anga turi būti mažiausiai 750 mm pločio. Visose transporto priemonėse įlipimo ir išlipimo durų anga ties laikymosi rankenomis gali būti 100 mm siauresnė, o ten, kur įsiterpia rato gaubtas arba automatinių ar nuotoliniu būdu valdomų durų pavaros mechanizmas arba yra lango nuolydis – 250 mm pločio. |
| Avarinės durys | Aukštis: 1 250 mm
  Plotis: 550 mm | Ten, kur įsiterpia rato gaubtas, plotis gali būti 300 mm mažesnis, su sąlyga, kad mažiausiai 400 mm aukštyje virš žemiausios durų angos vietos anga yra 550 mm pločio. Viršutiniai jos kampai gali būti suapvalinti ne didesniu kaip 150 mm spinduliu. |
| Avarinis langas | Angos plotas: 4 000 cm2 | Tvirtinant tipą vieneriems metams po šios taisyklės įsigaliojimo, leidžiamas 5 % dydžio nuokrypis nuo šios ploto vertės. Plote turi būti įmanoma įbrėžti 500 mm × 700 mm dydžio stačiakampį. |

Anga

Matmenys

Pastabos

Įlipimo ir išlipimo durys

Įėjimo aukštis:

Klasė

A 1 650 mm

B 1 500 mm

Įlipimo ir išlipimo durų įėjimo aukštis turi būti matuojamas tarp durų angos vidurio taško ir apatinio laiptelio paviršiaus horizontalių projekcijų vertikalioje plokštumoje.

Angos aukštis

Įlipimo ir išlipimo durų angos vertikalus aukštis turi būti toks, kad joje galėtų tilpti 3 priedo 7.7.1.1 pastraipoje aprašyta dvilypė plokštė. Viršutiniai jos kampai gali būti suapvalinti ne didesniu kaip 150 mm spinduliu.

Plotis:

Viengubos durys: 650 mm

Dvigubos durys: 1 200 mm

B klasės transporto priemonėse, kurių įlipimo ir išlipimo durų anga yra 1 400–1 500 mm aukščio, viengubų durų anga turi būti mažiausiai 750 mm pločio. Visose transporto priemonėse įlipimo ir išlipimo durų anga ties laikymosi rankenomis gali būti 100 mm siauresnė, o ten, kur įsiterpia rato gaubtas arba automatinių ar nuotoliniu būdu valdomų durų pavaros mechanizmas arba yra lango nuolydis – 250 mm pločio.

Avarinės durys

Aukštis: 1 250 mm

Plotis: 550 mm

Ten, kur įsiterpia rato gaubtas, plotis gali būti 300 mm mažesnis, su sąlyga, kad mažiausiai 400 mm aukštyje virš žemiausios durų angos vietos anga yra 550 mm pločio. Viršutiniai jos kampai gali būti suapvalinti ne didesniu kaip 150 mm spinduliu.

Avarinis langas

Angos plotas: 4 000 cm2

Tvirtinant tipą vieneriems metams po šios taisyklės įsigaliojimo, leidžiamas 5 % dydžio nuokrypis nuo šios ploto vertės. Plote turi būti įmanoma įbrėžti 500 mm × 700 mm dydžio stačiakampį.

| 1.1.1. | Transporto priemonė, kuriai taikomi 3 priedo 7.7.1.9 pastraipos reikalavimai, turi atitikti 3 priedo 7.6.3.1 pastraipos arba šio priedo 1.1 pastraipos avarinių langų ir avarinių liukų reikalavimus, taip pat – tokius būtiniausius įlipimo ir išlipimo durų ir avarinių durų reikalavimus:






  Anga | Matmenys | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| Įlipimo ir išlipimo durys | Angos aukštis: 1 100 mm | Šį matmenį ties angos kampais galima sumažinti, suapvalinant ne didesniu kaip 150 mm spinduliu. |
| Plotis:
  Viengubos durys: 650 mm
  Dvigubos durys: 1 200 mm | Šį matmenį ties angos kampais galima sumažinti, suapvalinant ne didesniu kaip 150 mm spinduliu. Plotis ties laikymosi rankenomis gali būti 100 mm mažesnis, o ten, kur įsiterpia rato gaubtas arba automatinių ar nuotoliniu būdu valdomų durų pavaros mechanizmas arba yra lango nuolydis – 250 mm. |
| Avarinės durys | Aukštis: 1 100 mm
  Plotis: 550 mm | Ten, kur įsiterpia rato gaubtas, plotis gali būti 300 mm mažesnis, jeigu mažiausiai 400 mm aukštyje virš žemiausios durų angos vietos anga yra 550 mm pločio. Viršutiniai jos kampai gali būti suapvalinti ne didesnius kaip 150 mm spinduliu. |

1.1.1.

Anga

Matmenys

Pastabos

Įlipimo ir išlipimo durys

Angos aukštis: 1 100 mm

Šį matmenį ties angos kampais galima sumažinti, suapvalinant ne didesniu kaip 150 mm spinduliu.

Plotis:

Viengubos durys: 650 mm

Dvigubos durys: 1 200 mm

Šį matmenį ties angos kampais galima sumažinti, suapvalinant ne didesniu kaip 150 mm spinduliu. Plotis ties laikymosi rankenomis gali būti 100 mm mažesnis, o ten, kur įsiterpia rato gaubtas arba automatinių ar nuotoliniu būdu valdomų durų pavaros mechanizmas arba yra lango nuolydis – 250 mm.

Avarinės durys

Aukštis: 1 100 mm

Plotis: 550 mm

Ten, kur įsiterpia rato gaubtas, plotis gali būti 300 mm mažesnis, jeigu mažiausiai 400 mm aukštyje virš žemiausios durų angos vietos anga yra 550 mm pločio. Viršutiniai jos kampai gali būti suapvalinti ne didesnius kaip 150 mm spinduliu.

1.2.   Išėjimų įrengimo vietos

| 1.2.1. | Įlipimo ir išlipimo durys turi būti įrengtos toje transporto priemonės pusėje, kuri yra arčiau kelkraščio, atsižvelgiant į eismo kryptį šalyje, kurioje transporto priemonė bus registruojama, arba transporto priemonės gale. |
| --- | --- |

1.2.1.

Įlipimo ir išlipimo durys turi būti įrengtos toje transporto priemonės pusėje, kuri yra arčiau kelkraščio, atsižvelgiant į eismo kryptį šalyje, kurioje transporto priemonė bus registruojama, arba transporto priemonės gale.

| 1.2.2. | Išėjimai turi būti išdėstyti taip, kad kiekvienoje transporto priemonės pusėje būtų bent po vieną išėjimą. |
| --- | --- |

1.2.2.

Išėjimai turi būti išdėstyti taip, kad kiekvienoje transporto priemonės pusėje būtų bent po vieną išėjimą.

| 1.2.3. | Bent po vieną išėjimą turi būti transporto priemonės priekinėje ir galinėje dalyse, keleiviams skirtoje zonoje. |
| --- | --- |

1.2.3.

Bent po vieną išėjimą turi būti transporto priemonės priekinėje ir galinėje dalyse, keleiviams skirtoje zonoje.

| 1.2.4. | Bent vienas avarinis išėjimas turi būti įrengtas transporto priemonės gale arba priekyje, išskyrus atvejus, kai yra įtaisytas avarinis liukas. |
| --- | --- |

1.2.4.

Bent vienas avarinis išėjimas turi būti įrengtas transporto priemonės gale arba priekyje, išskyrus atvejus, kai yra įtaisytas avarinis liukas.

8 PRIEDAS

RIBOTO JUDRUMO KELEIVIAMS ĮLIPTI IR IŠLIPTI PADEDANČIŲ TECHNINIŲ ĮTAISŲ REIKALAVIMAI

1.   BENDROJI INFORMACIJA

Šiame priede pateiktos nuostatos, kurios taikomos transporto priemonėms, pritaikytoms riboto judrumo keleiviams ir besinaudojantiems invalidų vežimėliais.

2.   TAIKYMO SRITIS

Šie reikalavimai taikomi toms transporto priemonėms, kurios turi įrangą, padedančią lengviau įlipti riboto judrumo asmenims.

3.   REIKALAVIMAI

3.1.   Laipteliai

Bent vienerių įlipimo ir išlipimo durų pirmasis laiptelis nuo žemės paviršiaus I ir A klasių transporto priemonėse neturi būti aukščiau kaip 250 mm, o II, III ir B klasių transporto priemonėse – 320 mm.

Alternatyva: I ir A klasių transporto priemonėse dvejų (vienerių įlipimo ir vienerių išlipimo) durų pirmasis laiptelis nuo žemės paviršiaus neturi būti aukščiau kaip 270 mm.

Galima naudoti nuleidimo sistemą ir (arba) ištraukiamąją pakopą.

Kitos pakopos (išskyrus pirmąją nuo žemės paviršiaus) ties pirmiau minėtomis durimis, įėjimuose ir išėjimuose bei perėjimuose I ir A klasių transporto priemonėse neturi būti ne aukščiau kaip 200 mm, o II, III ir B klasių transporto priemonėse – 250 mm.

Pereiga iš pažeminto perėjimo į sėdimąją zoną laipteliais nelaikoma.

3.2.   Specialiosios sėdynės ir erdvė riboto judrumo keleiviams

| 3.2.1. | Netoli tinkamų įlipti ir išlipti durų turi būti įrengtas mažiausias būtinas skaičius į priekį arba atgal pasuktų specialiųjų sėdynių, skirtų neįgaliesiems keleiviams. I klasės transporto priemonėse turi būti ne mažiau kaip keturios specialiosios sėdynės, II ir III klasių transporto priemonėse – ne mažiau kaip dvi, o A ir B klasių transporto priemonėse – ne mažiau kaip viena. Sėdynė, kuri nenaudojama susilenkia, neturi būti laikoma specialiąja. Šiuos reikalavimus atitinkančioms transporto priemonėms netaikoma 3 priedo 7.7.8.5.2 pastraipa. |
| --- | --- |

3.2.1.

Netoli tinkamų įlipti ir išlipti durų turi būti įrengtas mažiausias būtinas skaičius į priekį arba atgal pasuktų specialiųjų sėdynių, skirtų neįgaliesiems keleiviams. I klasės transporto priemonėse turi būti ne mažiau kaip keturios specialiosios sėdynės, II ir III klasių transporto priemonėse – ne mažiau kaip dvi, o A ir B klasių transporto priemonėse – ne mažiau kaip viena. Sėdynė, kuri nenaudojama susilenkia, neturi būti laikoma specialiąja. Šiuos reikalavimus atitinkančioms transporto priemonėms netaikoma 3 priedo 7.7.8.5.2 pastraipa.

| 3.2.2. | Po bent viena specialiąja sėdyne arba greta jos turi būti pakankamai vietos šuniui vedliui. |
| --- | --- |

3.2.2.

Po bent viena specialiąja sėdyne arba greta jos turi būti pakankamai vietos šuniui vedliui.

| 3.2.3. | Ant sėdynių, tarp sėdimosios vietos ir perėjimo, turi būti pritaisyti ranktūriai, kuriuos būtų galima atlenkti, kad netrukdytų atsisėsti ir atsikelti iš sėdynės.
  Netoli nuo specialiųjų sėdynių turi būti pritaisyti keleiviams lengvai pasiekiami turėklai arba laikymosi rankenos. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ant sėdynių, tarp sėdimosios vietos ir perėjimo, turi būti pritaisyti ranktūriai, kuriuos būtų galima atlenkti, kad netrukdytų atsisėsti ir atsikelti iš sėdynės.

Netoli nuo specialiųjų sėdynių turi būti pritaisyti keleiviams lengvai pasiekiami turėklai arba laikymosi rankenos.

| 3.2.4. | Specialiųjų sėdynių pagalvėlės, matuojant nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdimosios vietos vidurį, į abi puses neturi būti siauresnės kaip 220 mm pločio; jei yra sėdynių eilės, kiekviena sėdimoji vieta privalo būti tokio paties pločio. |
| --- | --- |

3.2.4.

Specialiųjų sėdynių pagalvėlės, matuojant nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdimosios vietos vidurį, į abi puses neturi būti siauresnės kaip 220 mm pločio; jei yra sėdynių eilės, kiekviena sėdimoji vieta privalo būti tokio paties pločio.

| 3.2.5. | Nesuspaustų sėdynių pagalvėlių aukštis nuo grindų turi būti toks, kad atstumas nuo grindų iki horizontalios plokštumos, liečiančios sėdynės pagalvėlės priekinį viršutinį paviršių, būtų 400–500 mm. |
| --- | --- |

3.2.5.

Nesuspaustų sėdynių pagalvėlių aukštis nuo grindų turi būti toks, kad atstumas nuo grindų iki horizontalios plokštumos, liečiančios sėdynės pagalvėlės priekinį viršutinį paviršių, būtų 400–500 mm.

| 3.2.6. | Specialiųjų sėdimųjų vietų kojoms skirta erdvė turi tęstis priešais sėdynę nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdynės pagalvėlės priekinį kraštą. Grindų paviršius po kojomis jokia kryptimi negali būti didesnio kaip 8 % nuolydžio. |
| --- | --- |

3.2.6.

Specialiųjų sėdimųjų vietų kojoms skirta erdvė turi tęstis priešais sėdynę nuo vertikalios plokštumos, einančios per sėdynės pagalvėlės priekinį kraštą. Grindų paviršius po kojomis jokia kryptimi negali būti didesnio kaip 8 % nuolydžio.

| 3.2.7. | Laisvosios erdvės virš visų specialiųjų sėdimųjų vietų aukštis, matuojant nuo nesuspaustos sėdynės pagalvėlės aukščiausio taško, I ir A klasių transporto priemonėse neturi būti mažesnis kaip 1 300 mm, o II klasės – 900 mm. Ši erdvė turi tęstis virš visos sėdynės ir jai skirto ploto kojoms vertikalios projekcijos. Į šią erdvę leidžiama įsiterpti sėdynių atlošams arba kitiems objektams, jeigu priešais sėdynės pagalvėlę išliktų ne mažesnė kaip 230 mm dydžio laisvoji vertikali erdvė. Jei specialioji sėdynė atsukta į aukštesnę kaip 1 200 mm sienelę, minėtos erdvės dydis turi būti 300 mm. |
| --- | --- |

3.2.7.

Laisvosios erdvės virš visų specialiųjų sėdimųjų vietų aukštis, matuojant nuo nesuspaustos sėdynės pagalvėlės aukščiausio taško, I ir A klasių transporto priemonėse neturi būti mažesnis kaip 1 300 mm, o II klasės – 900 mm. Ši erdvė turi tęstis virš visos sėdynės ir jai skirto ploto kojoms vertikalios projekcijos. Į šią erdvę leidžiama įsiterpti sėdynių atlošams arba kitiems objektams, jeigu priešais sėdynės pagalvėlę išliktų ne mažesnė kaip 230 mm dydžio laisvoji vertikali erdvė. Jei specialioji sėdynė atsukta į aukštesnę kaip 1 200 mm sienelę, minėtos erdvės dydis turi būti 300 mm.

3.3.   Ryšio įtaisai

| 3.3.1. | Ryšio įtaisai turi būti įrengti prie visų specialiųjų sėdynių ir visose invalidų vežimėliams skirtose zonose; ryšio įtaisai turi būti 700–1 200 mm virš grindų. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ryšio įtaisai turi būti įrengti prie visų specialiųjų sėdynių ir visose invalidų vežimėliams skirtose zonose; ryšio įtaisai turi būti 700–1 200 mm virš grindų.

| 3.3.2. | Pažemintų grindų zonoje, ten kur nėra sėdynių, ryšio įtaisai įrengiami 800–1 500 mm aukštyje. |
| --- | --- |

3.3.2.

Pažemintų grindų zonoje, ten kur nėra sėdynių, ryšio įtaisai įrengiami 800–1 500 mm aukštyje.

| 3.3.3. | Vidaus ryšio įtaisus turi būti galima įjungti delnu, o jų valdikliai turi būti išsiskiriančios spalvos arba spalvų ir atspalvių. |
| --- | --- |

3.3.3.

Vidaus ryšio įtaisus turi būti galima įjungti delnu, o jų valdikliai turi būti išsiskiriančios spalvos arba spalvų ir atspalvių.

| 3.3.4. | Jei transporto priemonėje įrengta nuožulni plokštuma arba keltuvas, išorėje turi būti įrengtos ryšio su vairuotoju priemonės; jos įtaisomos prie durų ne aukščiau kaip 1 300 mm nuo žemės. |
| --- | --- |

3.3.4.

Jei transporto priemonėje įrengta nuožulni plokštuma arba keltuvas, išorėje turi būti įrengtos ryšio su vairuotoju priemonės; jos įtaisomos prie durų ne aukščiau kaip 1 300 mm nuo žemės.

3.4.   Piktogramos

| 3.4.1. | Transporto priemonėse, kuriose yra invalidų vežimėliams skirta zona ir (arba) specialiųjų sėdynių, pagal 4 priedo 23A pav. turi būti pritaisytos iš lauko matomos piktogramos; jos pritaisomos transporto priemonės priekyje kelkraščio pusėje ir prie atitinkamų durų. Atitinkamos piktogramos turi būti ir transporto priemonių viduje, prie invalidų vežimėliams skirtų zonų arba specialiųjų sėdynių. |
| --- | --- |

3.4.1.

Transporto priemonėse, kuriose yra invalidų vežimėliams skirta zona ir (arba) specialiųjų sėdynių, pagal 4 priedo 23A pav. turi būti pritaisytos iš lauko matomos piktogramos; jos pritaisomos transporto priemonės priekyje kelkraščio pusėje ir prie atitinkamų durų. Atitinkamos piktogramos turi būti ir transporto priemonių viduje, prie invalidų vežimėliams skirtų zonų arba specialiųjų sėdynių.

3.5.   Grindų nuolydis

Perėjimų, įėjimų ir išėjimų arba grindų zonos tarp visų specialiųjų sėdynių ar invalidų vežimėliams skirtos zonos ir bent vieno įėjimo ir vieno išėjimo arba bendro įėjimo ir išėjimo nuolydis neturi būti didesnis kaip 8 %. Nuolydžių zonų paviršius neturi būti slidus.

3.6.   Nuostatos dėl erdvės invalidų vežimėliams

| 3.6.1. | Kiekvienam besinaudojančiam invalidų vežimėliu keleivių salone turi būti skirtas ne mažesnis kaip 750 mm pločio ir 1 300 mm ilgio plotas. Specialiosios zonos išilginė plokštuma turi būti lygiagreti su transporto priemonės išilgine plokštuma, o grindų paviršius turi būti neslidus.
  Jei invalidų vežimėliams skirtas plotas yra pritaikytas į priekį atgręžtiems vežimėliams, priekyje esančios sėdynės atlošas gali įsiterpti į vežimėlio erdvę, jei lieka 4 priedo 22 pav. parodyta laisvoji erdvė. |
| --- | --- |

3.6.1.

Kiekvienam besinaudojančiam invalidų vežimėliu keleivių salone turi būti skirtas ne mažesnis kaip 750 mm pločio ir 1 300 mm ilgio plotas. Specialiosios zonos išilginė plokštuma turi būti lygiagreti su transporto priemonės išilgine plokštuma, o grindų paviršius turi būti neslidus.

Jei invalidų vežimėliams skirtas plotas yra pritaikytas į priekį atgręžtiems vežimėliams, priekyje esančios sėdynės atlošas gali įsiterpti į vežimėlio erdvę, jei lieka 4 priedo 22 pav. parodyta laisvoji erdvė.

| 3.6.2. | Turi būti bent vienerios durys, pro kurias galėtų tilpti besinaudojantys invalidų vežimėliais. I klasės transporto priemonėse bent vienerios įlipimo ir išlipimo durys turi būti pritaikytos invalidų vežimėliams. Ties invalidų vežimėliams skirtomis durimis turi būti įlipti padedantys įtaisai, atitinkantys šio priedo 3.11.2 pastraipos reikalavimus (nuleidimo sistema); reikalavimai derinami su šio priedo 3.11.3 pastraipos (keltuvas) arba 3.11.4 pastraipos (nuožulni plokštuma) nuostatomis. |
| --- | --- |

3.6.2.

Turi būti bent vienerios durys, pro kurias galėtų tilpti besinaudojantys invalidų vežimėliais. I klasės transporto priemonėse bent vienerios įlipimo ir išlipimo durys turi būti pritaikytos invalidų vežimėliams. Ties invalidų vežimėliams skirtomis durimis turi būti įlipti padedantys įtaisai, atitinkantys šio priedo 3.11.2 pastraipos reikalavimus (nuleidimo sistema); reikalavimai derinami su šio priedo 3.11.3 pastraipos (keltuvas) arba 3.11.4 pastraipos (nuožulni plokštuma) nuostatomis.

| 3.6.3. | Invalidų vežimėliams skirtos durys, kurios nėra įlipimo ir išlipimo durys, turi būti ne žemesnės kaip 1 400 mm aukščio. Visos invalidų vežimėliams pritaikytos durys neturi būti siauresnės kaip 900 mm pločio; ties laikymosi rankenomis tas plotis gali būti 100 mm mažesnis. |
| --- | --- |

3.6.3.

Invalidų vežimėliams skirtos durys, kurios nėra įlipimo ir išlipimo durys, turi būti ne žemesnės kaip 1 400 mm aukščio. Visos invalidų vežimėliams pritaikytos durys neturi būti siauresnės kaip 900 mm pločio; ties laikymosi rankenomis tas plotis gali būti 100 mm mažesnis.

| 3.6.4. | Iš transporto priemonės išorės bent pro vienerias invalidų vežimėliams skirtas duris 4 priedo 21 pav. nurodytų matmenų etaloniniu invalidų vežimėliu turi būti įmanoma nuvažiuoti iki specialiosios zonos (zonų). |
| --- | --- |

3.6.4.

Iš transporto priemonės išorės bent pro vienerias invalidų vežimėliams skirtas duris 4 priedo 21 pav. nurodytų matmenų etaloniniu invalidų vežimėliu turi būti įmanoma nuvažiuoti iki specialiosios zonos (zonų).

3.7.   Sėdynės invalidų vežimėliams skirtose zonose

| 3.7.1. | Invalidų vežimėliams skirtoje zonoje gali būti įtaisytos atlenkiamosios sėdynės. Tačiau atlenktos ir tada, kai nenaudojamos, jos neturi įsiterpti į invalidų vežimėliams skirtą erdvę. |
| --- | --- |

3.7.1.

Invalidų vežimėliams skirtoje zonoje gali būti įtaisytos atlenkiamosios sėdynės. Tačiau atlenktos ir tada, kai nenaudojamos, jos neturi įsiterpti į invalidų vežimėliams skirtą erdvę.

| 3.7.2. | Transporto priemonėje gali būti invalidų vežimėliams skirtoje zonoje įtaisytų išimamų sėdynių, jeigu jas lengvai gali išimti vairuotojas arba ekipažo narys. |
| --- | --- |

3.7.2.

Transporto priemonėje gali būti invalidų vežimėliams skirtoje zonoje įtaisytų išimamų sėdynių, jeigu jas lengvai gali išimti vairuotojas arba ekipažo narys.

| 3.7.3. | Jei kurių nors sėdynių erdvė kojoms arba naudojamų atlenkiamųjų sėdynių dalys įsiterpia į invalidų vežimėliams skirtą erdvę, ant tokių sėdynių arba greta jų turi būti pritvirtinti tokie užrašai:
  „Prašom užleisti šią vietą keleiviui su invalido vežimėliu“. |
| --- | --- |

3.7.3.

Jei kurių nors sėdynių erdvė kojoms arba naudojamų atlenkiamųjų sėdynių dalys įsiterpia į invalidų vežimėliams skirtą erdvę, ant tokių sėdynių arba greta jų turi būti pritvirtinti tokie užrašai:

„Prašom užleisti šią vietą keleiviui su invalido vežimėliu“.

3.8.   Invalidų vežimėlių stabilumas

| 3.8.1. | Invalidų vežimėlių saugos sistema. Saugos sistema gali atitikti ne 3.8.1.1–3.8.1.2.3 pastraipose pateiktus reikalavimus, o 3.8.2–3.8.2.11 pastraipų reikalavimus. |
| --- | --- |

3.8.1.

Invalidų vežimėlių saugos sistema. Saugos sistema gali atitikti ne 3.8.1.1–3.8.1.2.3 pastraipose pateiktus reikalavimus, o 3.8.2–3.8.2.11 pastraipų reikalavimus.

| 3.8.1.1. | Transporto priemonėse, kuriose keleivių sėdynėms netaikomos jokios keleivių apsaugos sistemos, invalidų vežimėliams skirtoje zonoje turi būti įrengta saugos sistema, kad būtų garantuotas invalidų vežimėlių stabilumas;
  Turi būti atliktas statinis bandymas, laikantis tokių reikalavimų:






  a) | saugos sistemą turi veikti vieną vežimėlį atstojanti 250 daN ± 20 daN jėga; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.1.

Transporto priemonėse, kuriose keleivių sėdynėms netaikomos jokios keleivių apsaugos sistemos, invalidų vežimėliams skirtoje zonoje turi būti įrengta saugos sistema, kad būtų garantuotas invalidų vežimėlių stabilumas;

Turi būti atliktas statinis bandymas, laikantis tokių reikalavimų:

a)

saugos sistemą turi veikti vieną vežimėlį atstojanti 250 daN ± 20 daN jėga;

| b) | jei saugos sistema nėra pritvirtinta prie transporto priemonės grindų, jėga turi veikti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje, transporto priemonės priekio link. Jei saugos sistema yra pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link. |
| --- | --- |

b)

jei saugos sistema nėra pritvirtinta prie transporto priemonės grindų, jėga turi veikti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje, transporto priemonės priekio link. Jei saugos sistema yra pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link.

| c) | jėga turi veikti ne trumpiau kaip 1,5 sekundės; |
| --- | --- |

c)

jėga turi veikti ne trumpiau kaip 1,5 sekundės;

| d) | saugos sistema turi atlaikyti išbandymą. Liekamoji deformacija, įskaitant apsaugos sistemos dalinį trūkį arba lūžį, yra priimtina, jei reikiama jėga išlaikoma nustatytą laiko tarpą. Nustojus veikti traukos jėgai, turi būti įmanoma ranka atrakinti užraktą (jei toks užraktas naudojamas), atlaisvinantį vežimėlį, kad būtų galima išvažiuoti iš transporto priemonės. |
| --- | --- |

d)

saugos sistema turi atlaikyti išbandymą. Liekamoji deformacija, įskaitant apsaugos sistemos dalinį trūkį arba lūžį, yra priimtina, jei reikiama jėga išlaikoma nustatytą laiko tarpą. Nustojus veikti traukos jėgai, turi būti įmanoma ranka atrakinti užraktą (jei toks užraktas naudojamas), atlaisvinantį vežimėlį, kad būtų galima išvažiuoti iš transporto priemonės.

| 3.8.1.2. | Jei keleivių sėdynėse privalo būti įrengtos keleivių saugos sistemos, visose invalidų vežimėliams skirtose vietose taip pat turi būti saugos sistemos, galinčios apsaugoti vežimėlius ir juose sėdinčius keleivius.
  Tokios saugos sistemos ir jų tvirtinimo elementai turi būti suprojektuoti atlaikyti jėgas, kurias privalo atlaikyti keleivių sėdynės ir jose įrengtos saugos sistemos.
  Turi būti atliktas statinis bandymas, laikantis tokių reikalavimų:






  a) | saugos sistemą priekine ir atbuline kryptimis (atskirai) turi veikti toliau nurodytos jėgos; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.

Jei keleivių sėdynėse privalo būti įrengtos keleivių saugos sistemos, visose invalidų vežimėliams skirtose vietose taip pat turi būti saugos sistemos, galinčios apsaugoti vežimėlius ir juose sėdinčius keleivius.

Tokios saugos sistemos ir jų tvirtinimo elementai turi būti suprojektuoti atlaikyti jėgas, kurias privalo atlaikyti keleivių sėdynės ir jose įrengtos saugos sistemos.

Turi būti atliktas statinis bandymas, laikantis tokių reikalavimų:

a)

saugos sistemą priekine ir atbuline kryptimis (atskirai) turi veikti toliau nurodytos jėgos;

| b) | jėga turi veikti ne trumpiau kaip 0,2 sekundės; |
| --- | --- |

b)

jėga turi veikti ne trumpiau kaip 0,2 sekundės;

| c) | saugos sistema turi atlaikyti išbandymą. Liekamoji deformacija, įskaitant apsaugos sistemos dalinį trūkį arba lūžį, yra priimtina, jei reikiama jėga išlaikoma nustatytą laiko tarpą. Nustojus veikti traukos jėgai, turi būti įmanoma ranka atrakinti užraktą (jei toks užraktas naudojamas), atlaisvinantį vežimėlį, kad būtų galima išvažiuoti iš transporto priemonės. |
| --- | --- |

c)

saugos sistema turi atlaikyti išbandymą. Liekamoji deformacija, įskaitant apsaugos sistemos dalinį trūkį arba lūžį, yra priimtina, jei reikiama jėga išlaikoma nustatytą laiko tarpą. Nustojus veikti traukos jėgai, turi būti įmanoma ranka atrakinti užraktą (jei toks užraktas naudojamas), atlaisvinantį vežimėlį, kad būtų galima išvažiuoti iš transporto priemonės.

| 3.8.1.2.1. | Kai naudojamos atskiros vežimėlio ir jo naudotojo saugos sistemos, jėga veikia priekine kryptimi. |
| --- | --- |

3.8.1.2.1.

Kai naudojamos atskiros vežimėlio ir jo naudotojo saugos sistemos, jėga veikia priekine kryptimi.

| 3.8.1.2.1.1. | M2 kategorija:






  a) | jei naudojami juosmens diržai – 1 110 daN ± 20 daN jėga. Jei saugos sistema nėra pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti besinaudojančio invalido vežimėliu apsaugos sistemą transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link. Jei saugos sistema pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.1.

M2 kategorija:

a)

jei naudojami juosmens diržai – 1 110 daN ± 20 daN jėga. Jei saugos sistema nėra pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti besinaudojančio invalido vežimėliu apsaugos sistemą transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link. Jei saugos sistema pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| b) | jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link, diržo liemens dalį – 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- |

b)

jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link, diržo liemens dalį – 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link;

| c) | vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 715 daN ± 20 daN jėga, 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link. |
| --- | --- |

c)

vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 715 daN ± 20 daN jėga, 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link.

| d) | jėgos turi veikti vienu metu. |
| --- | --- |

d)

jėgos turi veikti vienu metu.

| 3.8.1.2.1.2. | M3 kategorija:






  a) | jei naudojami juosmens diržai – 740 daN ± 20 daN jėga. Jei saugos sistema nėra pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti besinaudojančio invalido vežimėliu apsaugos sistemą transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link. Jei saugos sistema pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.1.2.

M3 kategorija:

a)

jei naudojami juosmens diržai – 740 daN ± 20 daN jėga. Jei saugos sistema nėra pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti besinaudojančio invalido vežimėliu apsaugos sistemą transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link. Jei saugos sistema pritvirtinta prie grindų, jėga turi veikti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| b) | jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link, diržo liemens dalį – 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- |

b)

jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link, diržo liemens dalį – 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje transporto priemonės priekio link;

| c) | vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 130 daN ± 20 daN jėga, 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link. |
| --- | --- |

c)

vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 130 daN ± 20 daN jėga, 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link.

| d) | jėgos turi veikti vienu metu. |
| --- | --- |

d)

jėgos turi veikti vienu metu.

| 3.8.1.2.2. | Kai naudojama bendra vežimėlio ir jo naudotojo saugos sistema, jėga veikia priekine kryptimi. |
| --- | --- |

3.8.1.2.2.

Kai naudojama bendra vežimėlio ir jo naudotojo saugos sistema, jėga veikia priekine kryptimi.

| 3.8.1.2.2.1. | M2 kategorija:






  a) | jei vežimėlio naudotojo saugos sistemoje naudojami juosmens diržai – 1 110 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.1.

M2 kategorija:

a)

jei vežimėlio naudotojo saugos sistemoje naudojami juosmens diržai – 1 110 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| b) | jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; diržo liemens dalį – 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- |

b)

jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; diržo liemens dalį – 675 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| c) | vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 715 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- |

c)

vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 715 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| d) | jėgos turi veikti vienu metu. |
| --- | --- |

d)

jėgos turi veikti vienu metu.

| 3.8.1.2.2.2. | M3 kategorija:






  a) | jei vežimėlio naudotojo saugos sistemoje naudojami juosmens diržai – 740 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.2.2.

M3 kategorija:

a)

jei vežimėlio naudotojo saugos sistemoje naudojami juosmens diržai – 740 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| b) | jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; diržo liemens dalį – 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- |

b)

jei naudojami trijose vietose tvirtinami diržai: diržo juosmens dalį turi veikti 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; diržo liemens dalį – 450 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| c) | vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 130 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link; |
| --- | --- |

c)

vežimėlio saugos sistemą turi veikti 1 130 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės priekio link;

| d) | jėgos turi veikti vienu metu. |
| --- | --- |

d)

jėgos turi veikti vienu metu.

| 3.8.1.2.3. | Atbuline kryptimi:






  a) | vežimėlio saugos sistemą turi veikti 810 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės galo link. |
| --- | --- | --- |

3.8.1.2.3.

Atbuline kryptimi:

a)

vežimėlio saugos sistemą turi veikti 810 daN ± 20 daN jėga, veikianti 45o ± 10o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu, transporto priemonės galo link.

| 3.8.2. | Alternatyvi invalidų vežimėlių saugos sistema: |
| --- | --- |

3.8.2.

Alternatyvi invalidų vežimėlių saugos sistema:

| 3.8.2.1. | Invalidų vežimėliams skirtose zonose turi būti įrengtos vežimėlių saugos sistemos, pritaikytos į priekį atgręžtiems įprastiniams invalidų vežimėliams ir juose sėdintiems keleiviams apsaugoti; |
| --- | --- |

3.8.2.1.

Invalidų vežimėliams skirtose zonose turi būti įrengtos vežimėlių saugos sistemos, pritaikytos į priekį atgręžtiems įprastiniams invalidų vežimėliams ir juose sėdintiems keleiviams apsaugoti;

| 3.8.2.2. | Invalidų vežimėliams skirtose zonose turi būti įrengtos vežimėlių saugos sistemos, tvirtinamos bent dviejose vietose ir saugančios dubenį (juosmens diržas), suprojektuotos ir sumontuotos iš sudedamųjų dalių, kurios turi veikti panašiai kaip taisyklę Nr. 16 atitinkančiuose saugos diržuose; |
| --- | --- |

3.8.2.2.

Invalidų vežimėliams skirtose zonose turi būti įrengtos vežimėlių saugos sistemos, tvirtinamos bent dviejose vietose ir saugančios dubenį (juosmens diržas), suprojektuotos ir sumontuotos iš sudedamųjų dalių, kurios turi veikti panašiai kaip taisyklę Nr. 16 atitinkančiuose saugos diržuose;

| 3.8.2.3. | Bet kokias invalidų vežimėliams skirtose zonose įrengtas saugos sistemas avarijos atveju turi būti įmanoma nesunkiai atlaisvinti; |
| --- | --- |

3.8.2.3.

Bet kokias invalidų vežimėliams skirtose zonose įrengtas saugos sistemas avarijos atveju turi būti įmanoma nesunkiai atlaisvinti;

| 3.8.2.4. | Visos invalidų vežimėlių saugos sistemos turi: |
| --- | --- |

3.8.2.4.

Visos invalidų vežimėlių saugos sistemos turi:

| 3.8.2.4.1. | atitikti 3.8.2.8 pastraipoje aprašyto dinaminio bandymo reikalavimus ir būti saugiai pritvirtintos prie tvirtinimo elementų, atitinkančių 3.8.2.6 pastraipoje nurodytus statinio bandymo reikalavimus, arba |
| --- | --- |

3.8.2.4.1.

atitikti 3.8.2.8 pastraipoje aprašyto dinaminio bandymo reikalavimus ir būti saugiai pritvirtintos prie tvirtinimo elementų, atitinkančių 3.8.2.6 pastraipoje nurodytus statinio bandymo reikalavimus, arba

| 3.8.2.4.2. | turi būti saugiai pritvirtintos prie transporto priemonėje esančių tvirtinimo elementų taip, kad apsaugos priemonių ir tvirtinimo elementų derinys atitiktų 3.8.2.8 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

3.8.2.4.2.

turi būti saugiai pritvirtintos prie transporto priemonėje esančių tvirtinimo elementų taip, kad apsaugos priemonių ir tvirtinimo elementų derinys atitiktų 3.8.2.8 pastraipos reikalavimus.

| 3.8.2.5. | Visos besinaudojančių invalidų vežimėliais saugos sistemos turi: |
| --- | --- |

3.8.2.5.

Visos besinaudojančių invalidų vežimėliais saugos sistemos turi:

| 3.8.2.5.1. | atitikti 3.8.2.9 pastraipoje aprašytus dinaminio bandymo reikalavimus ir būti saugiai pritvirtintos prie transporto priemonėje esančių tvirtinimo elementų, atitinkančių 3.8.2.6 pastraipos reikalavimus, arba |
| --- | --- |

3.8.2.5.1.

atitikti 3.8.2.9 pastraipoje aprašytus dinaminio bandymo reikalavimus ir būti saugiai pritvirtintos prie transporto priemonėje esančių tvirtinimo elementų, atitinkančių 3.8.2.6 pastraipos reikalavimus, arba

| 3.8.2.5.2. | būti saugiai pritvirtintos prie transporto priemonėje esančių tvirtinimo elementų taip, kad saugos priemonių ir tvirtinimo elementų derinys atitiktų 3.8.2.9 pastraipos reikalavimus, kai tvirtinama prie tvirtinimo elementų, įrengtų taip, kaip aprašyta 3.8.2.6.7 pastraipoje. |
| --- | --- |

3.8.2.5.2.

būti saugiai pritvirtintos prie transporto priemonėje esančių tvirtinimo elementų taip, kad saugos priemonių ir tvirtinimo elementų derinys atitiktų 3.8.2.9 pastraipos reikalavimus, kai tvirtinama prie tvirtinimo elementų, įrengtų taip, kaip aprašyta 3.8.2.6.7 pastraipoje.

| 3.8.2.6. | Invalidų vežimėlių ir jų naudotojų saugos sistemų tvirtinimo vietos turi būti išbandytos statiniu bandymu, laikantis tokių reikalavimų: |
| --- | --- |

3.8.2.6.

Invalidų vežimėlių ir jų naudotojų saugos sistemų tvirtinimo vietos turi būti išbandytos statiniu bandymu, laikantis tokių reikalavimų:

| 3.8.2.6.1. | 3.8.2.7 pastraipoje nurodytos jėgos turi būti taikomos naudojant įtaisą, imituojantį invalidų vežimėlių saugos sistemos geometriją; |
| --- | --- |

3.8.2.6.1.

3.8.2.7 pastraipoje nurodytos jėgos turi būti taikomos naudojant įtaisą, imituojantį invalidų vežimėlių saugos sistemos geometriją;

| 3.8.2.6.2. | 3.8.2.7.3 pastraipoje nurodytos jėgos turi būti taikomos naudojant įtaisą, imituojantį besinaudojančių invalidų vežimėliais apsaugos sistemos geometriją, ir taisyklės Nr. 14 6.3.4 pastraipoje nurodytą traukimo įtaisą; |
| --- | --- |

3.8.2.6.2.

3.8.2.7.3 pastraipoje nurodytos jėgos turi būti taikomos naudojant įtaisą, imituojantį besinaudojančių invalidų vežimėliais apsaugos sistemos geometriją, ir taisyklės Nr. 14 6.3.4 pastraipoje nurodytą traukimo įtaisą;

| 3.8.2.6.3. | 3.8.2.6.1 ir 3.8.2.6.2 pastraipose nurodytos jėgos turi veikti vienu metu, priekine kryptimi ir 10o ± 5o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.8.2.6.3.

3.8.2.6.1 ir 3.8.2.6.2 pastraipose nurodytos jėgos turi veikti vienu metu, priekine kryptimi ir 10o ± 5o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu;

| 3.8.2.6.4. | 3.3.8.2.6.1 pastraipoje nurodytos jėgos turi veikti atbuline kryptimi ir 10o ± 5o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.8.2.6.4.

3.3.8.2.6.1 pastraipoje nurodytos jėgos turi veikti atbuline kryptimi ir 10o ± 5o kampu horizontalios plokštumos atžvilgiu;

| 3.8.2.6.5. | jėgos turi būti taikomos kuo staigiau ir veikti invalidų vežimėliams skirtos vietos centrinėje vertikalioje ašyje ir |
| --- | --- |

3.8.2.6.5.

jėgos turi būti taikomos kuo staigiau ir veikti invalidų vežimėliams skirtos vietos centrinėje vertikalioje ašyje ir

| 3.8.2.6.6. | jėga turi veikti ne trumpiau kaip 0,2 sekundės; |
| --- | --- |

3.8.2.6.6.

jėga turi veikti ne trumpiau kaip 0,2 sekundės;

| 3.8.2.6.7. | bandymas atliekamas su transporto priemonės konstrukcijos tipiniu segmentu, kuriame yra visi priedai, galintys turėti įtakos konstrukcijos tvirtumui arba standumui. |
| --- | --- |

3.8.2.6.7.

bandymas atliekamas su transporto priemonės konstrukcijos tipiniu segmentu, kuriame yra visi priedai, galintys turėti įtakos konstrukcijos tvirtumui arba standumui.

| 3.8.2.7. | 3.8.2.6 pastraipoje nurodytos jėgos yra tokios: |
| --- | --- |

3.8.2.7.

3.8.2.6 pastraipoje nurodytos jėgos yra tokios:

| 3.8.2.7.1. | bandant M2 kategorijos transporto priemonėse įrengtoms invalidų vežimėlių saugos sistemoms skirtus tvirtinimo elementus: |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.

bandant M2 kategorijos transporto priemonėse įrengtoms invalidų vežimėlių saugos sistemoms skirtus tvirtinimo elementus:

| 3.8.2.7.1.1. | 1 110 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje transporto priemonės priekio link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų, ir |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.1.

1 110 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje transporto priemonės priekio link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų, ir

| 3.8.2.7.1.2. | 550 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje kryptimi, transporto priemonės galo link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų; |
| --- | --- |

3.8.2.7.1.2.

550 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje kryptimi, transporto priemonės galo link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų;

| 3.8.2.7.2. | bandant M3 kategorijos transporto priemonėse įrengtoms invalidų vežimėlių saugos sistemoms skirtus tvirtinimo elementus |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.

bandant M3 kategorijos transporto priemonėse įrengtoms invalidų vežimėlių saugos sistemoms skirtus tvirtinimo elementus

| 3.8.2.7.2.1. | 740 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje, transporto priemonės priekio link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų, ir |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.1.

740 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje, transporto priemonės priekio link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų, ir

| 3.8.2.7.2.2. | 370 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje, transporto priemonės galo link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų; |
| --- | --- |

3.8.2.7.2.2.

370 daN, veikianti transporto priemonės išilginėje plokštumoje, transporto priemonės galo link, 200–300 mm aukštyje, matuojant vertikaliai nuo invalidų vežimėliams skirtos zonos grindų;

| 3.8.2.7.3. | bandant besinaudojančių invalidų vežimėliais saugos sistemoms skirtus tvirtinimo elementus, jėgos turi atitikti taisyklės Nr. 14 6.4 pastraipos reikalavimus. |
| --- | --- |

3.8.2.7.3.

bandant besinaudojančių invalidų vežimėliais saugos sistemoms skirtus tvirtinimo elementus, jėgos turi atitikti taisyklės Nr. 14 6.4 pastraipos reikalavimus.

| 3.8.2.8. | Invalidų vežimėlių saugos sistema turi būti išbandyta dinaminiu bandymu, kuris atliekamas laikantis tokių reikalavimų: |
| --- | --- |

3.8.2.8.

Invalidų vežimėlių saugos sistema turi būti išbandyta dinaminiu bandymu, kuris atliekamas laikantis tokių reikalavimų:

| 3.8.2.8.1. | 85 kg masės invalidų vežimėlį atstojantis bandymų vežimėlis, stabdomas nuo 48–50 km/h greičio iki sustojimo, turi būti veikiamas lėtėjimo ir laiko impulsu, kuris: |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.

85 kg masės invalidų vežimėlį atstojantis bandymų vežimėlis, stabdomas nuo 48–50 km/h greičio iki sustojimo, turi būti veikiamas lėtėjimo ir laiko impulsu, kuris:

| 3.8.2.8.1.1. | priekine kryptimi ne mažiau kaip 0,015 sekundės trukmės bendrąjį laiką būna didesnis kaip 20 g; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.1.

priekine kryptimi ne mažiau kaip 0,015 sekundės trukmės bendrąjį laiką būna didesnis kaip 20 g;

| 3.8.2.8.1.2. | priekine kryptimi ne mažiau kaip 0,04 sekundės trukmės bendrąjį laiką būna didesnis kaip 15 g; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.2.

priekine kryptimi ne mažiau kaip 0,04 sekundės trukmės bendrąjį laiką būna didesnis kaip 15 g;

| 3.8.2.8.1.3. | trunka ilgiau kaip 0,075 sekundės; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.3.

trunka ilgiau kaip 0,075 sekundės;

| 3.8.2.8.1.4. | ne ilgiau kaip 0,08 sekundės būna ne didesnis kaip 28 g; |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.4.

ne ilgiau kaip 0,08 sekundės būna ne didesnis kaip 28 g;

| 3.8.2.8.1.5. | trunka ne ilgiau kaip 0,12 sekundės ir |
| --- | --- |

3.8.2.8.1.5.

trunka ne ilgiau kaip 0,12 sekundės ir

| 3.8.2.8.2. | 85 kg masės invalidų vežimėlį atstojantis bandymų vežimėlis, stabdomas nuo 48–50 km/h greičio iki sustojimo, turi būti veikiamas lėtėjimo ir laiko impulsu, kuris: |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.

85 kg masės invalidų vežimėlį atstojantis bandymų vežimėlis, stabdomas nuo 48–50 km/h greičio iki sustojimo, turi būti veikiamas lėtėjimo ir laiko impulsu, kuris:

| 3.8.2.8.2.1. | atbuline kryptimi ne mažiau kaip 0,015 sekundės trukmės bendrąjį laiką būna didesnis kaip 5 g; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.1.

atbuline kryptimi ne mažiau kaip 0,015 sekundės trukmės bendrąjį laiką būna didesnis kaip 5 g;

| 3.8.2.8.2.2. | atbuline kryptimi ilgiau kaip 0,02 sekundės būna ne didesnis kaip 8 g; |
| --- | --- |

3.8.2.8.2.2.

atbuline kryptimi ilgiau kaip 0,02 sekundės būna ne didesnis kaip 8 g;

| 3.8.2.8.3. | 3.8.2.8.2 pastraipoje aprašytas bandymas neatliekamas, jei abiem kryptimis naudojamos tos pačios saugos priemonės arba buvo atliktas lygiavertis bandymas; |
| --- | --- |

3.8.2.8.3.

3.8.2.8.2 pastraipoje aprašytas bandymas neatliekamas, jei abiem kryptimis naudojamos tos pačios saugos priemonės arba buvo atliktas lygiavertis bandymas;

| 3.8.2.8.4. | atliekant pirmiau aprašytą bandymą, invalidų vežimėlių saugos sistema turi būti pritvirtinta: |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.

atliekant pirmiau aprašytą bandymą, invalidų vežimėlių saugos sistema turi būti pritvirtinta:

| 3.8.2.8.4.1. | prie tvirtinimo elementų, esančių bandymų įrangoje, kurioje jie išdėstyti taip pat, kaip ir transporto priemonėje, kuriai yra skirta toji saugos sistema, arba |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.1.

prie tvirtinimo elementų, esančių bandymų įrangoje, kurioje jie išdėstyti taip pat, kaip ir transporto priemonėje, kuriai yra skirta toji saugos sistema, arba

| 3.8.2.8.4.2. | prie tvirtinimo elementų tipiniame transporto priemonės, kuriai yra skirta toji saugos sistema, segmente, parengtame pagal 3.8.2.6.7 pastraipoje esantį aprašą. |
| --- | --- |

3.8.2.8.4.2.

prie tvirtinimo elementų tipiniame transporto priemonės, kuriai yra skirta toji saugos sistema, segmente, parengtame pagal 3.8.2.6.7 pastraipoje esantį aprašą.

| 3.8.2.9. | Invalidų vežimėliuose sėdinčių asmenų saugos priemonės turi atitikti taisyklės Nr. 16 7.7.4 pastraipoje nurodytus bandymų reikalavimus arba lygiaverčių bandymų, kuriuose naudojamas 3.8.2.8.1 pastraipoje nurodytų parametrų lėtėjimo ir laiko impulsas, reikalavimus. Tinkamais laikomi pagal taisyklės Nr. 16 nuostatas patvirtinti ir reikiamai paženklinti saugos diržai. |
| --- | --- |

3.8.2.9.

Invalidų vežimėliuose sėdinčių asmenų saugos priemonės turi atitikti taisyklės Nr. 16 7.7.4 pastraipoje nurodytus bandymų reikalavimus arba lygiaverčių bandymų, kuriuose naudojamas 3.8.2.8.1 pastraipoje nurodytų parametrų lėtėjimo ir laiko impulsas, reikalavimus. Tinkamais laikomi pagal taisyklės Nr. 16 nuostatas patvirtinti ir reikiamai paženklinti saugos diržai.

| 3.8.2.10. | 3.8.2.6, 3.8.2.8 arba 3.8.2.9 pastraipose aprašyti bandymai laikomi neišlaikytais, išskyrus atvejus, kai atitinka tokius reikalavimus: |
| --- | --- |

3.8.2.10.

3.8.2.6, 3.8.2.8 arba 3.8.2.9 pastraipose aprašyti bandymai laikomi neišlaikytais, išskyrus atvejus, kai atitinka tokius reikalavimus:

| 3.8.2.10.1. | per bandymą nė viena sistemos dalis nesugenda ir neatitrūksta nuo tvirtinimo elementų arba transporto priemonės; |
| --- | --- |

3.8.2.10.1.

per bandymą nė viena sistemos dalis nesugenda ir neatitrūksta nuo tvirtinimo elementų arba transporto priemonės;

| 3.8.2.10.2. | po bandymo turi veikti vežimėlio ir jo naudotojo atlaisvinimo mechanizmai; |
| --- | --- |

3.8.2.10.2.

po bandymo turi veikti vežimėlio ir jo naudotojo atlaisvinimo mechanizmai;

| 3.8.2.10.3. | atliekant 3.8.2.8 pastraipoje aprašytą bandymą, invalidų vežimėlis išilginėje transporto priemonės plokštumoje turi pasislinkti ne daugiau kaip 200 mm; |
| --- | --- |

3.8.2.10.3.

atliekant 3.8.2.8 pastraipoje aprašytą bandymą, invalidų vežimėlis išilginėje transporto priemonės plokštumoje turi pasislinkti ne daugiau kaip 200 mm;

| 3.8.2.10.4. | pabaigus bandymą, nė viena sistemos dalis neturi būti deformuota taip, kad į aštrius sistemos dalies kraštus arba kitokias iškyšas būtų įmanoma susižeisti. |
| --- | --- |

3.8.2.10.4.

pabaigus bandymą, nė viena sistemos dalis neturi būti deformuota taip, kad į aštrius sistemos dalies kraštus arba kitokias iškyšas būtų įmanoma susižeisti.

| 3.8.2.11. | Greta jos turi būti aiškiai nurodyti naudojimosi nurodymai. |
| --- | --- |

3.8.2.11.

Greta jos turi būti aiškiai nurodyti naudojimosi nurodymai.

| 3.8.3. | Alternatyva 3.8.1.1 pastraipos nuostatoms: invalidų vežimėliams skirta zona suprojektuota taip, kad invalidų vežimėliuose sėdintys asmenys galėtų keliauti be saugos sistemų, kai vežimėlis atgręžtas atgal ir atremtas į atramą arba atlošą, laikantis tokių reikalavimų:






  a) | viena iš invalidų vežimėliams skirtos zonos išilginių pusių turi būti transporto priemonės siena; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

Alternatyva 3.8.1.1 pastraipos nuostatoms: invalidų vežimėliams skirta zona suprojektuota taip, kad invalidų vežimėliuose sėdintys asmenys galėtų keliauti be saugos sistemų, kai vežimėlis atgręžtas atgal ir atremtas į atramą arba atlošą, laikantis tokių reikalavimų:

a)

viena iš invalidų vežimėliams skirtos zonos išilginių pusių turi būti transporto priemonės siena;

| b) | invalidų vežimėliams skirtos zonos priekyje turi būti transporto priemonės išilginei ašiai statmena atrama ar atlošas; |
| --- | --- |

b)

invalidų vežimėliams skirtos zonos priekyje turi būti transporto priemonės išilginei ašiai statmena atrama ar atlošas;

| c) | atrama arba atlošas turi būti tokios konstrukcijos, kad vežimėlių ratai ar nugarėlės galėtų į juos atsiremti ir nebūtų pavojaus apvirsti; |
| --- | --- |

c)

atrama arba atlošas turi būti tokios konstrukcijos, kad vežimėlių ratai ar nugarėlės galėtų į juos atsiremti ir nebūtų pavojaus apvirsti;

| d) | invalidų vežimėliams skirtos zonos priekyje esanti atrama arba sėdynių eilės nugarėlė turi atlaikyti vežimėlį atstojančią 250 daN ± 20 daN jėgą. Jėga turi veikti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje, transporto priemonės priekio link, ties atramos arba atlošo viduriu. Jėga turi veikti ne trumpiau kaip 1,5 sekundės; |
| --- | --- |

d)

invalidų vežimėliams skirtos zonos priekyje esanti atrama arba sėdynių eilės nugarėlė turi atlaikyti vežimėlį atstojančią 250 daN ± 20 daN jėgą. Jėga turi veikti transporto priemonės horizontalioje plokštumoje, transporto priemonės priekio link, ties atramos arba atlošo viduriu. Jėga turi veikti ne trumpiau kaip 1,5 sekundės;

| e) | prie transporto priemonės šono arba sienos turi būti pritvirtinti turėklai arba laikymosi rankena, kuriuos besinaudojantys invalidų vežimėliais galėtų lengvai pasiekti; |
| --- | --- |

e)

prie transporto priemonės šono arba sienos turi būti pritvirtinti turėklai arba laikymosi rankena, kuriuos besinaudojantys invalidų vežimėliais galėtų lengvai pasiekti;

| f) | kitoje invalidų vežimėliams skirtos zonos pusėje turi būti įtaisyti ištraukiamieji turėklai arba lygiavertis įtaisas, saugantis, kad vežimėlis neslinktų į šoną ir kurį besinaudojantys invalidų vežimėliais galėtų lengvai suimti; |
| --- | --- |

f)

kitoje invalidų vežimėliams skirtos zonos pusėje turi būti įtaisyti ištraukiamieji turėklai arba lygiavertis įtaisas, saugantis, kad vežimėlis neslinktų į šoną ir kurį besinaudojantys invalidų vežimėliais galėtų lengvai suimti;

| g) | specialiųjų zonų grindų paviršius neturi būti slidus; |
| --- | --- |

g)

specialiųjų zonų grindų paviršius neturi būti slidus;

| h) | prie invalidų vežimėliams skirtų zonų turi būti pritvirtintos lentelės su tokiu užrašu:
  „Vieta invalidų vežimėliams. Vežimėlis su įjungtais stabdžiais turi būti atgręžtas atgal ir atremtas į atramą arba atlošą“ |
| --- | --- |

h)

prie invalidų vežimėliams skirtų zonų turi būti pritvirtintos lentelės su tokiu užrašu:

„Vieta invalidų vežimėliams. Vežimėlis su įjungtais stabdžiais turi būti atgręžtas atgal ir atremtas į atramą arba atlošą“

3.9.   Durų valdikliai

| 3.9.1. | Visi 3.6 pastraipoje nurodyti prie durų esantys jų atidarymo valdikliai, tiek transporto priemonės išorėje, tiek jos viduje, nuo žemės arba grindų paviršiaus turi būti ne aukščiau kaip 1 300 mm. |
| --- | --- |

3.9.1.

Visi 3.6 pastraipoje nurodyti prie durų esantys jų atidarymo valdikliai, tiek transporto priemonės išorėje, tiek jos viduje, nuo žemės arba grindų paviršiaus turi būti ne aukščiau kaip 1 300 mm.

3.10.   Apšvietimas

| 3.10.1. | Zonai transporto priemonės viduje ir išorėje apšviesti turi būti įrengtas pakankamas apšvietimas, kad riboto judrumo asmenys galėtų saugiai įlipti ir išlipti. Jei apšvietimo prietaisai gali trukdyti vairuotojui matyti, jie turi veikti tik tada, kai transporto priemonė stovi. |
| --- | --- |

3.10.1.

Zonai transporto priemonės viduje ir išorėje apšviesti turi būti įrengtas pakankamas apšvietimas, kad riboto judrumo asmenys galėtų saugiai įlipti ir išlipti. Jei apšvietimo prietaisai gali trukdyti vairuotojui matyti, jie turi veikti tik tada, kai transporto priemonė stovi.

3.11.   Nuostatos dėl padedančių įlipti įtaisų

3.11.1.   Bendrieji reikalavimai:

| 3.11.1.1. | Padedančius įlipti įtaisus įjungiantys valdikliai turi būti aiškiai paženklinti. Apie tai, kad padedantys įlipti prietaisai yra išlindę arba nuleisti, vairuotojui turi signalizuoti signalinė lemputė. |
| --- | --- |

3.11.1.1.

Padedančius įlipti įtaisus įjungiantys valdikliai turi būti aiškiai paženklinti. Apie tai, kad padedantys įlipti prietaisai yra išlindę arba nuleisti, vairuotojui turi signalizuoti signalinė lemputė.

| 3.11.1.2. | Sugedus saugos įtaisui, keltuvai, nuožulnios plokštumos ir nuleidimo sistemos neturi veikti, išskyrus tą atvejį, jeigu juos būtų galima saugiai valdyti rankiniu būdu. Turi būti aiškiai nurodyta avarinio mechanizmo rūšis ir vieta. Nutrūkus energijos tiekimui, keltuvus ir nuožulnias plokštumas turi būti įmanoma valdyti rankiniu būdu. |
| --- | --- |

3.11.1.2.

Sugedus saugos įtaisui, keltuvai, nuožulnios plokštumos ir nuleidimo sistemos neturi veikti, išskyrus tą atvejį, jeigu juos būtų galima saugiai valdyti rankiniu būdu. Turi būti aiškiai nurodyta avarinio mechanizmo rūšis ir vieta. Nutrūkus energijos tiekimui, keltuvus ir nuožulnias plokštumas turi būti įmanoma valdyti rankiniu būdu.

| 3.11.1.3. | Padedantys įlipti įtaisai gali užstoti vienerias įlipimo ir išlipimo arba avarines duris, jeigu iš transporto priemonės vidaus ir išorės paisoma šių dviejų sąlygų: |
| --- | --- |

3.11.1.3.

Padedantys įlipti įtaisai gali užstoti vienerias įlipimo ir išlipimo arba avarines duris, jeigu iš transporto priemonės vidaus ir išorės paisoma šių dviejų sąlygų:

| 3.11.1.3.1. | Padedantys įlipti įtaisai neužstoja rankenos arba kito durims atidaryti skirto įtaiso. |
| --- | --- |

3.11.1.3.1.

Padedantys įlipti įtaisai neužstoja rankenos arba kito durims atidaryti skirto įtaiso.

| 3.11.1.3.2. | Padedančius įlipti įtaisus avarijos atveju galima lengvai patraukti ir atlaisvinti duris. |
| --- | --- |

3.11.1.3.2.

Padedančius įlipti įtaisus avarijos atveju galima lengvai patraukti ir atlaisvinti duris.

3.11.2.   Nuleidimo sistema

| 3.11.2.1. | Nuleidimo sistema turi būti valdoma jungikliu. |
| --- | --- |

3.11.2.1.

Nuleidimo sistema turi būti valdoma jungikliu.

| 3.11.2.2. | Visi valdikliai, kuriais įjungiama viso kėbulo arba jo dalies nuleidimo arba pakėlimo kelio paviršiaus atžvilgiu sistema, turi būti aiškiai paženklinti ir juos turi tiesiogiai valdyti vairuotojas. |
| --- | --- |

3.11.2.2.

Visi valdikliai, kuriais įjungiama viso kėbulo arba jo dalies nuleidimo arba pakėlimo kelio paviršiaus atžvilgiu sistema, turi būti aiškiai paženklinti ir juos turi tiesiogiai valdyti vairuotojas.

| 3.11.2.3. | Nuleidimą arba pakėlimą turi būti įmanoma sustabdyti ir tuoj pat pakeisti važiavimo kryptį kabinoje sėdinčiam vairuotojui pasiekiamu valdikliu ir greta kitų nuleidimo sistemos valdymo valdiklių esančiu valdikliu. |
| --- | --- |

3.11.2.3.

Nuleidimą arba pakėlimą turi būti įmanoma sustabdyti ir tuoj pat pakeisti važiavimo kryptį kabinoje sėdinčiam vairuotojui pasiekiamu valdikliu ir greta kitų nuleidimo sistemos valdymo valdiklių esančiu valdikliu.

| 3.11.2.4. | Bet kokia transporto priemonėje įrengta nuleidimo sistema neturi leisti:
  transporto priemonei važiuoti didesniu kaip 5 km/h greičiu, jeigu transporto priemonė nuleista žemiau už įprastinį važiavimo aukštį, arba
  pakelti arba nuleisti transporto priemonę, jei dėl kokios nors priežasties neveikia įlipimo ir išlipimo durys. |
| --- | --- |

3.11.2.4.

Bet kokia transporto priemonėje įrengta nuleidimo sistema neturi leisti:

transporto priemonei važiuoti didesniu kaip 5 km/h greičiu, jeigu transporto priemonė nuleista žemiau už įprastinį važiavimo aukštį, arba

pakelti arba nuleisti transporto priemonę, jei dėl kokios nors priežasties neveikia įlipimo ir išlipimo durys.

3.11.3.   Keltuvas

3.11.3.1.   Bendrosios nuostatos

| 3.11.3.1.1. | Keltuvai turi veikti tik tada, kai transporto priemonė stovi. Platformai kylant ir prieš jai leidžiantis, turi automatiškai įsijungti įtaisas, saugantis, kad vežimėlis nenuriedėtų. |
| --- | --- |

3.11.3.1.1.

Keltuvai turi veikti tik tada, kai transporto priemonė stovi. Platformai kylant ir prieš jai leidžiantis, turi automatiškai įsijungti įtaisas, saugantis, kad vežimėlis nenuriedėtų.

| 3.11.3.1.2. | Kėlimo platforma turi būti ne siauresnė kaip 800 mm ir ne trumpesnė 1 200 mm, jos keliamoji galia neturi būti mažesnė kaip 300 kg. |
| --- | --- |

3.11.3.1.2.

Kėlimo platforma turi būti ne siauresnė kaip 800 mm ir ne trumpesnė 1 200 mm, jos keliamoji galia neturi būti mažesnė kaip 300 kg.

3.11.3.2.   Mechaniškai valdomų keltuvų papildomi techniniai reikalavimai

| 3.11.3.2.1. | Valdiklis turi būti tokios konstrukcijos, kad išjungtas automatiškai grįžtų į išjungimo padėtį. Tada keltuvas turėtų tuoj pat sustoti, o paskui turi būti įmanoma keltuvą pakreipti judėti bet kokia kryptimi. |
| --- | --- |

3.11.3.2.1.

Valdiklis turi būti tokios konstrukcijos, kad išjungtas automatiškai grįžtų į išjungimo padėtį. Tada keltuvas turėtų tuoj pat sustoti, o paskui turi būti įmanoma keltuvą pakreipti judėti bet kokia kryptimi.

| 3.11.3.2.2. | Naudotojui nematomas vietas, kuriose keltuvui slenkant galėtų būti prispausti arba sutraiškyti objektai, turi saugoti saugos įtaisas (pvz., reversinis mechanizmas). |
| --- | --- |

3.11.3.2.2.

Naudotojui nematomas vietas, kuriose keltuvui slenkant galėtų būti prispausti arba sutraiškyti objektai, turi saugoti saugos įtaisas (pvz., reversinis mechanizmas).

| 3.11.3.2.3. | Suveikus tokiam saugos įtaisui, keltuvas turi tuoj pat sustoti ir pradėti slinkti į priešingą pusę. |
| --- | --- |

3.11.3.2.3.

Suveikus tokiam saugos įtaisui, keltuvas turi tuoj pat sustoti ir pradėti slinkti į priešingą pusę.

3.11.3.3.   Mechaniškai valdomų keltuvų veikimas

| 3.11.3.3.1. | Jei keltuvas yra ties vairuotojo regos lauke esančiomis įlipimo ir išlipimo durimis, jį gali valdyti savo vietoje sėdintis vairuotojas. |
| --- | --- |

3.11.3.3.1.

Jei keltuvas yra ties vairuotojo regos lauke esančiomis įlipimo ir išlipimo durimis, jį gali valdyti savo vietoje sėdintis vairuotojas.

| 3.11.3.3.2. | Visais kitais atvejais valdikliai turi būti greta keltuvo. Juos įjungti ir išjungti turi būti įmanoma tik savo vietoje sėdinčiam vairuotojui. |
| --- | --- |

3.11.3.3.2.

Visais kitais atvejais valdikliai turi būti greta keltuvo. Juos įjungti ir išjungti turi būti įmanoma tik savo vietoje sėdinčiam vairuotojui.

3.11.3.4.   Rankiniu būdu valdomas keltuvas

| 3.11.3.4.1. | Keltuvas turi būti valdomas prie jo esančiais valdikliais. |
| --- | --- |

3.11.3.4.1.

Keltuvas turi būti valdomas prie jo esančiais valdikliais.

| 3.11.3.4.2. | Keltuvas turi būti suprojektuotas taip, kad jam valdyti nereikėtų pernelyg didelės jėgos. |
| --- | --- |

3.11.3.4.2.

Keltuvas turi būti suprojektuotas taip, kad jam valdyti nereikėtų pernelyg didelės jėgos.

3.11.4.   Nuožulni plokštuma

3.11.4.1.   Bendrosios nuostatos

| 3.11.4.1.1. | Nuožulni plokštuma turi veikti tik tada, kai transporto priemonė stovi. |
| --- | --- |

3.11.4.1.1.

Nuožulni plokštuma turi veikti tik tada, kai transporto priemonė stovi.

| 3.11.4.1.2. | Išorinės briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 2,5 mm spinduliu. Išoriniai kampai turi būti suapvalinti ne mažesniu kaip 5 mm spinduliu. |
| --- | --- |

3.11.4.1.2.

Išorinės briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 2,5 mm spinduliu. Išoriniai kampai turi būti suapvalinti ne mažesniu kaip 5 mm spinduliu.

| 3.11.4.1.3. | Nuožulni plokštuma turi būti ne siauresnė kaip 800 mm. Nuožulnios plokštumos nuolydis, ją ištraukus arba atlenkus ant 150 mm aukščio kelkraščio, turėtų būti ne didesnis kaip 12 %. Tam galima naudoti nuleidimo sistemą. |
| --- | --- |

3.11.4.1.3.

Nuožulni plokštuma turi būti ne siauresnė kaip 800 mm. Nuožulnios plokštumos nuolydis, ją ištraukus arba atlenkus ant 150 mm aukščio kelkraščio, turėtų būti ne didesnis kaip 12 %. Tam galima naudoti nuleidimo sistemą.

| 3.11.4.1.4. | Jei naudoti parengta nuožulni plokštuma yra ilgesnė kaip 1 200 mm, joje turi būti įtaisas, saugantis, kad vežimėlis nenusprūstų į šoną. |
| --- | --- |

3.11.4.1.4.

Jei naudoti parengta nuožulni plokštuma yra ilgesnė kaip 1 200 mm, joje turi būti įtaisas, saugantis, kad vežimėlis nenusprūstų į šoną.

| 3.11.4.1.5. | Bet kokia nuožulni plokštuma turi saugiai veikti, esant 300 kg apkrovai. |
| --- | --- |

3.11.4.1.5.

Bet kokia nuožulni plokštuma turi saugiai veikti, esant 300 kg apkrovai.

3.11.4.2.   Veikimo tvarka

| 3.11.4.2.1. | Nuožulni plokštuma gali būti ištraukiama arba sustumiama rankiniu būdu arba mechaniškai. |
| --- | --- |

3.11.4.2.1.

Nuožulni plokštuma gali būti ištraukiama arba sustumiama rankiniu būdu arba mechaniškai.

3.11.4.3.   Mechaniškai valdomų nuožulnių plokštumų papildomi techniniai reikalavimai

| 3.11.4.3.1. | Nuožulnios plokštumos ištraukimo ir sustūmimo operacijas turi parodyti mirksinčios geltonos lemputės ir garso signalas; nuožulnios plokštumos turi būti paženklintos aiškiai matomais raudonais ir baltais spalvos šviesą atspindinčiais ženklais, esančiais ant išorinių kraštų. |
| --- | --- |

3.11.4.3.1.

Nuožulnios plokštumos ištraukimo ir sustūmimo operacijas turi parodyti mirksinčios geltonos lemputės ir garso signalas; nuožulnios plokštumos turi būti paženklintos aiškiai matomais raudonais ir baltais spalvos šviesą atspindinčiais ženklais, esančiais ant išorinių kraštų.

| 3.11.4.3.2. | Nuožulniai plokštumai slenkant horizontalia kryptimi, turi veikti saugos įtaisas. |
| --- | --- |

3.11.4.3.2.

Nuožulniai plokštumai slenkant horizontalia kryptimi, turi veikti saugos įtaisas.

| 3.11.4.3.3. | Suveikus vienam iš tokių įtaisų, nuožulni plokštuma tuoj pat turi nustoti slinkti. |
| --- | --- |

3.11.4.3.3.

Suveikus vienam iš tokių įtaisų, nuožulni plokštuma tuoj pat turi nustoti slinkti.

| 3.11.4.3.4. | Nuožulni plokštuma turi nustoti slinkti horizontaliai, jeigu ant jos uždedamas 15 kg svoris. |
| --- | --- |

3.11.4.3.4.

Nuožulni plokštuma turi nustoti slinkti horizontaliai, jeigu ant jos uždedamas 15 kg svoris.

3.11.4.4.   Mechaniškai valdomų nuožulnių plokštumų naudojimas

| 3.11.4.4.1. | Jei nuožulni plokštuma yra ties vairuotojo regos lauke esančiomis įlipimo ir išlipimo durimis, ją gali valdyti savo vietoje sėdintis vairuotojas. |
| --- | --- |

3.11.4.4.1.

Jei nuožulni plokštuma yra ties vairuotojo regos lauke esančiomis įlipimo ir išlipimo durimis, ją gali valdyti savo vietoje sėdintis vairuotojas.

| 3.11.4.4.2. | Visais kitais atvejais valdikliai turi būti prie nuožulnios plokštumos. Juos įjungti ir išjungti turi būti įmanoma tik savo vietoje sėdinčiam vairuotojui. |
| --- | --- |

3.11.4.4.2.

Visais kitais atvejais valdikliai turi būti prie nuožulnios plokštumos. Juos įjungti ir išjungti turi būti įmanoma tik savo vietoje sėdinčiam vairuotojui.

3.11.4.5.   Rankiniu būdu valdomų nuožulnių plokštumų naudojimas

| 3.11.4.5.1. | Nuožulni plokštuma turi būti suprojektuota taip, kad jai valdyti nereikėtų pernelyg didelės jėgos. |
| --- | --- |

3.11.4.5.1.

Nuožulni plokštuma turi būti suprojektuota taip, kad jai valdyti nereikėtų pernelyg didelės jėgos.

9 PRIEDAS

SPECIALIEJI DVIAUKŠČIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ REIKALAVIMAI

Šiame priede pateikti tie dviaukščių transporto priemonių reikalavimai, kurie skiriasi nuo 3 priede išdėstytų pagrindinių reikalavimų. Toliau pateikti punktai arba papunkčiai pakeičia tais pačiais numeriais pažymėtus 3 priedo punktus arba papunkčius. Išskyrus atvejus, kai toliau nurodoma kitaip, dviaukštėms transporto priemonėms galioja visi kiti 3 priedo reikalavimai. Toliau pateiktų punktų numeravimas atitinka 3 priedo numeravimą.

| 7.4.2.1. | Ant kiekvienos viršutiniame aukšte esančios keleivio sėdynės padedami Q masės svarmenys (pagal 11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipos apibrėžimą). Jei transporto priemonėje gali būti stovintis ekipažo narys, jo masę atitinkantis 75 kg masės svarmuo turi būti padėtas viršutinio aukšto perėjime 875 mm aukštyje. Bagažo skyriuose neturi būti jokio bagažo. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Ant kiekvienos viršutiniame aukšte esančios keleivio sėdynės padedami Q masės svarmenys (pagal 11 priedo 7.4.3.3.1 pastraipos apibrėžimą). Jei transporto priemonėje gali būti stovintis ekipažo narys, jo masę atitinkantis 75 kg masės svarmuo turi būti padėtas viršutinio aukšto perėjime 875 mm aukštyje. Bagažo skyriuose neturi būti jokio bagažo.

7.5.4.   Gesintuvai ir pirmosios pagalbos priemonės

| 7.5.4.1. | Turi būti palikta erdvės dviem gesintuvams pritvirtinti: vienas iš jų turi būti prie vairuotojo, o kitas – viršutiniame aukšte. Tokia erdvė turi būti ne mažesnė kaip 15 dm3 tūrio. |
| --- | --- |

7.5.4.1.

Turi būti palikta erdvės dviem gesintuvams pritvirtinti: vienas iš jų turi būti prie vairuotojo, o kitas – viršutiniame aukšte. Tokia erdvė turi būti ne mažesnė kaip 15 dm3 tūrio.

7.6.   Išėjimai

7.6.1.   Išėjimų skaičius

| 7.6.1.1. | Kiekvienos dviaukštės transporto priemonės apatiniame aukšte turi būti dvejos durys (taip pat žr. 7.6.2.2 pastraipą). Mažiausias reikalaujamas įlipimo ir išlipimo durų skaičius yra toks:








  Keleivių skaičius | Įlipimo ir išlipimo durų skaičius dviaukštėje transporto priemonėje |
| --- | --- | --- |
| | I ir A klasės | II klasė | III ir B klasės |
| 9–45 | 1 | 1 | 1 |
| 46–70 | 2 | 1 | 1 |
| 71–100 | 2 | 2 | 1 |
| > 100 | 4 | 3 | 1 |

7.6.1.1.

Kiekvienos dviaukštės transporto priemonės apatiniame aukšte turi būti dvejos durys (taip pat žr. 7.6.2.2 pastraipą). Mažiausias reikalaujamas įlipimo ir išlipimo durų skaičius yra toks:

Keleivių skaičius

Įlipimo ir išlipimo durų skaičius dviaukštėje transporto priemonėje

I ir A klasės

II klasė

III ir B klasės

9–45

1

1

1

46–70

2

1

1

71–100

2

2

1

> 100

4

3

1

| 7.6.1.4. | Mažiausias avarinių išėjimų skaičius turi būti toks, kad bendras išėjimų skaičius atitiktų toliau nurodytus skaičius; kiekvieno aukšto ir kiekvieno skyriaus išėjimų skaičius nustatomas atskirai. Nustatant avarinių išėjimų skaičių, tualetų kabinos arba virtuvėlės atskirais skyriais nelaikomos. Avariniai liukai gali būti priskaičiuojami tik prie avarinių išėjimų:






  Kiekviename skyriuje galinčių tilpti keleivių ir ekipažo narių skaičius | Mažiausias bendras avarinių išėjimų skaičius |
| --- | --- | --- |
| 1–8 | 2 |
| 9–16 | 3 |
| 17–30 | 4 |
| 31–45 | 5 |
| 46–60 | 6 |
| 61–75 | 7 |
| 76–90 | 8 |
| 91–110 | 9 |
| 111–130 | 10 |
| > 130 | 11 |

7.6.1.4.

Mažiausias avarinių išėjimų skaičius turi būti toks, kad bendras išėjimų skaičius atitiktų toliau nurodytus skaičius; kiekvieno aukšto ir kiekvieno skyriaus išėjimų skaičius nustatomas atskirai. Nustatant avarinių išėjimų skaičių, tualetų kabinos arba virtuvėlės atskirais skyriais nelaikomos. Avariniai liukai gali būti priskaičiuojami tik prie avarinių išėjimų:

Kiekviename skyriuje galinčių tilpti keleivių ir ekipažo narių skaičius

Mažiausias bendras avarinių išėjimų skaičius

1–8

2

9–16

3

17–30

4

31–45

5

46–60

6

61–75

7

76–90

8

91–110

9

111–130

10

> 130

11

| 7.6.1.11. | Be avarinių durų ir langų, II ir III klasių transporto priemonių viršutinio aukšto stoge turi būti įrengti avariniai liukai. Jie gali būti įrengti ir I klasės transporto priemonėse. Tokiu atveju mažiausias liukų skaičius turi būti toks:






  Bendras keleivių skaičius viršutiniame aukšte (Aa) | Liukų skaičius |
| --- | --- | --- |
| ne daugiau kaip 50 | l |
| daugiau kaip 50 | 2 |

7.6.1.11.

Be avarinių durų ir langų, II ir III klasių transporto priemonių viršutinio aukšto stoge turi būti įrengti avariniai liukai. Jie gali būti įrengti ir I klasės transporto priemonėse. Tokiu atveju mažiausias liukų skaičius turi būti toks:

Bendras keleivių skaičius viršutiniame aukšte (Aa)

Liukų skaičius

ne daugiau kaip 50

l

daugiau kaip 50

2

| 7.6.1.12. | Visi jungiamieji laiptai laikomi išėjimais iš viršutinio aukšto. |
| --- | --- |

7.6.1.12.

Visi jungiamieji laiptai laikomi išėjimais iš viršutinio aukšto.

| 7.6.1.13. | Visiems apatiniame aukšte sėdintiems asmenys avarijos atveju turi būti įmanoma išeiti į lauką nelipant į viršutinį aukštą. |
| --- | --- |

7.6.1.13.

Visiems apatiniame aukšte sėdintiems asmenys avarijos atveju turi būti įmanoma išeiti į lauką nelipant į viršutinį aukštą.

| 7.6.1.14. | Viršutinio aukšto perėjimas vieneriais arba daugiau jungiamaisiais laiptais turi būti sujungtas su įlipimo ir išlipimo durų išėjimu arba apatinio aukšto perėjimu, ne toliau kaip 3 m atstumu nuo įlipimo ir išlipimo durų:






  a) | I ir II klasių transporto priemonėse, kurių viršutiniame aukšte vežama daugiau kaip 50 keleivių, turi būti įrengti dveji laiptai arba bent jau vieneri su puse; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.14.

Viršutinio aukšto perėjimas vieneriais arba daugiau jungiamaisiais laiptais turi būti sujungtas su įlipimo ir išlipimo durų išėjimu arba apatinio aukšto perėjimu, ne toliau kaip 3 m atstumu nuo įlipimo ir išlipimo durų:

a)

I ir II klasių transporto priemonėse, kurių viršutiniame aukšte vežama daugiau kaip 50 keleivių, turi būti įrengti dveji laiptai arba bent jau vieneri su puse;

| b) | III klasės transporto priemonėse, kurių viršutiniame aukšte vežama daugiau kaip 30 keleivių, turi būti įrengti dveji laiptai arba bent jau vieneri su puse; |
| --- | --- |

b)

III klasės transporto priemonėse, kurių viršutiniame aukšte vežama daugiau kaip 30 keleivių, turi būti įrengti dveji laiptai arba bent jau vieneri su puse;

7.6.2.   Išėjimų įrengimo vietos

| 7.6.2.2. | Dvejos iš 7.6.1.1 pastraipoje paminėtų durų turi būti atskirtos tiek, kad atstumas tarp skersinių vertikalių plokštumų, einančių pro jų angos centrus, būtų ne mažesnis kaip 25 % viso transporto priemonės ilgio arba 40 % viso apatinio aukšto keleivių salono ilgio; šis reikalavimas negalioja, jeigu tos dvejos durys yra skirtingose transporto priemonės pusėse. Jei vienerios iš tokių durų yra dvigubų durų dalis, tas atstumas turi būti matuojamas tarp tolimiausiųjų durų. |
| --- | --- |

7.6.2.2.

Dvejos iš 7.6.1.1 pastraipoje paminėtų durų turi būti atskirtos tiek, kad atstumas tarp skersinių vertikalių plokštumų, einančių pro jų angos centrus, būtų ne mažesnis kaip 25 % viso transporto priemonės ilgio arba 40 % viso apatinio aukšto keleivių salono ilgio; šis reikalavimas negalioja, jeigu tos dvejos durys yra skirtingose transporto priemonės pusėse. Jei vienerios iš tokių durų yra dvigubų durų dalis, tas atstumas turi būti matuojamas tarp tolimiausiųjų durų.

| 7.6.2.3. | Išėjimai abiejuose aukštuose turi būti išdėstyti taip, kad abiejose transporto priemonės pusėse jų būtų iš esmės po lygiai. |
| --- | --- |

7.6.2.3.

Išėjimai abiejuose aukštuose turi būti išdėstyti taip, kad abiejose transporto priemonės pusėse jų būtų iš esmės po lygiai.

| 7.6.2.4. | Viršutiniame aukšte mažiausiai vienas avarinis išėjimas turi būti įrengtas arba transporto priemonės gale arba priekyje. |
| --- | --- |

7.6.2.4.

Viršutiniame aukšte mažiausiai vienas avarinis išėjimas turi būti įrengtas arba transporto priemonės gale arba priekyje.

7.6.4.   Visų įlipimo ir išlipimo durų techniniai reikalavimai

| 7.6.4.6. | Jei tiesioginio vaizdo nepakanka, turi būti įrengti optiniai arba kitokie įtaisai, kad vairuotojas iš savo vietos galėtų matyti prie visų įlipimo ir išlipimo durų (jeigu jos nėra automatinės) išorinėje pusėje esančius keleivius. I klasės transporto priemonėse šis reikalavimas galioja ir visų įlipimo ir išlipimo durų zonoms transporto priemonės viduje bei jungiamųjų laiptų zonoms viršutiniame aukšte. |
| --- | --- |

7.6.4.6.

Jei tiesioginio vaizdo nepakanka, turi būti įrengti optiniai arba kitokie įtaisai, kad vairuotojas iš savo vietos galėtų matyti prie visų įlipimo ir išlipimo durų (jeigu jos nėra automatinės) išorinėje pusėje esančius keleivius. I klasės transporto priemonėse šis reikalavimas galioja ir visų įlipimo ir išlipimo durų zonoms transporto priemonės viduje bei jungiamųjų laiptų zonoms viršutiniame aukšte.

7.6.7.   Techniniai avarinių durų reikalavimai

| 7.6.7.3. | Visi apatinio aukšto avarinėms durims iš išorinės pusės atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti 1 000–1 500 mm aukštyje nuo žemės ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. I, II ir III klasių transporto priemonėse visi avarinėms durims iš vidaus atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti 1 000–1 500 mm aukštyje nuo grindų arba artimiausio laiptelio paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. Šie reikalavimai netaikomi vairuotojo zonoje esantiems valdikliams. |
| --- | --- |

7.6.7.3.

Visi apatinio aukšto avarinėms durims iš išorinės pusės atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti 1 000–1 500 mm aukštyje nuo žemės ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. I, II ir III klasių transporto priemonėse visi avarinėms durims iš vidaus atidaryti skirti valdikliai arba įtaisai turi būti 1 000–1 500 mm aukštyje nuo grindų arba artimiausio laiptelio paviršiaus ir ne toliau kaip 500 mm atstumu nuo durų. Šie reikalavimai netaikomi vairuotojo zonoje esantiems valdikliams.

7.7.5.   Perėjimai (žr. 1 pav.)

| 7.7.5.1. | Transporto priemonės perėjimai turi būti suprojektuoti taip, kad jais galėtų lengvai judėti matavimo įtaisas, sudarytas iš dviejų bendrą ašį turinčių cilindrų ir tarp jų esančio apversto nupjautinio kūgio; matavimo įtaiso matmenys (mm) yra tokie: | I klasė (39) | II klasė (39) | III klasė (39) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viršutinis/apatinis aukštai: | UD | LD | UD | LD | UD | LD |
| Apatinio cilindro skersmuo | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |
| Apatinio cilindro aukštis | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) | 900 | 1 020
  (900/990) |
| Viršutinio cilindro skersmuo | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |
| Viršutinio cilindro aukštis | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |
| Bendras aukštis | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 680 | 1 800
  (1 680/1 770) |

7.7.5.1.

Transporto priemonės perėjimai turi būti suprojektuoti taip, kad jais galėtų lengvai judėti matavimo įtaisas, sudarytas iš dviejų bendrą ašį turinčių cilindrų ir tarp jų esančio apversto nupjautinio kūgio; matavimo įtaiso matmenys (mm) yra tokie:

I klasė (39)

II klasė (39)

III klasė (39)

Viršutinis/apatinis aukštai:

UD

LD

UD

LD

UD

LD

Apatinio cilindro skersmuo

450

450

350

350

300

300

Apatinio cilindro aukštis

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

900

1 020

(900/990)

Viršutinio cilindro skersmuo

550

550

550

550

450

450

Viršutinio cilindro aukštis

500

500

500

500

500

500

Bendras aukštis

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

1 680

1 800

(1 680/1 770)

Matavimo įtaisas gali liesti stovintiems keleiviams skirtus laikymosi dirželius (jei jie yra) ir nustumti juos šalin. Viršutinio cilindro skersmuo viršuje gali būti sumažintas iki 300 mm, jei horizontalios plokštumos atžvilgiu kampai nusklembti ne didesniu kaip 30o laipsnių kampu (1 pav.).

| 7.7.5.4. | Sujungtuosiuose autobusuose arba tolimojo susisiekimo autobusuose 7.7.5.1 pastraipoje nurodytas matavimo įtaisas turi nekliudomai praslinkti per sandūrą abiejuose aukštuose, kur pro ją leidžiama vaikščioti keleiviams. Jokia minkšta sandūros skyriaus dalis, įskaitant dumplių dalis, neturi išsikišti į perėjimą. |
| --- | --- |

7.7.5.4.

Sujungtuosiuose autobusuose arba tolimojo susisiekimo autobusuose 7.7.5.1 pastraipoje nurodytas matavimo įtaisas turi nekliudomai praslinkti per sandūrą abiejuose aukštuose, kur pro ją leidžiama vaikščioti keleiviams. Jokia minkšta sandūros skyriaus dalis, įskaitant dumplių dalis, neturi išsikišti į perėjimą.

| 7.7.5.10. | 7.7.5.1 pastraipoje aprašyto matavimo įtaiso bendrą aukštį galima sumažinti:






  a) | nuo 1 800 mm iki 1 680 mm – bet kurioje apatinio aukšto perėjimo vietoje, į galą nuo skersinės vertikalios plokštumos, esančios 1 500 mm į priekį nuo galinio tilto vidurio (jei transporto priemonė yra su daugiau kaip vienu galiniu tiltu – pačio galinio tilto vidurio), |
| --- | --- | --- |

7.7.5.10.

7.7.5.1 pastraipoje aprašyto matavimo įtaiso bendrą aukštį galima sumažinti:

a)

nuo 1 800 mm iki 1 680 mm – bet kurioje apatinio aukšto perėjimo vietoje, į galą nuo skersinės vertikalios plokštumos, esančios 1 500 mm į priekį nuo galinio tilto vidurio (jei transporto priemonė yra su daugiau kaip vienu galiniu tiltu – pačio galinio tilto vidurio),

| b) | nuo 1 800 mm iki 1 770 mm – matuojant įlipimo ir išlipimo duris, kurios yra į priekį nuo priekinio tilto, perėjime, esančiame tarp dviejų skersinių vertikalių plokštumų, esančių 800 mm atstumu į abi puses nuo priekinio tilto vidurio linijos. |
| --- | --- |

b)

nuo 1 800 mm iki 1 770 mm – matuojant įlipimo ir išlipimo duris, kurios yra į priekį nuo priekinio tilto, perėjime, esančiame tarp dviejų skersinių vertikalių plokštumų, esančių 800 mm atstumu į abi puses nuo priekinio tilto vidurio linijos.

7.7.7.   Laipteliai

| 7.7.7.1. | (1) išnaša: Ties apatinio aukšto avarinėmis durimis – ne daugiau kaip 850 mm; ties viršutinio aukšto avarinėmis durimis – ne daugiau kaip 1 500 mm. |
| --- | --- |

7.7.7.1.

(1) išnaša: Ties apatinio aukšto avarinėmis durimis – ne daugiau kaip 850 mm; ties viršutinio aukšto avarinėmis durimis – ne daugiau kaip 1 500 mm.

| 7.7.8.6. | Laisvoji erdvė virš sėdimųjų vietų |
| --- | --- |

7.7.8.6.

Laisvoji erdvė virš sėdimųjų vietų

| 7.7.8.6.1. | Virš visų sėdimųjų vietų turi būti laisvosios erdvės, kurios aukštis, matuojant nuo nesuspaustų sėdynių pagalvėlių, turi būti ne mažesnis kaip 900 mm. Ši erdvė turi tęstis virš visos sėdynės ir jai skirto ploto kojoms vertikaliosios projekcijos. Viršutiniame aukšte šios erdvės aukštis gali būti sumažintas iki 850 mm. |
| --- | --- |

7.7.8.6.1.

Virš visų sėdimųjų vietų turi būti laisvosios erdvės, kurios aukštis, matuojant nuo nesuspaustų sėdynių pagalvėlių, turi būti ne mažesnis kaip 900 mm. Ši erdvė turi tęstis virš visos sėdynės ir jai skirto ploto kojoms vertikaliosios projekcijos. Viršutiniame aukšte šios erdvės aukštis gali būti sumažintas iki 850 mm.

7.7.12.   Jungiamieji laiptai (žr. 4 priedo 1 pav.).

| 7.7.12.1. | Jungiamųjų laiptų mažiausias plotis turi būti toks, kad jais galėtų laisvai judėti 4 priedo 1 pav. parodytas bandymų šablonas. Plokštė turi būti slenkama nuo apatinio aukšto perėjimo iki paskutinio laiptelio, laiptais lipančio asmens judėjimo kryptimi. |
| --- | --- |

7.7.12.1.

Jungiamųjų laiptų mažiausias plotis turi būti toks, kad jais galėtų laisvai judėti 4 priedo 1 pav. parodytas bandymų šablonas. Plokštė turi būti slenkama nuo apatinio aukšto perėjimo iki paskutinio laiptelio, laiptais lipančio asmens judėjimo kryptimi.

| 7.7.12.2. | Jungiamieji laiptai turi būti suprojektuoti taip, kad staigiai stabdant į priekį važiuojančią transporto priemonę, keleiviams nekiltų pavojus būti nublokštiems žemyn.
  Šis reikalavimas laikomas įvykdytas, jei yra paisoma bent vienos iš pateiktų sąlygų: |
| --- | --- |

7.7.12.2.

Jungiamieji laiptai turi būti suprojektuoti taip, kad staigiai stabdant į priekį važiuojančią transporto priemonę, keleiviams nekiltų pavojus būti nublokštiems žemyn.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytas, jei yra paisoma bent vienos iš pateiktų sąlygų:

| 7.7.12.2.1. | nė vienos laiptų dalies nusileidimas nėra nukreiptas į priekį; |
| --- | --- |

7.7.12.2.1.

nė vienos laiptų dalies nusileidimas nėra nukreiptas į priekį;

| 7.7.12.2.2. | laiptai yra su turėklais arba panašiais įtaisais; |
| --- | --- |

7.7.12.2.2.

laiptai yra su turėklais arba panašiais įtaisais;

| 7.7.12.2.3. | laiptų viršuje yra automatinis įtaisas, neleidžiantis lipti laiptais, kai transporto priemonė važiuoja; toks įtaisas turi būti lengvai valdomas avarijos atveju. |
| --- | --- |

7.7.12.2.3.

laiptų viršuje yra automatinis įtaisas, neleidžiantis lipti laiptais, kai transporto priemonė važiuoja; toks įtaisas turi būti lengvai valdomas avarijos atveju.

| 7.7.12.3. | Naudojant 7.7.5.1 pastraipoje nurodytą cilindrą, turi būti patikrinta, ar pakankama prieiga prie laiptų iš perėjimų (viršutinio ir apatinio). |
| --- | --- |

7.7.12.3.

Naudojant 7.7.5.1 pastraipoje nurodytą cilindrą, turi būti patikrinta, ar pakankama prieiga prie laiptų iš perėjimų (viršutinio ir apatinio).

7.11.   Turėklai ir laikymosi rankenos

7.11.5.   Jungiamųjų laiptų turėklai ir laikymosi rankenos

| 7.11.5.1. | Abiejuose jungiamųjų laiptų šonuose turi būti įrengti tinkami turėklai arba laikymosi rankenos. Jie turi būti 800–1 100 mm aukštyje virš kiekvieno laiptelio paviršiaus. |
| --- | --- |

7.11.5.1.

Abiejuose jungiamųjų laiptų šonuose turi būti įrengti tinkami turėklai arba laikymosi rankenos. Jie turi būti 800–1 100 mm aukštyje virš kiekvieno laiptelio paviršiaus.

| 7.11.5.2. | Turėklai ir (arba) laikymosi rankenos turi būti tokie, kad už jų būtų galima laikytis apatiniame arba viršutiniame aukšte prie jungiamųjų laiptų arba ant bet kurios jų pakopos stovintiems žmonėms. Laikymosi vietos turi būti 800–1 100 mm aukštyje (matuojant vertikaliai) nuo apatinio aukšto grindų arba kiekvienos pakopos paviršiaus ir |
| --- | --- |

7.11.5.2.

Turėklai ir (arba) laikymosi rankenos turi būti tokie, kad už jų būtų galima laikytis apatiniame arba viršutiniame aukšte prie jungiamųjų laiptų arba ant bet kurios jų pakopos stovintiems žmonėms. Laikymosi vietos turi būti 800–1 100 mm aukštyje (matuojant vertikaliai) nuo apatinio aukšto grindų arba kiekvienos pakopos paviršiaus ir

| 7.11.5.2.1. | apatiniame aukšte stovinčiam asmeniui: ne didesniu kaip 400 mm atstumu į vidų nuo pirmosios pakopos išorinio krašto ir |
| --- | --- |

7.11.5.2.1.

apatiniame aukšte stovinčiam asmeniui: ne didesniu kaip 400 mm atstumu į vidų nuo pirmosios pakopos išorinio krašto ir

| 7.11.5.2.2. | padėtis tam tikros pakopos atžvilgiu: ne į išorinę pusę nuo tam tikros pakopos išorinio krašto ir ne toliau kaip 600 mm į transporto priemonės vidų nuo to paties krašto. |
| --- | --- |

7.11.5.2.2.

padėtis tam tikros pakopos atžvilgiu: ne į išorinę pusę nuo tam tikros pakopos išorinio krašto ir ne toliau kaip 600 mm į transporto priemonės vidų nuo to paties krašto.

7.12.   Laiptų nišų ir greta esančių sėdynių apsauga

| 7.12.2. | Dviaukštės transporto priemonės viršutiniame aukšte jungiamųjų laiptų nišą turi atitverti ne žemesni kaip 800 mm aukščio apsaugai; aukštis matuojamas nuo grindų. Apatinis apsaugo kraštas negali būti aukščiau kaip 100 mm virš grindų. |
| --- | --- |

7.12.2.

Dviaukštės transporto priemonės viršutiniame aukšte jungiamųjų laiptų nišą turi atitverti ne žemesni kaip 800 mm aukščio apsaugai; aukštis matuojamas nuo grindų. Apatinis apsaugo kraštas negali būti aukščiau kaip 100 mm virš grindų.

| 7.12.3. | Tarp viršutinio aukšto priekinių sėdynių ir priekinio stiklo turi būti paminkštintas apsaugas. Jo viršutinis kraštas turi būti 800–900 mm aukštyje (matuojant vertikaliai) nuo grindų, ant kurių padėtos keleivių kojos. |
| --- | --- |

7.12.3.

Tarp viršutinio aukšto priekinių sėdynių ir priekinio stiklo turi būti paminkštintas apsaugas. Jo viršutinis kraštas turi būti 800–900 mm aukštyje (matuojant vertikaliai) nuo grindų, ant kurių padėtos keleivių kojos.

| 7.12.4. | Laiptų pakopų popakopiai turi būti uždari. |
| --- | --- |

7.12.4.

Laiptų pakopų popakopiai turi būti uždari.

9 PRIEDAS

Priedėlis

1 pav.

PERĖJIMAI

(žr. 9 priedo 7.7.5 pastraipą)

Image

| | B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) (40) | F (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I klasė | 550 | 450 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| II klasė | 550 | 350 | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |
| III klasė | 450 | 300 (jei sėdynės gali būti paslenkamos į šonus – 220) | 500 | 1 800
  (1 680/1 770) | 1 020
  (900/990) |

B (mm)

C (mm)

D (mm)

E (mm) (40)

F (mm)

I klasė

550

450

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

II klasė

550

350

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

III klasė

450

300 (jei sėdynės gali būti paslenkamos į šonus – 220)

500

1 800

(1 680/1 770)

1 020

(900/990)

10 PRIEDAS

ATSKIROJO TECHNINIO AGREGATO TIPO TVIRTINIMAS IR TRANSPORTO PRIEMONĖS SU KĖBULU, KURIS JAU ANKSČIAU BUVO PATVIRTINTAS KAIP ATSKIRASIS TECHNINIS AGREGATAS, TIPO TVIRTINIMAS

1.   ATSKIROJO TECHNINIO AGREGATO TIPO PATVIRTINIMAS

| 1.1. | Kad gautų atskirojo techninio agregato, reikalingo transporto priemonės kėbului, tipo patvirtinimą pagal šios taisyklės nuostatas, gamintojas privalo tvirtinančiajai institucijai įrodyti, jog laikomasi gamintojo nurodytų sąlygų. Kitos šioje taisyklėje nurodytos sąlygos turi būti įvykdytos ir patvirtintos pagal 2 pastraipos nurodymus. |
| --- | --- |

1.1.

Kad gautų atskirojo techninio agregato, reikalingo transporto priemonės kėbului, tipo patvirtinimą pagal šios taisyklės nuostatas, gamintojas privalo tvirtinančiajai institucijai įrodyti, jog laikomasi gamintojo nurodytų sąlygų. Kitos šioje taisyklėje nurodytos sąlygos turi būti įvykdytos ir patvirtintos pagal 2 pastraipos nurodymus.

| 1.2. | Patvirtinimas gali būti suteiktas atsižvelgiant į sąlygas, kurias turi atitikti sukomplektuota transporto priemonė (pvz., tinkamos važiuoklės charakteristikos, naudojimo arba įrengimo apribojimai); šie apribojimai nurodomi patvirtinimo liudijime. |
| --- | --- |

1.2.

Patvirtinimas gali būti suteiktas atsižvelgiant į sąlygas, kurias turi atitikti sukomplektuota transporto priemonė (pvz., tinkamos važiuoklės charakteristikos, naudojimo arba įrengimo apribojimai); šie apribojimai nurodomi patvirtinimo liudijime.

| 1.3. | Apie visas tokias sąlygas tinkama forma turi būti pranešta transporto priemonės kėbulo pirkėjui arba gamintojui, kuris atlieka paskesnius transporto priemonės surinkimo darbus. |
| --- | --- |

1.3.

Apie visas tokias sąlygas tinkama forma turi būti pranešta transporto priemonės kėbulo pirkėjui arba gamintojui, kuris atlieka paskesnius transporto priemonės surinkimo darbus.

2.   TRANSPORTO PRIEMONĖS SU KĖBULU, KURIS JAU ANKSČIAU BUVO PATVIRTINTAS KAIP ATSKIRASIS TECHNINIS AGREGATAS, TIPO PATVIRTINIMAS.

| 2.1. | Kad galėtų gauti transporto priemonės su kėbulu, kuris jau anksčiau buvo patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas, tipo patvirtinimą pagal šios taisyklės nuostatas, gamintojas privalo tvirtinančiajai institucijai įrodyti, kad yra įvykdyti šios taisyklės reikalavimai, kurie nebuvo įvykdyti, ir patvirtinti pagal 1 pastraipos nuostatas, atsižvelgiant į visus nesukomplektuotos transporto priemonės tipo patvirtinimus. |
| --- | --- |

2.1.

Kad galėtų gauti transporto priemonės su kėbulu, kuris jau anksčiau buvo patvirtintas kaip atskirasis techninis agregatas, tipo patvirtinimą pagal šios taisyklės nuostatas, gamintojas privalo tvirtinančiajai institucijai įrodyti, kad yra įvykdyti šios taisyklės reikalavimai, kurie nebuvo įvykdyti, ir patvirtinti pagal 1 pastraipos nuostatas, atsižvelgiant į visus nesukomplektuotos transporto priemonės tipo patvirtinimus.

| 2.2. | Turi būti įvykdyti visi pagal 1.2 pastraipos nuostatas nustatyti reikalavimai. |
| --- | --- |

2.2.

Turi būti įvykdyti visi pagal 1.2 pastraipos nuostatas nustatyti reikalavimai.

11 PRIEDAS

MASĖ IR MATMENYS

| 1. | Šis priedas taikomas M2 ir M3 kategorijų variklinių transporto priemonių masei ir matmenims tiek, kiek tai būtina tvirtinant transporto priemonę šios bendros konstrukcijos atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.

Šis priedas taikomas M2 ir M3 kategorijų variklinių transporto priemonių masei ir matmenims tiek, kiek tai būtina tvirtinant transporto priemonę šios bendros konstrukcijos atžvilgiu.

2.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šiame priede:

| 2.1. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

2.1.

(Rezervuota)

| 2.2. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

2.2.

(Rezervuota)

| 2.3. | „Tiltų grupė“ – tai tiltai, kurie yra vežimėlio dalis. Dviejų tiltų grupė vadinama tandemu, o trijų tiltų grupė – trijų tiltų vežimėliu. Pagal susitarimą vienas tiltas laikomas grupe, sudaryta iš vieno tilto. |
| --- | --- |

2.3.

„Tiltų grupė“ – tai tiltai, kurie yra vežimėlio dalis. Dviejų tiltų grupė vadinama tandemu, o trijų tiltų grupė – trijų tiltų vežimėliu. Pagal susitarimą vienas tiltas laikomas grupe, sudaryta iš vieno tilto.

| 2.4. | Transporto priemonės matmenys – tai transporto priemonės konstrukcijos matmenys, kuriuos nurodo gamintojas. |
| --- | --- |

2.4.

Transporto priemonės matmenys – tai transporto priemonės konstrukcijos matmenys, kuriuos nurodo gamintojas.

| 2.4.1. | „Transporto priemonės ilgis“ – tai pagal ISO standarto 612-1978 terminą Nr. 6.1 išmatuotas matmuo.
  Be paminėto standarto nuostatų, matuojant transporto priemonės ilgį, neturi būti atsižvelgiama į šiuos įtaisus:






  — | stiklo valytuvus ir apliejiklius, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

„Transporto priemonės ilgis“ – tai pagal ISO standarto 612-1978 terminą Nr. 6.1 išmatuotas matmuo.

Be paminėto standarto nuostatų, matuojant transporto priemonės ilgį, neturi būti atsižvelgiama į šiuos įtaisus:

—

stiklo valytuvus ir apliejiklius,

| — | galinį ir priekinį numerio ženklą, |
| --- | --- |

—

galinį ir priekinį numerio ženklą,

| — | įtaisus muitinės plomboms pritvirtinti ir tų įtaisų apsaugą, |
| --- | --- |

—

įtaisus muitinės plomboms pritvirtinti ir tų įtaisų apsaugą,

| — | brezento tvirtinimo įtaisus ir jų apsaugą, |
| --- | --- |

—

brezento tvirtinimo įtaisus ir jų apsaugą,

| — | apšvietimo įrangą, |
| --- | --- |

—

apšvietimo įrangą,

| — | galinio vaizdo veidrodžius, |
| --- | --- |

—

galinio vaizdo veidrodžius,

| — | regos lauko apžvelgimą užtikrinančias priemones, |
| --- | --- |

—

regos lauko apžvelgimą užtikrinančias priemones,

| — | oro įsiurbimo vamzdžius, |
| --- | --- |

—

oro įsiurbimo vamzdžius,

| — | nuimamųjų kėbulų ilgio ribotuvus, |
| --- | --- |

—

nuimamųjų kėbulų ilgio ribotuvus,

| — | įlipimo laiptelius ir rankenas, |
| --- | --- |

—

įlipimo laiptelius ir rankenas,

| — | rankenų gumas ir panašią įrangą, |
| --- | --- |

—

rankenų gumas ir panašią įrangą,

| — | keliamąsias platformas, nuožulnias plokštumas ir panašią parengtą naudoti įrangą, neviršijančią 300 mm, jeigu transporto priemonės pakrovimo tūris nepadidėja, |
| --- | --- |

—

keliamąsias platformas, nuožulnias plokštumas ir panašią parengtą naudoti įrangą, neviršijančią 300 mm, jeigu transporto priemonės pakrovimo tūris nepadidėja,

| — | variklinių transporto priemonių sukabintuvus, |
| --- | --- |

—

variklinių transporto priemonių sukabintuvus,

| — | elektra varomų transporto srovės ėmiklius (pantografus), |
| --- | --- |

—

elektra varomų transporto srovės ėmiklius (pantografus),

| — | išorinius skydelius nuo saulės. |
| --- | --- |

—

išorinius skydelius nuo saulės.

| 2.4.2. | „Transporto priemonės plotis“ – tai pagal ISO standarto 612-1978 terminą Nr. 6.2 išmatuotas matmuo.
  Be šio standarto nuostatų, matuojant transporto priemonės ilgį, neturi būti atsižvelgiama į šiuos įtaisus:






  — | įtaisus muitinės plomboms pritvirtinti ir tų įtaisų apsaugą, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

„Transporto priemonės plotis“ – tai pagal ISO standarto 612-1978 terminą Nr. 6.2 išmatuotas matmuo.

Be šio standarto nuostatų, matuojant transporto priemonės ilgį, neturi būti atsižvelgiama į šiuos įtaisus:

—

įtaisus muitinės plomboms pritvirtinti ir tų įtaisų apsaugą,

| — | brezento tvirtinimo įtaisus ir jų apsaugą, |
| --- | --- |

—

brezento tvirtinimo įtaisus ir jų apsaugą,

| — | signalinius įtaisus, įspėjančius apie padangų gedimus, |
| --- | --- |

—

signalinius įtaisus, įspėjančius apie padangų gedimus,

| — | kyšančias lanksčiąsias purvasaugių dalis, |
| --- | --- |

—

kyšančias lanksčiąsias purvasaugių dalis,

| — | apšvietimo įrangą, |
| --- | --- |

—

apšvietimo įrangą,

| — | parengtas naudoti nuožulnias plokštumas, kėlimo platformas ir panašią parengtą naudoti įrangą, jeigu ji neišsikiša daugiau kaip 10 mm, o nuožulnių plokštumų, atsuktų į priekį arba atgal, kampai suapvalinti ne mažesniu kaip 5 mm spinduliu; briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 2,5 mm spinduliu; |
| --- | --- |

—

parengtas naudoti nuožulnias plokštumas, kėlimo platformas ir panašią parengtą naudoti įrangą, jeigu ji neišsikiša daugiau kaip 10 mm, o nuožulnių plokštumų, atsuktų į priekį arba atgal, kampai suapvalinti ne mažesniu kaip 5 mm spinduliu; briaunos turi būti suapvalintos ne mažesniu kaip 2,5 mm spinduliu;

| — | galinio vaizdo veidrodžius, |
| --- | --- |

—

galinio vaizdo veidrodžius,

| — | padangų oro slėgio indikatorius, |
| --- | --- |

—

padangų oro slėgio indikatorius,

| — | įtraukiamuosius laiptelius, |
| --- | --- |

—

įtraukiamuosius laiptelius,

| — | į išlinkusius padangos šonus iš karto virš padangos lietimosi su žeme taško, |
| --- | --- |

—

į išlinkusius padangos šonus iš karto virš padangos lietimosi su žeme taško,

| — | regos lauko apžvelgimą užtikrinančias priemones, |
| --- | --- |

—

regos lauko apžvelgimą užtikrinančias priemones,

| — | ištraukiamus šoninius autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų valdymo sistemų valdymo įtaisus, jei nėra įtraukti. |
| --- | --- |

—

ištraukiamus šoninius autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų valdymo sistemų valdymo įtaisus, jei nėra įtraukti.

| 2.4.3. | „Transporto priemonės aukštis“ – tai pagal ISO standarto 612-1978 terminą Nr. 6.3 išmatuotas matmuo.
  Be šio standarto nuostatų, matuojant transporto priemonės aukštį, neturi būti atsižvelgiama į šiuos įtaisus:






  — | antenas, |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

„Transporto priemonės aukštis“ – tai pagal ISO standarto 612-1978 terminą Nr. 6.3 išmatuotas matmuo.

Be šio standarto nuostatų, matuojant transporto priemonės aukštį, neturi būti atsižvelgiama į šiuos įtaisus:

—

antenas,

| — | srovės miklius (pantografus), kai jie yra iškelti. |
| --- | --- |

—

srovės miklius (pantografus), kai jie yra iškelti.

Nustatant transporto priemonių, kurios yra su tilto keliamuoju įtaisu, aukštį, turi būti atsižvelgiama į pantografo padėtį.

| 2.5. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

2.5.

(Rezervuota)

| 2.6. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

2.6.

(Rezervuota)

| 2.7. | „Didžiausia techniškai tiltui tenkanti masė (m)“ – tai masė, atitinkanti didžiausią leidžiamą statinę vertikalią apkrovą, kuria tiltų grupė veikia kelio paviršių ir kuri yra pagrįsta transporto priemonės ir tilto konstrukcija; ją nurodo transporto priemonės gamintojas. |
| --- | --- |

2.7.

„Didžiausia techniškai tiltui tenkanti masė (m)“ – tai masė, atitinkanti didžiausią leidžiamą statinę vertikalią apkrovą, kuria tiltų grupė veikia kelio paviršių ir kuri yra pagrįsta transporto priemonės ir tilto konstrukcija; ją nurodo transporto priemonės gamintojas.

| 2.8. | „Didžiausia techniškai leidžiama tiltų grupei tenkanti masė (μ)“ – tai masė, atitinkanti didžiausią leidžiamą statinę vertikalią apkrovą, kuria tiltų grupė veikia kelio paviršių ir kuri yra pagrįsta transporto priemonės ir tilto konstrukcija; ją nurodo transporto priemonės gamintojas. |
| --- | --- |

2.8.

„Didžiausia techniškai leidžiama tiltų grupei tenkanti masė (μ)“ – tai masė, atitinkanti didžiausią leidžiamą statinę vertikalią apkrovą, kuria tiltų grupė veikia kelio paviršių ir kuri yra pagrįsta transporto priemonės ir tilto konstrukcija; ją nurodo transporto priemonės gamintojas.

| 2.9. | „Velkamoji masė“ – tai bendra apkrova, kuria kelio paviršių veikia velkamos transporto priemonės (-ių) tiltas (-ai). |
| --- | --- |

2.9.

„Velkamoji masė“ – tai bendra apkrova, kuria kelio paviršių veikia velkamos transporto priemonės (-ių) tiltas (-ai).

| 2.10. | „Didžiausia techniškai leidžiama velkamoji masė (VM)“ – tai gamintojo nurodyta didžiausia velkamoji masė. |
| --- | --- |

2.10.

„Didžiausia techniškai leidžiama velkamoji masė (VM)“ – tai gamintojo nurodyta didžiausia velkamoji masė.

| 2.11. | „Didžiausia techniškai leidžiama masė variklinės transporto priemonės sukabinimo taške“ – tai masė, atitinkanti didžiausią leidžiamą statinę vertikalią sukabinimo taško apkrovą, pagrįstą variklinės transporto priemonės konstrukcija ir (arba) sukabintuvu; ją nurodo gamintojas. Pagal apibrėžimą šiai masei nepriskiriama variklinės transporto priemonės sukabintuvo masė. |
| --- | --- |

2.11.

„Didžiausia techniškai leidžiama masė variklinės transporto priemonės sukabinimo taške“ – tai masė, atitinkanti didžiausią leidžiamą statinę vertikalią sukabinimo taško apkrovą, pagrįstą variklinės transporto priemonės konstrukcija ir (arba) sukabintuvu; ją nurodo gamintojas. Pagal apibrėžimą šiai masei nepriskiriama variklinės transporto priemonės sukabintuvo masė.

| 2.12. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

2.12.

(Rezervuota)

| 2.13. | „Didžiausia techniškai leidžiama pakrauto junginio masė (JM)“ – tai didžiausia pakrautos variklinės transporto priemonės ir pakrautos velkamos priekabos masių suma, kuri yra pagrįsta variklinės transporto priemonės konstrukcija; ją nurodo gamintojas. |
| --- | --- |

2.13.

„Didžiausia techniškai leidžiama pakrauto junginio masė (JM)“ – tai didžiausia pakrautos variklinės transporto priemonės ir pakrautos velkamos priekabos masių suma, kuri yra pagrįsta variklinės transporto priemonės konstrukcija; ją nurodo gamintojas.

| 2.14. | „Tilto keliamasis įtaisas“ – tai prie transporto priemonės neišardomai pritaisytas įtaisas, kuriuo, atsižvelgiant į transporto priemonės apkrovą, galima mažinti arba didinti tilto (-ų) apkrovą:






  a) | pakeliant ratus virš žemės arba juos nuleidžiant; |
| --- | --- | --- |

2.14.

„Tilto keliamasis įtaisas“ – tai prie transporto priemonės neišardomai pritaisytas įtaisas, kuriuo, atsižvelgiant į transporto priemonės apkrovą, galima mažinti arba didinti tilto (-ų) apkrovą:

a)

pakeliant ratus virš žemės arba juos nuleidžiant;

| b) | arba nepakeliant ratų virš žemės (pvz., transporto priemonėse su pneumatine arba kitokia pakaba), |
| --- | --- |

b)

arba nepakeliant ratų virš žemės (pvz., transporto priemonėse su pneumatine arba kitokia pakaba),

kad būtų sumažintas padangų dilimas, kai transporto priemonė nevisiškai pakrauta, ir (arba) kad padidinus varomojo tilto apkrovą, variklinė transporto priemonė arba transporto priemonių junginys galėtų lengviau pradėti važiuoti iš vietos, jeigu paviršius slidus.

| 3. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

3.

(Rezervuota)

| 4. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

4.

(Rezervuota)

| 5. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

5.

(Rezervuota)

| 6. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

6.

(Rezervuota)

7.   REIKALAVIMAI

7.1.   Parengtos naudoti transporto priemonės masės ir jos pasiskirstymo tarp tiltų matavimas

Parengtos naudoti transporto priemonės masė ir jos pasiskirstymas tarp tiltų matuojamas naudojant pagal šios taisyklės 3.4 pastraipą pateiktą transporto priemonę; ji stovi vietoje, o ratai nustatyti tiesiai į priekį. Kai išmatuotos masės nuo gamintojo nurodytų tam tikrų techninių vieno tipo konfigūracijų masių skiriasi ne daugiau kaip 3 % arba ne daugiau kaip 5 %, jeigu tai yra 3,5 t masės neviršijanti M2 kategorijos transporto priemonė, toliau nurodytiems reikalavimams naudojamos gamintojo nurodytos parengtų naudoti transporto priemonių masės ir jų pasiskirstymas tarp tiltų. Kitais atvejais turi būti naudojamos išmatuotos masės, ir techninės priežiūros centrai, jeigu reikia, gali atlikti papildomus, o ne pateiktus pagal šios taisyklės 3.4 pastraipą, transporto priemonės(-ių) matavimus.

| 7.2. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.2.

(Rezervuota)

| 7.3. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.3.

(Rezervuota)

7.4.   Masės pasiskirstymo apskaičiavimai

7.4.1.   Skaičiavimo metodika

| 7.4.1.1. | Kad būtų galima atlikti toliau nurodytus masės pasiskirstymo apskaičiavimus, už patikrinimus atsakingam techninės priežiūros centrui gamintojas turi pateikti informaciją (surašytą į lentelę arba kokia nors kita forma), būtiną identifikuoti transporto priemonės tipo techninę konfigūraciją: didžiausią techniškai leidžiamą pakrautos transporto priemonės masę, didžiausias techniškai leidžiamas tiltams ir jų grupėms tenkančias mases, didžiausią techniškai leidžiamą velkamąją masę ir didžiausią techniškai leidžiamą pakrauto junginio masę. |
| --- | --- |

7.4.1.1.

Kad būtų galima atlikti toliau nurodytus masės pasiskirstymo apskaičiavimus, už patikrinimus atsakingam techninės priežiūros centrui gamintojas turi pateikti informaciją (surašytą į lentelę arba kokia nors kita forma), būtiną identifikuoti transporto priemonės tipo techninę konfigūraciją: didžiausią techniškai leidžiamą pakrautos transporto priemonės masę, didžiausias techniškai leidžiamas tiltams ir jų grupėms tenkančias mases, didžiausią techniškai leidžiamą velkamąją masę ir didžiausią techniškai leidžiamą pakrauto junginio masę.

| 7.4.1.2. | Siekiant įsitikinti, kad laikomasi čia išvardytų tipo techninių charakteristikų reikalavimų, turi būti atlikti tinkami apskaičiavimai. Šiuo tikslu galima atlikti tik blogiausių atvejų apskaičiavimus. |
| --- | --- |

7.4.1.2.

Siekiant įsitikinti, kad laikomasi čia išvardytų tipo techninių charakteristikų reikalavimų, turi būti atlikti tinkami apskaičiavimai. Šiuo tikslu galima atlikti tik blogiausių atvejų apskaičiavimus.

| 7.4.1.3. | Šiuose reikalavimuose ženklai M, mi, μj, TM ir MC atitinkamai žymi tokius parametrus, kurie turi atitikti 7.4 pastraipos reikalavimus:






  M = | didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė, |
| --- | --- | --- |
| mi = | didžiausia techniškai leidžiama tiltui tenkanti masė, pažymėta „i“, kur „i“ gali būti arba 1, arba bendras transporto priemonės tiltų skaičius, |
| μj = | didžiausia techniškai leidžiama masė, tenkanti vienam tiltui arba tiltų grupei, pažymėtai „j“, čia „j“ gali būti arba 1, arba bendras pavienių tiltų arba tiltų grupių skaičius, |
| TM = | didžiausia techniškai leidžiama velkamoji masė, ir |
| MC = | didžiausia techniškai leidžiama pakrauto junginio masė. |

7.4.1.3.

Šiuose reikalavimuose ženklai M, mi, μj, TM ir MC atitinkamai žymi tokius parametrus, kurie turi atitikti 7.4 pastraipos reikalavimus:

M =

didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė,

mi =

didžiausia techniškai leidžiama tiltui tenkanti masė, pažymėta „i“, kur „i“ gali būti arba 1, arba bendras transporto priemonės tiltų skaičius,

μj =

didžiausia techniškai leidžiama masė, tenkanti vienam tiltui arba tiltų grupei, pažymėtai „j“, čia „j“ gali būti arba 1, arba bendras pavienių tiltų arba tiltų grupių skaičius,

TM =

didžiausia techniškai leidžiama velkamoji masė, ir

MC =

didžiausia techniškai leidžiama pakrauto junginio masė.

| 7.4.1.4. | Kai raide „i“ žymimas pavienis tiltas, o „j“ – tiltų grupė, tada mi = μj pagal apibrėžimą. |
| --- | --- |

7.4.1.4.

Kai raide „i“ žymimas pavienis tiltas, o „j“ – tiltų grupė, tada mi = μj pagal apibrėžimą.

| 7.4.1.5. | Transporto priemonių, kuriose įtaisyti reguliuojamos apkrovos tiltai, čia minimi apskaičiavimai turi būti atlikti, kai tiltų apkrova atitinka įprastą darbo apkrovą. Transporto priemonių, kuriose įtaisyti pakeliamieji tiltai, čia minimi apskaičiavimai atliekami tiltus nuleidus. |
| --- | --- |

7.4.1.5.

Transporto priemonių, kuriose įtaisyti reguliuojamos apkrovos tiltai, čia minimi apskaičiavimai turi būti atlikti, kai tiltų apkrova atitinka įprastą darbo apkrovą. Transporto priemonių, kuriose įtaisyti pakeliamieji tiltai, čia minimi apskaičiavimai atliekami tiltus nuleidus.

| 7.4.1.6. | Gamintojas turi nurodyti tiltų grupę veikiančios bendros apkrovos pasiskirstymo tarp tiltų taisykles (pvz., nurodydamas pasiskirstymo formulę arba pateikdamas pasiskirstymo diagramas). |
| --- | --- |

7.4.1.6.

Gamintojas turi nurodyti tiltų grupę veikiančios bendros apkrovos pasiskirstymo tarp tiltų taisykles (pvz., nurodydamas pasiskirstymo formulę arba pateikdamas pasiskirstymo diagramas).

| 7.4.1.7. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

(Rezervuota)

| 7.4.2. | (Rezervuota – žr. 7.4.3.1 ir 7.4.4 pastraipas) |
| --- | --- |

7.4.2.

(Rezervuota – žr. 7.4.3.1 ir 7.4.4 pastraipas)

| 7.4.2.1. | Masių suma mi neturi būti mažesnė už M masę. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Masių suma mi neturi būti mažesnė už M masę.

| 7.4.2.2. | Kiekvienos tiltų grupės, pažymėtos „j“, tiltams tenkanti masių suma mi neturi būti mažesnė už masę μj. Be to, kiekviena iš masių mi neturi būti mažesnė už μj dalį, tenkančią tiltui „i“, nustatytą pagal tą tiltų grupę veikiančios masės pasiskirstymo dėsnius. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Kiekvienos tiltų grupės, pažymėtos „j“, tiltams tenkanti masių suma mi neturi būti mažesnė už masę μj. Be to, kiekviena iš masių mi neturi būti mažesnė už μj dalį, tenkančią tiltui „i“, nustatytą pagal tą tiltų grupę veikiančios masės pasiskirstymo dėsnius.

| 7.4.2.3. | Masių suma μj neturi būti mažesnė už M masę. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Masių suma μj neturi būti mažesnė už M masę.

| 7.4.2.4. | Parengtos naudoti transporto priemonės masė, prie jos pridėjus 75 kg ir padauginus iš keleivių skaičiaus bei pridėjus didžiausią techniškai leidžiamą masę sukabinimo taške, neturi būti didesnė už M masę. |
| --- | --- |

7.4.2.4.

Parengtos naudoti transporto priemonės masė, prie jos pridėjus 75 kg ir padauginus iš keleivių skaičiaus bei pridėjus didžiausią techniškai leidžiamą masę sukabinimo taške, neturi būti didesnė už M masę.

| 7.4.2.5. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.4.2.5.

(Rezervuota)

| 7.4.2.6. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.4.2.6.

(Rezervuota)

| 7.4.2.7. | JM neturi viršyti M + VM. |
| --- | --- |

7.4.2.7.

JM neturi viršyti M + VM.

7.4.3.   Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų reikalavimai

| 7.4.3.1. | Taikomi 7.4.2.1–7.4.2.3 ir 7.4.2.7 pastraipų reikalavimai. |
| --- | --- |

7.4.3.1.

Taikomi 7.4.2.1–7.4.2.3 ir 7.4.2.7 pastraipų reikalavimai.

| 7.4.3.2. | Parengtos naudoti transporto priemonės masė, prie jos pridėjus masę Q, padaugintą iš sėdinčių ir stovinčių keleivių skaičiaus, pridėjus WP, B ir BX mases, kaip apibrėžta 7.4.3.3.1 pastraipoje, bei pridėjus didžiausią techniškai leidžiamą masę sukabinimo taške, jei sukabintuvą pritaiso gamintojas, neturi viršyti M masės. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Parengtos naudoti transporto priemonės masė, prie jos pridėjus masę Q, padaugintą iš sėdinčių ir stovinčių keleivių skaičiaus, pridėjus WP, B ir BX mases, kaip apibrėžta 7.4.3.3.1 pastraipoje, bei pridėjus didžiausią techniškai leidžiamą masę sukabinimo taške, jei sukabintuvą pritaiso gamintojas, neturi viršyti M masės.

| 7.4.3.3. | Kai parengta naudoti transporto priemonė kraunama pagal 7.4.3.3.1 pastraipos reikalavimus, kiekvieno tilto apkrovą atitinkanti masė neturi būti didesnė už kiekvienam tiltui tenkančią masę mi, o kiekvieno pavienio tilto arba tiltų grupės apkrovą atitinkanti masė neturi būti didesnė už tai tiltų grupei tenkančią masę μj. Be to, varančiojo tilto apkrovą atitinkanti masė arba varančiųjų tiltų apkrovų sumą atitinkančių masių suma turi būti bent 25 % M masės. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Kai parengta naudoti transporto priemonė kraunama pagal 7.4.3.3.1 pastraipos reikalavimus, kiekvieno tilto apkrovą atitinkanti masė neturi būti didesnė už kiekvienam tiltui tenkančią masę mi, o kiekvieno pavienio tilto arba tiltų grupės apkrovą atitinkanti masė neturi būti didesnė už tai tiltų grupei tenkančią masę μj. Be to, varančiojo tilto apkrovą atitinkanti masė arba varančiųjų tiltų apkrovų sumą atitinkančių masių suma turi būti bent 25 % M masės.

| 7.4.3.3.1. | Parengta naudoti transporto priemonė pakraunama: Q masė, atitinkanti sėdinčių keleivių skaičių; masė, atitinkanti SP (SP – stovintys keleiviai), Q masė tolygiai paskirstoma stovintiems keleiviams skirtame plote SI; tam tikrais atvejais WP masė tolygiai paskirstoma kiekvienoje invalidų vežimėliams skirtoje erdvėje; masė, atitinkanti B (kg), tolygiai paskirstoma bagažo skyriuose; masė, atitinkanti BX (kg), tolygiai paskirstoma bagažą vežti pritaikyto stogo paviršiuje, kai:
  P yra sėdimųjų vietų skaičius.
  S1 yra stovintiems keleiviams skirtas plotas. III arba B klasių transporto priemonėse S1 = 0.
  SP, kurį nurodo gamintojas, neturi būti didesnis už S1/SSp vertę, kur SSp – toliau pateiktoje lentelėje nurodyta sutartinė stovinčiam keleiviui numatyta erdvė.
  WP (kg) yra invalidų vežimėliams skirtų plotų skaičius, padaugintas iš 250 kg – invalido vežimėlio ir jo naudotojo masės.
  B (kg), kurį nurodo gamintojas, skaitinė vertė neturi būti mažesnė už 100 × V. Šis dydis apima bagažo skyrius arba bagažo lentynas, kurios gali būti pritvirtintos transporto priemonės išorėje.
  V – bendras bagažo skyrių tūris (m3). Kai tvirtinama I arba A klasės transporto priemonė, nepaisoma bagažo skyrių, kurie prieinami tik iš transporto priemonės išorės, tūrio.
  BX, kurį nurodo gamintojas, vertė neturi būti mažesnė kaip 75 kg/m2.
  Dviaukštėse transporto priemonėse neturi būti įrangos bagažui ant stogo vežti, todėl BX tokių transporto priemonių atveju yra lygus nuliui.
  Q ir SSp vertės yra nurodytos šioje lentelėje:







  Transporto priemonės klasė | Q (kg) vieno keleivio masė | SSp (m2/keleivis) sutartinė erdvė, skirta vienam stovinčiam keleiviui |
| --- | --- | --- | --- |
| I ir A klasės | 68 | 0,125 |
| II klasė | 71 (41) | 0,15 |
| III ir B klasės | 71 (41) | Stovintys keleiviai nevežami |

7.4.3.3.1.

Parengta naudoti transporto priemonė pakraunama: Q masė, atitinkanti sėdinčių keleivių skaičių; masė, atitinkanti SP (SP – stovintys keleiviai), Q masė tolygiai paskirstoma stovintiems keleiviams skirtame plote SI; tam tikrais atvejais WP masė tolygiai paskirstoma kiekvienoje invalidų vežimėliams skirtoje erdvėje; masė, atitinkanti B (kg), tolygiai paskirstoma bagažo skyriuose; masė, atitinkanti BX (kg), tolygiai paskirstoma bagažą vežti pritaikyto stogo paviršiuje, kai:

P yra sėdimųjų vietų skaičius.

S1 yra stovintiems keleiviams skirtas plotas. III arba B klasių transporto priemonėse S1 = 0.

SP, kurį nurodo gamintojas, neturi būti didesnis už S1/SSp vertę, kur SSp – toliau pateiktoje lentelėje nurodyta sutartinė stovinčiam keleiviui numatyta erdvė.

WP (kg) yra invalidų vežimėliams skirtų plotų skaičius, padaugintas iš 250 kg – invalido vežimėlio ir jo naudotojo masės.

B (kg), kurį nurodo gamintojas, skaitinė vertė neturi būti mažesnė už 100 × V. Šis dydis apima bagažo skyrius arba bagažo lentynas, kurios gali būti pritvirtintos transporto priemonės išorėje.

V – bendras bagažo skyrių tūris (m3). Kai tvirtinama I arba A klasės transporto priemonė, nepaisoma bagažo skyrių, kurie prieinami tik iš transporto priemonės išorės, tūrio.

BX, kurį nurodo gamintojas, vertė neturi būti mažesnė kaip 75 kg/m2.

Dviaukštėse transporto priemonėse neturi būti įrangos bagažui ant stogo vežti, todėl BX tokių transporto priemonių atveju yra lygus nuliui.

Q ir SSp vertės yra nurodytos šioje lentelėje:

Transporto priemonės klasė

Q (kg) vieno keleivio masė

SSp (m2/keleivis) sutartinė erdvė, skirta vienam stovinčiam keleiviui

I ir A klasės

68

0,125

II klasė

71 (41)

0,15

III ir B klasės

71 (41)

Stovintys keleiviai nevežami

| 7.4.3.3.2. | Jei transporto priemonės sėdimųjų vietų skaičių galima keisti, yra stovintiems keleiviams skirtas plotas (S1) ir (arba) invalidų vežimėliams skirtas plotas, 7.4.3.2 ir 7.4.3.3 pastraipų nuostatos nustatomos kiekvienu taikomu atveju: |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.

Jei transporto priemonės sėdimųjų vietų skaičių galima keisti, yra stovintiems keleiviams skirtas plotas (S1) ir (arba) invalidų vežimėliams skirtas plotas, 7.4.3.2 ir 7.4.3.3 pastraipų nuostatos nustatomos kiekvienu taikomu atveju:

| 7.4.3.3.2.1. | kai visos galimos sėdimosios vietos užimtos, tada – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą (iki gamintojo nurodyto stovintiems keleiviams skirtų vietų skaičiaus, jei pasiekiamas) ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėliams skirtą plotą; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.1.

kai visos galimos sėdimosios vietos užimtos, tada – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą (iki gamintojo nurodyto stovintiems keleiviams skirtų vietų skaičiaus, jei pasiekiamas) ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėliams skirtą plotą;

| 7.4.3.3.2.2. | kai visas galimas stovintiems keleiviams skirtas plotas užimtas (iki gamintojo nurodyto stovintiems keleiviams skirtų vietų skaičiaus), likusias sėdimąsias vietas ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėlių užimtą plotą; |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.2.

kai visas galimas stovintiems keleiviams skirtas plotas užimtas (iki gamintojo nurodyto stovintiems keleiviams skirtų vietų skaičiaus), likusias sėdimąsias vietas ir, jei lieka vietos, invalidų vežimėlių užimtą plotą;

| 7.4.3.3.2.3. | kai visos galimos invalidų vežimėliams skirtos vietos užimtos – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą (iki gamintojo nurodyto stovintiems keleiviams skirtų vietų skaičiaus, jei pasiekiamas) ir užimtos likusios tinkamos naudoti vietos. |
| --- | --- |

7.4.3.3.2.3.

kai visos galimos invalidų vežimėliams skirtos vietos užimtos – likusį stovintiems keleiviams skirtą plotą (iki gamintojo nurodyto stovintiems keleiviams skirtų vietų skaičiaus, jei pasiekiamas) ir užimtos likusios tinkamos naudoti vietos.

| 7.4.3.4. | Kai transporto priemonė yra parengta naudoti arba pakrauta, kaip nurodyta 7.4.3.3.1 pastraipoje, priekinio tilto arba tiltų grupės apkrovą atitinkanti masė turi būti ne mažesnė kaip procentinis parengtos naudoti transporto priemonės arba didžiausios techniškai leidžiamos pakrautos transporto priemonės M masės dydis, nustatytas šioje lentelėje:










  I ir A klasės | II klasė | III ir B klasės |
| --- | --- | --- | --- |
| Vientisoji | Sujungtoji | Vientisoji | Sujungtoji | Vientisoji | Sujungtoji |
| 20 | 20 | 25 (42) | 20 | 25 (42) | 20 |

7.4.3.4.

Kai transporto priemonė yra parengta naudoti arba pakrauta, kaip nurodyta 7.4.3.3.1 pastraipoje, priekinio tilto arba tiltų grupės apkrovą atitinkanti masė turi būti ne mažesnė kaip procentinis parengtos naudoti transporto priemonės arba didžiausios techniškai leidžiamos pakrautos transporto priemonės M masės dydis, nustatytas šioje lentelėje:

I ir A klasės

II klasė

III ir B klasės

Vientisoji

Sujungtoji

Vientisoji

Sujungtoji

Vientisoji

Sujungtoji

20

20

25 (42)

20

25 (42)

20

| 7.4.3.5. | Kai transporto priemonei turi būti suteiktas daugiau kaip vienos klasės patvirtinimas, kiekvienai klasei turi būti taikomos 7.4.3.2 ir 7.4.3.3 pastraipos. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Kai transporto priemonei turi būti suteiktas daugiau kaip vienos klasės patvirtinimas, kiekvienai klasei turi būti taikomos 7.4.3.2 ir 7.4.3.3 pastraipos.

| 7.4.4. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.4.4.

(Rezervuota)

| 7.5. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.5.

(Rezervuota)

7.6.   Manevringumas

| 7.6.1. | Kiekviena variklinė transporto priemonė turi galėti manevruoti neišvažiuodama iš apskritimo pavidalo ploto, apibrėžto dviem koncentriniais apskritimais, kurių išorinio apskritimo spindulys yra 12,50 m, o vidinio – 5,30 m; jokia transporto priemonės dalis neturi pažeisti apskritimų ribų (išskyrus kyšančias į transporto priemonės plotį neįskaičiuojamas dalis). Variklinių transporto priemonių su tilto keliamaisiais įtaisais atveju šis reikalavimas taip pat taikomas, kai pakeliamasis (-ieji) tiltas (-ai) yra pakeltas (-i) arba reguliuojamos apkrovos tiltas (-ai) neapkrautas (-i).
  Anksčiau nurodyti reikalavimai turi būti patikrinti taip: |
| --- | --- |

7.6.1.

Kiekviena variklinė transporto priemonė turi galėti manevruoti neišvažiuodama iš apskritimo pavidalo ploto, apibrėžto dviem koncentriniais apskritimais, kurių išorinio apskritimo spindulys yra 12,50 m, o vidinio – 5,30 m; jokia transporto priemonės dalis neturi pažeisti apskritimų ribų (išskyrus kyšančias į transporto priemonės plotį neįskaičiuojamas dalis). Variklinių transporto priemonių su tilto keliamaisiais įtaisais atveju šis reikalavimas taip pat taikomas, kai pakeliamasis (-ieji) tiltas (-ai) yra pakeltas (-i) arba reguliuojamos apkrovos tiltas (-ai) neapkrautas (-i).

Anksčiau nurodyti reikalavimai turi būti patikrinti taip:

7.6.1.1.   Variklinės transporto priemonės

Nuo transporto priemonės vidurio labiausiai nutolęs priekinis transporto priemonės taškas turi brėžti su išorinio apskritimo kraštu sutampančią liniją (žr. A brėžinį).

| 7.6.1.2. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.6.1.2.

(Rezervuota)

| 7.6.2. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.6.2.

(Rezervuota)

7.6.3.   Papildomi M2 arba M3 kategorijų transporto priemonių reikalavimai

Yra du alternatyvūs atitikties šiai pastraipai įrodymo būdai: 7.6.3.1 A) arba 7.6.3.1 B).

Jungtinė Karalystė ir Portugalija gali savo teritorijoje iki 2005 m. kovo 9 d. atsisakyti suteikti nacionalinį transporto priemonės tipo patvirtinimą arba neleisti ar uždrausti parduoti, registruoti, pradėti naudoti transporto priemonę, jeigu ji neatitinka 7.6.3.1 B) pastraipoje nurodytų manevringumo kriterijų.

Atsižvelgdamos į pirmiau išvardytas išimtis, susitariančiosios šalys gali patvirtinti pagal 7.6.3.1 A) pastraipą.

| 7.6.3.1.A) | Kai transporto priemonė stovi, linija ant žemės galima nustatyti vertikalią plokštumą, liečiančią transporto priemonės šoną, atgręžtą į išorę nuo apskritimo. Jei transporto priemonė yra sujungtoji, dvi standžiosios dalys turi būti išlygintos plokštumos atžvilgiu. Kai transporto priemonė tiesia linija juda į priekį, į 7.6.1 pastraipoje nurodytą apskritimo sritį, jokia transporto priemonės dalis negali išsikišti už vertikalios projekcijos daugiau kaip 0,60 m (žr. B ir C brėžinius). |
| --- | --- |

7.6.3.1.A)

Kai transporto priemonė stovi, linija ant žemės galima nustatyti vertikalią plokštumą, liečiančią transporto priemonės šoną, atgręžtą į išorę nuo apskritimo. Jei transporto priemonė yra sujungtoji, dvi standžiosios dalys turi būti išlygintos plokštumos atžvilgiu. Kai transporto priemonė tiesia linija juda į priekį, į 7.6.1 pastraipoje nurodytą apskritimo sritį, jokia transporto priemonės dalis negali išsikišti už vertikalios projekcijos daugiau kaip 0,60 m (žr. B ir C brėžinius).

A pav.

Image

B pav.

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = daugiausia 0,6 m

C pav.

Image

R = 12,5 m

r = 5,3 m

U = daugiausia 0,6 m

| 7.6.3.1.B) | Kai transporto priemonė stovi ir jos vairuojamieji ratai nukreipti taip, kad jei transporto priemonė pradėtų važiuoti, jos toliausias priekinis taškas nubrėžtų 12,50 m spindulio apskritimą, linija ant žemės galima nustatyti vertikalią plokštumą, liečiančią transporto priemonės šoną, atgręžtą į išorę nuo apskritimo. Sujungtosios M2 arba M3 kategorijos transporto priemonės atveju dvi standžiosios dalys turi būti išlygintos plokštumos atžvilgiu.
  Kai transporto priemonė važiuoja į priekį, į bet kurią pusę 12,50 m spindulio apskritimu, jokia jos dalis negali išsikišti už vertikalios plokštumos daugiau kaip 0,80 m (žr. B pav.) rėminės iki 12 m ilgio transporto priemonės atveju arba daugiau kaip 1,20 m (žr. C pav.) ilgesnės kaip 12 m rėminės transporto priemonės arba sujungtosios M2 arba M3 kategorijos transporto priemonės atveju.
  Transporto priemonių su tilto keliamuoju įtaisu atveju šis reikalavimas taip pat taikomas pakeltoje padėtyje esančiam tiltui (-ams) (pagal 2.14 pastraipą). |
| --- | --- |

7.6.3.1.B)

Kai transporto priemonė stovi ir jos vairuojamieji ratai nukreipti taip, kad jei transporto priemonė pradėtų važiuoti, jos toliausias priekinis taškas nubrėžtų 12,50 m spindulio apskritimą, linija ant žemės galima nustatyti vertikalią plokštumą, liečiančią transporto priemonės šoną, atgręžtą į išorę nuo apskritimo. Sujungtosios M2 arba M3 kategorijos transporto priemonės atveju dvi standžiosios dalys turi būti išlygintos plokštumos atžvilgiu.

Kai transporto priemonė važiuoja į priekį, į bet kurią pusę 12,50 m spindulio apskritimu, jokia jos dalis negali išsikišti už vertikalios plokštumos daugiau kaip 0,80 m (žr. B pav.) rėminės iki 12 m ilgio transporto priemonės atveju arba daugiau kaip 1,20 m (žr. C pav.) ilgesnės kaip 12 m rėminės transporto priemonės arba sujungtosios M2 arba M3 kategorijos transporto priemonės atveju.

Transporto priemonių su tilto keliamuoju įtaisu atveju šis reikalavimas taip pat taikomas pakeltoje padėtyje esančiam tiltui (-ams) (pagal 2.14 pastraipą).

A pav.

Image

B pav.

Image

C pav.

Image

| 7.6.4. | Taip pat turi būti patikrinta, ar laikomasi 7.6.1–7.6.3 pastraipų reikalavimų, gamintojo pageidavimu naudojant tam tikrą lygiavertį apskaičiavimą arba geometrinį būdą. |
| --- | --- |

7.6.4.

Taip pat turi būti patikrinta, ar laikomasi 7.6.1–7.6.3 pastraipų reikalavimų, gamintojo pageidavimu naudojant tam tikrą lygiavertį apskaičiavimą arba geometrinį būdą.

| 7.6.5. | Kai transporto priemonės nesukomplektuotos, gamintojas turi nurodyti didžiausius leidžiamus matmenis, kuriuos naudojant tikrinama, ar laikomasi 7.6.1–7.6.3 pastraipų reikalavimų. |
| --- | --- |

7.6.5.

Kai transporto priemonės nesukomplektuotos, gamintojas turi nurodyti didžiausius leidžiamus matmenis, kuriuos naudojant tikrinama, ar laikomasi 7.6.1–7.6.3 pastraipų reikalavimų.

| 7.7. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.7.

(Rezervuota)

| 7.8. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.8.

(Rezervuota)

| 7.9. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.9.

(Rezervuota)

| 7.10. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.10.

(Rezervuota)

| 7.11. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

7.11.

(Rezervuota)

---

(1)  Atsižvelgiama į visus padarytus pakeitimus ir 1 svarstymo 1 klaidų ištaisymą, kurie įsigaliojo 2004 m. spalio 19 d.

1

(2)  Kaip apibrėžta suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos 7 priede (R.E.3). (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2)

2

(3)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikė valstybės narės, naudodamos savo atitinkamą ECE simbolį), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras ir 50 – Malta. Tolesni numeriai kitoms šalims turi būti skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengiamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

3

(4)  Jei tipo atpažinimo priemonėse yra simbolių, kurie nesvarbūs informaciniame dokumente aprašant transporto priemonių, sudedamųjų dalių arba atskirųjų techninių agregatų tipus, tokie simboliai dokumentuose pateikiami su ženklu „?“ (pvz. ABC??123??).

4

(5)  Kaip apibrėžta suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos 7 priede (R.E.3). (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2)

5

(6)  Jei įmanoma, žymima pagal Europos normą, kitu atveju pateikiama:

6

| a) | medžiagos aprašas, |
| --- | --- |

a)

medžiagos aprašas,

| b) | takumo riba, |
| --- | --- |

b)

takumo riba,

| c) | didžiausia tempimo jėga, |
| --- | --- |

c)

didžiausia tempimo jėga,

| d) | pailgėjimas (nurodomas procentais), |
| --- | --- |

d)

pailgėjimas (nurodomas procentais),

| e) | kietumas pagal Brinelį. |
| --- | --- |

e)

kietumas pagal Brinelį.

(7)  Transporto priemonės vairavimas iš virš variklio esančios kabinos – tai konfigūracija, kai daugiau nei pusė variklio ilgio yra už toliausiai priekyje esančio priekinio stiklo pagrindo taško, o vairaračio stebulė yra priekiniame transporto priemonės ilgio ketvirtyje.

7

(8)  Kas netaikoma, ištrinama (naudojant daugiau kaip vieną įrašą, gali pasitaikyti taip, kad nereikia nieko trinti).

8

(9)  Kai viena versija yra su įprasta kabina, o kita – su miegamąja vieta, nurodomi abu masės ir matmenų rinkiniai.

9

(10)  ISO standartas 612 – 1978, terminas Nr. 6.4.

10

(11)  11 priedas, 2.4.1 pastraipa

11

(12)  11 priedas, 4.2 pastraipa

12

(13)  11 priedas, 2.4.3 pastraipa

13

(14)  ISO standartas 612 – 1978, terminas Nr. 6.6.

14

(15)  ISO standartas 612 – 1978, terminas Nr. 6.7.

15

(16)  Laikoma, kad vairuotojo ir, jei taikoma, ekipažo nario svoris yra 75 kg (68 kg asmens svoris ir 7 kg bagažo masė pagal ISO standartą 2416: 1992), pripilamas degalų bakas (90 %) ir kitos skysčių sistemos (išskyrus panaudoto vandens) (100 %), atsižvelgiant į gamintojo nustatytą talpą.

16

(17)  Jei tai yra priekaba arba puspriekabė, veikiančios sukabintuvą arba balninį sukabintuvą didele vertikalia apkrova, ši apkrova, padalinta iš standartinio gravitacijos pagreičio, įtraukiama į didžiausią techniškai leidžiamą masę.

17

(18)  Šis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

18

(19)  Transporto priemonėse, pritaikytose vežti ne daugiau kaip 22 keleivius, apatinė plokštė gali būti paslinkta viršutiniosios atžvilgiu, jei poslinkis daromas ta pačia kryptimi.

19

(20)  Viršutinės plokštės plotį viršuje galima sumažinti iki 400 mm, jei ne daugiau kaip 30 laipsnių kampu nuo horizontalios linijos suapvalinami kampai.

20

(21)  Viršutinio cilindro aukštį ir kartu bendrą aukštį galima sumažinti 100 mm, matuojant bet kurią perėjimo vietą, esančią į galą nuo:

21

| a) | skersinės plokštumos, esančios 1,5 m į priekį nuo galinio tilto vidurio linijos (jei transporto priemonė yra su daugiau kaip vienu galiniu tiltu – pačio galinio tilto vidurio linijos), ir |
| --- | --- |

a)

skersinės plokštumos, esančios 1,5 m į priekį nuo galinio tilto vidurio linijos (jei transporto priemonė yra su daugiau kaip vienu galiniu tiltu – pačio galinio tilto vidurio linijos), ir

| b) | skersinės vertikalios plokštumos, esančios ties įlipimo ir išlipimo durų (o jeigu jų yra ne vienerios – ties galinių įlipimo ir išlipimo durų) galiniu kraštu. |
| --- | --- |

b)

skersinės vertikalios plokštumos, esančios ties įlipimo ir išlipimo durų (o jeigu jų yra ne vienerios – ties galinių įlipimo ir išlipimo durų) galiniu kraštu.

Viršutinio cilindro skersmuo viršuje gali būti sumažintas iki 300 mm, jei horizontalios plokštumos atžvilgiu kampai nusklembti ne didesniu kaip 30o laipsnių kampu.

o

Matavimo įtaisas gali liesti laikymosi dirželius (jeigu jie yra) arba kitus nestandžius objektus, pvz., saugos diržų sudedamąsias dalis, ir nustumti juos šalin.

(22)  Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse – 230 mm.

22

(23)  Jei durys avarinės – 700 mm.

23

Jei durys avarinės ir yra dviaukštės transporto priemonės viršutiniame aukšte - 1 500 mm.

(24)  Kai transporto priemonė yra vien tik su mechanine pakaba – 430 mm.

24

(25)  Bent vienerioms įlipimo ir išlipimo durims; ties kitomis durimis – 400 mm.

25

(26)  Jei laipteliai yra ties durimis, esančiomis už galinio tilto – 300 mm.

26

(27)  Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytų vežti transporto priemonių perėjimuose – 250 mm.

27

(28)  Žr. atitinkamą 3 priedo 7.7.1.2 pastraipos išnašą.

28

(29)  Žr. atitinkamą 3 priedo 7.7.5.1 pastraipos išnašą („*“).

29

(30)  Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytose vežti transporto priemonėse – 230 mm.

30

(31)  Jei durys avarinės – 700 mm.

31

Jei durys avarinės ir yra dviaukštės transporto priemonės viršutiniame aukšte – 1 500 mm.

(32)  Kai transporto priemonė yra vien tik su mechanine pakaba – 430 mm.

32

(33)  Jei laipteliai yra ties durimis, esančiomis už galinio tilto – 300 mm.

33

(34)  Bent ties vieneriomis įlipimo ir išlipimo durimis; ties kitomis durimis – 400 mm.

34

(35)  Ne daugiau kaip 22 keleivius pritaikytų vežti transporto priemonių perėjimuose – 250 mm.

35

(36)  III klasės transporto priemonėse – 225 mm.

36

(37)  Ties ratų gaubtais ir variklio skyriumi – 350 mm.

37

(38)  II ir III klasių transporto priemonėse – 400 mm.

38

(39)  Skliausteliuose nurodyti matmenys galioja tik pačiai galinei apatinio aukšto daliai ir daliai, esančiai netoli priekinio tilto (žr. 7.7.5.10 pastraipą).

39

(40)  Skliausteliuose nurodyti matmenys galioja tik viršutiniam aukštui ir (arba) pačiai galinei apatinio aukšto daliai ir (arba) daliai, esančiai netoli priekinio tilto (žr. 7.7.5.10 pastraipą).

40

(41)  Įskaitant 3 kg rankinį bagažą.

41

(42)  II ir III klasės transporto priemonėms su 3 tiltais ir turinčioms du vairuojamuosius šis skaičius sumažinamas 20 %.

42

---

| 11.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 121/203 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 121/203

---

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklės Nr. 114 dėl suvienodintų nuostatų dėl šių įrenginių patvirtinimo:

Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio

Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu

Ne vairaratyje įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 373, 2006 m. gruodžio 27 d.
  )

Taisyklę Nr. 114 skaityti taip:

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 114

Suvienodintos nuostatos dėl šių įrenginių patvirtinimo:

I.   Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio

II.   Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu

III.   Ne vairaratyje įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma šiai rinkoje parduodamai įrangai:

| 1.1. | keičiamųjų oro pagalvių sistemų oro pagalvių moduliams, skirtiems variklinėse transporto priemonėse įrengti; |
| --- | --- |

1.1.

keičiamųjų oro pagalvių sistemų oro pagalvių moduliams, skirtiems variklinėse transporto priemonėse įrengti;

| 1.2. | M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių keičiamiesiems vairaračiams su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu, kurie kaip papildoma saugos sistema skirti įrengti variklinėse transporto priemonėse greta saugos diržų ir kitų saugos sistemų, t. y. sistema, kuri per stiprų susidūrimą automatiškai pripučia lanksčią konstrukciją, kad keleiviai patirtų mažiau sužeidimų; |
| --- | --- |

1.2.

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių keičiamiesiems vairaračiams su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu, kurie kaip papildoma saugos sistema skirti įrengti variklinėse transporto priemonėse greta saugos diržų ir kitų saugos sistemų, t. y. sistema, kuri per stiprų susidūrimą automatiškai pripučia lanksčią konstrukciją, kad keleiviai patirtų mažiau sužeidimų;

| 1.3. | keičiamosioms oro pagalvių sistemoms, išskyrus kaip papildomas saugos sistemas greta saugos diržų ir kitų saugos sistemų M1 ir N1 kategorijos variklinių transporto priemonių vairaračiuose su patvirtinto tipo oro pagalvių moduliais įrengtas sistemas, t. y. sistema, kuri automatiškai pripučia lanksčią konstrukciją, kad keleiviai būtų mažiau sužalojami. |
| --- | --- |

1.3.

keičiamosioms oro pagalvių sistemoms, išskyrus kaip papildomas saugos sistemas greta saugos diržų ir kitų saugos sistemų M1 ir N1 kategorijos variklinių transporto priemonių vairaračiuose su patvirtinto tipo oro pagalvių moduliais įrengtas sistemas, t. y. sistema, kuri automatiškai pripučia lanksčią konstrukciją, kad keleiviai būtų mažiau sužalojami.

2.   APIBRĖŽTYS

| 2.1. | Oro pagalvių sistema – tai sudedamųjų dalių grupė, kuri įrengta transporto priemonėje (-se) atlieka visas gamintojo nustatytas funkcijas. Sistemą sudaro bent jau paleidimo mazgas, įjungiantis vieną arba daugiau oro pagalvių modulių, ir elektros laidų pynė, jei yra. |
| --- | --- |

2.1.

Oro pagalvių sistema – tai sudedamųjų dalių grupė, kuri įrengta transporto priemonėje (-se) atlieka visas gamintojo nustatytas funkcijas. Sistemą sudaro bent jau paleidimo mazgas, įjungiantis vieną arba daugiau oro pagalvių modulių, ir elektros laidų pynė, jei yra.

| 2.2. | Oro pagalvė – tai lanksti medžiaga, iš kurios susidaro uždara įtalpa, į kurią iš pripūtimo įtaiso prileidžiama dujų ir kuri apsaugo keleivį. |
| --- | --- |

2.2.

Oro pagalvė – tai lanksti medžiaga, iš kurios susidaro uždara įtalpa, į kurią iš pripūtimo įtaiso prileidžiama dujų ir kuri apsaugo keleivį.

| 2.3. | Oro pagalvės modulis – tai mažiausias surinkimo mazgas, sudarytas iš energijos šaltinio, kuris reikalingas, kad mazgas pradėtų veikti, ir oro pagalvės, kuri prisipučia suveikus mazgui. |
| --- | --- |

2.3.

Oro pagalvės modulis – tai mažiausias surinkimo mazgas, sudarytas iš energijos šaltinio, kuris reikalingas, kad mazgas pradėtų veikti, ir oro pagalvės, kuri prisipučia suveikus mazgui.

| 2.4. | Keičiamasis vairaratis (kuriame įrengtas oro pagalvės modulis) – tai rinkoje parduodamas vairaratis, kurį galima įsigyti norint iš dalies pakeisti variklinę transporto priemonę; toks vairaratis nuo originalaus, transporto priemonės gamintojo pristatomo, vairaračio gali skirtis funkciniais matmenimis, forma ir (arba) medžiaga. |
| --- | --- |

2.4.

Keičiamasis vairaratis (kuriame įrengtas oro pagalvės modulis) – tai rinkoje parduodamas vairaratis, kurį galima įsigyti norint iš dalies pakeisti variklinę transporto priemonę; toks vairaratis nuo originalaus, transporto priemonės gamintojo pristatomo, vairaračio gali skirtis funkciniais matmenimis, forma ir (arba) medžiaga.

| 2.5. | Keičiamoji oro pagalvių sistema – tai rinkoje parduodama oro pagalvių sistema, kurią galima įsigyti norint iš dalies pakeisti variklinę transporto priemonę; ši sistema nuo bet kokios variklinės transporto priemonės gamintojo pateikiamos originalios oro pagalvių sistemos gali skirtis funkciniais matmenimis, forma, medžiagomis arba veikimo būdu. |
| --- | --- |

2.5.

Keičiamoji oro pagalvių sistema – tai rinkoje parduodama oro pagalvių sistema, kurią galima įsigyti norint iš dalies pakeisti variklinę transporto priemonę; ši sistema nuo bet kokios variklinės transporto priemonės gamintojo pateikiamos originalios oro pagalvių sistemos gali skirtis funkciniais matmenimis, forma, medžiagomis arba veikimo būdu.

| 2.6. | Keičiamosioms oro pagalvių sistemoms skirtų oro pagalvių modulių kategorijos: |
| --- | --- |

2.6.

Keičiamosioms oro pagalvių sistemoms skirtų oro pagalvių modulių kategorijos:

| 2.6.1. | A kategorija: įtaisas, kurio paskirtis transporto priemonės vairuotoją apsaugoti priekinio susidūrimo atveju. |
| --- | --- |

2.6.1.

A kategorija: įtaisas, kurio paskirtis transporto priemonės vairuotoją apsaugoti priekinio susidūrimo atveju.

| 2.6.2. | B kategorija: įtaisas, kurio paskirtis ant priekinės sėdynės sėdintį keleivį (-ius) (ne vairuotoją) apsaugoti priekinio susidūrimo atveju. |
| --- | --- |

2.6.2.

B kategorija: įtaisas, kurio paskirtis ant priekinės sėdynės sėdintį keleivį (-ius) (ne vairuotoją) apsaugoti priekinio susidūrimo atveju.

| 2.6.3. | C kategorija: įtaisas, kurio paskirtis ne ant priekinių sėdynių sėdintį (-ius) keleivį (-ius) apsaugoti priekinio susidūrimo atveju. |
| --- | --- |

2.6.3.

C kategorija: įtaisas, kurio paskirtis ne ant priekinių sėdynių sėdintį (-ius) keleivį (-ius) apsaugoti priekinio susidūrimo atveju.

| 2.6.4. | D kategorija: įtaisas, kurio paskirtis ant priekinės sėdynės sėdintį (-ius) keleivį (-ius) apsaugoti šoninio susidūrimo atveju. |
| --- | --- |

2.6.4.

D kategorija: įtaisas, kurio paskirtis ant priekinės sėdynės sėdintį (-ius) keleivį (-ius) apsaugoti šoninio susidūrimo atveju.

| 2.7. | Paleidimo akimirka – tai momentas, jeigu susidūrus su kliūtimi pripučiamos pagalvės, kai negrįžtamai įjungiamos oro pagalvę pripučiančios sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

2.7.

Paleidimo akimirka – tai momentas, jeigu susidūrus su kliūtimi pripučiamos pagalvės, kai negrįžtamai įjungiamos oro pagalvę pripučiančios sudedamosios dalys.

| 2.8. | Valdymo blokas arba paleidimo mazgas – tai surinkimo mazgas, sudarytas iš sudedamųjų dalių, kurių paskirtis nustatyti susidūrimą ir įjungti sistemą. |
| --- | --- |

2.8.

Valdymo blokas arba paleidimo mazgas – tai surinkimo mazgas, sudarytas iš sudedamųjų dalių, kurių paskirtis nustatyti susidūrimą ir įjungti sistemą.

| 2.9. | Laidų pynė – tai visi elektros laidai ir jungtys, kuriais viena su kita, o galbūt ir su transporto priemone, sujungiamos įvairios visos oro pagalvių sistemos dalys. |
| --- | --- |

2.9.

Laidų pynė – tai visi elektros laidai ir jungtys, kuriais viena su kita, o galbūt ir su transporto priemone, sujungiamos įvairios visos oro pagalvių sistemos dalys.

| 2.10. | Masė be krovinio – tai parengtos naudoti transporto priemonės masė be keleivių ir be krovinio, bet su degalais, aušinamuoju skysčiu, tepalais, įrankiais ir atsarginiu ratu (jeigu šias dalis transporto priemonės gamintojas pateikia kaip standartinę įrangą). |
| --- | --- |

2.10.

Masė be krovinio – tai parengtos naudoti transporto priemonės masė be keleivių ir be krovinio, bet su degalais, aušinamuoju skysčiu, tepalais, įrankiais ir atsarginiu ratu (jeigu šias dalis transporto priemonės gamintojas pateikia kaip standartinę įrangą).

| 2.11. | Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipas – tai oro pagalvių moduliai, nesiskiriantys šiais svarbiais aspektais:






  a) | oro pagalvės modulio kategorija; |
| --- | --- | --- |

2.11.

Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipas – tai oro pagalvių moduliai, nesiskiriantys šiais svarbiais aspektais:

a)

oro pagalvės modulio kategorija;

| b) | oro pagalvės geometrija; |
| --- | --- |

b)

oro pagalvės geometrija;

| c) | medžiaga, iš kurios pagaminta oro pagalvė; |
| --- | --- |

c)

medžiaga, iš kurios pagaminta oro pagalvė;

| d) | angomis arba lygiaverčiais įtaisais; |
| --- | --- |

d)

angomis arba lygiaverčiais įtaisais;

| e) | dujų generatoriumi; |
| --- | --- |

e)

dujų generatoriumi;

| f) | pripūtimo principu; |
| --- | --- |

f)

pripūtimo principu;

| g) | dangos medžiaga, struktūra ir matmenimis; |
| --- | --- |

g)

dangos medžiaga, struktūra ir matmenimis;

| h) | propelanto sudėtimi; |
| --- | --- |

h)

propelanto sudėtimi;

| i) | modulio tvirtinimo būdu. |
| --- | --- |

i)

modulio tvirtinimo būdu.

| 2.12. | Keičiamojo vairaračio su įrengtu oro pagalvės moduliu tipas – tai rinkoje parduodami vairaračiai, nesiskiriantys šiais svarbiais aspektais:






  a) | juose yra oro pagalvė; |
| --- | --- | --- |

2.12.

Keičiamojo vairaračio su įrengtu oro pagalvės moduliu tipas – tai rinkoje parduodami vairaračiai, nesiskiriantys šiais svarbiais aspektais:

a)

juose yra oro pagalvė;

| b) | vairaračio matmenimis ir skersmeniu; |
| --- | --- |

b)

vairaračio matmenimis ir skersmeniu;

| c) | forma (saugos ir tvirtumo požiūriu); |
| --- | --- |

c)

forma (saugos ir tvirtumo požiūriu);

| d) | medžiaga; |
| --- | --- |

d)

medžiaga;

| e) | keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipo apibrėžtimi pagal 2.11 pastraipą. |
| --- | --- |

e)

keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipo apibrėžtimi pagal 2.11 pastraipą.

| 2.13. | Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos tipas – tai keičiamosios oro pagalvių sistemos, nesiskiriančios šiais svarbiais aspektais:






  a) | oro pagalvės modulio kategorija; |
| --- | --- | --- |

2.13.

Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos tipas – tai keičiamosios oro pagalvių sistemos, nesiskiriančios šiais svarbiais aspektais:

a)

oro pagalvės modulio kategorija;

| b) | oro pagalvės geometrija; |
| --- | --- |

b)

oro pagalvės geometrija;

| c) | medžiaga, iš kurios pagaminta oro pagalvė; |
| --- | --- |

c)

medžiaga, iš kurios pagaminta oro pagalvė;

| d) | angomis arba lygiaverčiais įtaisais; |
| --- | --- |

d)

angomis arba lygiaverčiais įtaisais;

| e) | dujų generatoriumi; |
| --- | --- |

e)

dujų generatoriumi;

| f) | pripūtimo principu; |
| --- | --- |

f)

pripūtimo principu;

| g) | dangos medžiaga, sandara ir matmenimis; |
| --- | --- |

g)

dangos medžiaga, sandara ir matmenimis;

| h) | varomosios medžiagos sudėtimi; |
| --- | --- |

h)

varomosios medžiagos sudėtimi;

| i) | modulio tvirtinimo būdu. |
| --- | --- |

i)

modulio tvirtinimo būdu.

| 2.14. | Transporto priemonių tipas – tai variklinių transporto priemonių, kurios nesiskiria nurodytais svarbiais aspektais tiek, kiek tai svarbu šioje taisyklėje aprašytų susidūrimo bandymų rezultatų atžvilgiu, kategorija; svarbūs aspektai:






  a) | transporto priemonės konstrukcija, matmenys, kėbulo versija ir gamybos medžiagos; |
| --- | --- | --- |

2.14.

Transporto priemonių tipas – tai variklinių transporto priemonių, kurios nesiskiria nurodytais svarbiais aspektais tiek, kiek tai svarbu šioje taisyklėje aprašytų susidūrimo bandymų rezultatų atžvilgiu, kategorija; svarbūs aspektai:

a)

transporto priemonės konstrukcija, matmenys, kėbulo versija ir gamybos medžiagos;

| b) | masė be krovinio, kaip pirmiau apibrėžta 2.10 pastraipoje; |
| --- | --- |

b)

masė be krovinio, kaip pirmiau apibrėžta 2.10 pastraipoje;

| c) | vairavimo mechanizmas, sėdynių ir saugos diržų sistema bei kitos saugos sistemos; |
| --- | --- |

c)

vairavimo mechanizmas, sėdynių ir saugos diržų sistema bei kitos saugos sistemos;

| d) | variklio vieta ir padėtis; |
| --- | --- |

d)

variklio vieta ir padėtis;

| e) | transporto priemonės dalys ir papildoma įranga arba detalės, kurios daro įtaką oro pagalvių veikimui. |
| --- | --- |

e)

transporto priemonės dalys ir papildoma įranga arba detalės, kurios daro įtaką oro pagalvių veikimui.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio patvirtinimo paraiška

| 3.1.1. | Oro pagalvės modulio patvirtinimo paraišką pateikia modulio gamintojas, sudedamosios dalies gamintojas arba jų įgalioti atstovai. |
| --- | --- |

3.1.1.

Oro pagalvės modulio patvirtinimo paraišką pateikia modulio gamintojas, sudedamosios dalies gamintojas arba jų įgalioti atstovai.

| 3.1.2. | Su paraiška dėl kiekvienos keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio kategorijos patvirtinimo trimis egzemplioriais turi būti pateikiami dokumentai su šia informacija: |
| --- | --- |

3.1.2.

Su paraiška dėl kiekvienos keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio kategorijos patvirtinimo trimis egzemplioriais turi būti pateikiami dokumentai su šia informacija:

| 3.1.2.1. | transporto priemonės, kuriai skirtas oro pagalvės modulis, techninis aprašas, įskaitant montavimo nurodymus, ir apibrėžiamas tipas (-ai); |
| --- | --- |

3.1.2.1.

transporto priemonės, kuriai skirtas oro pagalvės modulis, techninis aprašas, įskaitant montavimo nurodymus, ir apibrėžiamas tipas (-ai);

| 3.1.2.2. | detalieji brėžiniai, kad pagal juos būtų galima patikrinti patvirtinimo ženklui skirtas vietas, kaip toliau reikalaujama 4.1.4 pastraipoje; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

detalieji brėžiniai, kad pagal juos būtų galima patikrinti patvirtinimo ženklui skirtas vietas, kaip toliau reikalaujama 4.1.4 pastraipoje;

| 3.1.2.3. | Už bandymus ir už šios taisyklės 5 ir 6 pastraipų atitikties patikrą atsakingai techninei tarnybai pateikiamas reikiamas kiekis oro pagalvių modulių. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Už bandymus ir už šios taisyklės 5 ir 6 pastraipų atitikties patikrą atsakingai techninei tarnybai pateikiamas reikiamas kiekis oro pagalvių modulių.

3.2.   Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu patvirtinimo paraiška

| 3.2.1. | Keičiamojo vairaračio su įrengtu oro pagalvės moduliu patvirtinimo paraišką pateikia keičiamojo vairaračio prekės ženklo savininkas, gamintojas arba jų tinkamai įgaliotas atstovas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Keičiamojo vairaračio su įrengtu oro pagalvės moduliu patvirtinimo paraišką pateikia keičiamojo vairaračio prekės ženklo savininkas, gamintojas arba jų tinkamai įgaliotas atstovas.

| 3.2.2. | Su paraiška dėl kiekvieno keičiamojo vairaračio su įrengtu oro pagalvės moduliu tipo patvirtinimo trimis egzemplioriais pateikiami dokumentai su šia informacija: |
| --- | --- |

3.2.2.

Su paraiška dėl kiekvieno keičiamojo vairaračio su įrengtu oro pagalvės moduliu tipo patvirtinimo trimis egzemplioriais pateikiami dokumentai su šia informacija:

| 3.2.2.1. | techninis aprašas, įskaitant montavimo nurodymus; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

techninis aprašas, įskaitant montavimo nurodymus;

| 3.2.2.2. | detalieji brėžiniai; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

detalieji brėžiniai;

| 3.2.2.3. | brėžiniai, kuriuose nurodyta oro pagalvių modulio (-ių) ir (jų) priedų padėtis vairaratyje; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

brėžiniai, kuriuose nurodyta oro pagalvių modulio (-ių) ir (jų) priedų padėtis vairaratyje;

| 3.2.2.4. | patvirtinimo ženklui skirta vieta, nurodyta 4.2.4 pastraipoje; |
| --- | --- |

3.2.2.4.

patvirtinimo ženklui skirta vieta, nurodyta 4.2.4 pastraipoje;

| 3.2.2.5. | už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pateikiamas reikiamas kiekis keičiamųjų vairaračių su įrengtais oro pagalvių moduliais ir transporto priemonių tipų, kuriuose tvirtinamas keičiamasis vairaratis, pavyzdžiai, kad būtų patikrinta, ar atitinka šios taisyklės 5 ir 6 pastraipų reikalavimus. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pateikiamas reikiamas kiekis keičiamųjų vairaračių su įrengtais oro pagalvių moduliais ir transporto priemonių tipų, kuriuose tvirtinamas keičiamasis vairaratis, pavyzdžiai, kad būtų patikrinta, ar atitinka šios taisyklės 5 ir 6 pastraipų reikalavimus.

3.3.   Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos patvirtinimo paraiška

| 3.3.1. | Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos patvirtinimo paraišką pateikia keičiamosios oro pagalvių sistemos prekės ženklo savininkas, gamintojas arba jų tinkamai įgalioti atstovai. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos patvirtinimo paraišką pateikia keičiamosios oro pagalvių sistemos prekės ženklo savininkas, gamintojas arba jų tinkamai įgalioti atstovai.

| 3.3.2. | Su paraiška dėl kiekvieno tipo keičiamosios oro pagalvių sistemos patvirtinimo trimis egzemplioriais pateikiami dokumentai su šia informacija: |
| --- | --- |

3.3.2.

Su paraiška dėl kiekvieno tipo keičiamosios oro pagalvių sistemos patvirtinimo trimis egzemplioriais pateikiami dokumentai su šia informacija:

| 3.3.2.1. | techninis aprašas ir montavimo nurodymai; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

techninis aprašas ir montavimo nurodymai;

| 3.3.2.2. | detalieji brėžiniai; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

detalieji brėžiniai;

| 3.3.2.3. | brėžiniai, kuriuose nurodyta oro pagalvių sistemos (-ų) ir (jų) priedų padėtis transporto priemonėje; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

brėžiniai, kuriuose nurodyta oro pagalvių sistemos (-ų) ir (jų) priedų padėtis transporto priemonėje;

| 3.3.2.4. | patvirtinimo ženklui skirta vieta, toliau nurodyta 4.3.4 pastraipoje; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

patvirtinimo ženklui skirta vieta, toliau nurodyta 4.3.4 pastraipoje;

| 3.3.2.5. | už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pateikiamas reikiamas kiekis keičiamųjų oro pagalvių sistemų ir transporto priemonių, atitinkančių tipus, kuriuose tvirtinama keičiamoji sistema, kad būtų patikrinta, ar atitinka šios taisyklės 5 ir 6 pastraipų reikalavimus. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pateikiamas reikiamas kiekis keičiamųjų oro pagalvių sistemų ir transporto priemonių, atitinkančių tipus, kuriuose tvirtinama keičiamoji sistema, kad būtų patikrinta, ar atitinka šios taisyklės 5 ir 6 pastraipų reikalavimus.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio patvirtinimas

| 4.1.1. | Jei tvirtinti pateikto oro pagalvės moduliai atitinka 5 ir 6 pastraipų reikalavimus, tai tam keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipui suteikiamas patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.1.1.

Jei tvirtinti pateikto oro pagalvės moduliai atitinka 5 ir 6 pastraipų reikalavimus, tai tam keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipui suteikiamas patvirtinimas.

| 4.1.2. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 00) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio paskirti kitam keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės moduliui. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 00) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio paskirti kitam keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės moduliui.

| 4.1.3. | Pranešimas apie keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipo patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, patvirtinimo anuliavimą arba visišką to tipo sistemų gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant formą, atitinkančią šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

4.1.3.

Pranešimas apie keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio tipo patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, patvirtinimo anuliavimą arba visišką to tipo sistemų gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant formą, atitinkančią šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį.

| 4.1.4. | Keičiamųjų oro sistemų oro pagalvių moduliai aiškiai ir nenutrinamai paženklinami gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu ir patvirtinimo ženklu, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.1.4.

Keičiamųjų oro sistemų oro pagalvių moduliai aiškiai ir nenutrinamai paženklinami gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu ir patvirtinimo ženklu, kurį sudaro:

| 4.1.4.1. | raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (1) |
| --- | --- |

4.1.4.1.

raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (1)

| 4.1.4.2. | patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

4.1.4.2.

patvirtinimo numeris;

| 4.1.4.3. | oro pagalvės modulio kategoriją nurodantis papildomas simbolis (žr. 2.6 pastraipą). |
| --- | --- |

4.1.4.3.

oro pagalvės modulio kategoriją nurodantis papildomas simbolis (žr. 2.6 pastraipą).

| 4.1.5. | Patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. |
| --- | --- |

4.1.5.

Patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

| 4.1.6. | Šios taisyklės 4 priede pateiktas patvirtinimo ženklo ir papildomo simbolio išdėstymo pavyzdys. |
| --- | --- |

4.1.6.

Šios taisyklės 4 priede pateiktas patvirtinimo ženklo ir papildomo simbolio išdėstymo pavyzdys.

4.2.   Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu patvirtinimas

| 4.2.1. | Jei patvirtinti pateikto keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu tipas atitinka atitinkamų 5 ir 6 pastraipų reikalavimus, suteikiamas to tipo keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.2.1.

Jei patvirtinti pateikto keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu tipas atitinka atitinkamų 5 ir 6 pastraipų reikalavimus, suteikiamas to tipo keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu patvirtinimas.

| 4.2.2. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 00) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties patvirtinimo numerio paskirti kitam keičiamųjų vairaračių tipui. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 00) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties patvirtinimo numerio paskirti kitam keičiamųjų vairaračių tipui.

| 4.2.3. | Pranešimas apie keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, patvirtinimo anuliavimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant formą, atitinkančią šios taisyklės 2 priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

4.2.3.

Pranešimas apie keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, patvirtinimo anuliavimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant formą, atitinkančią šios taisyklės 2 priede pateiktą pavyzdį.

| 4.2.4. | Ant keičiamųjų vairaračių su oro pagalve ir stebulių (adapterių) aiškiai ir nenutrinamai pritaisomas gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas ir patvirtinimo numeris, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.2.4.

Ant keičiamųjų vairaračių su oro pagalve ir stebulių (adapterių) aiškiai ir nenutrinamai pritaisomas gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas ir patvirtinimo numeris, kurį sudaro:

| 4.2.4.1. | raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (2) |
| --- | --- |

4.2.4.1.

raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (2)

| 4.2.4.2. | patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

4.2.4.2.

patvirtinimo numeris;

| 4.2.4.3. | oro pagalvės modulio kategoriją nurodantis papildomas simbolis (žr. 2.6 pastraipą). |
| --- | --- |

4.2.4.3.

oro pagalvės modulio kategoriją nurodantis papildomas simbolis (žr. 2.6 pastraipą).

| 4.2.5. | Patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. |
| --- | --- |

4.2.5.

Patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

| 4.2.6. | Patvirtinimo ženklas tvirtinimas ant keičiamojo vairaračio ir ant stebulės (adapterio). Jei keičiamasis vairaratis ir stebulė yra vientisas darinys, užtenka vieno patvirtinimo ženklo ir vieno ženklo su gamintojo prekės pavadinimu. |
| --- | --- |

4.2.6.

Patvirtinimo ženklas tvirtinimas ant keičiamojo vairaračio ir ant stebulės (adapterio). Jei keičiamasis vairaratis ir stebulė yra vientisas darinys, užtenka vieno patvirtinimo ženklo ir vieno ženklo su gamintojo prekės pavadinimu.

| 4.2.7. | Šios taisyklės 5 priede pateiktas patvirtinimo ženklo ir papildomo simbolio išdėstymo pavyzdys. |
| --- | --- |

4.2.7.

Šios taisyklės 5 priede pateiktas patvirtinimo ženklo ir papildomo simbolio išdėstymo pavyzdys.

4.3.   Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos patvirtinimas

| 4.3.1. | Jei tvirtinti pateikta ne vairaratyje įmontuojama keičiamoji oro pagalvių sistema atitinka atitinkamų 5 ir 6 pastraipų reikalavimus, tam keičiamosios oro pagalvių sistemos tipui suteikiamas patvirtinimas. |
| --- | --- |

4.3.1.

Jei tvirtinti pateikta ne vairaratyje įmontuojama keičiamoji oro pagalvių sistema atitinka atitinkamų 5 ir 6 pastraipų reikalavimus, tam keičiamosios oro pagalvių sistemos tipui suteikiamas patvirtinimas.

| 4.3.2. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 00) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties patvirtinimo numerio paskirti kitam keičiamųjų oro pagalvių sistemų tipui. |
| --- | --- |

4.3.2.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 00) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius pagrindinius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus išduodant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties patvirtinimo numerio paskirti kitam keičiamųjų oro pagalvių sistemų tipui.

| 4.3.3. | Pranešimas apie keičiamosios oro pagalvių sistemos tipo patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, patvirtinimo anuliavimą arba visišką to tipo sistemų gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant formą, atitinkančią šios taisyklės 3 priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

4.3.3.

Pranešimas apie keičiamosios oro pagalvių sistemos tipo patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, patvirtinimo anuliavimą arba visišką to tipo sistemų gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant formą, atitinkančią šios taisyklės 3 priede pateiktą pavyzdį.

| 4.3.4. | Keičiamųjų oro pagalvių sistemos aiškiai ir nenutrinamai paženklinamos gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu ir patvirtinimo ženklu, kurį sudaro: |
| --- | --- |

4.3.4.

Keičiamųjų oro pagalvių sistemos aiškiai ir nenutrinamai paženklinamos gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu ir patvirtinimo ženklu, kurį sudaro:

| 4.3.4.1. | raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (2) |
| --- | --- |

4.3.4.1.

raidę „E“ supantis apskritimas, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris; (2)

| 4.3.4.2. | patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

4.3.4.2.

patvirtinimo numeris;

| 4.3.4.3. | oro pagalvės modulio kategoriją nurodantis papildomas simbolis (žr. 2.6 pastraipą). |
| --- | --- |

4.3.4.3.

oro pagalvės modulio kategoriją nurodantis papildomas simbolis (žr. 2.6 pastraipą).

| 4.3.5. | Patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. |
| --- | --- |

4.3.5.

Patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

| 4.3.6. | Šios taisyklės 6 priede pateiktas patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis. |
| --- | --- |

4.3.6.

Šios taisyklės 6 priede pateiktas patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis.

5.   REIKALAVIMAI

| 5.1. | Bendrieji reikalavimai, kurių reikia laikytis tvirtinant keičiamųjų oro pagalvių sistemų oro pagalvės modulį, keičiamąjį vairaratį su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu arba ne vairaratyje įmontuojamą keičiamąją oro pagalvių sistemą. |
| --- | --- |

5.1.

Bendrieji reikalavimai, kurių reikia laikytis tvirtinant keičiamųjų oro pagalvių sistemų oro pagalvės modulį, keičiamąjį vairaratį su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu arba ne vairaratyje įmontuojamą keičiamąją oro pagalvių sistemą.

| 5.1.1. | Prieš suteikdama patvirtinimą pagal 4.1, 4.2 ir (arba) 4.3 pastraipas, kompetentinga institucija patikrina, ar yra numatytos pakankamos priemonės, užtikrinančios, kad: |
| --- | --- |

5.1.1.

Prieš suteikdama patvirtinimą pagal 4.1, 4.2 ir (arba) 4.3 pastraipas, kompetentinga institucija patikrina, ar yra numatytos pakankamos priemonės, užtikrinančios, kad:

| 5.1.1.1. | sistemos įmontavimą, techninę priežiūrą, remontą ir išardymą pagal paraiškos pateikėjo parengtą vadovą atliktų tik kvalifikuoti specialistai; |
| --- | --- |

5.1.1.1.

sistemos įmontavimą, techninę priežiūrą, remontą ir išardymą pagal paraiškos pateikėjo parengtą vadovą atliktų tik kvalifikuoti specialistai;

| 5.1.1.2. | dalis arba visa sistema būtų pakeičiama pasibaigus garantinei naudojimo trukmei; |
| --- | --- |

5.1.1.2.

dalis arba visa sistema būtų pakeičiama pasibaigus garantinei naudojimo trukmei;

| 5.1.1.3. | minėta įranga būtų ženklinama gelbėtojams skirtu ženklinimu ir įspėjimais, būtų ženklinamos vaikų apsaugos sistemos ir kad būtų nurodoma ir naudojimo informacija. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

minėta įranga būtų ženklinama gelbėtojams skirtu ženklinimu ir įspėjimais, būtų ženklinamos vaikų apsaugos sistemos ir kad būtų nurodoma ir naudojimo informacija.

| 5.1.2. | Oro pagalvių sistemai veikti netrukdytų magnetinių laukų sukeliami trikdžiai. |
| --- | --- |

5.1.2.

Oro pagalvių sistemai veikti netrukdytų magnetinių laukų sukeliami trikdžiai.

| 5.1.3. | Sistemoje turi būti įtaisas, įspėjantis naudotoją, jei oro pagalvių sistema nėra tinkama naudoti taip, kaip nustatyta. |
| --- | --- |

5.1.3.

Sistemoje turi būti įtaisas, įspėjantis naudotoją, jei oro pagalvių sistema nėra tinkama naudoti taip, kaip nustatyta.

| 5.1.4. | A kategorijos keičiamųjų oro pagalvių sistemų oro pagalvių moduliai turi būti sukonstruoti taip, kad pateikiant juos bandyti pagal 5.2.2.7 pastraipos reikalavimus (statinis pripūtimo bandymas), oro pagalvę būtų galima rankomis nustumti į šalį po to, kai ji iki galo prisipučia. |
| --- | --- |

5.1.4.

A kategorijos keičiamųjų oro pagalvių sistemų oro pagalvių moduliai turi būti sukonstruoti taip, kad pateikiant juos bandyti pagal 5.2.2.7 pastraipos reikalavimus (statinis pripūtimo bandymas), oro pagalvę būtų galima rankomis nustumti į šalį po to, kai ji iki galo prisipučia.

| 5.1.5. | Nuodingumas ir nudegimai
  Pateikiamas pažymėjimas, kuriame turi būti nurodyta, kad prisipūtus oro pagalvei skleidžiamų dujų ir kietųjų dalelių tipas, koncentracija ir temperatūra nėra pavojinga ir negali sužeisti transporto priemonės keleivių. Už patvirtinimą atsakingos kompetentingos institucijos pasilieka teisę patikrinti pareiškimo tikslumą. |
| --- | --- |

5.1.5.

Pateikiamas pažymėjimas, kuriame turi būti nurodyta, kad prisipūtus oro pagalvei skleidžiamų dujų ir kietųjų dalelių tipas, koncentracija ir temperatūra nėra pavojinga ir negali sužeisti transporto priemonės keleivių. Už patvirtinimą atsakingos kompetentingos institucijos pasilieka teisę patikrinti pareiškimo tikslumą.

5.2.   Keičiamųjų oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio patvirtinimo reikalavimai

| 5.2.1. | Kad būtų užtikrinta oro pagalvių modulių eksploatavimo sauga, kiekvienas oro pagalvės modulis turi atitikti „Tarptautinio standarto ISO 12097-2 KELIŲ TRANSPORTO PRIEMONĖS – ORO PAGALVIŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ BANDYMAS – 2 DALIS: oro pagalvių modulių bandymas“, versija: 1996-08-00, reikalavimus.
  Oro pagalvių moduliai, sukurti priekinėms sėdynėms su įrengtomis šoninėmis oro pagalvių sistemomis, kiek įmanoma turi atitikti pirmiau nurodyto standarto reikalavimus (pvz., bandymai pagal 5.2.2 pastraipą).
  Modulio gamintojas turi patvirtinti, kad modulis išlaikė pirmiau nurodytus bandymus. Abejotinais atvejais patvirtinančioji institucija pasilieka teisę patikrinti šio pareiškimo pagrįstumą. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kad būtų užtikrinta oro pagalvių modulių eksploatavimo sauga, kiekvienas oro pagalvės modulis turi atitikti „Tarptautinio standarto ISO 12097-2 KELIŲ TRANSPORTO PRIEMONĖS – ORO PAGALVIŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ BANDYMAS – 2 DALIS: oro pagalvių modulių bandymas“, versija: 1996-08-00, reikalavimus.

Oro pagalvių moduliai, sukurti priekinėms sėdynėms su įrengtomis šoninėmis oro pagalvių sistemomis, kiek įmanoma turi atitikti pirmiau nurodyto standarto reikalavimus (pvz., bandymai pagal 5.2.2 pastraipą).

Modulio gamintojas turi patvirtinti, kad modulis išlaikė pirmiau nurodytus bandymus. Abejotinais atvejais patvirtinančioji institucija pasilieka teisę patikrinti šio pareiškimo pagrįstumą.

| 5.2.2. | Vietoj 5.2.1 pastraipos leidžiama taikyti sutrumpintą bandymų programą, į kurią mažiausiai įeina šie bandymų elementai: |
| --- | --- |

5.2.2.

Vietoj 5.2.1 pastraipos leidžiama taikyti sutrumpintą bandymų programą, į kurią mažiausiai įeina šie bandymų elementai:

| 5.2.2.1. | Kritimo bandymas |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Kritimo bandymas

| 5.2.2.2. | Mechaninio poveikio bandymas |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Mechaninio poveikio bandymas

| 5.2.2.3. | Vienalaikis vibracijos ir temperatūros bandymas |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Vienalaikis vibracijos ir temperatūros bandymas

| 5.2.2.4. | Šiluminis ciklinis drėgmės bandymas |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Šiluminis ciklinis drėgmės bandymas

| 5.2.2.5. | Saulės spinduliavimo imitavimo bandymas |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Saulės spinduliavimo imitavimo bandymas

| 5.2.2.6. | Atsparumo temperatūros smūgiui bandymas |
| --- | --- |

5.2.2.6.

Atsparumo temperatūros smūgiui bandymas

| 5.2.2.7. | Statinis pripūtimo bandymas |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Statinis pripūtimo bandymas

5.3.   Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu patvirtinimo reikalavimai

| 5.3.1. | Prieš suteikdama patvirtinimą pagal 4.2 pastraipą, kompetentinga institucija patikrina, ar yra numatytos šios priemonės: |
| --- | --- |

5.3.1.

Prieš suteikdama patvirtinimą pagal 4.2 pastraipą, kompetentinga institucija patikrina, ar yra numatytos šios priemonės:

| 5.3.1.1. | keičiamojo vairaračio įkaitinimo bandymas (visų dalių, išskyrus oro pagalvės modulį), kaip aprašyta 6.2.1.1 pastraipoje, kad būtų užtikrintas visų medžiagų sukibimas; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

keičiamojo vairaračio įkaitinimo bandymas (visų dalių, išskyrus oro pagalvės modulį), kaip aprašyta 6.2.1.1 pastraipoje, kad būtų užtikrintas visų medžiagų sukibimas;

| 5.3.1.2. | 6.2.1.2 pastraipoje aprašytas lenkimo bandymas, kuriuo siekiama patikrinti vairaračio deformaciją; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

6.2.1.2 pastraipoje aprašytas lenkimo bandymas, kuriuo siekiama patikrinti vairaračio deformaciją;

| 5.3.1.3. | 6.2.1.3 pastraipoje aprašytas sukimo momento bandymas yra atliekamas tam, kad būtų patikrintas liestine apkrova veikiamo vairaračio standumas; |
| --- | --- |

5.3.1.3.

6.2.1.3 pastraipoje aprašytas sukimo momento bandymas yra atliekamas tam, kad būtų patikrintas liestine apkrova veikiamo vairaračio standumas;

| 5.3.1.4. | 6.2.1.4 pastraipoje aprašytas nuovargio bandymas atliekamas tam, kad būtų užtikrintas pakankama naudojimo trukmė. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

6.2.1.4 pastraipoje aprašytas nuovargio bandymas atliekamas tam, kad būtų užtikrintas pakankama naudojimo trukmė.

| 5.3.2. | Turi būti užtikrinta, kad keičiamojo vairaračio efektinis skersmuo nebūtų daug mažesnis už transporto priemonės gamintojo įrengto vairaračio skersmenį. Šis reikalavimas yra įvykdytas, kai keičiamojo vairaračio efektinis skersmuo už transporto priemonės gamintojo įrengto vairaračio efektinį skersmenį nėra mažesnis ne daugiau kaip 0,9 karto. |
| --- | --- |

5.3.2.

Turi būti užtikrinta, kad keičiamojo vairaračio efektinis skersmuo nebūtų daug mažesnis už transporto priemonės gamintojo įrengto vairaračio skersmenį. Šis reikalavimas yra įvykdytas, kai keičiamojo vairaračio efektinis skersmuo už transporto priemonės gamintojo įrengto vairaračio efektinį skersmenį nėra mažesnis ne daugiau kaip 0,9 karto.

| 5.3.3. | Keičiamojo vairaračio dydis ir tvirtinimo prie vairo kolonėlės detalių matmenys ir leidžiamieji nuokrypiai neturi viršyti transporto priemonės gamintojo nustatytų ribų. Priešingu atveju, pakaito gamintojas techninei tarnybai turi įrodyti, kad taikant bet kokį kitą tvirtinimo būdą, vairaratis taip pat gali veikti tinkamai. |
| --- | --- |

5.3.3.

Keičiamojo vairaračio dydis ir tvirtinimo prie vairo kolonėlės detalių matmenys ir leidžiamieji nuokrypiai neturi viršyti transporto priemonės gamintojo nustatytų ribų. Priešingu atveju, pakaito gamintojas techninei tarnybai turi įrodyti, kad taikant bet kokį kitą tvirtinimo būdą, vairaratis taip pat gali veikti tinkamai.

| 5.3.4. | Keičiamasis vairaratis vairuotojui neturi užstoti svarbių prietaisų ir indikatorių:






  a) | spidometro ir |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Keičiamasis vairaratis vairuotojui neturi užstoti svarbių prietaisų ir indikatorių:

a)

spidometro ir

| b) | toliau išvardytų prietaisų signalinių lempučių:






  — | posūkių rodiklių, |
| --- | --- | --- |

b)

toliau išvardytų prietaisų signalinių lempučių:

—

posūkių rodiklių,

| — | tolimųjų šviesų, |
| --- | --- |

—

tolimųjų šviesų,

| — | galinio rūko žibinto, |
| --- | --- |

—

galinio rūko žibinto,

| — | avarinio signalo, |
| --- | --- |

—

avarinio signalo,

| — | automatinės antiblokavimo sistemos, |
| --- | --- |

—

automatinės antiblokavimo sistemos,

| — | stabdžių sistemos gedimų, |
| --- | --- |

—

stabdžių sistemos gedimų,

| — | oro pagalvių indikatoriaus. |
| --- | --- |

—

oro pagalvių indikatoriaus.

Bandymai atliekami pagal 6.2.2 pastraipos nurodymus.

| 5.3.5. | Keičiamieji vairaračiai su įrengtais patvirtinto tipo oro pagalvių moduliais turi būti tokie, kad, juos įmontavus transporto priemonėje, ši atitiktų taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus.
  Abejotinais atvejais, kai tikrinama, ar keičiamasis vairaratis su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu atitinka šios taisyklės reikalavimus, turi būti atsižvelgiama į visus patvirtinimo paraiškos pateikėjo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, kurie naudojami pripažįstant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą. |
| --- | --- |

5.3.5.

Keičiamieji vairaračiai su įrengtais patvirtinto tipo oro pagalvių moduliais turi būti tokie, kad, juos įmontavus transporto priemonėje, ši atitiktų taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus.

Abejotinais atvejais, kai tikrinama, ar keičiamasis vairaratis su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu atitinka šios taisyklės reikalavimus, turi būti atsižvelgiama į visus patvirtinimo paraiškos pateikėjo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, kurie naudojami pripažįstant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą.

5.4.   Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos patvirtinimo reikalavimai

| 5.4.1. | Keičiamosiose oro pagalvių sistemose turi būti įmontuojamas patvirtintas oro pagalvės modulis arba už šį bandymą atsakingai techninei tarnybai turi būti įrodyta, kad sistema atitinka pirmiau 5.1 ir 5.2 pastraipose nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

5.4.1.

Keičiamosiose oro pagalvių sistemose turi būti įmontuojamas patvirtintas oro pagalvės modulis arba už šį bandymą atsakingai techninei tarnybai turi būti įrodyta, kad sistema atitinka pirmiau 5.1 ir 5.2 pastraipose nurodytus reikalavimus.

| 5.4.2. | Ne vairaračiuose įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos turi būti tokios, kad, įmontavus jas transporto priemonėje, ši atitiktų: |
| --- | --- |

5.4.2.

Ne vairaračiuose įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos turi būti tokios, kad, įmontavus jas transporto priemonėje, ši atitiktų:

| 5.4.2.1. | B kategorija – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; |
| --- | --- |

5.4.2.1.

B kategorija – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus;

| 5.4.2.2. | C kategorija – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; papildomai oro pagalvių sistemos veikimui patikrinti naudojami manekenai su įrengtais matuokliais; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

C kategorija – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; papildomai oro pagalvių sistemos veikimui patikrinti naudojami manekenai su įrengtais matuokliais;

| 5.4.2.3. | D kategorija – taisyklės Nr. 95 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; šiuo atveju naudojamas šoninių susidūrimų bandymų manekenas. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

D kategorija – taisyklės Nr. 95 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; šiuo atveju naudojamas šoninių susidūrimų bandymų manekenas.

6.   BANDYMAI

6.1.   Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio bandymai

Bandymai atliekami pagal ISO 12097 2 dalį, versija 1996-08-00.

6.2.   Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu bandymai

| 6.2.1. | Tvirtumo bandymai: |
| --- | --- |

6.2.1.

Tvirtumo bandymai:

6.2.1.1.   Įkaitinimo bandymas

Keičiamasis vairaratis (be oro pagalvės modulio) vieną ciklą laikomas šiose temperatūrose:

| — | 16 valandų |
| --- | --- |

—

16 valandų

- 15 oC ± 2 oC

| — | 30 minučių |
| --- | --- |

—

30 minučių

- 22 oC ± 2 oC

| — | 3 valandas |
| --- | --- |

—

3 valandas

- 80 oC ± 2 oC

| — | 30 minučių |
| --- | --- |

—

30 minučių

- 22 oC ± 2 oC

Po šio bandymo neturi būti nustatoma liekamosios deformacijos, viršijančios nustatytų leidžiamųjų nuokrypių ribas, neturi būti jokių įtrūkių arba lūžių.

6.2.1.2.   Lenkimo bandymas

Keičiamasis vairaratis 16 valandų laikomas mažiausiai – 15 oC ± 2 oC temperatūroje. Tada keičiamasis vairaratis su stebule pritaisomas prie standaus veleno ir vairaratis statmenai jo plokštumai veikiamas 70 daN ± 0,5 daN statine apkrova. Bandymo apkrova turi būti nukreipta į vairaratį tarp dviejų stipinų, tarp kurių yra didžiausias kampas.

Po šio bandymo neturi būti jokios liekamosios keičiamojo vairaračio deformacijos, didesnės nei 8 % vairaračio skersmens. Neturi būti jokių įtrūkių arba lūžių, kurie turėtų poveikio saugiam vairaračio naudojimui.

6.2.1.3.   Sukimo momento bandymas

Keičiamasis vairaratis su stebule pritaisomas prie standaus veleno ir vairaratis statiškai veikiamas liestine 70 daN ± 0,5 daN apkrova. Po šio bandymo liekamoji deformacija sukimosi kryptimi neturi būti didesnė kaip 1 laipsnis. Neturi būti jokių įtrūkių arba lūžių, kurie turėtų įtakos saugiam vairaračio naudojimui. Tada vairaratis veikiamas sukimo momentą atitinkančia arba 22 daNm ± 0,5 daNm liestine apkrova. Tai neturi turėti įtakos saugiam vairaračio naudojimui net tada, kai liekamoji deformacija sukimosi kryptimi yra didesnė kaip 1 laipsnis.

6.2.1.4.   Nuovargio bandymas

Keičiamasis vairaratis įtaisomas bandymo stove, kaip parodyta 7 priede (nuovargio bandymo stovas), ir 1,5 Hz ± 0,25 Hz dažniu 14 daNm ± 0,5 daNm sukimo momentu atliekamas sinusinis patvarumo apkrovos ciklo bandymas.

Keičiamasis vairaratis turi atlaikyti mažiausiai 1 x 105 apkrovos ciklus. Neturi būti jokių įtrūkių arba lūžių, kurie turėtų įtakos saugiam vairaračio naudojimui.

6.2.2.   Įmontavimo reikalavimų bandymai ir vairuotojo galimybės matyti prietaisų skydelį

| 6.2.2.1. | Turi būti užtikrinta vairuotojo galimybė matyti:






  a) | spidometrą; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1.

Turi būti užtikrinta vairuotojo galimybė matyti:

a)

spidometrą;

| b) | šių prietaisų signalines lemputes:






  — | posūkių rodiklių, |
| --- | --- | --- |

b)

šių prietaisų signalines lemputes:

—

posūkių rodiklių,

| — | tolimųjų šviesų, |
| --- | --- |

—

tolimųjų šviesų,

| — | galinio rūko žibinto, |
| --- | --- |

—

galinio rūko žibinto,

| — | avarinio signalo, |
| --- | --- |

—

avarinio signalo,

| — | automatinės antiblokavimo sistemos, |
| --- | --- |

—

automatinės antiblokavimo sistemos,

| — | stabdžių sistemos gedimų, |
| --- | --- |

—

stabdžių sistemos gedimų,

| — | oro pagalvių indikatoriaus. |
| --- | --- |

—

oro pagalvių indikatoriaus.

Matomumas įvertinamas lyginant transporto priemonės skydelio nuotraukas, padarytas įmontavus keičiamąjį vairaratį. H taškai matuojami po to, kai transporto priemonė išlyginama pagal trimatį matavimo įtaisą.

Santykis tarp transporto priemonės ir koordinačių sistemos nustatomas pagal kėbulo atskaitos taškus.

Jei R taško koordinatės nežinomos, H taškas nustatomas naudojant 50 percentilių manekeną. Vairuotojo sėdynė sureguliuojama taip:

| a) | nustatoma į toliausią galinę išilginio reguliavimo įtaiso padėtį; |
| --- | --- |

a)

nustatoma į toliausią galinę išilginio reguliavimo įtaiso padėtį;

| b) | atlošo atlenkimas atitinka 25o dydžio manekeno nugaros pokrypį; |
| --- | --- |

b)

atlošo atlenkimas atitinka 25o dydžio manekeno nugaros pokrypį;

| c) | kiti reguliavimo įtaisai nustatomi į vidurinę padėtį. |
| --- | --- |

c)

kiti reguliavimo įtaisai nustatomi į vidurinę padėtį.

Fotografuojama 35 mm juostos fotoaparatu, 15o kampu palenktu horizontalios plokštumos link, kad būtų imituojamas abiakis regėjimas ir nuotraukos būtų padarytos iš dviejų regėjimo taškų.

Regėjimo taškų padėtis, susijusi su koordinačių sistemos R arba H tašku pagal ISO 4130 (matmenys pateikti milimetrais):

| x | y | z | | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | -32,5 | + 635,0 | | 0 | +32,5 | + 635,0 |

x

y

z

x

y

z

0

-32,5

+ 635,0

0

+32,5

+ 635,0

Fotoaparato „regėjimo taškai“ nustatomi 35 mm atstumu prieš fotografuojamą plokštumą, optikos sistemos centrinėje ašyje.

6.2.2.2.   Valdymo elementų veikimas

Tada tikrinama, siekiant nustatyti, ar išlaikomi mažiausias ir didžiausias toliau nurodyti atstumai tarp valdymo elementų, pvz.,, posūkio rodiklių svirtelės, priekinio žibinto mirksinčio pertraukiklio ir vairaračio. Taip užtikrinamas geras valdymo elementų ir keičiamojo vairaračio veikimas:

| a) | „a“ matmuo su mažiausiai 30 mm apribojimu rodo valdymo elementą, nuo kurio iki keičiamojo vairaračio atstumas yra mažiausias. Jis rodo trumpiausią atstumą tarp valdymo elemento ir vairaračio galinės plokštumos, esančios prieš prietaisų skydelį; |
| --- | --- |

a)

„a“ matmuo su mažiausiai 30 mm apribojimu rodo valdymo elementą, nuo kurio iki keičiamojo vairaračio atstumas yra mažiausias. Jis rodo trumpiausią atstumą tarp valdymo elemento ir vairaračio galinės plokštumos, esančios prieš prietaisų skydelį;

| b) | „b“ matmuo (didžiausia jo vertė – 130 mm) – atstumas nuo posūkių rodiklių valdymo svirtelės vidurio iki priekinės vairaračio plokštumos, esančios priešais vairuotoją. |
| --- | --- |

b)

„b“ matmuo (didžiausia jo vertė – 130 mm) – atstumas nuo posūkių rodiklių valdymo svirtelės vidurio iki priekinės vairaračio plokštumos, esančios priešais vairuotoją.

6.2.2.3.   Įtvirtinimo bandymas

Tikrinant atsižvelgiama į įtvirtinimo sąlygas, vairaračio skersmenį, palyginti su originalia transporto priemonės gamintojo versija, posūkių rodiklių valdiklio judėjimą, įspėjamojo garso signalo įtaiso ir oro pagalvės signalinės lemputės veikimą. Taip pat, jei įmanoma, patikrinami vairuotojo sėdynės arba keleivio sėdynės (-ių) davikliai, oro pagalvių valdikliui pranešantys apie avarinę padėtį.

6.2.2.4.   Adapterių bandymas

Detalių matmenys (pvz., vairo veleno krumplių įpjovos), naudojant profilio projektorių, palyginami su gamintojo nustatytais matmenimis.

Keičiamųjų adapterių tvirtumas tikrinamas veržlės (varžto) priveržimu, taikant dvigubai didesnį sukimo momentą, nei nurodytas transporto priemonės gamintojo, bet ne didesnį kaip 85 Nm.

Tam tikri patikrinimai atliekami, kai reikia nustatyti, ar adapteriai, skirti transporto priemonių tipams su vairaratyje įrengtomis apsaugos nuo vagysčių sistemomis, atitinka transporto priemonės gamintojo pagaminto vairaračio savybes tvirtumo, matmenų, medžiagų ir funkcijų atžvilgiu arba pagal taisyklę Nr. 18 atliekami apsaugos nuo vagysčių sistemos bandymai, siekiant įrodyti, kad keičiamoji vairaračio sistema atitinka minėtos taisyklės reikalavimus.

| 6.2.3. | Transporto priemonės (-ių), kurioje (-se) įrengtas keičiamasis vairaratis (-iai) su patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu, priekinio susidūrimo bandymas (-ai).
  Keičiamieji vairaračiai su įrengtais patvirtinto tipo oro pagalvių moduliais turi būti tokie, kad, įmontavus juos transporto priemonėje, ši atitiktų taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus.
  Abejotinais atvejais, kai tikrinama, ar keičiamasis vairaratis su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu atitinka šios taisyklės reikalavimus, turi būti atsižvelgiama į visus patvirtinimo paraiškos teikėjo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, kurie naudojami pripažįstant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą. |
| --- | --- |

6.2.3.

Transporto priemonės (-ių), kurioje (-se) įrengtas keičiamasis vairaratis (-iai) su patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu, priekinio susidūrimo bandymas (-ai).

Keičiamieji vairaračiai su įrengtais patvirtinto tipo oro pagalvių moduliais turi būti tokie, kad, įmontavus juos transporto priemonėje, ši atitiktų taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus.

Abejotinais atvejais, kai tikrinama, ar keičiamasis vairaratis su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu atitinka šios taisyklės reikalavimus, turi būti atsižvelgiama į visus patvirtinimo paraiškos teikėjo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, kurie naudojami pripažįstant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą.

6.3.   Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos bandymai

6.3.1.   Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio bandymai

Keičiamojoje oro pagalvių sistemoje turi būti įrengtas patvirtintas oro pagalvės modulis arba už šį bandymą atsakingai techninei tarnybai keičiamosios oro pagalvių sistemos gamintojas turi įrodyti, kad sistema atitinka pirmiau 5.1 ir 5.2 pastraipose nurodytus reikalavimus.

| 6.3.2. | Ne vairaračiuose įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos turi būti tokios, kad, įmontavus jas transporto priemonėje, ši atitiktų: |
| --- | --- |

6.3.2.

Ne vairaračiuose įrengtos keičiamosios oro pagalvių sistemos turi būti tokios, kad, įmontavus jas transporto priemonėje, ši atitiktų:

| 6.3.2.1. | B kategorijos oro pagalvių sistema – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; |
| --- | --- |

6.3.2.1.

B kategorijos oro pagalvių sistema – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus;

| 6.3.2.2. | C kategorijos oro pagalvių sistema – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; papildomai oro pagalvių sistemos veikimui patikrinti naudojami manekenai su įrengtais matuokliais; |
| --- | --- |

6.3.2.2.

C kategorijos oro pagalvių sistema – taisyklės Nr. 94 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; papildomai oro pagalvių sistemos veikimui patikrinti naudojami manekenai su įrengtais matuokliais;

| 6.3.2.3. | D kategorijos oro pagalvių sistema – taisyklės Nr. 95 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; šiuo atveju naudojamas šoninių susidūrimų bandymų manekenas. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

D kategorijos oro pagalvių sistema – taisyklės Nr. 95 su 01 serijos pakeitimais 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 pastraipų reikalavimus; šiuo atveju naudojamas šoninių susidūrimų bandymų manekenas.

7.   NAUDOTOJAMS SKIRTI NURODYMAI

| 7.1. | Keičiamųjų oro pagalvių sistemų gamintojas į montavimo nurodymus turi įtraukti visas rekomendacijas arba atsargumo priemones, kurios reikalingos naudojant ir prižiūrint sistemą, jai arba jos sudedamosioms dalims sugedus. |
| --- | --- |

7.1.

Keičiamųjų oro pagalvių sistemų gamintojas į montavimo nurodymus turi įtraukti visas rekomendacijas arba atsargumo priemones, kurios reikalingos naudojant ir prižiūrint sistemą, jai arba jos sudedamosioms dalims sugedus.

| 7.1.1. | Pirmiausiai: |
| --- | --- |

7.1.1.

Pirmiausiai:

| 7.1.1.1. | Jei sistemoje įmontuotas stebėjimo įtaisas, kurio paskirtis informuoti naudotoją apie sistemos naudojimo sąlygas, turi būti aiškiai nurodyta, ką reiškia visi sistemos rodomi signalai. Turi būti nurodytos priemonės, kurių reikėtų imtis, jeigu parodomas gedimo signalas, taip pat turi būti aprašytas pavojus, kuris kiltų, jei transporto priemonė būtų toliau naudojama neatsižvelgiant į perspėjimą. |
| --- | --- |

7.1.1.1.

Jei sistemoje įmontuotas stebėjimo įtaisas, kurio paskirtis informuoti naudotoją apie sistemos naudojimo sąlygas, turi būti aiškiai nurodyta, ką reiškia visi sistemos rodomi signalai. Turi būti nurodytos priemonės, kurių reikėtų imtis, jeigu parodomas gedimo signalas, taip pat turi būti aprašytas pavojus, kuris kiltų, jei transporto priemonė būtų toliau naudojama neatsižvelgiant į perspėjimą.

| 7.1.1.2. | Nurodoma, ar techninės priežiūros arba remonto darbus turi atlikti tik specialiai parengti darbuotojai, kokie pavojai gali kilti išardžius sistemą. |
| --- | --- |

7.1.1.2.

Nurodoma, ar techninės priežiūros arba remonto darbus turi atlikti tik specialiai parengti darbuotojai, kokie pavojai gali kilti išardžius sistemą.

| 7.1.1.3. | Turi būti paaiškinta, ką daryti, kai prisipučia pagalvės. Visų pirma turi būti pateikta informacija apie visas atsargumo priemones, susijusias su prisipučiant pagalvėms išskiriamomis medžiagomis (dujomis, skysčiais arba kietosiomis dalelėmis). Jei sistemai suveikus, jos sudedamosios dalys gali kelti pavojų (šiurkštumas, aštrūs kraštai, temperatūra, korozija ir kt.), šie pavojai ir būdai, kaip jų išvengti, taip pat turi būti aprašyti. |
| --- | --- |

7.1.1.3.

Turi būti paaiškinta, ką daryti, kai prisipučia pagalvės. Visų pirma turi būti pateikta informacija apie visas atsargumo priemones, susijusias su prisipučiant pagalvėms išskiriamomis medžiagomis (dujomis, skysčiais arba kietosiomis dalelėmis). Jei sistemai suveikus, jos sudedamosios dalys gali kelti pavojų (šiurkštumas, aštrūs kraštai, temperatūra, korozija ir kt.), šie pavojai ir būdai, kaip jų išvengti, taip pat turi būti aprašyti.

| 7.1.1.4. | Jei išmesta (-os) keičiamoji (-sios) oro pagalvių sistema (-os) gali kelti pavojų žmonėms arba aplinkai, turi būti nurodyta, kaip jo išvengti. Kai yra įpareigojimas grąžinti sistemą arba jos dalį konstruktoriui ar gamintojui, gali būti nurodyta sąmoningai priversti ją suveikti, jeigu ši sistemos būsena nekelia pavojaus, arba kita tinkama priemonė. |
| --- | --- |

7.1.1.4.

Jei išmesta (-os) keičiamoji (-sios) oro pagalvių sistema (-os) gali kelti pavojų žmonėms arba aplinkai, turi būti nurodyta, kaip jo išvengti. Kai yra įpareigojimas grąžinti sistemą arba jos dalį konstruktoriui ar gamintojui, gali būti nurodyta sąmoningai priversti ją suveikti, jeigu ši sistemos būsena nekelia pavojaus, arba kita tinkama priemonė.

| 7.2. | Keičiamoji oro pagalvių sistema turi būti paženklinta ir turi būti nurodyta informacija, susijusi su vaikų apsaugos sistemų naudojimu pagal taisyklę Nr. 94.
  Oro pagalvių sistemose su A, B, C arba D kategorijos oro pagalvių moduliais keičiamojo vairaračio viduryje arba ant oro pagalvės modulio dangos turi būti užrašas „AIRBAG“ (oro pagalvė); šis užrašas turi būti patikimai pritvirtintas ir turi būti lengvai matomas.
  Be to, kai bet kurioje keleivio sėdimojoje vietoje naudojama apsaugos nuo priekinio susidūrimo oro pagalvių sistema, ant oro pagalvės modulio dangos matomoje vietoje nuolat turi būti priklijuotas nurodytas lipdukas (parodyta minimali tekstinė informacija).
  Informacija lipduke turi būti pateikta šalies, kurioje įtaisas parduotas, kalba (-omis).
  Mažiausias lipduko dydis: 60 × 120 mm. |
| --- | --- |

7.2.

Keičiamoji oro pagalvių sistema turi būti paženklinta ir turi būti nurodyta informacija, susijusi su vaikų apsaugos sistemų naudojimu pagal taisyklę Nr. 94.

Oro pagalvių sistemose su A, B, C arba D kategorijos oro pagalvių moduliais keičiamojo vairaračio viduryje arba ant oro pagalvės modulio dangos turi būti užrašas „AIRBAG“ (oro pagalvė); šis užrašas turi būti patikimai pritvirtintas ir turi būti lengvai matomas.

Be to, kai bet kurioje keleivio sėdimojoje vietoje naudojama apsaugos nuo priekinio susidūrimo oro pagalvių sistema, ant oro pagalvės modulio dangos matomoje vietoje nuolat turi būti priklijuotas nurodytas lipdukas (parodyta minimali tekstinė informacija).

Informacija lipduke turi būti pateikta šalies, kurioje įtaisas parduotas, kalba (-omis).

Mažiausias lipduko dydis: 60 × 120 mm.

Image

8.   PRODUKCIJOS ATITIKTIS

Produkcijos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:

| 8.1. | Tipą patvirtinusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus. Jei per vieną iš šių patikrinimų gaunami neigiami rezultatai, gali būti dažniau tikrinama. |
| --- | --- |

8.1.

Tipą patvirtinusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus. Jei per vieną iš šių patikrinimų gaunami neigiami rezultatai, gali būti dažniau tikrinama.

8.2.   Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio gamybos atitiktis

Pagal šią taisyklę patvirtinti oro pagalvių moduliai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas pagal 5.1 ir 5.2 pastraipų reikalavimus.

8.3.   Keičiamojo vairaračio su įrengtu patvirtinto tipo oro pagalvės moduliu gamybos atitiktis

Pagal šią taisyklę patvirtinti keičiamieji vairaračiai su įrengtais patvirtinto tipo oro pagalvių moduliais turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 5.1 ir 5.3 pastraipų reikalavimus.

8.4.   Ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos gamybos atitiktis

Pagal šią taisyklę patvirtintos ne vairaračiuose įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos turi būti pagamintos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 5.1 ir 5.4 pastraipų reikalavimus.

9.   BAUDOS UŽ PRODUKCIJOS NEATITIKTĮ

Keičiamosios oro pagalvių sistemos oro pagalvės modulio, keičiamojo vairaračio su įrengta patvirtinto tipo oro pagalve arba ne vairaratyje įmontuojamos keičiamosios oro pagalvių sistemos tipų patvirtinimai gali būti anuliuoti, jei nesilaikoma 8 pastraipoje išdėstytų reikalavimų.

10.   KEIČIAMOSIOS ORO PAGALVIŲ SISTEMOS ORO PAGALVĖS MODULIO, KEIČIAMOJO VAIRARAČIO SU PATVIRTINTO TIPO ORO PAGALVĖS MODULIU ARBA NE VAIRARATYJE ĮMONTUOJAMOS KEIČIAMOSIOS ORO PAGALVIŲ SISTEMOS TIPŲ PAKEITIMAI

| 10.1. | Apie kiekvieną pirmiau išvardytų sistemų tipų pakeitimą turi būti pranešta tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali: |
| --- | --- |

10.1.

Apie kiekvieną pirmiau išvardytų sistemų tipų pakeitimą turi būti pranešta tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

| 10.1.1. | laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kuriuo atveju modulis, sistema arba keičiamasis vairaratis atitinka reikalavimus; |
| --- | --- |

10.1.1.

laikyti, kad pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio, ir bet kuriuo atveju modulis, sistema arba keičiamasis vairaratis atitinka reikalavimus;

| 10.1.2. | reikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba atliktų papildomus bandymus. |
| --- | --- |

10.1.2.

reikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba atliktų papildomus bandymus.

| 10.2. | Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, apibrėžiant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama pagal 4.1–4.3 pastraipose aprašytą tvarką. |
| --- | --- |

10.2.

Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, apibrėžiant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama pagal 4.1–4.3 pastraipose aprašytą tvarką.

| 10.3. | Patvirtinimo galiojimą pratęsianti kompetentinga institucija turi tokiam pratęsimui paskirti serijos numerį ir taisyklės 1, 2 ir 3 prieduose pateiktus pavyzdžius atitinkančiomis pranešimo formomis turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis. |
| --- | --- |

10.3.

Patvirtinimo galiojimą pratęsianti kompetentinga institucija turi tokiam pratęsimui paskirti serijos numerį ir taisyklės 1, 2 ir 3 prieduose pateiktus pavyzdžius atitinkančiomis pranešimo formomis turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

11.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo keičiamųjų oro pagalvių sistemų oro pagalvių modulius, keičiamuosius vairaračius su įrengtomis patvirtinto tipo oro pagalvėmis arba ne vairaračiuose įmontuojamas keičiamųjų oro pagalvių sistemas, jis turi informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 1, 2 ir 3 prieduose pateiktus pavyzdžius atitinkančią pranešimo formą, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis.

12.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiamas kitose šalyse išduodamas patvirtinimas, patvirtinimo galiojimo pratęsimas, atsisakymas patvirtinti arba patvirtinimo anuliavimas, pavadinimus ir adresus.

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

2 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

[didžiausias formatas: A4 (210 x 297 mm)]

Image

3 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

[didžiausias formatas: A4 (210 x 297 mm)]

Image

4 PRIEDAS

KEIČIAMOSIOS ORO PAGALVIŲ SISTEMOS ORO PAGALVĖS MODULIO PATVIRTINIMO ŽENKLAS

Image

a = 5 mm min.

Pateiktą patvirtinimo ženklą turintis oro pagalvės modulis priklauso A kategorijai, patvirtintas Prancūzijoje (E2), patvirtinimo numeris 002439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal pirminės formos taisyklės reikalavimus.

Pastaba

Patvirtinimo numeris ir papildomas (-i) simbolis (-iai) tvirtinami prie apskritimo, virš raidės „E“, žemiau, į kairę arba į dešinę nuo jos.

Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje raidės „E“ pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Papildomas (-i) simbolis (-iai) turi būti kitoje patvirtinimo numerio pusėje. Kad nebūtų painiavos su kitais simboliais, turėtų būti vengiama patvirtinimo numeriuose vartoti romėniškus skaitmenis.

5 PRIEDAS

KEIČIAMOJO VAIRARAČIO SU ĮRENGTU PATVIRTINTO TIPO ORO PAGALVĖS MODULIU PATVIRTINIMO ŽENKLAS

Image

a = 5 mm min.

Pateiktą patvirtinimo ženklą turintis keičiamasis vairaratis su A kategorijos oro pagalvės moduliu yra patvirtintas Prancūzijoje (E2), patvirtinimo numeris 002439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal pirminės formos taisyklės reikalavimus.

Pastaba

Patvirtinimo numeris ir papildomas (-i) simbolis (-iai) tvirtinami prie apskritimo, virš „E“ raidės, žemiau, į kairę arba į dešinę nuo jos.

Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje raidės „E“ pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Papildomas (-i) simbolis (-iai) turi būti kitoje patvirtinimo numerio pusėje. Kad nebūtų painiavos su kitais simboliais, turėtų būti vengiama patvirtinimo numeriuose vartoti romėniškus skaitmenis.

6 PRIEDAS

NE VAIRARATYJE ĮMONTUOJAMOS KEIČIAMOSIOS ORO PAGALVIŲ SISTEMOS PATVIRTINIMO ŽENKLAS

Image

a = 8mm min.

Pateiktą patvirtinimo ženklą turinti keičiamoji oro pagalvių sistema priklauso B kategorijai, yra patvirtinta Prancūzijoje (E2), patvirtinimo numeris 002439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal pirminės formos taisyklės reikalavimus.

Pastaba

Patvirtinimo numeris ir papildomas (-i) simbolis (-iai) tvirtinami prie apskritimo, virš raidės „E“, žemiau, į kairę arba į dešinę nuo jos.

Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje raidės „E“ pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Papildomas (-i) simbolis (-iai) turi būti kitoje patvirtinimo numerio pusėje. Kad nebūtų painiavos su kitais simboliais, turėtų būti vengiama patvirtinimo numeriuose vartoti romėniškus skaitmenis.

7 PRIEDAS

NUOVARGIO BANDYMO ĮTAISAS

Image

8 PRIEDAS

VARIKLINĖSE TRANSPORTO PRIEMONĖSE ĮRENGTŲ SĖDIMŲJŲ VIETŲ „H“ TAŠKO IR TIKROJO LIEMENS KAMPO NUSTATYMO TVARKA

1.   TIKSLAS

Šiame priede aprašyta tvarka, pagal kurią nustatoma „H“ taško vieta ir tikrasis liemens kampas vienoje ar keliose transporto priemonės sėdimosiose vietose ir patikrinamas nustatytų duomenų ryšys su transporto priemonės gamintojo pateiktais projektavimo reikalavimais (3).

2.   APIBRĖŽTYS

Šiame priede:

| 2.1. | Pamatiniai duomenys – viena ar keletas pateiktų sėdimosios vietos charakteristikų: |
| --- | --- |

2.1.

Pamatiniai duomenys – viena ar keletas pateiktų sėdimosios vietos charakteristikų:

| 2.1.1. | taškas „H“, taškas „R“ ir jų tarpusavio santykis; |
| --- | --- |

2.1.1.

taškas „H“, taškas „R“ ir jų tarpusavio santykis;

| 2.1.2. | tikrasis liemens kampas, projektinis liemens kampas ir jų tarpusavio santykis. |
| --- | --- |

2.1.2.

tikrasis liemens kampas, projektinis liemens kampas ir jų tarpusavio santykis.

| 2.2. | Trimatis „H“ taško nustatymo įrenginys (3-D H įrenginys) – įtaisas, naudojamas nustatyti „H“ taškus ir tikruosius liemens kampus. Šis įtaisas yra aprašytas šio priedo 1 priedėlyje. |
| --- | --- |

2.2.

Trimatis „H“ taško nustatymo įrenginys (3-D H įrenginys) – įtaisas, naudojamas nustatyti „H“ taškus ir tikruosius liemens kampus. Šis įtaisas yra aprašytas šio priedo 1 priedėlyje.

| 2.3. | „H“ taškas – transporto priemonės sėdynėje įtaisyto 3-D H įrenginio liemens ir šlaunų sukimosi centras pagal toliau pateiktą 4 pastraipą. „H“ taškas yra įtaiso ašinės linijos, esančios tarp „H“ taško matymo įtaisų bet kurioje 3-D H įrenginio pusėje, viduryje. Teoriškai „H“ taškas atitinka „R“ tašką (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą). Kai „H“ taškas nustatomas pagal 4 pastraipoje aprašytą tvarką, jis laikomas nekintamu sėdynės sėdimosios dalies atžvilgiu ir, reguliuojant sėdynę, juda kartu. |
| --- | --- |

2.3.

„H“ taškas – transporto priemonės sėdynėje įtaisyto 3-D H įrenginio liemens ir šlaunų sukimosi centras pagal toliau pateiktą 4 pastraipą. „H“ taškas yra įtaiso ašinės linijos, esančios tarp „H“ taško matymo įtaisų bet kurioje 3-D H įrenginio pusėje, viduryje. Teoriškai „H“ taškas atitinka „R“ tašką (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą). Kai „H“ taškas nustatomas pagal 4 pastraipoje aprašytą tvarką, jis laikomas nekintamu sėdynės sėdimosios dalies atžvilgiu ir, reguliuojant sėdynę, juda kartu.

| 2.4. | „R“ taškas arba sėdimosios vietos atskaitos taškas – transporto priemonės gamintojo apskaičiuotas projektinis taškas kiekvienai sėdimajai vietai ir nustatytas atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą. |
| --- | --- |

2.4.

„R“ taškas arba sėdimosios vietos atskaitos taškas – transporto priemonės gamintojo apskaičiuotas projektinis taškas kiekvienai sėdimajai vietai ir nustatytas atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą.

| 2.5. | Liemens linija – 3-D H įrenginio liestuko, kai jis yra labiausiai į galą atitrauktoje padėtyje, ašinė linija. |
| --- | --- |

2.5.

Liemens linija – 3-D H įrenginio liestuko, kai jis yra labiausiai į galą atitrauktoje padėtyje, ašinė linija.

| 2.6. | Tikrasis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „H“ tašką, ir liemens linijos, nustatytas naudojant 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą. Teoriškai tikrasis liemens kampas atitinka projektinį liemens kampą (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą). |
| --- | --- |

2.6.

Tikrasis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „H“ tašką, ir liemens linijos, nustatytas naudojant 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą. Teoriškai tikrasis liemens kampas atitinka projektinį liemens kampą (dėl leistinųjų nuokrypių žr. 3.2.2 pastraipą).

| 2.7. | Projektinis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „R“ tašką ir liemens plokštumos, kuri atitinka transporto priemonės gamintojo nustatytą sėdynės atlošo projektinę padėtį. |
| --- | --- |

2.7.

Projektinis liemens kampas – kampas tarp vertikalios linijos, einančios per „R“ tašką ir liemens plokštumos, kuri atitinka transporto priemonės gamintojo nustatytą sėdynės atlošo projektinę padėtį.

| 2.8. | Keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) – vidurinė 3-D H įrenginio, esančio kiekvienoje nustatytoje sėdimojoje padėtyje, plokštuma; ją apibrėžia „H“ taško „Y“ koordinatės ašyje. Kiekvienos sėdynės simetrijos plokštuma sutampa su keleivio simetrijos plokštuma. Kitų sėdynių keleivio simetrijos plokštumą nustato gamintojas. |
| --- | --- |

2.8.

Keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) – vidurinė 3-D H įrenginio, esančio kiekvienoje nustatytoje sėdimojoje padėtyje, plokštuma; ją apibrėžia „H“ taško „Y“ koordinatės ašyje. Kiekvienos sėdynės simetrijos plokštuma sutampa su keleivio simetrijos plokštuma. Kitų sėdynių keleivio simetrijos plokštumą nustato gamintojas.

| 2.9. | Trimatė atskaitos sistema – sistema aprašyta šio priedo 2 priedėlyje. |
| --- | --- |

2.9.

Trimatė atskaitos sistema – sistema aprašyta šio priedo 2 priedėlyje.

| 2.10. | Atskaitos pradžios žymos – ant transporto priemonės kėbulo esantys gamintojo nustatyti fiziniai taškai (angos, paviršiai, žymenys ar išrėžos). |
| --- | --- |

2.10.

Atskaitos pradžios žymos – ant transporto priemonės kėbulo esantys gamintojo nustatyti fiziniai taškai (angos, paviršiai, žymenys ar išrėžos).

| 2.11. | Transporto priemonės matuojamoji padėtis – transporto priemonės padėtis, apibrėžta atskaitos pradžios žymų koordinatėmis trimatėje atskaitos sistemoje. |
| --- | --- |

2.11.

Transporto priemonės matuojamoji padėtis – transporto priemonės padėtis, apibrėžta atskaitos pradžios žymų koordinatėmis trimatėje atskaitos sistemoje.

3.   REIKALAVIMAI

3.1.   Duomenų pristatymas

Kiekvienos sėdimosios vietos, apie kurią būtina pateikti atskaitos duomenis tam, kad būtų įrodyta, jog laikomasi dabartinės taisyklės nuostatų, visi arba atitinkamai atrinkti duomenys turi būti pateikti šio priedo 3 priedėlyje nurodyta forma:

| 3.1.1. | „R“ taško koordinatės trimatės atskaitos sistemos atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.1.1.

„R“ taško koordinatės trimatės atskaitos sistemos atžvilgiu;

| 3.1.2. | projektinis liemens kampas; |
| --- | --- |

3.1.2.

projektinis liemens kampas;

| 3.1.3. | visi nurodymai, reikalingi sėdynei nustatyti (jei reguliuojama) į matavimų padėtį, nustatyti tolesnėje 4.3 pastraipoje. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi nurodymai, reikalingi sėdynei nustatyti (jei reguliuojama) į matavimų padėtį, nustatyti tolesnėje 4.3 pastraipoje.

3.2.   Matavimų duomenų ir projektavimo reikalavimų santykis

| 3.2.1. | „H“ taško koordinatės ir tikrojo liemens kampo vertė, nustatyta pagal tolesnėje 4 pastraipoje išdėstytą procedūrą, turi būti palyginamos atitinkamai su transporto priemonės gamintojo nurodytomis „R“ taško koordinatėmis ir projektine liemens kampo verte. |
| --- | --- |

3.2.1.

„H“ taško koordinatės ir tikrojo liemens kampo vertė, nustatyta pagal tolesnėje 4 pastraipoje išdėstytą procedūrą, turi būti palyginamos atitinkamai su transporto priemonės gamintojo nurodytomis „R“ taško koordinatėmis ir projektine liemens kampo verte.

| 3.2.2. | Nagrinėjamos sėdimosios vietos santykinės „R“ ir „H“ taškų padėtys ir projektinio liemens kampo bei tikrojo liemens kampo santykis turi būti laikomi patenkinamais, jei „H“ taško koordinatės yra 50 mm ilgio kraštinės kvadrate, kurio įstrižainės susikerta „R“ taške, o tikrasis liemens kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 5o. |
| --- | --- |

3.2.2.

Nagrinėjamos sėdimosios vietos santykinės „R“ ir „H“ taškų padėtys ir projektinio liemens kampo bei tikrojo liemens kampo santykis turi būti laikomi patenkinamais, jei „H“ taško koordinatės yra 50 mm ilgio kraštinės kvadrate, kurio įstrižainės susikerta „R“ taške, o tikrasis liemens kampas nesiskiria nuo projektinio daugiau kaip 5o.

| 3.2.3. | Jei šios sąlygos atitinka, „R“ taškas ir projektinis liemens kampas turi būti naudojami parodyti, kad laikomasi šios taisyklės nuostatų. |
| --- | --- |

3.2.3.

Jei šios sąlygos atitinka, „R“ taškas ir projektinis liemens kampas turi būti naudojami parodyti, kad laikomasi šios taisyklės nuostatų.

| 3.2.4. | Jei „H“ taškas arba realus liemens kampas neatitinka ankstesnės 3.2.2 pastraipos reikalavimų, taškas „H“ ir realus liemens kampas turi būti nustatomi dar du kartus (iš viso tris kartus). Jei dviejų (iš šių trijų) matavimų rezultatai atitinka reikalavimus, turi būti taikomos 3.2.3 pastraipos sąlygos. |
| --- | --- |

3.2.4.

Jei „H“ taškas arba realus liemens kampas neatitinka ankstesnės 3.2.2 pastraipos reikalavimų, taškas „H“ ir realus liemens kampas turi būti nustatomi dar du kartus (iš viso tris kartus). Jei dviejų (iš šių trijų) matavimų rezultatai atitinka reikalavimus, turi būti taikomos 3.2.3 pastraipos sąlygos.

| 3.2.5. | Jei mažiausiai dviejų iš trijų matavimų, anksčiau aprašytų 3.2.4 pastraipoje, rezultatai neatitinka anksčiau 3.2.2 pastraipoje aprašytų reikalavimų arba negalima atlikti patikrinimo dėl to, kad transporto priemonės gamintojas nepateikė informacijos, susijusios su „R“ taško padėtimi arba projektiniu liemens kampu, turi būti imamas trijų išmatuotų taškų centroidas arba trijų išmatuotų kampų vidurkis; laikoma, kad šie dydžiai turi būti taikytini kaip šioje taisyklėje nurodytas taškas „R“ arba projektinis liemens kampas. |
| --- | --- |

3.2.5.

Jei mažiausiai dviejų iš trijų matavimų, anksčiau aprašytų 3.2.4 pastraipoje, rezultatai neatitinka anksčiau 3.2.2 pastraipoje aprašytų reikalavimų arba negalima atlikti patikrinimo dėl to, kad transporto priemonės gamintojas nepateikė informacijos, susijusios su „R“ taško padėtimi arba projektiniu liemens kampu, turi būti imamas trijų išmatuotų taškų centroidas arba trijų išmatuotų kampų vidurkis; laikoma, kad šie dydžiai turi būti taikytini kaip šioje taisyklėje nurodytas taškas „R“ arba projektinis liemens kampas.

4.   „H“ TAŠKO IR TIKROJO LIEMENS KAMPO NUSTATYMO TVARKA

| 4.1. | Transporto priemonė iš anksto turi būti gamintojo nuožiūra parengiama 20 ± 10 oC temperatūroje, kad sėdynės medžiagos pasiektų kambario temperatūrą. Jei ant tikrintinos sėdynės anksčiau nėra sėdėta, 70–80 kg svorio asmuo (arba prietaisas) turi atsisėsti (būti pasodintas) ant sėdynės du kartus ir pasėdėti po minutę, kad sėdimoji dalis ir atlošas būtų įspausti. Gamintojo reikalavimu, prieš įtaisant 3-D H įrenginį, visos sėdynės dalys turi išbūti neapkrautos mažiausiai 30 min. |
| --- | --- |

4.1.

Transporto priemonė iš anksto turi būti gamintojo nuožiūra parengiama 20 ± 10 oC temperatūroje, kad sėdynės medžiagos pasiektų kambario temperatūrą. Jei ant tikrintinos sėdynės anksčiau nėra sėdėta, 70–80 kg svorio asmuo (arba prietaisas) turi atsisėsti (būti pasodintas) ant sėdynės du kartus ir pasėdėti po minutę, kad sėdimoji dalis ir atlošas būtų įspausti. Gamintojo reikalavimu, prieš įtaisant 3-D H įrenginį, visos sėdynės dalys turi išbūti neapkrautos mažiausiai 30 min.

| 4.2. | Transporto priemonė turi būti matuojamoje tokioje padėtyje, kaip apibrėžta ankstesnėje 2.11 pastraipoje. |
| --- | --- |

4.2.

Transporto priemonė turi būti matuojamoje tokioje padėtyje, kaip apibrėžta ankstesnėje 2.11 pastraipoje.

| 4.3. | Jei sėdynė reguliuojama, pirma turi būti nustatyta labiausiai atitrauktoje įprasto vairavimo ar važiavimo padėtyje, kaip nurodyta transporto priemonės gamintojo, atliekant tik išilginį sėdynės reguliavimą, išskyrus sėdynės padėtis, į kurias nenaudojamos įprastai važiuojant. Kai yra kitų sėdynės reguliavimo būdų (vertikalus, polinkio kampo, atlošo ir kt.), juos taikant sėdynė turi būti nustatoma į transporto priemonės gamintojo nurodytą padėtį. Sėdynės su amortizuojamąja pakaba vertikali padėtis turi būti tiksliai užfiksuota ir atitikti gamintojo nurodytą įprasto važiavimo padėtį. |
| --- | --- |

4.3.

Jei sėdynė reguliuojama, pirma turi būti nustatyta labiausiai atitrauktoje įprasto vairavimo ar važiavimo padėtyje, kaip nurodyta transporto priemonės gamintojo, atliekant tik išilginį sėdynės reguliavimą, išskyrus sėdynės padėtis, į kurias nenaudojamos įprastai važiuojant. Kai yra kitų sėdynės reguliavimo būdų (vertikalus, polinkio kampo, atlošo ir kt.), juos taikant sėdynė turi būti nustatoma į transporto priemonės gamintojo nurodytą padėtį. Sėdynės su amortizuojamąja pakaba vertikali padėtis turi būti tiksliai užfiksuota ir atitikti gamintojo nurodytą įprasto važiavimo padėtį.

| 4.4. | Sėdimosios vietos plotas, kurį lies 3-D H įrenginys, turi būti uždengtas reikiamo dydžio ir tinkamos faktūros lygiu medvilniniu audeklu, kurio viename cm2 yra 18,9 gijos, o svoris 0,228 kg/m2, arba panašių savybių megztu ar neaustiniu audeklu. Jei bandymas su sėdyne atliekamas ne transporto priemonėje, grindys, ant kurių dedama sėdynė, turi būti tokių pačių savybių (4) kaip transporto priemonės, kurioje sėdynė bus naudojama, grindys. |
| --- | --- |

4.4.

Sėdimosios vietos plotas, kurį lies 3-D H įrenginys, turi būti uždengtas reikiamo dydžio ir tinkamos faktūros lygiu medvilniniu audeklu, kurio viename cm2 yra 18,9 gijos, o svoris 0,228 kg/m2, arba panašių savybių megztu ar neaustiniu audeklu. Jei bandymas su sėdyne atliekamas ne transporto priemonėje, grindys, ant kurių dedama sėdynė, turi būti tokių pačių savybių (4) kaip transporto priemonės, kurioje sėdynė bus naudojama, grindys.

| 4.5. | 3-D H įrenginio sėdimosios ir galinės dalies sąranka uždedama taip, kad keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) sutaptų su 3-D H įrenginio simetrijos plokštuma. Gamintojo reikalavimu 3-D H įrenginys gali būti paslinktas į vidų C/LO atžvilgiu, jei 3-D H įrenginys yra tiek pastumtas, kad dėl sėdynės krašto būtų neįmanoma 3-D H įrenginio išlyginti. |
| --- | --- |

4.5.

3-D H įrenginio sėdimosios ir galinės dalies sąranka uždedama taip, kad keleivio simetrijos plokštuma (C/LO) sutaptų su 3-D H įrenginio simetrijos plokštuma. Gamintojo reikalavimu 3-D H įrenginys gali būti paslinktas į vidų C/LO atžvilgiu, jei 3-D H įrenginys yra tiek pastumtas, kad dėl sėdynės krašto būtų neįmanoma 3-D H įrenginio išlyginti.

| 4.6. | Pritaisykite pėdos ir blauzdos sąrankas prie sėdimosios dalies junginio: atskirai arba naudodami T formos strypą ir blauzdos junginį. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti lygiagreti su žeme ir statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai. |
| --- | --- |

4.6.

Pritaisykite pėdos ir blauzdos sąrankas prie sėdimosios dalies junginio: atskirai arba naudodami T formos strypą ir blauzdos junginį. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti lygiagreti su žeme ir statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai.

| 4.7. | 3-D H įrenginio pėdų ir kojų padėtis sureguliuokite taip: |
| --- | --- |

4.7.

3-D H įrenginio pėdų ir kojų padėtis sureguliuokite taip:

4.7.1.   Nustatyta sėdimoji vieta: vairuotojas ir kraštinis priekyje sėdintis keleivis

| 4.7.1.1. | Abi pėdų ir kojų sąrankos turi būti traukiamos į priekį taip, kad pėdos atsidurtų įprastinėje padėtyje ant grindų, jei būtina, tarp valdymo pedalų. Kai įmanoma, kairioji pėda turi būti padedama apytiksliai tokiu pačiu atstumu į kairę nuo 3-D H įrenginio simetrijos plokštumos, kaip dešinė pėda – į dešinę. Jei reikia, skersinę 3-D H įrenginio padėtį rodantis gulsčiukas nustatomas horizontaliai, pareguliuojant sėdimąją dalį, jei būtina, arba atgal pastumiant kojų ir pėdų junginius. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti išlaikoma statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Abi pėdų ir kojų sąrankos turi būti traukiamos į priekį taip, kad pėdos atsidurtų įprastinėje padėtyje ant grindų, jei būtina, tarp valdymo pedalų. Kai įmanoma, kairioji pėda turi būti padedama apytiksliai tokiu pačiu atstumu į kairę nuo 3-D H įrenginio simetrijos plokštumos, kaip dešinė pėda – į dešinę. Jei reikia, skersinę 3-D H įrenginio padėtį rodantis gulsčiukas nustatomas horizontaliai, pareguliuojant sėdimąją dalį, jei būtina, arba atgal pastumiant kojų ir pėdų junginius. Per „H“ taško matymo įtaisus einanti linija turi būti išlaikoma statmena išilginei sėdynės simetrijos plokštumai.

| 4.7.1.2. | Jei kairiosios kojos nesiseka išlaikyti lygiagrečiai su dešiniąja, ir kairiosios kojos negali paremti konstrukcija, pastumkite koją tiek, kad ji būtų remiama. Turi būti išlaikomas matymo įtaisų centravimas. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Jei kairiosios kojos nesiseka išlaikyti lygiagrečiai su dešiniąja, ir kairiosios kojos negali paremti konstrukcija, pastumkite koją tiek, kad ji būtų remiama. Turi būti išlaikomas matymo įtaisų centravimas.

4.7.2.   Nustatyta sėdimoji vieta: galinė kraštinė

Galinėse arba papildomose sėdynėse kojos išdėstomos taip, kaip nurodyta gamintojo. Jei pėdos remiasi į grindų dalis, kurios yra skirtingo lygio, priekinę sėdynę pirma paliečianti pėda turi būti laikoma atskaitine, o kita pėda turi būti nustatoma taip, kad gulsčiukas rodytų, jog skersinė įtaiso padėtis horizontali.

| 4.8. | Naudokite blauzdos ir šlaunies pasvarus ir išlyginkite 3-D H įrenginį. |
| --- | --- |

4.8.

Naudokite blauzdos ir šlaunies pasvarus ir išlyginkite 3-D H įrenginį.

| 4.9. | Palenkite nugarinę dalį į priekį iki priekinio stabdiklio ir naudodami T formos strypą patraukite 3-D H įrenginį nuo atlošo. 3-D H įrenginio padėtį ant sėdynės nustatykite vienu iš šių būdų: |
| --- | --- |

4.9.

Palenkite nugarinę dalį į priekį iki priekinio stabdiklio ir naudodami T formos strypą patraukite 3-D H įrenginį nuo atlošo. 3-D H įrenginio padėtį ant sėdynės nustatykite vienu iš šių būdų:

| 4.9.1. | Jei 3-D H įrenginys linkęs slinkti atgal, darykite taip: leiskite 3-D H įrenginiui slysti atgal tol, kol nereikės horizontalios T formos strypą veikiančios slinkimą ribojančios apkrovos, t. y. tol, kol sėdimoji dalis palies atlošą. Jei būtina, iš naujo nustatykite blauzdos padėtį. |
| --- | --- |

4.9.1.

Jei 3-D H įrenginys linkęs slinkti atgal, darykite taip: leiskite 3-D H įrenginiui slysti atgal tol, kol nereikės horizontalios T formos strypą veikiančios slinkimą ribojančios apkrovos, t. y. tol, kol sėdimoji dalis palies atlošą. Jei būtina, iš naujo nustatykite blauzdos padėtį.

| 4.9.2. | Jei 3-D H įrenginys nelinkęs slinkti atgal, darykite šitaip: naudodami horizontalią T formos strypą veikiančią slinkimą ribojančią apkrovą, stumkite 3-D H įrenginį atgal, kol sėdimoji dalis palies atlošą (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.). |
| --- | --- |

4.9.2.

Jei 3-D H įrenginys nelinkęs slinkti atgal, darykite šitaip: naudodami horizontalią T formos strypą veikiančią slinkimą ribojančią apkrovą, stumkite 3-D H įrenginį atgal, kol sėdimoji dalis palies atlošą (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.).

| 4.10. | 3-D H įrenginio nugarinės ir sėdimųjų dalių junginys ties klubų kampo kvadranto ir T formos strypo įvorės jungtimi veikiamas 100 ± 10 N apkrova. Apkrovos veikimo kryptis išlaikoma lygiagreti su linija, einančia per minėtą sujungimą, ir tašką, esantį virš šlaunų strypo įvorės (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.). Tada nugarinė dalis atsargiai priglaudžiama prie sėdynės atlošo. Per likusią procedūros dalį turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginys nepasislinktų į priekį. |
| --- | --- |

4.10.

3-D H įrenginio nugarinės ir sėdimųjų dalių junginys ties klubų kampo kvadranto ir T formos strypo įvorės jungtimi veikiamas 100 ± 10 N apkrova. Apkrovos veikimo kryptis išlaikoma lygiagreti su linija, einančia per minėtą sujungimą, ir tašką, esantį virš šlaunų strypo įvorės (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 pav.). Tada nugarinė dalis atsargiai priglaudžiama prie sėdynės atlošo. Per likusią procedūros dalį turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginys nepasislinktų į priekį.

| 4.11. | Pritaisykite dešinįjį ir kairįjį sėdmenų pasvarus, tuomet iš eilės – aštuonis liemens pasvarus. 3-D H įrenginį išlaikykite horizontalioje padėtyje. |
| --- | --- |

4.11.

Pritaisykite dešinįjį ir kairįjį sėdmenų pasvarus, tuomet iš eilės – aštuonis liemens pasvarus. 3-D H įrenginį išlaikykite horizontalioje padėtyje.

| 4.12. | Nugarinę dalį palenkite į priekį, kad sumažėtų sėdynės atlošo įtempimas. Pasiūbuokite 3-D H įrenginį į šonus 10o lanku (po 5o į kiekvieną pusę nuo vertikalios simetrijos plokštumos) visus tris ciklus, kad neliktų jokios trinties tarp 3-D H įrenginio ir sėdynės.
  Siūbuojant 3-D H įrenginio T formos strypas gali nukrypti nuo apibrėžto horizontalaus ir vertikalaus centravimo padėties. Todėl siūbuojant T formos strypas turi būti prilaikomas naudojant tinkamą šoninę apkrovą. Laikant T formos strypą ir siūbuojant 3-D H įrenginį, turi būti laikomasi atsargumo, kad nenumatyta išorinė apkrova neveiktų vertikalia ar priekine bei atbuline kryptimis.
  Šiame etape 3-D H įrenginio pėdų judėjimas nėra apribojamas ar sulaikomas. Jei pėdos keičia padėtį, tuo metu joms turi būti leidžiama likti toje padėtyje.
  Atsargiai priglauskite nugarinę dalį prie sėdynės atlošo ir patikrinkite abu gulsčiukus; jie turi rodyti horizontalią padėtį. Jei 3-D H įrenginį siūbuojant pėdos pasislinko, jos turi būti išdėstytos taip:
  Iš eilės pakelkite kiekvieną pėdą nuo grindų kiek reikia, kol pėdos nustos judėti. Keliant turi būti galima laisvai pėdas pasukti; neturi būti naudojama priekinė arba šoninė apkrovos. Kai kiekviena pėda grąžinama į apatinę padėtį, kulnas turi liesti tam skirtą konstrukciją.
  Patikrinkite, ar šoninis gulsčiukas rodo horizontalią padėtį; jei reikia, nugarinės dalies viršus pastumiamas iš šono tiek, kad 3-D H įrenginio sėdimoji dalis ant sėdynės būtų horizontali. |
| --- | --- |

4.12.

Nugarinę dalį palenkite į priekį, kad sumažėtų sėdynės atlošo įtempimas. Pasiūbuokite 3-D H įrenginį į šonus 10o lanku (po 5o į kiekvieną pusę nuo vertikalios simetrijos plokštumos) visus tris ciklus, kad neliktų jokios trinties tarp 3-D H įrenginio ir sėdynės.

Siūbuojant 3-D H įrenginio T formos strypas gali nukrypti nuo apibrėžto horizontalaus ir vertikalaus centravimo padėties. Todėl siūbuojant T formos strypas turi būti prilaikomas naudojant tinkamą šoninę apkrovą. Laikant T formos strypą ir siūbuojant 3-D H įrenginį, turi būti laikomasi atsargumo, kad nenumatyta išorinė apkrova neveiktų vertikalia ar priekine bei atbuline kryptimis.

Šiame etape 3-D H įrenginio pėdų judėjimas nėra apribojamas ar sulaikomas. Jei pėdos keičia padėtį, tuo metu joms turi būti leidžiama likti toje padėtyje.

Atsargiai priglauskite nugarinę dalį prie sėdynės atlošo ir patikrinkite abu gulsčiukus; jie turi rodyti horizontalią padėtį. Jei 3-D H įrenginį siūbuojant pėdos pasislinko, jos turi būti išdėstytos taip:

Iš eilės pakelkite kiekvieną pėdą nuo grindų kiek reikia, kol pėdos nustos judėti. Keliant turi būti galima laisvai pėdas pasukti; neturi būti naudojama priekinė arba šoninė apkrovos. Kai kiekviena pėda grąžinama į apatinę padėtį, kulnas turi liesti tam skirtą konstrukciją.

Patikrinkite, ar šoninis gulsčiukas rodo horizontalią padėtį; jei reikia, nugarinės dalies viršus pastumiamas iš šono tiek, kad 3-D H įrenginio sėdimoji dalis ant sėdynės būtų horizontali.

| 4.13. | Laikydami T formos strypą, kad 3-D H įrenginiui ant sėdimosios dalies nebūtų leidžiama judėti į priekį, atlikite šiuos veiksmus:






  a) | nugarinę dalį priglauskite prie sėdynės atlošo; |
| --- | --- | --- |

4.13.

Laikydami T formos strypą, kad 3-D H įrenginiui ant sėdimosios dalies nebūtų leidžiama judėti į priekį, atlikite šiuos veiksmus:

a)

nugarinę dalį priglauskite prie sėdynės atlošo;

| b) | maždaug ties liemens pasvarų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais veikiamas ne didesne kaip 25 N horizontalia atgal veikiančia apkrova, kol pagal klubų kampo kvadrantą bus matyti, kad nuėmus apkrovą yra pasiekta stabili padėtis. Turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginiui nebūtų taikomos išorinės žemyn arba iš šono veikiančios apkrovos. Jei reikia kitaip reguliuoti 3-D H įrenginio lygį, pasukite nugarinę dalį į priekį, iš naujo pareguliuokite lygį, ir pakartokite aprašytą procedūrą nuo 4.12 pastraipos. |
| --- | --- |

b)

maždaug ties liemens pasvarų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais veikiamas ne didesne kaip 25 N horizontalia atgal veikiančia apkrova, kol pagal klubų kampo kvadrantą bus matyti, kad nuėmus apkrovą yra pasiekta stabili padėtis. Turi būti laikomasi atsargumo, kad 3-D H įrenginiui nebūtų taikomos išorinės žemyn arba iš šono veikiančios apkrovos. Jei reikia kitaip reguliuoti 3-D H įrenginio lygį, pasukite nugarinę dalį į priekį, iš naujo pareguliuokite lygį, ir pakartokite aprašytą procedūrą nuo 4.12 pastraipos.

| 4.14. | Atlikite matavimus: |
| --- | --- |

4.14.

Atlikite matavimus:

| 4.14.1. | Taško „H“ koordinatės matuojamos atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą. |
| --- | --- |

4.14.1.

Taško „H“ koordinatės matuojamos atsižvelgiant į trimatę atskaitos sistemą.

| 4.14.2. | Pagal 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą tikrasis liemens kampas nustatomas tada, kai liestukas yra labiausiai į galą nutolusioje padėtyje. |
| --- | --- |

4.14.2.

Pagal 3-D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą tikrasis liemens kampas nustatomas tada, kai liestukas yra labiausiai į galą nutolusioje padėtyje.

| 4.15. | Jei norima iš naujo įrengti 3-D H įrenginį, sėdynės mazgas turėtų likti neapkrautas mažiausiai 30 min. iki pakartotinio įmontavimo. 3-D H įrenginys neturi būti paliktas ant sėdynės mazgo ilgiau, nei reikia laiko bandymui atlikti. |
| --- | --- |

4.15.

Jei norima iš naujo įrengti 3-D H įrenginį, sėdynės mazgas turėtų likti neapkrautas mažiausiai 30 min. iki pakartotinio įmontavimo. 3-D H įrenginys neturi būti paliktas ant sėdynės mazgo ilgiau, nei reikia laiko bandymui atlikti.

| 4.16. | Jei toje pačioje eilėje esančios sėdynės gali būti laikomos panašiomis (daugiavietė neišardoma sėdynė, vienodos sėdynės ir kt.), kiekvienai sėdynių eilei turi būti nustatomas tik vienas „H“ taškas ir vienas „realus liemens kampas“; šio priedo 1 priedėlyje aprašytas 3-D H įrenginys bus naudojamas vienoje vietoje, ir tai bus taikoma visai sėdynių eilei. Ta vieta turi būti: |
| --- | --- |

4.16.

Jei toje pačioje eilėje esančios sėdynės gali būti laikomos panašiomis (daugiavietė neišardoma sėdynė, vienodos sėdynės ir kt.), kiekvienai sėdynių eilei turi būti nustatomas tik vienas „H“ taškas ir vienas „realus liemens kampas“; šio priedo 1 priedėlyje aprašytas 3-D H įrenginys bus naudojamas vienoje vietoje, ir tai bus taikoma visai sėdynių eilei. Ta vieta turi būti:

| 4.16.1. | priekinėje eilėje: vairuotojo sėdynė; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekinėje eilėje: vairuotojo sėdynė;

| 4.16.2. | galinėje eilėje arba eilėse: kraštinė sėdynė. |
| --- | --- |

4.16.2.

galinėje eilėje arba eilėse: kraštinė sėdynė.

8 PRIEDAS

1 Priedėlis

TRIMAČIO ĮRENGINIO „H“ TAŠKUI NUSTATYTI APRAŠAS (5)

(3-D H įrenginys)

1.   Nugarinė ir sėdimoji dalys

Nugarinė ir sėdimoji dalys sukonstruotos iš armuoto plastiko ir metalo; jos imituoja žmogaus liemenį ir šlaunis, mechaniškai sujungtas „H“ taške. Prie lanksčiosios jungties „H“ taške pritvirtinto liestuko pritvirtintas kvadrantas, skirtas tikrajam liemens kampui matuoti. Šlaunų vidurio liniją ir klubų kampo kvadranto bazinę liniją sudaro prie sėdimosios dalies pritvirtintas reguliuojamas šlaunų strypas.

2.   Kūno ir kojų elementai

Blauzdų segmentai prijungti prie sėdimosios dalies junginio ties kelius jungiančiu T formos strypu, kuris yra šoninis reguliuojamo šlaunų strypo tęsinys. Blauzdų segmentuose įmontuoti kvadrantai kelių sulenkimo kampui matuoti. Batų ir pėdų sąrankos sukalibruotos pėdos kampui matuoti. Įrenginio vieta erdvėje nustatoma dviem gulsčiukais. Atitinkamuose sunkio centruose pritvirtinami kūno elementų pasvarai, atstojantys 76 kg svorio vyriškos lyties asmens poveikį sėdynei. Turėtų būti patikrinta, ar visos 3-D H įrenginio jungtys gali būti lengvai sukiojamos be kiek nors didesnės trinties.

Image

Image

8 PRIEDAS

2 priedėlis

TRIMATĖ ATSKAITOS SISTEMA

| 1. | Trimatę atskaitos sistemą apibrėžia trys viena kitai statmenos stačiakampės plokštumos, nustatytos transporto priemonės gamintojo (žr. pav.). (6) |
| --- | --- |

1.

Trimatę atskaitos sistemą apibrėžia trys viena kitai statmenos stačiakampės plokštumos, nustatytos transporto priemonės gamintojo (žr. pav.). (6)

| 2. | Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos pradžios žymų koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes. |
| --- | --- |

2.

Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos pradžios žymų koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes.

| 3. | „R“ ir „H“ taškų koordinatės nustatomos transporto priemonės gamintojo nustatytų atskaitos pradžios žymų atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.

„R“ ir „H“ taškų koordinatės nustatomos transporto priemonės gamintojo nustatytų atskaitos pradžios žymų atžvilgiu.

Image

8 PRIEDAS

3 priedėlis

SĖDIMŲJŲ VIETŲ PAMATINIAI DUOMENYS

1.   Pamatinių duomenų kodavimas

Iš eilės išvardijami kiekvienos sėdimosios vietos pamatiniai duomenys. Sėdimosios vietos identifikuojamos dviejų žymenų kodu. Pirmoji žymena – tai arabiškas skaitmuo, žymintis sėdynių eilę, skaičiuojant nuo transporto priemonės priekio. Antroji žymena – tai didžioji raidė, žyminti sėdimosios vietos padėtį sėdynių eilėje, žiūrint transporto priemonės judėjimo į priekį kryptimi; vartojamos šios raidės:

| | L = kairė |
| --- | --- |

L = kairė

| | C = vidurinė |
| --- | --- |

C = vidurinė

| | R = dešinė |
| --- | --- |

R = dešinė

2.   Transporto priemonės matuojamosios padėties aprašymas:

| 2.1. | Atskaitos pradžios žymų koordinatės
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1.

Atskaitos pradžios žymų koordinatės

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   Pamatinių duomenų sąrašas:

| 3.1. | Sėdimoji vieta: .............................. |
| --- | --- |

3.1.

Sėdimoji vieta: ..............................

| 3.1.1. | „R“ taško koordinatės
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1.

„R“ taško koordinatės

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2. | Projektinis liemens posvyrio kampas: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2.

Projektinis liemens posvyrio kampas: ..............................

| 3.1.3. | Sėdynės reguliavimo techninės sąlygos (7)

  horizontali: ..............................
  vertikali: ..............................
  kampinė: ..............................
  liemens kampas: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3.

Sėdynės reguliavimo techninės sąlygos (7)

horizontali: ..............................

vertikali: ..............................

kampinė: ..............................

liemens kampas: ..............................

Pastaba. Kitų sėdimųjų vietų pamatiniai duomenys išvardijami 3.2, 3.3 ir kitose pastraipose.

---

(1)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikė jos valstybės narės, naudodamos savo atitinkamą EEK simbolį), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika ir 48 – Naujoji Zelandija. Tolesni numeriai kitoms šalims paskiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Bet kurios priekyje nesančios sėdimosios vietos atžvilgiu, kur „H“ taškas negali būti nustatytas naudojant „trimatį „H“ taško įrenginį“ ar procedūras, įgaliotos institucijos nuožiūra gali būti naudojamas standartinis gamintojo nurodytas „R“ taškas.

3

(4)  Polinkio kampas, aukščio skirtumas su sėdynės montavimo elementais, paviršiaus faktūra ir kt.

4

(5)  Dėl išsamesnės informacijos apie 3-D H įrenginio konstrukciją kreipkitės į Automobilių inžinierių sąjungą; adresas: 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

5

Įrenginys atitinka ISO standarte 6549-1980 aprašytą įrenginį.

(6)  Atskaitos sistema atitinka ISO standartą 4130:1978.

6

(7)  Nereikalingas įrašas išbraukiamas.

7

---