# Az Európai Unió L 32/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 32 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. február 6. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 32

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. február 6.

---

| Tartalom | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/51/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2004. február 18.) a mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelési programjának (PMPOA) 1994–2000 között Franciaország által történő végrehajtására vonatkozó állami támogatásról c27/2001 (ex NN 2/2001)
  (az értesítés a C(2004) 415. számú dokumentummal történt) | 1 |
| | | 2007/52/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2004. május 19.) a baromfitenyésztő vállalkozások javára Olaszország által végrehajtani szándékozott támogatási rendszerről A.I.M.A. program, baromfitenyésztési ágazat n. C 59/2001 (ex N 97/1999)
  (az értesítés a C(2004) 1802. számú dokumentummal történt) | 14 |
| | | 2007/53/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2004. május 24.) az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban a Microsoft Corporationnal szemben COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy
  (az értesítés a C(2004) 900. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2007/54/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2004. június 2.) az Olaszország Szicília tartománya által a mezőgazdasági termékek promóciójához és reklámozásához előirányzott állami támogatásokról
  (az értesítés a C(2004) 1923. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2007/55/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2005. november 9.) a Franciaország által a Pineau des Charentes, a Floc de Gascogne, a Pommeau de Normandie és a Macvin du Jura likőrborok termelői és kereskedői javára megvalósítani tervezett támogatási programokról
  (az értesítés a C(2005) 4189. számú dokumentummal történt) | 37 |
| | | 2007/56/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 16.) a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Schneider Technologies AG számára nyújtott állami támogatásról [C 26/2004 (ex NN 38/2004)]
  (az értesítés a C(2006)1857. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2007/57/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. június 7.) a Németország által a borászati szövetkezetek üzletrészeinek megszerzéséhez nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2070. számú dokumentummal történt) | 56 |
| | | 2007/58/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. augusztus 28.) Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (EURATOM) között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről | 64 |
| | * | Megállapodás Japán kormánya és az Európai atomenergia-Közösség között az atomenergia békés felhasználása terén való együttműködésről | 65 |
| | | 2007/59/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. szeptember 26.) a Hollandia által a Holland Malt BV-nek nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 4196. számú dokumentummal történt) | 76 |
| | | 2007/60/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. október 26.) a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalának az 58/2003/EK tanácsi rendelet értelmében való létrehozásáról | 88 |
| | | 2007/61/EK |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság 1/2006 határozata (2006. december 1.) a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének módosításáról | 91 |
| | | 2007/62/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 8.) a Dánia által egyes üvegházhatású ipari gázokra vonatkozóan bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2006) 5934. számú dokumentummal történt) | 130 |
| | | 2007/63/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 13.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás szerint egy megfelelőségértékelő testületnek az egyéni védőeszközökről szóló ágazati fejezet listájára történő felvételéről | 135 |
| | | 2007/64/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 15.) a közösségi ökocímke táptalajoknak történő odaítélésével kapcsolatban felülvizsgált ökológiai kritériumok és a vonatkozó értékelési és ellenőrzési követelmények megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 6962. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 137 |
| | | 2007/65/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 15.) a Bizottság standard biztonsági intézkedéseinek és riasztási fokozatainak létrehozásáról, valamint a válsághelyzetek kezelésére vonatkozó operatív eljárások tekintetében eljárási szabályzatának módosításáról | 144 |
| | | 2007/66/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 18.) a 66/401/EGK tanácsi irányelv keretében egyes takarmánynövény-vetőmagok tételei maximális súlyának növelésére irányuló átmeneti kísérletről
  (az értesítés a C(2006) 6572. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 161 |
| | | 2007/67/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 18.) a tritoszulfuron új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 6573. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 164 |
| | | 2007/68/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 18.) a Lett Köztársaságnak a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására vonatkozó csökkentett HÉA-kulcs alkalmazása iránti kérelméről
  (az értesítés a C(2006) 6592. számú dokumentummal történt) | 165 |
| | | 2007/69/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 18.) egyes mezőgazdasági növényfajok vetőmagjainak forgalmazása tekintetében Románia számára a 2002/53/EK tanácsi irányelv egyes rendelkezései alkalmazása elhalasztásának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 6568. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 167 |
| | | 2007/70/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram során meg nem vizsgált bizonyos hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatali határidejének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2006) 6707. számú dokumentummal történt) | 174 |
| | | 2007/71/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) az eredetmegjelölésekkel, a földrajzi jelzésekkel és a hagyományos különleges termékekkel foglalkozó tudományos szakértői csoport létrehozásáról | 177 |
| | | 2007/72/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) egyes állami támogatásra vonatkozó határozatok meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2006) 6927. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 180 |
| | | 2007/73/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 20.) az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló, 2006. július 14. 2006/505/EK bizottsági határozatban létrehozott Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport tagjainak kijelöléséről) | 181 |
| | | 2007/74/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 21.) a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 6817. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 183 |
| | | 2007/75/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 22.) a belső elszámolóárral foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról | 189 |
| | | 2007/76/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. december 22.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról
  (az értesítés a C(2006) 6903. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 192 |
| | | 2007/77/EK |
| | * | A vegges bizottsàg 35/2006 határozata (2006. december 22.) az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 3/2006 határozata egy megfelelőségértékelő szervnek a távközlési berendezésekre vonatkozó ágazati melléklet jegyzékébe történő felvételéről | 198 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/78/EK |
| | * | A Bizottság ajánlása (2006. december 20.) a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek biztonságos és hatékony használatáról: az ember-gép felületről szóló európai elvi nyilatkozat aktualizálása | 200 |

Tartalom

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/51/EK

*

A Bizottság határozata (2004. február 18.) a mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelési programjának (PMPOA) 1994–2000 között Franciaország által történő végrehajtására vonatkozó állami támogatásról c27/2001 (ex NN 2/2001)
  (az értesítés a C(2004) 415. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2004) 415. számú dokumentummal történt)

1

2007/52/EK

*

A Bizottság határozata (2004. május 19.) a baromfitenyésztő vállalkozások javára Olaszország által végrehajtani szándékozott támogatási rendszerről A.I.M.A. program, baromfitenyésztési ágazat n. C 59/2001 (ex N 97/1999)
  (az értesítés a C(2004) 1802. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2004) 1802. számú dokumentummal történt)

14

2007/53/EK

*

A Bizottság határozata (2004. május 24.) az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban a Microsoft Corporationnal szemben COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy
  (az értesítés a C(2004) 900. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 900. számú dokumentummal történt)

1

23

2007/54/EK

*

A Bizottság határozata (2004. június 2.) az Olaszország Szicília tartománya által a mezőgazdasági termékek promóciójához és reklámozásához előirányzott állami támogatásokról
  (az értesítés a C(2004) 1923. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 1923. számú dokumentummal történt)

1

29

2007/55/EK

*

A Bizottság határozata (2005. november 9.) a Franciaország által a Pineau des Charentes, a Floc de Gascogne, a Pommeau de Normandie és a Macvin du Jura likőrborok termelői és kereskedői javára megvalósítani tervezett támogatási programokról
  (az értesítés a C(2005) 4189. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 4189. számú dokumentummal történt)

37

2007/56/EK

*

A Bizottság határozata (2006. május 16.) a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Schneider Technologies AG számára nyújtott állami támogatásról [C 26/2004 (ex NN 38/2004)]
  (az értesítés a C(2006)1857. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006)1857. számú dokumentummal történt)

1

49

2007/57/EK

*

A Bizottság határozata (2006. június 7.) a Németország által a borászati szövetkezetek üzletrészeinek megszerzéséhez nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2070. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 2070. számú dokumentummal történt)

56

2007/58/EK

*

A Bizottság határozata (2006. augusztus 28.) Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (EURATOM) között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

64

*

Megállapodás Japán kormánya és az Európai atomenergia-Közösség között az atomenergia békés felhasználása terén való együttműködésről

65

2007/59/EK

*

A Bizottság határozata (2006. szeptember 26.) a Hollandia által a Holland Malt BV-nek nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 4196. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 4196. számú dokumentummal történt)

76

2007/60/EK

*

A Bizottság határozata (2006. október 26.) a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalának az 58/2003/EK tanácsi rendelet értelmében való létrehozásáról

88

2007/61/EK

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság 1/2006 határozata (2006. december 1.) a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének módosításáról

91

2007/62/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 8.) a Dánia által egyes üvegházhatású ipari gázokra vonatkozóan bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2006) 5934. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 5934. számú dokumentummal történt)

130

2007/63/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 13.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás szerint egy megfelelőségértékelő testületnek az egyéni védőeszközökről szóló ágazati fejezet listájára történő felvételéről

135

2007/64/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 15.) a közösségi ökocímke táptalajoknak történő odaítélésével kapcsolatban felülvizsgált ökológiai kritériumok és a vonatkozó értékelési és ellenőrzési követelmények megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 6962. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6962. számú dokumentummal történt)

(
  1

137

2007/65/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 15.) a Bizottság standard biztonsági intézkedéseinek és riasztási fokozatainak létrehozásáról, valamint a válsághelyzetek kezelésére vonatkozó operatív eljárások tekintetében eljárási szabályzatának módosításáról

144

2007/66/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 18.) a 66/401/EGK tanácsi irányelv keretében egyes takarmánynövény-vetőmagok tételei maximális súlyának növelésére irányuló átmeneti kísérletről
  (az értesítés a C(2006) 6572. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6572. számú dokumentummal történt)

1

161

2007/67/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 18.) a tritoszulfuron új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 6573. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6573. számú dokumentummal történt)

1

164

2007/68/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 18.) a Lett Köztársaságnak a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására vonatkozó csökkentett HÉA-kulcs alkalmazása iránti kérelméről
  (az értesítés a C(2006) 6592. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 6592. számú dokumentummal történt)

165

2007/69/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 18.) egyes mezőgazdasági növényfajok vetőmagjainak forgalmazása tekintetében Románia számára a 2002/53/EK tanácsi irányelv egyes rendelkezései alkalmazása elhalasztásának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2006) 6568. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6568. számú dokumentummal történt)

1

167

2007/70/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram során meg nem vizsgált bizonyos hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatali határidejének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2006) 6707. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 6707. számú dokumentummal történt)

174

2007/71/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) az eredetmegjelölésekkel, a földrajzi jelzésekkel és a hagyományos különleges termékekkel foglalkozó tudományos szakértői csoport létrehozásáról

177

2007/72/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) egyes állami támogatásra vonatkozó határozatok meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2006) 6927. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6927. számú dokumentummal történt)

1

180

2007/73/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 20.) az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló, 2006. július 14. 2006/505/EK bizottsági határozatban létrehozott Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport tagjainak kijelöléséről)

181

2007/74/EK

*

A Bizottság határozata (2007. december 21.) a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 6817. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6817. számú dokumentummal történt)

1

183

2007/75/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 22.) a belső elszámolóárral foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról

189

2007/76/EK

*

A Bizottság határozata (2006. december 22.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról
  (az értesítés a C(2006) 6903. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 6903. számú dokumentummal történt)

1

192

2007/77/EK

*

A vegges bizottsàg 35/2006 határozata (2006. december 22.) az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 3/2006 határozata egy megfelelőségértékelő szervnek a távközlési berendezésekre vonatkozó ágazati melléklet jegyzékébe történő felvételéről

198

AJÁNLÁSOK

Bizottság

2007/78/EK

*

A Bizottság ajánlása (2006. december 20.) a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek biztonságos és hatékony használatáról: az ember-gép felületről szóló európai elvi nyilatkozat aktualizálása

200

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2004. február 18.

a mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelési programjának (PMPOA) 1994–2000 között Franciaország által történő végrehajtására vonatkozó állami támogatásról C27/2001 (ex NN 2/2001)

(az értesítés a C(2004) 415. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2007/51/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az említett cikk (1) értelmében felhívták az érdekelt feleket az észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság intézményeihez érkezett tájékoztatás nyomán, miszerint Franciaországban program működik a mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelésére (a továbbiakban: PMPOA vagy program) a Bizottság 2000. február 24-én levelet küldött a francia hatóságoknak, hogy tájékoztatást kérjen a programra vonatkozóan 1994-től kezdődően. A 2000. május 31-i levelében Franciaország bizonyos tájékoztatót küldött, amelyek némelyike megerősíti a PMPOA 1994 óta való fennállását. A 2000. július 11-i levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért. A francia hatóságok 2000. december 26-án válaszoltak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság intézményeihez érkezett tájékoztatás nyomán, miszerint Franciaországban program működik a mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelésére (a továbbiakban: PMPOA vagy program) a Bizottság 2000. február 24-én levelet küldött a francia hatóságoknak, hogy tájékoztatást kérjen a programra vonatkozóan 1994-től kezdődően. A 2000. május 31-i levelében Franciaország bizonyos tájékoztatót küldött, amelyek némelyike megerősíti a PMPOA 1994 óta való fennállását. A 2000. július 11-i levelében a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért. A francia hatóságok 2000. december 26-án válaszoltak.

| (2) | A francia hatóságok 1991. február 13-a előtt állami támogatást jelentettek be a sertéstenyésztés környezete érdekében nyújtott egyéni befektetési támogatások céljából. A Bizottság az 1991. december 11-i levelében (2). engedélyezte a támogatást. Sőt, a francia hatóságok 1993. április 20-án egy társfinanszírozott strukturális program keretében, és az agrárstruktúra hatékonyságának javításáról szóló, 1991. július 15-i 2328/91/EGK tanácsi rendelet (3) 29. cikke (4) bekezdésének megfelelően közölte a 93-7005. sz. 1993. március 2-i DEPSE/SDEE, és a 7027. sz. 1993. november 5-i DEPSE/SDEE körlevelet a marhahús-ágazat befektetési támogatásairól. A Bizottság a 2328/91/EK rendeletnek megfelelően 1993. július 29-én határozatot fogadott el, amely engedélyezi a Közösség pénzügyi részvételét ebben az együttes fellépésben (4). A nemzeti támogatásról azonban nem értesítették a Bizottságot a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése (5) értelmében. A francia hatóságok szerint ezek a rendelkezések – amelyek a PMPOA hatálybalépésénél korábbiak – részét képezik a 7016. sz. 1994. április 22-i DEPSE körlevélnek. Így tehát a PMPOA szarvasmarhára és sertésre vonatkozó részét képezik. E körlevélről is elmulasztották a Bizottságnak a Szerződés 88. cikkének (4) bekezdése értelmében történő értesítését. |
| --- | --- |

(2)

A francia hatóságok 1991. február 13-a előtt állami támogatást jelentettek be a sertéstenyésztés környezete érdekében nyújtott egyéni befektetési támogatások céljából. A Bizottság az 1991. december 11-i levelében (2). engedélyezte a támogatást. Sőt, a francia hatóságok 1993. április 20-án egy társfinanszírozott strukturális program keretében, és az agrárstruktúra hatékonyságának javításáról szóló, 1991. július 15-i 2328/91/EGK tanácsi rendelet (3) 29. cikke (4) bekezdésének megfelelően közölte a 93-7005. sz. 1993. március 2-i DEPSE/SDEE, és a 7027. sz. 1993. november 5-i DEPSE/SDEE körlevelet a marhahús-ágazat befektetési támogatásairól. A Bizottság a 2328/91/EK rendeletnek megfelelően 1993. július 29-én határozatot fogadott el, amely engedélyezi a Közösség pénzügyi részvételét ebben az együttes fellépésben (4). A nemzeti támogatásról azonban nem értesítették a Bizottságot a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése (5) értelmében. A francia hatóságok szerint ezek a rendelkezések – amelyek a PMPOA hatálybalépésénél korábbiak – részét képezik a 7016. sz. 1994. április 22-i DEPSE körlevélnek. Így tehát a PMPOA szarvasmarhára és sertésre vonatkozó részét képezik. E körlevélről is elmulasztották a Bizottságnak a Szerződés 88. cikkének (4) bekezdése értelmében történő értesítését.

| (3) | A francia hatóságok az 1994. június 13-i levélben értesítést küldtek a baromfitenyésztés környezete védelmére nyújtott állami befektetési támogatásról. Ezt a rendszert – amelyet később beépítettek a PMPOA-ba, amely így annak a baromfitenyésztési részét képezi – a Bizottság az 1995. április 26-i levelében (6) engedélyezte. |
| --- | --- |

(3)

A francia hatóságok az 1994. június 13-i levélben értesítést küldtek a baromfitenyésztés környezete védelmére nyújtott állami befektetési támogatásról. Ezt a rendszert – amelyet később beépítettek a PMPOA-ba, amely így annak a baromfitenyésztési részét képezi – a Bizottság az 1995. április 26-i levelében (6) engedélyezte.

| (4) | A francia hatóságok nem küldtek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében vett értesítést a programot létrehozó 1993. október 8-i megállapodásról, sem pedig bármely, különösen a program finanszírozási kulcsára vonatkozó, a PMPOA jellemzőit részletező dokumentumot (7). A Bizottságot nem értesítették különösen a vízügyi hivataloknak a program finanszírozásában való részvételéről. |
| --- | --- |

(4)

A francia hatóságok nem küldtek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében vett értesítést a programot létrehozó 1993. október 8-i megállapodásról, sem pedig bármely, különösen a program finanszírozási kulcsára vonatkozó, a PMPOA jellemzőit részletező dokumentumot (7). A Bizottságot nem értesítették különösen a vízügyi hivataloknak a program finanszírozásában való részvételéről.

| (5) | Ezen kívül, a szarvasmarhaágazat esetében a francia hatóságok nem értesítették a Bizottságot az előre látható befektetési támogatásokról. |
| --- | --- |

(5)

Ezen kívül, a szarvasmarhaágazat esetében a francia hatóságok nem értesítették a Bizottságot az előre látható befektetési támogatásokról.

| (6) | A fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan semmilyen értesítést nem küldtek a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(6)

A fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan semmilyen értesítést nem küldtek a Bizottságnak.

| (7) | A 2001. április 11-i levelében a Bizottság értesítette Franciaországot arról a határozatáról, amely szerint a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást indít a PMPOA-val szemben. Ez a határozat nem érinti a PMPOA 1994-2000 közötti alkalmazását. |
| --- | --- |

(7)

A 2001. április 11-i levelében a Bizottság értesítette Franciaországot arról a határozatáról, amely szerint a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást indít a PMPOA-val szemben. Ez a határozat nem érinti a PMPOA 1994-2000 közötti alkalmazását.

| (8) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata megjelent az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (8). A Bizottság felszólította a többi tagállamot és a harmadik érdekelt feleket, hogy tegyék meg az észrevételeiket a szóban forgó támogatásokról. A Bizottsághoz nem érkeztek harmadik felektől származó észrevételek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata megjelent az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (8). A Bizottság felszólította a többi tagállamot és a harmadik érdekelt feleket, hogy tegyék meg az észrevételeiket a szóban forgó támogatásokról. A Bizottsághoz nem érkeztek harmadik felektől származó észrevételek.

| (9) | A Bizottság a 2001. október 30-i levelében (9) engedélyezte a PMPOA 2001-es évtől történő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a 2001. október 30-i levelében (9) engedélyezte a PMPOA 2001-es évtől történő meghosszabbítását.

II.   LEÍRÁS

1.   A támogatási eszköz

| (10) | A PMPOA a francia állam és a francia mezőgazdasági szakmai szervezetek között 1993. október 8-án megkötött megállapodás eredménye. Ez 1994. január 1-jén lépett hatályba. A program célja, hogy lehetővé tegye a mezőgazdasági termelők számára a berendezéseik és tevékenységük javítását a környezet, és különösen a vizek védelme érdekében. A program tárgyát képező azonosított szennyezések a vizeknek a növényvédő szerekkel, műtrágyákkal, valamint szerves trágyákkal való szennyezése. |
| --- | --- |

(10)

A PMPOA a francia állam és a francia mezőgazdasági szakmai szervezetek között 1993. október 8-án megkötött megállapodás eredménye. Ez 1994. január 1-jén lépett hatályba. A program célja, hogy lehetővé tegye a mezőgazdasági termelők számára a berendezéseik és tevékenységük javítását a környezet, és különösen a vizek védelme érdekében. A program tárgyát képező azonosított szennyezések a vizeknek a növényvédő szerekkel, műtrágyákkal, valamint szerves trágyákkal való szennyezése.

| (11) | A PMPOA célja különösen a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EK tanácsi irányelv (10) (a továbbiakban: a „nitrát” irányelv), valamint a helyes mezőgazdasági gyakorlat szabályzatának bevezetésére vonatkozó nemzeti rendelkezések betartása a termelési módok összességét érinti: az állattenyésztést és a növénytermesztést. |
| --- | --- |

(11)

A PMPOA célja különösen a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EK tanácsi irányelv (10) (a továbbiakban: a „nitrát” irányelv), valamint a helyes mezőgazdasági gyakorlat szabályzatának bevezetésére vonatkozó nemzeti rendelkezések betartása a termelési módok összességét érinti: az állattenyésztést és a növénytermesztést.

| (12) | A megfelelés és az állati ürülék által a vizek forrása szennyezésének megelőzése érdekében a tenyésztési épületek és a szennyvíz kezelésének javítása megvalósításának munkálatait szükségesnek ítélték. A megvalósítandó munkák költségeit csak az épületek tekintetében akkoriban – tájékoztatásul – körülbelül 1 milliárd euróban határozták meg a 2002-ig tartó naptári évre. Befektetési programot indítottak, amelynek az elfogadott átfogó pénzügyi terve a következő volt: tenyésztők 1/3; állam (Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium) és a helyi önkormányzatok egyenlő arányban 1/3; vízügyi hivatalok 1/3 (11). Ellentételezésként azok a tenyésztők, akik a támogatásban részesülhetnek, kötelesek fizetni a vízügyi hivatalok által kivetett szennyezési adót. |
| --- | --- |

(12)

A megfelelés és az állati ürülék által a vizek forrása szennyezésének megelőzése érdekében a tenyésztési épületek és a szennyvíz kezelésének javítása megvalósításának munkálatait szükségesnek ítélték. A megvalósítandó munkák költségeit csak az épületek tekintetében akkoriban – tájékoztatásul – körülbelül 1 milliárd euróban határozták meg a 2002-ig tartó naptári évre. Befektetési programot indítottak, amelynek az elfogadott átfogó pénzügyi terve a következő volt: tenyésztők 1/3; állam (Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium) és a helyi önkormányzatok egyenlő arányban 1/3; vízügyi hivatalok 1/3 (11). Ellentételezésként azok a tenyésztők, akik a támogatásban részesülhetnek, kötelesek fizetni a vízügyi hivatalok által kivetett szennyezési adót.

| (13) | Az 1994. február 24-i feljegyzésben az érintett közigazgatási fórumok, a Környezetvédelmi és Mezőgazdasági Minisztérium meghatározta a program végrehajtásával megbízott nemzeti támogatásfelügyeleti bizottság által megindított eljárás részleteit: ütemterv, finanszírozási kulcsok, alkalmazás a tenyésztőknél. |
| --- | --- |

(13)

Az 1994. február 24-i feljegyzésben az érintett közigazgatási fórumok, a Környezetvédelmi és Mezőgazdasági Minisztérium meghatározta a program végrehajtásával megbízott nemzeti támogatásfelügyeleti bizottság által megindított eljárás részleteit: ütemterv, finanszírozási kulcsok, alkalmazás a tenyésztőknél.

| (14) | A program és a besorolt létesítmények kapcsolatát illetően a francia hatóságok e feljegyzésben jelezték, hogy amikor a szennyezés kezelésére vonatkozó szerződésben vagy szerződésekben meghatározott munkákat elvégezték, a tenyésztő érdeke, hogy azok megfeleljenek a gazdaságokra vonatkozó 1992. február 29-i miniszteri rendeleteknek a vizek védelmére vonatkozó rendelkezései tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

A program és a besorolt létesítmények kapcsolatát illetően a francia hatóságok e feljegyzésben jelezték, hogy amikor a szennyezés kezelésére vonatkozó szerződésben vagy szerződésekben meghatározott munkákat elvégezték, a tenyésztő érdeke, hogy azok megfeleljenek a gazdaságokra vonatkozó 1992. február 29-i miniszteri rendeleteknek a vizek védelmére vonatkozó rendelkezései tekintetében.

| (15) | A PMPOA végrehajtása ágazati megközelítést követett, és a Mezőgazdasági és Halászati Minisztériumnak a régiók és a megyék prefektusaihoz intézett körlevelek útján valósítottak meg. A francia hatóságok a Bizottság kérésére a következők másolatát juttatta el a Bizottsághoz:






  — | 7016. sz. 1994. április 22-i DEPSE/SDEEA körlevél, „A szarvasmarha- és sertéstenyésztő gazdaságok megfelelővé tételének támogatása”; |
| --- | --- | --- |

(15)

A PMPOA végrehajtása ágazati megközelítést követett, és a Mezőgazdasági és Halászati Minisztériumnak a régiók és a megyék prefektusaihoz intézett körlevelek útján valósítottak meg. A francia hatóságok a Bizottság kérésére a következők másolatát juttatta el a Bizottsághoz:

—

7016. sz. 1994. április 22-i DEPSE/SDEEA körlevél, „A szarvasmarha- és sertéstenyésztő gazdaságok megfelelővé tételének támogatása”;

| — | 7021. sz. 1995. április 18-i DEPSE/SDEEA körlevél „A baromfitenyésztő gazdaságok megfelelővé tételének támogatása”; |
| --- | --- |

—

7021. sz. 1995. április 18-i DEPSE/SDEEA körlevél „A baromfitenyésztő gazdaságok megfelelővé tételének támogatása”;

| — | 7028. sz. 1995. június 19-i DEPSE/SDEEA körlevél „A gazdaságok megfelelővé tételének támogatása”; |
| --- | --- |

—

7028. sz. 1995. június 19-i DEPSE/SDEEA körlevél „A gazdaságok megfelelővé tételének támogatása”;

| — | 7001. sz. 1996. január 15-i DEPSE/SDEEA körlevél „A gazdaságok megfelelővé tételének támogatása. Fiatal mezőgazdasági termelők esete, akik 1996. január 1-jétől kezdik meg a tevékenységüket”; |
| --- | --- |

—

7001. sz. 1996. január 15-i DEPSE/SDEEA körlevél „A gazdaságok megfelelővé tételének támogatása. Fiatal mezőgazdasági termelők esete, akik 1996. január 1-jétől kezdik meg a tevékenységüket”;

| (16) | A támogatás kedvezményezettjei a mezőgazdasági felhasználású ingatlantulajdonnal rendelkező gazdálkodók vagy tulajdonosok voltak, különösen a szarvasmarha-, sertés- és baromfiágazatban. A befektetések célja a már meglévő épületek fejlesztése, az állati ürülék tárolási kapacitásának növelése, és a tárolási berendezések javítása, a „nitrát” irányelv (12) szabályai által előírt szint elérése érdekében. |
| --- | --- |

(16)

A támogatás kedvezményezettjei a mezőgazdasági felhasználású ingatlantulajdonnal rendelkező gazdálkodók vagy tulajdonosok voltak, különösen a szarvasmarha-, sertés- és baromfiágazatban. A befektetések célja a már meglévő épületek fejlesztése, az állati ürülék tárolási kapacitásának növelése, és a tárolási berendezések javítása, a „nitrát” irányelv (12) szabályai által előírt szint elérése érdekében.

| (17) | A finanszírozás egy, a költségek 35 %-át fedező állami beavatkozás a költségek 30 %-át fedező tőkejuttatás formájában, amelyhez hozzáadódhat egy támogatott kölcsön, amely egyenértékű támogatása a költségek 5 %-ának felel meg. A vízügyi hivataloknak a költségek 1/3-át fedező hozzájárulását nem tüntették fel a (15) preambulumbekezdésben említett körlevelekben. |
| --- | --- |

(17)

A finanszírozás egy, a költségek 35 %-át fedező állami beavatkozás a költségek 30 %-át fedező tőkejuttatás formájában, amelyhez hozzáadódhat egy támogatott kölcsön, amely egyenértékű támogatása a költségek 5 %-ának felel meg. A vízügyi hivataloknak a költségek 1/3-át fedező hozzájárulását nem tüntették fel a (15) preambulumbekezdésben említett körlevelekben.

| (18) | Ami a szarvasmarha- és sertéságazatot illeti, támogatásokat terveztek azon gazdák számára, akik terveiket a felszerelés-javítási terv (PAM) keretében a kedvezőtlen helyzetű területeken 30 %-os tőketámogatás és 15 %-os egyenértékű támogatású kölcsön formájában. Az arányok magasabbak a fiatal mezőgazdasági termelők esetében (43,5 % a sík területeken és 56,25 % a kedvezőtlen helyzetű területeken. A baromfiágazatban a fiatal mezőgazdasági termelők a támogatott kölcsön átlagának 5 %-os emelésében részesülnek. |
| --- | --- |

(18)

Ami a szarvasmarha- és sertéságazatot illeti, támogatásokat terveztek azon gazdák számára, akik terveiket a felszerelés-javítási terv (PAM) keretében a kedvezőtlen helyzetű területeken 30 %-os tőketámogatás és 15 %-os egyenértékű támogatású kölcsön formájában. Az arányok magasabbak a fiatal mezőgazdasági termelők esetében (43,5 % a sík területeken és 56,25 % a kedvezőtlen helyzetű területeken. A baromfiágazatban a fiatal mezőgazdasági termelők a támogatott kölcsön átlagának 5 %-os emelésében részesülnek.

| (19) | A 7001. sz. 1996. január 15-i DEPSE/SDEEA körlevél 1996. január 1-jétől módosította a tevékenységét megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők támogatásának arányát. A tőkejuttatás aránya 30 %-ról 35 %-ra nőtt a kedvezőtlen helyzetű területeken, és a kiemelt fejlesztésű vidéki területeken. Nincs támogatott kölcsön meghatározva. Más területeken a tőketámogatás aránya 30 %-ról 32,5 %-ra nőtt. Egy 2,5 %-os egyenértékű támogatás hatású kiegészítő kölcsön nyújtása megengedett. |
| --- | --- |

(19)

A 7001. sz. 1996. január 15-i DEPSE/SDEEA körlevél 1996. január 1-jétől módosította a tevékenységét megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők támogatásának arányát. A tőkejuttatás aránya 30 %-ról 35 %-ra nőtt a kedvezőtlen helyzetű területeken, és a kiemelt fejlesztésű vidéki területeken. Nincs támogatott kölcsön meghatározva. Más területeken a tőketámogatás aránya 30 %-ról 32,5 %-ra nőtt. Egy 2,5 %-os egyenértékű támogatás hatású kiegészítő kölcsön nyújtása megengedett.

| (20) | A támogatások elnyeréséhez a termelőknek előzetes tanulmányt kell benyújtaniuk, amelyet elismert technikusok végeznek el a termelők költségére, és amely befejezésével a termelő befektetési tervét kidolgozták. A diagnózis a szennyezéskezelési szerződés [lásd a (21) preambulumbekezdést] alapjául, és végül a munkák állami finanszírozásában részt vevő felek mindegyike által támogatható alap meghatározására szolgál. |
| --- | --- |

(20)

A támogatások elnyeréséhez a termelőknek előzetes tanulmányt kell benyújtaniuk, amelyet elismert technikusok végeznek el a termelők költségére, és amely befejezésével a termelő befektetési tervét kidolgozták. A diagnózis a szennyezéskezelési szerződés [lásd a (21) preambulumbekezdést] alapjául, és végül a munkák állami finanszírozásában részt vevő felek mindegyike által támogatható alap meghatározására szolgál.

| (21) | A szennyezéskezelési szerződés biztosította az állattenyésztőknek a PMPOA-ban meghatározott támogatási eszközt, valamint a vízügyi hivataloknak fizetendő esetleges adók kiegyenlítését. Bizalmi szerződésről van szó, amely felszínre hozza a mezőgazdasági üzemek problémáit, de amelyek célja az, hogy segítsen azok megoldásában. A szerződést minden pénzügyi partner, valamint a tenyésztő is aláírta. |
| --- | --- |

(21)

A szennyezéskezelési szerződés biztosította az állattenyésztőknek a PMPOA-ban meghatározott támogatási eszközt, valamint a vízügyi hivataloknak fizetendő esetleges adók kiegyenlítését. Bizalmi szerződésről van szó, amely felszínre hozza a mezőgazdasági üzemek problémáit, de amelyek célja az, hogy segítsen azok megoldásában. A szerződést minden pénzügyi partner, valamint a tenyésztő is aláírta.

2.   A Bizottság által a vizsgálati eljárás megindítása keretében felvetett érvek

| (22) | A Bizottság mindenek előtt úgy értékelte, hogy a vízügyi hivataloknak a PMPOA-ban való részvétele a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás. Valójában a vízügyi hivatalok részt vettek a PMPOA befektetési költségeinek finanszírozásában, annak 1/3 részéig. Az ő részvételükről a Bizottság intézményei csak az Általános Pénzügyi Felügyelet, továbbá a Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium, valamint a Vidék-, víz- és erdőmérnöki Általános Tanács (13) felügyeleteinek Állandó Együttműködési Bizottsága által kidolgozott, a PMPOA irányításának és mérlegének értékelési jelentése közzétételét követően értesültek. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság mindenek előtt úgy értékelte, hogy a vízügyi hivataloknak a PMPOA-ban való részvétele a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás. Valójában a vízügyi hivatalok részt vettek a PMPOA befektetési költségeinek finanszírozásában, annak 1/3 részéig. Az ő részvételükről a Bizottság intézményei csak az Általános Pénzügyi Felügyelet, továbbá a Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium, valamint a Vidék-, víz- és erdőmérnöki Általános Tanács (13) felügyeleteinek Állandó Együttműködési Bizottsága által kidolgozott, a PMPOA irányításának és mérlegének értékelési jelentése közzétételét követően értesültek.

| (23) | A Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a vízgyűjtő medencék finanszírozási hivatalairól szóló 66-700. sz. 1966. szeptember 14-i francia nemzeti rendelet megállapítja, hogy a vízügyi hivatalok az állam jogi személyiséggel és pénzügyi önállósággal rendelkező közintézményei, és a francia jogszabályok nem hagynak kétséget a hivatalok állami jellegére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a vízgyűjtő medencék finanszírozási hivatalairól szóló 66-700. sz. 1966. szeptember 14-i francia nemzeti rendelet megállapítja, hogy a vízügyi hivatalok az állam jogi személyiséggel és pénzügyi önállósággal rendelkező közintézményei, és a francia jogszabályok nem hagynak kétséget a hivatalok állami jellegére vonatkozóan.

| (24) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapítja, hogy a Franciaországban a vízügyi hivatalokra és azok működésére elfogadott jogszabályi rendelkezések, valamint az Európai Unió Bíróságának és az Elsőfokú Bíróságnak az ítélkezési gyakorlata (14) fényében a vízügyi hivatalokat az állam kiterjesztéseinek kell tekinteni, és hogy az ilyen hivatalok mezőgazdasági üzemekbe történő befektetései így állami támogatások (15). |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapítja, hogy a Franciaországban a vízügyi hivatalokra és azok működésére elfogadott jogszabályi rendelkezések, valamint az Európai Unió Bíróságának és az Elsőfokú Bíróságnak az ítélkezési gyakorlata (14) fényében a vízügyi hivatalokat az állam kiterjesztéseinek kell tekinteni, és hogy az ilyen hivatalok mezőgazdasági üzemekbe történő befektetései így állami támogatások (15).

| (25) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szarvasmarha-, sertés- és baromfitenyésztőknek odaítélt összegek – beleértve a vízügyi hivataloktól származókat is – olyan előnyt jelentettek e termelőknek, amelyben más termelők nem részesülhettek. Így egy Franciaország által megadott olyan támogatásról van szó, amely a versenyt sérti vagy annak megsértésével fenyeget úgy, hogy előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy termékeket, és amely érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. Következésképpen az intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szarvasmarha-, sertés- és baromfitenyésztőknek odaítélt összegek – beleértve a vízügyi hivataloktól származókat is – olyan előnyt jelentettek e termelőknek, amelyben más termelők nem részesülhettek. Így egy Franciaország által megadott olyan támogatásról van szó, amely a versenyt sérti vagy annak megsértésével fenyeget úgy, hogy előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy termékeket, és amely érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. Következésképpen az intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá tartozik.

| (26) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a Franciaország által megadott állami támogatások a Bizottsággal nem közölt új támogatásokat képeznek, amelyek így a Szerződés értelmében nem jogszerű támogatások. A Bizottság különösen az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (16) 1. cikkének f) pontjára támaszkodott, amely a nem jogszerű támogatást a Szerződés korábbi 93. cikkének (jelenleg 88. cikk) (3) bekezdése megsértésével megadott új támogatásként határozza meg. Ami az új támogatás fogalmát illeti, az magában foglal minden támogatást, azaz minden támogatási rendszert vagy egyéni támogatást. amely nem egy már meglévő támogatás, beleértve a már meglévő támogatás bármely módosítását is. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a Franciaország által megadott állami támogatások a Bizottsággal nem közölt új támogatásokat képeznek, amelyek így a Szerződés értelmében nem jogszerű támogatások. A Bizottság különösen az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (16) 1. cikkének f) pontjára támaszkodott, amely a nem jogszerű támogatást a Szerződés korábbi 93. cikkének (jelenleg 88. cikk) (3) bekezdése megsértésével megadott új támogatásként határozza meg. Ami az új támogatás fogalmát illeti, az magában foglal minden támogatást, azaz minden támogatási rendszert vagy egyéni támogatást. amely nem egy már meglévő támogatás, beleértve a már meglévő támogatás bármely módosítását is.

| (27) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Bizottság által engedélyezett minden olyan támogatási rendszer, amelyet később lényegesen módosítottak – ebben az esetben egy állami intézménynek a finanszírozási kulcsot, és ebből kifolyóan a támogatás intenzitását jelentős mértékben módosító, a Bizottsággal közölt támogatás finanszírozásában történő részvételére vonatkozóan – új támogatásnak minősül, amelyet a Szerződés 88. cikke értelmében közölni kell az azt engedélyező Bizottsággal. A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja erre az értesítési kötelezettségre vonatkozik. A Bizottság szerint a támogatás intenzitásának növekedése önmagában a támogatás lényegét módosító körülmény, amely kötelezővé teszi a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítést. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Bizottság által engedélyezett minden olyan támogatási rendszer, amelyet később lényegesen módosítottak – ebben az esetben egy állami intézménynek a finanszírozási kulcsot, és ebből kifolyóan a támogatás intenzitását jelentős mértékben módosító, a Bizottsággal közölt támogatás finanszírozásában történő részvételére vonatkozóan – új támogatásnak minősül, amelyet a Szerződés 88. cikke értelmében közölni kell az azt engedélyező Bizottsággal. A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja erre az értesítési kötelezettségre vonatkozik. A Bizottság szerint a támogatás intenzitásának növekedése önmagában a támogatás lényegét módosító körülmény, amely kötelezővé teszi a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítést.

| (28) | A Bizottság ezután megkezdte a szóban forgó támogatások értékelését az agrárágazatban a mezőgazdasági támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (17) 23.3. pontjának figyelembe vételével (a továbbiakban: mezőgazdasági iránymutatások), amely szerint minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján nem jogszerű támogatást a támogatás megadásakor hatályos szabályoknak és iránymutatásoknak megfelelően kell értékelni. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság ezután megkezdte a szóban forgó támogatások értékelését az agrárágazatban a mezőgazdasági támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (17) 23.3. pontjának figyelembe vételével (a továbbiakban: mezőgazdasági iránymutatások), amely szerint minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja alapján nem jogszerű támogatást a támogatás megadásakor hatályos szabályoknak és iránymutatásoknak megfelelően kell értékelni.

| (29) | Ami a támogatott befektetéseket és a támogatások formáját illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a sertéságazat tekintetében a befektetések jellegét az PMPOA hatékonyan átvette, és hogy a befektetések lényegében a Bizottsággal közölt, és az általa engedélyezett befektetéseknek felelnek meg. A szarvasmarhaágazat esetében a Bizottság – még akkor is, ha akkoriban nem vizsgálta a támogatást a közösségi versenyszabályok szemszögéből – meg tudta állapítani az eljárás kezdetén annak az e szabályoknak való megfelelését. A baromfiágazat esetében a Bizottság megállapította, hogy a PMPOA pontosan ugyanúgy vette át a rendelkezést, ahogyan azt a Bizottság korábban engedélyezte. Végül a tevékenységüket 1996. január 1-jétől megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők érdekében létrehozott rendszert illetően a Bizottság megállapította, hogy a rendszer nem hozott változást a rendszernek a támogatható befektetésekre vonatkozó részében, hanem az állam által finanszírozott résztámogatási formájának megváltoztatására korlátozódott. |
| --- | --- |

(29)

Ami a támogatott befektetéseket és a támogatások formáját illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a sertéságazat tekintetében a befektetések jellegét az PMPOA hatékonyan átvette, és hogy a befektetések lényegében a Bizottsággal közölt, és az általa engedélyezett befektetéseknek felelnek meg. A szarvasmarhaágazat esetében a Bizottság – még akkor is, ha akkoriban nem vizsgálta a támogatást a közösségi versenyszabályok szemszögéből – meg tudta állapítani az eljárás kezdetén annak az e szabályoknak való megfelelését. A baromfiágazat esetében a Bizottság megállapította, hogy a PMPOA pontosan ugyanúgy vette át a rendelkezést, ahogyan azt a Bizottság korábban engedélyezte. Végül a tevékenységüket 1996. január 1-jétől megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők érdekében létrehozott rendszert illetően a Bizottság megállapította, hogy a rendszer nem hozott változást a rendszernek a támogatható befektetésekre vonatkozó részében, hanem az állam által finanszírozott résztámogatási formájának megváltoztatására korlátozódott.

| (30) | Így a Bizottság megállapíthatta, hogy a francia hatóságok által meghatározott befektetések jellegét és a támogatási formákat illetően a nem jogszerű támogatásokat az akkoriban alkalmazandó közösségi versenyszabályokkal összhangban hajtották végre. A Bíróság tehát nem vitatta a támogatás végrehajtásának ezt a részét. |
| --- | --- |

(30)

Így a Bizottság megállapíthatta, hogy a francia hatóságok által meghatározott befektetések jellegét és a támogatási formákat illetően a nem jogszerű támogatásokat az akkoriban alkalmazandó közösségi versenyszabályokkal összhangban hajtották végre. A Bíróság tehát nem vitatta a támogatás végrehajtásának ezt a részét.

| (31) | A támogatások finanszírozási kulcsát illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a program hatálybalépésekor alkalmazandó szabályozási keret szerint a környezetvédelem céljából végrehajtott befektetések támogatásának felső határa 35 % volt a támogatott költségek esetében (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken). Valójában a Szerződés korábbi 92. és 93. cikkére (jelenleg 87. és 88. cikk) tekintettel a nemzeti támogatások vizsgálatát előíró 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének ötödik francia bekezdése és a 6. cikke engedélyezi a környezetvédelmi célú befektetési támogatásokat, amennyiben azok nem okozzák a termelés növekedését. Az N. 136/91. sz., állami támogatásokra vonatkozó határozatát illetően a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy az eddigi gyakorlatában a támogatható költségek 35 %-át (45 %-át a hegyvidékeken és az egyes kedvezőtlen helyzetű térségekben folytatott gazdálkodásról szóló, 1975. április 28-i 75/268/EGK tanácsi irányelv értelmében vett kedvezőtlen helyzetű területeken (18) a közös piaccal összeegyeztethetőnek értékelte. E támogatási arányokat kevéssel a program hatálybalépése után a környezetvédelmi állami támogatások (19) közösségi keretének 3.2.3. pontjában megerősítették. |
| --- | --- |

(31)

A támogatások finanszírozási kulcsát illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a program hatálybalépésekor alkalmazandó szabályozási keret szerint a környezetvédelem céljából végrehajtott befektetések támogatásának felső határa 35 % volt a támogatott költségek esetében (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken). Valójában a Szerződés korábbi 92. és 93. cikkére (jelenleg 87. és 88. cikk) tekintettel a nemzeti támogatások vizsgálatát előíró 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének ötödik francia bekezdése és a 6. cikke engedélyezi a környezetvédelmi célú befektetési támogatásokat, amennyiben azok nem okozzák a termelés növekedését. Az N. 136/91. sz., állami támogatásokra vonatkozó határozatát illetően a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy az eddigi gyakorlatában a támogatható költségek 35 %-át (45 %-át a hegyvidékeken és az egyes kedvezőtlen helyzetű térségekben folytatott gazdálkodásról szóló, 1975. április 28-i 75/268/EGK tanácsi irányelv értelmében vett kedvezőtlen helyzetű területeken (18) a közös piaccal összeegyeztethetőnek értékelte. E támogatási arányokat kevéssel a program hatálybalépése után a környezetvédelmi állami támogatások (19) közösségi keretének 3.2.3. pontjában megerősítették.

| (32) | E felső határok meglétét és jellegét a francia hatóságok már kifejtették a (15) preambulumbekezdésben említett, a PMPOA ágazati alkalmazásra vonatkozó körlevelekben. Tulajdonképpen azt írják, hogy az „Európai Unió engedélyezte, hogy a környezet minőségének javításához kötődő ilyen típusú befektetések állami támogatása elérje a 35 %-os eltérési arányt”. |
| --- | --- |

(32)

E felső határok meglétét és jellegét a francia hatóságok már kifejtették a (15) preambulumbekezdésben említett, a PMPOA ágazati alkalmazásra vonatkozó körlevelekben. Tulajdonképpen azt írják, hogy az „Európai Unió engedélyezte, hogy a környezet minőségének javításához kötődő ilyen típusú befektetések állami támogatása elérje a 35 %-os eltérési arányt”.

| (33) | Figyelembe véve azt a tényt, hogy a program pénzügyi kulcsa az állam és a helyi önkormányzatok részéről 1/3-os részesedést (egyenlő arányban, tehát mindkét fél esetében 1/6) tervez a befektetés költségiben, 1/3-ot a vízügyi hivatalok, és 1/3-ot a mezőgazdasági termelők esetében, és figyelembe véve különösen azt a tényt, hogy a vízügyi hivatalok hozzájárulása állami támogatást képez, a Bizottság az eljárást megindító határozatában megállapította, hogy valószínűleg nem tartották be az ilyen jellegű befektetésekre engedélyezett támogatási felső határokat. Tulajdonképpen a vízügyi hatóságoknak a PMPOA finanszírozásához való hozzájárulásának eredménye az lett volna, hogy az állami finanszírozás arányát a befektetési költségek 2/3-ára, azaz a viselt költségek körülbelül 66,6 %-ára emelik. A Bizottság szerint ez a viselt költségek megengedett arányainak 31,6 %-os (a kedvezőtlen helyzetű területeken 21,6 %) meghaladását jelentette volna Ugyanez a meghaladás lett volna a tevékenységüket 1996. január elsejétől megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők esetében is, mivel a rendszer módosításai a támogatásnak csak az állam által finanszírozott rész formáját érintik, és így nem vezetnek a beavatkozási arány átfogó emeléséhez a fiatal termelők érdekében. |
| --- | --- |

(33)

Figyelembe véve azt a tényt, hogy a program pénzügyi kulcsa az állam és a helyi önkormányzatok részéről 1/3-os részesedést (egyenlő arányban, tehát mindkét fél esetében 1/6) tervez a befektetés költségiben, 1/3-ot a vízügyi hivatalok, és 1/3-ot a mezőgazdasági termelők esetében, és figyelembe véve különösen azt a tényt, hogy a vízügyi hivatalok hozzájárulása állami támogatást képez, a Bizottság az eljárást megindító határozatában megállapította, hogy valószínűleg nem tartották be az ilyen jellegű befektetésekre engedélyezett támogatási felső határokat. Tulajdonképpen a vízügyi hatóságoknak a PMPOA finanszírozásához való hozzájárulásának eredménye az lett volna, hogy az állami finanszírozás arányát a befektetési költségek 2/3-ára, azaz a viselt költségek körülbelül 66,6 %-ára emelik. A Bizottság szerint ez a viselt költségek megengedett arányainak 31,6 %-os (a kedvezőtlen helyzetű területeken 21,6 %) meghaladását jelentette volna Ugyanez a meghaladás lett volna a tevékenységüket 1996. január elsejétől megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők esetében is, mivel a rendszer módosításai a támogatásnak csak az állam által finanszírozott rész formáját érintik, és így nem vezetnek a beavatkozási arány átfogó emeléséhez a fiatal termelők érdekében.

| (34) | A Bizottság azt is értékelte, hogy 2000. január 1-je, a mezőgazdasági iránymutatások alkalmazásának időpontja óta a Bizottság az említett iránymutatások 4.1.1.2. pontja alapján a befektetési típusra a viselt költségek 40 %-os arányát (50 % a kedvezőtlen helyzetű területeken) engedélyezi. A fiatal mezőgazdasági termelők esetében az elfogadott arány 45 % (55 % a kedvezőtlen helyzetű területeken). Ez azt jelenti, hogy a 2000-ben megadott támogatásokra e kedvezőbb feltételek alkalmazásával a megadott támogatások aránya – a 2000. január 1-jétől megvalósított azon befektetések esetében, amelyek a mezőgazdasági iránymutatások minden feltételének megfelelnek – csak 26 %-os (11,6 % a kedvezőtlen helyzetű területeken), a fiatal mezőgazdasági termelők esetén pedig 21,6 %-os (11,6 % a kedvezőtlen helyzetű területeken). |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság azt is értékelte, hogy 2000. január 1-je, a mezőgazdasági iránymutatások alkalmazásának időpontja óta a Bizottság az említett iránymutatások 4.1.1.2. pontja alapján a befektetési típusra a viselt költségek 40 %-os arányát (50 % a kedvezőtlen helyzetű területeken) engedélyezi. A fiatal mezőgazdasági termelők esetében az elfogadott arány 45 % (55 % a kedvezőtlen helyzetű területeken). Ez azt jelenti, hogy a 2000-ben megadott támogatásokra e kedvezőbb feltételek alkalmazásával a megadott támogatások aránya – a 2000. január 1-jétől megvalósított azon befektetések esetében, amelyek a mezőgazdasági iránymutatások minden feltételének megfelelnek – csak 26 %-os (11,6 % a kedvezőtlen helyzetű területeken), a fiatal mezőgazdasági termelők esetén pedig 21,6 %-os (11,6 % a kedvezőtlen helyzetű területeken).

| (35) | Mivel a Bizottság által a befektetések érdekében engedélyezett támogatások az említett befektetések költségeinek legfeljebb 35 %-át (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken) elérő – 2000. január 1-jétől esetenként akár 40-55 %-os – állami finanszírozási arányon alapulnak, ami a Bizottságot annak megállapítására indította, hogy a megadott támogatások szintje a PMPOA alkalmazásában nem felelt meg a Bizottság által engedélyezett arányoknak, és ebből kifolyólag az engedélyezett felső határokat meghaladó bármely állami finanszírozás a Szerződéssel összeegyeztethetetlen állami támogatás. |
| --- | --- |

(35)

Mivel a Bizottság által a befektetések érdekében engedélyezett támogatások az említett befektetések költségeinek legfeljebb 35 %-át (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken) elérő – 2000. január 1-jétől esetenként akár 40-55 %-os – állami finanszírozási arányon alapulnak, ami a Bizottságot annak megállapítására indította, hogy a megadott támogatások szintje a PMPOA alkalmazásában nem felelt meg a Bizottság által engedélyezett arányoknak, és ebből kifolyólag az engedélyezett felső határokat meghaladó bármely állami finanszírozás a Szerződéssel összeegyeztethetetlen állami támogatás.

| (36) | A Bizottságnak – miután megvizsgálta a francia hatóságok által benyújtott információkat – kétségei támadtak az 1994-2000 közötti időszakban a PMPOA keretében finanszírozott befektetéseknek a közös piaccal való összeegyeztethetősége tekintetében, különösen a 35 %-os intenzitást meghaladó, akár 45 %-os engedélyezett támogatási összegekkel kapcsolatban. Ebből az okból a Bizottság megindította a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságnak – miután megvizsgálta a francia hatóságok által benyújtott információkat – kétségei támadtak az 1994-2000 közötti időszakban a PMPOA keretében finanszírozott befektetéseknek a közös piaccal való összeegyeztethetősége tekintetében, különösen a 35 %-os intenzitást meghaladó, akár 45 %-os engedélyezett támogatási összegekkel kapcsolatban. Ebből az okból a Bizottság megindította a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

| (37) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a francia hatóságok által a mezőgazdasági üzemek diagnózisának elkészítésére alkalmazott támogatási arány megfelelt az alkalmazandó versenyszabályoknak. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a francia hatóságok által a mezőgazdasági üzemek diagnózisának elkészítésére alkalmazott támogatási arány megfelelt az alkalmazandó versenyszabályoknak.

III   FRANCIAORSZÁG ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (38) | A 2001. június 21-i levelükben a francia hatóságok benyújtották észrevételeiket a Bizottságnak a közölt támogatással szemben a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról szóló határozatáról. |
| --- | --- |

(38)

A 2001. június 21-i levelükben a francia hatóságok benyújtották észrevételeiket a Bizottságnak a közölt támogatással szemben a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról szóló határozatáról.

| (39) | A francia hatóságok tudomásul vették a Bizottságnak a vízügyi hivatalok támogatásának állami jellegére vonatkozó jogi intézkedését. E hivatalok szerint a francia kormány a vizek szabályozásáról és megosztásáról, valamint azok szennyezése elleni harcról szóló 1964. december 14-i 64/1245. sz. törvény felülvizsgálatát határozta el, amely különösen a vízügyi hivatalok működésének alapvető elveit határozza meg azért, hogy különösen az ügynökségek díjai kiszámításának módozatai, és a pénzügyi beavatkozás programjainak iránymutatásai a jövőben parlamenti szavazástól függjenek. |
| --- | --- |

(39)

A francia hatóságok tudomásul vették a Bizottságnak a vízügyi hivatalok támogatásának állami jellegére vonatkozó jogi intézkedését. E hivatalok szerint a francia kormány a vizek szabályozásáról és megosztásáról, valamint azok szennyezése elleni harcról szóló 1964. december 14-i 64/1245. sz. törvény felülvizsgálatát határozta el, amely különösen a vízügyi hivatalok működésének alapvető elveit határozza meg azért, hogy különösen az ügynökségek díjai kiszámításának módozatai, és a pénzügyi beavatkozás programjainak iránymutatásai a jövőben parlamenti szavazástól függjenek.

| (40) | A francia hatóságok mindamellett úgy értékelik, hogy a 35 % és a 45 % meghaladásához a 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének, valamint az agrárstruktúrák hatékonyságának javításáról szóló, 1997. május 20-i 950/97/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdésének d) pontja rendelkezéseit lehetett volna alkalmazni (20). Ezek a rendelkezések a francia hatóságok szerint lehetővé teszik, hogy bizonyos befektetésekre – köztük a környezetvédelemre vonatkozókra – ne alkalmazzák a támogatási tilalmakat és az arányok meghaladásának korlátozásait. |
| --- | --- |

(40)

A francia hatóságok mindamellett úgy értékelik, hogy a 35 % és a 45 % meghaladásához a 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének, valamint az agrárstruktúrák hatékonyságának javításáról szóló, 1997. május 20-i 950/97/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdésének d) pontja rendelkezéseit lehetett volna alkalmazni (20). Ezek a rendelkezések a francia hatóságok szerint lehetővé teszik, hogy bizonyos befektetésekre – köztük a környezetvédelemre vonatkozókra – ne alkalmazzák a támogatási tilalmakat és az arányok meghaladásának korlátozásait.

| (41) | Ami a vízügyi hivatalok PMPOA-ban való részvételének a versenyre vonatkozó hatását illeti, a francia hatóságok úgy vélik, hogy azok a következő okok miatt nem részesítik indokolatlan előnyben az egyedi nemzeti ágazatot. Tulajdonképpen nem termelő ágazatokról van szó, amelyek még magas támogatási arányok esetén is a mezőgazdasági üzemek megtakarításait terhelik, és az érintett tenyésztőket kedvezőtlen helyzetbe hozzák azokhoz képest, akik nem hajtanak végre ilyen befektetéseket. Egyébiránt Franciaországban ez utóbbiak vannak túlnyomó többségben. A francia hatóságok véleménye alapján a verseny torzulása így általánosságban az érintett tenyésztők kárára volna, nem pedig a hasznukra. |
| --- | --- |

(41)

Ami a vízügyi hivatalok PMPOA-ban való részvételének a versenyre vonatkozó hatását illeti, a francia hatóságok úgy vélik, hogy azok a következő okok miatt nem részesítik indokolatlan előnyben az egyedi nemzeti ágazatot. Tulajdonképpen nem termelő ágazatokról van szó, amelyek még magas támogatási arányok esetén is a mezőgazdasági üzemek megtakarításait terhelik, és az érintett tenyésztőket kedvezőtlen helyzetbe hozzák azokhoz képest, akik nem hajtanak végre ilyen befektetéseket. Egyébiránt Franciaországban ez utóbbiak vannak túlnyomó többségben. A francia hatóságok véleménye alapján a verseny torzulása így általánosságban az érintett tenyésztők kárára volna, nem pedig a hasznukra.

| (42) | A francia hatóságok szerint, ha a Szerződés 87. cikkének értelmében vett versenytorzulásról lenne szó, az csak a többi tagállam azon tenyésztőinek kárára valósulhatna meg, amelyek hasonló munkákat végeztek volna el, de 35 %-os pénzügyi támogatási felső határral, vagy a kedvezőtlen helyzetű területeken 45 %-ossal. A francia hatóságok szerint egy ilyen torzulás megvalósulását csak egyedi esetenként lehet értékelni. |
| --- | --- |

(42)

A francia hatóságok szerint, ha a Szerződés 87. cikkének értelmében vett versenytorzulásról lenne szó, az csak a többi tagállam azon tenyésztőinek kárára valósulhatna meg, amelyek hasonló munkákat végeztek volna el, de 35 %-os pénzügyi támogatási felső határral, vagy a kedvezőtlen helyzetű területeken 45 %-ossal. A francia hatóságok szerint egy ilyen torzulás megvalósulását csak egyedi esetenként lehet értékelni.

| (43) | A francia hatóságok érvelésüket annak kijelentésével folytatják, hogy az ilyen munkákra valóban alkalmazott támogatási arányok a program részletes alkalmazási szabályait figyelembe véve tenyésztőnként jelentősen változnak. E hatóságok kifejtik, hogy ezek az arányok általában világosan 60 % alatt maradnak, ha a 2328/91/EGK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének, és a 950/97/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a befektetés összegének százalékában kifejezett értéket alapul véve számolnak. |
| --- | --- |

(43)

A francia hatóságok érvelésüket annak kijelentésével folytatják, hogy az ilyen munkákra valóban alkalmazott támogatási arányok a program részletes alkalmazási szabályait figyelembe véve tenyésztőnként jelentősen változnak. E hatóságok kifejtik, hogy ezek az arányok általában világosan 60 % alatt maradnak, ha a 2328/91/EGK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének, és a 950/97/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a befektetés összegének százalékában kifejezett értéket alapul véve számolnak.

| (44) | A francia hatóságok szerint a Bizottsággal közölt, az állam által megadott támogatások alkalmazási szabályai megállapítják a program általános alkalmazási szabályait. A vízügyi hivatalok a maguk részéről elfogadták a támogatható munkák ugyanazon listáját, de a támogatás felső határai nem mindig ugyanazok. Egyébként helyi szinten műszaki korlátozásokat (például a fedett munkaterület felszíne m2-ben) állapítottak meg az ügynökségi, az állami és az önkormányzati támogatásokra is, amelyek gyakran a támogatható munkák pénzügyi részét csökkentik. Végül bizonyos vízügyi hivatalok esetében a támogatási alap felső határának átfogó megállapítása történhet „nitrát számosállat-egység” (NSZÁE) segítségével. |
| --- | --- |

(44)

A francia hatóságok szerint a Bizottsággal közölt, az állam által megadott támogatások alkalmazási szabályai megállapítják a program általános alkalmazási szabályait. A vízügyi hivatalok a maguk részéről elfogadták a támogatható munkák ugyanazon listáját, de a támogatás felső határai nem mindig ugyanazok. Egyébként helyi szinten műszaki korlátozásokat (például a fedett munkaterület felszíne m2-ben) állapítottak meg az ügynökségi, az állami és az önkormányzati támogatásokra is, amelyek gyakran a támogatható munkák pénzügyi részét csökkentik. Végül bizonyos vízügyi hivatalok esetében a támogatási alap felső határának átfogó megállapítása történhet „nitrát számosállat-egység” (NSZÁE) segítségével.

| (45) | Így a különböző felsőhatár-megállapítások miatt a támogatható munkákra a tenyésztő által a kiadásokra jóváhagyott megadott támogatás tényleges aránya a francia hatóságok szerint gyakorlatilag mindig alacsonyabb a program által lehetővé tett legmagasabb arányoknál. |
| --- | --- |

(45)

Így a különböző felsőhatár-megállapítások miatt a támogatható munkákra a tenyésztő által a kiadásokra jóváhagyott megadott támogatás tényleges aránya a francia hatóságok szerint gyakorlatilag mindig alacsonyabb a program által lehetővé tett legmagasabb arányoknál.

| (46) | A francia hatóságok kifejtették, hogy a környezeti hatékonyság javításához szükséges munkák alkalmával bizonyos tenyésztők modernizációs munkálatokat is elvégeznek. E munkálatok nem támogathatók, így nem részesülhetnek támogatásban a PMPOA keretében. |
| --- | --- |

(46)

A francia hatóságok kifejtették, hogy a környezeti hatékonyság javításához szükséges munkák alkalmával bizonyos tenyésztők modernizációs munkálatokat is elvégeznek. E munkálatok nem támogathatók, így nem részesülhetnek támogatásban a PMPOA keretében.

| (47) | A szarvasmarhatenyésztés területén – amely a PMPOA-ra jogosult tenyésztések 80 %-át képviseli – a tényleges átlagtámogatás aránya meglehetősen alacsony, leggyakrabban 35-50 % között van, és nagyon változó termelési rendszerek szerint. Ennek magyarázata a trágyatípusok – folyékony, szilárd, és leggyakrabban kevert –, a tárolások, valamint a jellegük (trágyatároló, folyékonytrágya-tároló), illetve a hatékonyságuk sokfélesége, és ebből következik, hogy a raktározási befektetések, valamint a lebetonozott felületek és a munkaterület befedése műszaki korlátozások vagy különösen alacsony pénzügyi felső határok alá esnek. |
| --- | --- |

(47)

A szarvasmarhatenyésztés területén – amely a PMPOA-ra jogosult tenyésztések 80 %-át képviseli – a tényleges átlagtámogatás aránya meglehetősen alacsony, leggyakrabban 35-50 % között van, és nagyon változó termelési rendszerek szerint. Ennek magyarázata a trágyatípusok – folyékony, szilárd, és leggyakrabban kevert –, a tárolások, valamint a jellegük (trágyatároló, folyékonytrágya-tároló), illetve a hatékonyságuk sokfélesége, és ebből következik, hogy a raktározási befektetések, valamint a lebetonozott felületek és a munkaterület befedése műszaki korlátozások vagy különösen alacsony pénzügyi felső határok alá esnek.

| (48) | A nem talajon lévő sertés- és baromfitenyészetekben a meglévő szennyvíztárolási kapacitás általában elegendő, tekintettel a trágyázási tilalom időszakaira. A munkák így a meglévő tárolók vagy lebetonozott felületek vízhatlanságának visszaállításában, illetve kétfázisú etetési rendszerek bevezetésében állnak, amely lehetővé teszi a sertéstenyészetekből származó szennyezéseket, illetőleg javítja a madárürülék kezelését a baromfitenyészetekben. A tényleges támogatási arány így a támogatható munkák összegének 60 %-áig is emelkedhet, ahogyan azt az 1. táblázat mutatja. Leggyakrabban azonban a munkák összege nyilvánvalóan sokkal alacsonyabb a szarvasmarhák esetében is. |
| --- | --- |

(48)

A nem talajon lévő sertés- és baromfitenyészetekben a meglévő szennyvíztárolási kapacitás általában elegendő, tekintettel a trágyázási tilalom időszakaira. A munkák így a meglévő tárolók vagy lebetonozott felületek vízhatlanságának visszaállításában, illetve kétfázisú etetési rendszerek bevezetésében állnak, amely lehetővé teszi a sertéstenyészetekből származó szennyezéseket, illetőleg javítja a madárürülék kezelését a baromfitenyészetekben. A tényleges támogatási arány így a támogatható munkák összegének 60 %-áig is emelkedhet, ahogyan azt az 1. táblázat mutatja. Leggyakrabban azonban a munkák összege nyilvánvalóan sokkal alacsonyabb a szarvasmarhák esetében is.

| (49) | A francia hatóságok szerint a loire-bretagne-i vízügyi hivatal medencéjében egy 20 000 aktára kiterjedő tanulmány azt mutatja, hogy az átlagos támogatási arány 40 %. |
| --- | --- |

(49)

A francia hatóságok szerint a loire-bretagne-i vízügyi hivatal medencéjében egy 20 000 aktára kiterjedő tanulmány azt mutatja, hogy az átlagos támogatási arány 40 %.

| (50) | Gyakorlatilag ezen akták egy része megfelel a program keretében megvalósított új építéseknek, mivel a meglévő létesítményekben különböző okoknál fogva célszerűtlennek ítélték az ajánlott munkákat. A francia hatóságok szerint ezeket az eseteket külön kell kezelni, mivel a támogatás már nem környezetvédelmi támogatás, hanem a 2328/91/EGK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében, és a 950/97/EK rendelet 12. cikke 4. bekezdésének c) pontjában meghatározott modernizációs támogatás. A támogatás összege nem haladhatja meg a munkák költségeinek 35 %, illetve 26,25 %-át (45 % illetve 38,75 % a kedvezőtlen helyzetű területeken), amely szerint a tenyésztő számára lehetővé válik vagy nem egy felszerelés-javítási terv elnyerése. Ebben az esetben a támogatások tényleges aránya a 2. táblázat szerint mindig alacsonyabb ezeknél az arányoknál – az (a) oszlop jelzi, hogy mennyi lett volna a környezeti munkák megvalósításának költségei, ha az épületeket megtartották volna. |
| --- | --- |

(50)

Gyakorlatilag ezen akták egy része megfelel a program keretében megvalósított új építéseknek, mivel a meglévő létesítményekben különböző okoknál fogva célszerűtlennek ítélték az ajánlott munkákat. A francia hatóságok szerint ezeket az eseteket külön kell kezelni, mivel a támogatás már nem környezetvédelmi támogatás, hanem a 2328/91/EGK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében, és a 950/97/EK rendelet 12. cikke 4. bekezdésének c) pontjában meghatározott modernizációs támogatás. A támogatás összege nem haladhatja meg a munkák költségeinek 35 %, illetve 26,25 %-át (45 % illetve 38,75 % a kedvezőtlen helyzetű területeken), amely szerint a tenyésztő számára lehetővé válik vagy nem egy felszerelés-javítási terv elnyerése. Ebben az esetben a támogatások tényleges aránya a 2. táblázat szerint mindig alacsonyabb ezeknél az arányoknál – az (a) oszlop jelzi, hogy mennyi lett volna a környezeti munkák megvalósításának költségei, ha az épületeket megtartották volna.

| (51) | A meglévő épületekben és az új építményekben a munkákat ugyanazon mezőgazdasági üzemen is el lehet végezni. |
| --- | --- |

(51)

A meglévő épületekben és az új építményekben a munkákat ugyanazon mezőgazdasági üzemen is el lehet végezni.

| (52) | Végül ha esetről esetre történő összehasonlítást kell végezni, a francia hatóságok szerint szigorúan ki kellene zárni az összehasonlításból a Szerződés 87. cikke alapján azon tenyésztőket, akik valamely vízügyi hivatalnak éves adót fizetnek.
  1. táblázat
  Példák a tényleges támogatási arányokra a PMPOA keretében történő szabályozásra












  (összegek FRF-ban |
| --- | --- |
| Tenyésztési típus | Szükséges javítások | A munkák teljes összege (a) | A támogatható munkák összege (b) | Fenntartott összeg: állam (c) | Fenntartott összeg: vízügyi hivatal (d) | Teljes támogatás (e) | Tényleges arány (e/b) |
| Vegyes gazdaság:
  52 tejelő tehén, 20 anyatehén és állományutánpót-lás, ami 120 UGB N | Vízhatlanná tétel, és a terület befedésének feladata. A trágyatárolási kapacitás növelése. Hígtrágyagödör építése | 334 154 | 257 372 | 236 550 | 236 550 | 141 930 | 55,1  % |
| 60 tejelő tehén és állományutánpót-lás, ami 80 UGB N | A meglévő gödör szigetelése. Fedetlen gödör építése. A munkaterület vízhatlanná tétele. | 328 178 | 328 178 | 272 038 | 272 038 | 163 222 | 49,7  % |
| 90 tejelő tehén és állományutánpót-lás, ami 120 UGB N | Trágyatároló építése. A gödörbefogadóképességének a növelése. Az esővíz elválasztásának munkálatai. Trágyázási terv. | 1 220 700 | 671 020 | 495 800 | 495 800 | 252 780 | 36,7  % |
| Vegyes gazdaság: 450 vágósertés, 84 hús és tejelő marha, ami 115 UGB N | A szennyvíztárolás 9 hónapra történő meghosszabbítása. A munkaterület befedése. Vízforrás a sertéseknek. | 196 380 | 188 330 | 177 225 | 177 225 | 115 195 | 57,5  % |
| 147 koca, 27 kan, 1840 hízósertés ami 223 UGB N | A vizeket elválasztó hálózat. Fedett udvar. | 93 180 | 305 510 | 16 163 | 16 163 | 10 505 | 34,4  % |
| 210 koca, 1 318 hízósertés, ami 167 UGB N | A trágyatároló vízhatlanná tétele. Elvezető hálózat. Többfázisú etetés. | 100 293 | 55 375 | 55 375 | 55 375 | 33 225 | 60 % |
| 242 000 tenyészbaromfi, ami 1 128 UGB N | A madárürülék eltávolítására és szárítására szolgáló berendezés. | 1 575 200 | 547 700 | 310 930 | 310 930 | 186 558 | 34,6  % |

(52)

Végül ha esetről esetre történő összehasonlítást kell végezni, a francia hatóságok szerint szigorúan ki kellene zárni az összehasonlításból a Szerződés 87. cikke alapján azon tenyésztőket, akik valamely vízügyi hivatalnak éves adót fizetnek.

1. táblázat

Példák a tényleges támogatási arányokra a PMPOA keretében történő szabályozásra

(összegek FRF-ban

Tenyésztési típus

Szükséges javítások

A munkák teljes összege (a)

A támogatható munkák összege (b)

Fenntartott összeg: állam (c)

Fenntartott összeg: vízügyi hivatal (d)

Teljes támogatás (e)

Tényleges arány (e/b)

Vegyes gazdaság:

52 tejelő tehén, 20 anyatehén és állományutánpót-lás, ami 120 UGB N

Vízhatlanná tétel, és a terület befedésének feladata. A trágyatárolási kapacitás növelése. Hígtrágyagödör építése

334 154

257 372

236 550

236 550

141 930

55,1  %

60 tejelő tehén és állományutánpót-lás, ami 80 UGB N

A meglévő gödör szigetelése. Fedetlen gödör építése. A munkaterület vízhatlanná tétele.

328 178

328 178

272 038

272 038

163 222

49,7  %

90 tejelő tehén és állományutánpót-lás, ami 120 UGB N

Trágyatároló építése. A gödörbefogadóképességének a növelése. Az esővíz elválasztásának munkálatai. Trágyázási terv.

1 220 700

671 020

495 800

495 800

252 780

36,7  %

Vegyes gazdaság: 450 vágósertés, 84 hús és tejelő marha, ami 115 UGB N

A szennyvíztárolás 9 hónapra történő meghosszabbítása. A munkaterület befedése. Vízforrás a sertéseknek.

196 380

188 330

177 225

177 225

115 195

57,5  %

147 koca, 27 kan, 1840 hízósertés ami 223 UGB N

A vizeket elválasztó hálózat. Fedett udvar.

93 180

305 510

16 163

16 163

10 505

34,4  %

210 koca, 1 318 hízósertés, ami 167 UGB N

A trágyatároló vízhatlanná tétele. Elvezető hálózat. Többfázisú etetés.

100 293

55 375

55 375

55 375

33 225

60 %

242 000 tenyészbaromfi, ami 1 128 UGB N

A madárürülék eltávolítására és szárítására szolgáló berendezés.

1 575 200

547 700

310 930

310 930

186 558

34,6  %

2. táblázat

Példák a tényleges támogatási arányokra az új épületek építése esetében

| (összegek FRF-ban) |
| --- |
| Tenyésztési típus | Szükséges javítások | A régi épületek becsült költségei (a) | A munkák teljes összege (b) | Fenntartott összeg: állam (c) | Fenntartott összeg: vízügyi hivatal (d) | Teljes támogatás (e) | Tényleges arány (e/b) |
| 80 tejelő tehén és állományutánpótlás, ami 123 UGB N | Szalmás istálló építése az állatállománynak. Esőcsatorna elhelyezése. | 380 120 | 468 502 | 328 640 | 90 880 | 118 592 | 25,3  % |
| 75 anyatehén és a továbbiak, ami 116 UGB N | Szabadtéri istálló építése. A trágya és a hígtrágya tárolása kapacitásának növelése. | 280 634 | 741 807 | 212 436 | 111 211 | 97 094 | 13,1  % |
| 82 anyatehén és a továbbiak, ami 134 UGB N | Szabadtéri istálló építése. A lebetonozott területek szigetelése. A trágya és a hígtrágya tárolása kapacitásának növelése. | 605 565 | 1 197 152 | 437 153 | 196 951 | 190 231 | 15,9  % |
| 70 anyatehén és a továbbiak, ami 110 UGB N | Szabadtéri istálló építése. A lebetonozott területek szigetelése. Trágyalégödör építése. | 160 940 | 565 612 | 88 550 | 6 000 | 26 565 | 4,7  % |
| 34 650 tojó baromfi, ami 214 UGB N | Tyúkketrecek építése. Madárürülék-tároló terület. Madárürülék-szárító berendezés. | 368 454 | 2 309 993 | 368 454 | 176 454 | 163 472 | 7,1  % |

(összegek FRF-ban)

Tenyésztési típus

Szükséges javítások

A régi épületek becsült költségei (a)

A munkák teljes összege (b)

Fenntartott összeg: állam (c)

Fenntartott összeg: vízügyi hivatal (d)

Teljes támogatás (e)

Tényleges arány (e/b)

80 tejelő tehén és állományutánpótlás, ami 123 UGB N

Szalmás istálló építése az állatállománynak. Esőcsatorna elhelyezése.

380 120

468 502

328 640

90 880

118 592

25,3  %

75 anyatehén és a továbbiak, ami 116 UGB N

Szabadtéri istálló építése. A trágya és a hígtrágya tárolása kapacitásának növelése.

280 634

741 807

212 436

111 211

97 094

13,1  %

82 anyatehén és a továbbiak, ami 134 UGB N

Szabadtéri istálló építése. A lebetonozott területek szigetelése. A trágya és a hígtrágya tárolása kapacitásának növelése.

605 565

1 197 152

437 153

196 951

190 231

15,9  %

70 anyatehén és a továbbiak, ami 110 UGB N

Szabadtéri istálló építése. A lebetonozott területek szigetelése. Trágyalégödör építése.

160 940

565 612

88 550

6 000

26 565

4,7  %

34 650 tojó baromfi, ami 214 UGB N

Tyúkketrecek építése. Madárürülék-tároló terület. Madárürülék-szárító berendezés.

368 454

2 309 993

368 454

176 454

163 472

7,1  %

IV.   ÉRTÉKELÉS

1.   Bevezetés: a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése

| (53) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(53)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (54) | A Szerződés 87-89. cikkét a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendelet (22) 21. cikke alkalmazandóvá tette a sertéshús ágazatban. Ez utóbbi elfogadása előtt azokat ugyanazon ágazatban kellett alkalmazni a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/99/EK tanácsi rendelet (23) 40. cikke értelmében. Ez utóbbi elfogadása előtt azokat ugyanazon ágazatban kellett alkalmazni a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 805/68/EGK tanácsi rendelet (24) 24. cikke értelmében. Azokat a szárnyashús ágazatban a szárnyashús ágazat piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendelet (25) 19. cikke tette alkalmazandóvá. |
| --- | --- |

(54)

A Szerződés 87-89. cikkét a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendelet (22) 21. cikke alkalmazandóvá tette a sertéshús ágazatban. Ez utóbbi elfogadása előtt azokat ugyanazon ágazatban kellett alkalmazni a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/99/EK tanácsi rendelet (23) 40. cikke értelmében. Ez utóbbi elfogadása előtt azokat ugyanazon ágazatban kellett alkalmazni a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 805/68/EGK tanácsi rendelet (24) 24. cikke értelmében. Azokat a szárnyashús ágazatban a szárnyashús ágazat piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendelet (25) 19. cikke tette alkalmazandóvá.

1.1.   Állami forrásokból finanszírozott szelektív előny megléte

| (55) | Ami a támogatások jellegét illeti, azt a PMPOA keretében befektetést végrehajtó mezőgazdasági üzemek szintjén kell meghatározni. A Bizottság úgy értékeli, hogy a PMPOA finanszírozása szelektív előnyt jelentett a francia mezőgazdasági termelőknek. |
| --- | --- |

(55)

Ami a támogatások jellegét illeti, azt a PMPOA keretében befektetést végrehajtó mezőgazdasági üzemek szintjén kell meghatározni. A Bizottság úgy értékeli, hogy a PMPOA finanszírozása szelektív előnyt jelentett a francia mezőgazdasági termelőknek.

| (56) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által az észrevételeikben hangoztatottakkal ellentétben a befektetések nem termelő jellege – közgazdasági kifejezésekkel élve – nem változtat a támogatás előny jellegén, mivel az egy általában a kedvezményezett által viselt költséget vesz át, így előnyösebb helyzetbe hozza azt azon versenytársakhoz képest, akik nem kapnak ilyen támogatást. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által az észrevételeikben hangoztatottakkal ellentétben a befektetések nem termelő jellege – közgazdasági kifejezésekkel élve – nem változtat a támogatás előny jellegén, mivel az egy általában a kedvezményezett által viselt költséget vesz át, így előnyösebb helyzetbe hozza azt azon versenytársakhoz képest, akik nem kapnak ilyen támogatást.

| (57) | Ezen kívül amellett, hogy az ilyen nem termelő befektetések – a francia hatóságok szerint – az első időkben a mezőgazdasági üzemekre hárulnak, kedvezőtlen helyzetbe hozva így az érintett tenyésztőket azokhoz képest, akik nem hajtanak végre ilyen befektetéseket, az is igaz, hogy ezek a befektetések pontos jogi kötelezettségeknek felelnek meg, és hogy idővel minden érintett termelőnek végre kell hajtani az ilyen típusú befektetéseket, a jogsértő helyzet elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(57)

Ezen kívül amellett, hogy az ilyen nem termelő befektetések – a francia hatóságok szerint – az első időkben a mezőgazdasági üzemekre hárulnak, kedvezőtlen helyzetbe hozva így az érintett tenyésztőket azokhoz képest, akik nem hajtanak végre ilyen befektetéseket, az is igaz, hogy ezek a befektetések pontos jogi kötelezettségeknek felelnek meg, és hogy idővel minden érintett termelőnek végre kell hajtani az ilyen típusú befektetéseket, a jogsértő helyzet elkerülése érdekében.

1.2.   A kereskedelmi hatások

| (58) | Annak megállapításához, hogy az e határozat tárgyát képező támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, végeredményben meg kell állapítani, hogy érintheti-e a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(58)

Annak megállapításához, hogy az e határozat tárgyát képező támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, végeredményben meg kell állapítani, hogy érintheti-e a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (59) | A Bíróság megállapította, hogy amennyiben az egyik tagállam által megadott támogatás megerősíti bizonyos fajtájú vállalkozások helyzetét a közösségen belüli más versenytárs vállalkozáshoz képest, ez utóbbiakat úgy kell tekinteni, mint az előny révén befolyásolt vállalkozásokat (26). |
| --- | --- |

(59)

A Bíróság megállapította, hogy amennyiben az egyik tagállam által megadott támogatás megerősíti bizonyos fajtájú vállalkozások helyzetét a közösségen belüli más versenytárs vállalkozáshoz képest, ez utóbbiakat úgy kell tekinteni, mint az előny révén befolyásolt vállalkozásokat (26).

| (60) | Úgy tűnik, hogy az e határozat tárgyát képező támogatások alkalmasak arra, hogy sértsék a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben előnyben részesítik a nemzeti termékeket más tagállamok termelésének kárára. Valójában az érintett ágazatok különösen nyitottak a közösségi szintű versenyre, és ebből kifolyólag nagyon érzékenyek az egyik vagy másik tagállam érdekében hozott bármely intézkedésre. |
| --- | --- |

(60)

Úgy tűnik, hogy az e határozat tárgyát képező támogatások alkalmasak arra, hogy sértsék a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben előnyben részesítik a nemzeti termékeket más tagállamok termelésének kárára. Valójában az érintett ágazatok különösen nyitottak a közösségi szintű versenyre, és ebből kifolyólag nagyon érzékenyek az egyik vagy másik tagállam érdekében hozott bármely intézkedésre.

| (61) | A 3. táblázat mutatja a Franciaország és a többi tagállam közötti kereskedelmi forgalom szintjét a PMPOA hatálybalépését követő első évben.
  3. táblázat








  Franciaország/EU 11 | Marhahús | Sertéshús | Baromfi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal 1994 | | | |
| Tonna | 525 000 | 463 000 | 85 000 |
| Millió ECU | 1 664 | 860 | 170 |
| Kivitel 1994 | | | |
| Tonna | 796 000 | 361 000 | 389 000 |
| Millió ECU | 2 368 | 669 | 863 |

(61)

A 3. táblázat mutatja a Franciaország és a többi tagállam közötti kereskedelmi forgalom szintjét a PMPOA hatálybalépését követő első évben.

3. táblázat

Franciaország/EU 11

Marhahús

Sertéshús

Baromfi

Behozatal 1994

Tonna

525 000

463 000

85 000

Millió ECU

1 664

860

170

Kivitel 1994

Tonna

796 000

361 000

389 000

Millió ECU

2 368

669

863

1.3.   Következtetések a támogatás jellegéről a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (62) | Az e határozatban megvizsgált intézkedések a Szerződés értelmében állami támogatások, mivel olyan gazdasági előnyt nyújtanak a kedvezményezettnek, amelyben más ágazatok nem részesülhetnek. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy ezek az intézkedések a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(62)

Az e határozatban megvizsgált intézkedések a Szerződés értelmében állami támogatások, mivel olyan gazdasági előnyt nyújtanak a kedvezményezettnek, amelyben más ágazatok nem részesülhetnek. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy ezek az intézkedések a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése hatálya alá tartoznak.

2.   A szóban forgó támogatások jogszerűtlensége

| (63) | A 659/1999/Ek rendelet 1. cikkének f) pontja a jogszerűtlen támogatást új támogatásként határozza meg, amelyet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése megsértésével hajtottak végre. Az új támogatás fogalma magába foglal – az említett rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében – minden támogatást, azaz minden támogatási rendszert vagy egyéni támogatást, amely nem meglévő támogatás, beleértve valamely meglévő támogatás bármely módosítását is. |
| --- | --- |

(63)

A 659/1999/Ek rendelet 1. cikkének f) pontja a jogszerűtlen támogatást új támogatásként határozza meg, amelyet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése megsértésével hajtottak végre. Az új támogatás fogalma magába foglal – az említett rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében – minden támogatást, azaz minden támogatási rendszert vagy egyéni támogatást, amely nem meglévő támogatás, beleértve valamely meglévő támogatás bármely módosítását is.

| (64) | Minden, a Bizottság által engedélyezett támogatás, amelyben később lényeges változtatásokat hajtottak végre – ebben az esetben egy állami intézménynek a Bizottsággal közölt támogatásban való részvételére vonatkozóan, amely jelentősen megváltoztatja a finanszírozási kulcsot, így a támogatás intenzitását is – új támogatás, amelyet a Szerződés 88. cikke értelmében közölni kell az azt engedélyező Bizottsággal. |
| --- | --- |

(64)

Minden, a Bizottság által engedélyezett támogatás, amelyben később lényeges változtatásokat hajtottak végre – ebben az esetben egy állami intézménynek a Bizottsággal közölt támogatásban való részvételére vonatkozóan, amely jelentősen megváltoztatja a finanszírozási kulcsot, így a támogatás intenzitását is – új támogatás, amelyet a Szerződés 88. cikke értelmében közölni kell az azt engedélyező Bizottsággal.

| (65) | A Bíróság szerint a támogatásokat létrehozó vagy módosító tervekről a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének első mondatában meghatározott, a Bizottság értesítésének kötelezettségét nem csak a kezdeti tervre kell alkalmazni, hanem az kiterjed a tervhez utólag hozzáadott módosításokra is, figyelembe véve, hogy ezek az információk a kezdeti értesítés keretén belül megtartott konzultációk során is megadhatók (27). |
| --- | --- |

(65)

A Bíróság szerint a támogatásokat létrehozó vagy módosító tervekről a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének első mondatában meghatározott, a Bizottság értesítésének kötelezettségét nem csak a kezdeti tervre kell alkalmazni, hanem az kiterjed a tervhez utólag hozzáadott módosításokra is, figyelembe véve, hogy ezek az információk a kezdeti értesítés keretén belül megtartott konzultációk során is megadhatók (27).

| (66) | A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja ezen értesítési kötelezettségről szól. |
| --- | --- |

(66)

A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) pontja ezen értesítési kötelezettségről szól.

| (67) | Pontosítani kell egyébként, hogy a francia Mezőgazdasági Minisztérium által kidolgozott támogatások jegyzékében az összefoglalónak csak tájékoztató jellege van, és nem lehet a Szerződés értelmében vett értesítésnek tekinteni. Egyébként az ott szereplő információk nem utalnak a vízügyi hivataloknak a programban való részvételére, kijelentve, hogy az állami részvétel a befektetési költségek 35 %-át fedezi. |
| --- | --- |

(67)

Pontosítani kell egyébként, hogy a francia Mezőgazdasági Minisztérium által kidolgozott támogatások jegyzékében az összefoglalónak csak tájékoztató jellege van, és nem lehet a Szerződés értelmében vett értesítésnek tekinteni. Egyébként az ott szereplő információk nem utalnak a vízügyi hivataloknak a programban való részvételére, kijelentve, hogy az állami részvétel a befektetési költségek 35 %-át fedezi.

| (68) | A Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy értékelje a vízügyi hivatalok részvételét a programban, és azt a hatást, amit a részvételük mértéke gyakorolhatott volna az állami beavatkozásra az érintett befektetések szintjén. Pontosabban nem tudta megvizsgálni egy állami intézménynek a támogatás finanszírozásában történő részvétele lehetséges hatásainak a támogatás intenzitására gyakorolt kockázatát. Ebből következik, hogy a francia hatóságok által ténylegesen megadott támogatások nem feltétlenül felelnek meg a Bizottság által az N 136/91. sz. és az N 342/94. sz. állami támogatások keretén belül engedélyezett rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy értékelje a vízügyi hivatalok részvételét a programban, és azt a hatást, amit a részvételük mértéke gyakorolhatott volna az állami beavatkozásra az érintett befektetések szintjén. Pontosabban nem tudta megvizsgálni egy állami intézménynek a támogatás finanszírozásában történő részvétele lehetséges hatásainak a támogatás intenzitására gyakorolt kockázatát. Ebből következik, hogy a francia hatóságok által ténylegesen megadott támogatások nem feltétlenül felelnek meg a Bizottság által az N 136/91. sz. és az N 342/94. sz. állami támogatások keretén belül engedélyezett rendelkezéseknek.

| (69) | A támogatás intenzitásának változása önmagában megváltoztatja a támogatás lényegét, amely a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében kötelezővé teszi az értesítést. |
| --- | --- |

(69)

A támogatás intenzitásának változása önmagában megváltoztatja a támogatás lényegét, amely a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében kötelezővé teszi az értesítést.

| (70) | Ami különösen a szarvasmarhaágazatot illeti, a francia hatóságok nem értesítették a Bizottságot az elfogadott befektetési támogatásokról. A francia hatóságok azonban azt állították, hogy miután a Bizottság az eszközt közösségi pénzügyi részvétellel támogathatónak ítélte, megalapozottan következtettek annak a közösségi szabályozással való összeegyeztethetőségére. Márpedig az akkoriban alkalmazandó 2328/91/EGK rendelet 12. cikkének (5) bekezdése meghatározta, hogy a környezet védelmére és javítására vonatkozó befektetési támogatásokat úgy kell engedélyezni, hogy ne okozzák a termelés növekedését, és megfeleljenek a Szerződés 92-94. cikkének (jelenleg 87-89. cikk). Ez magába foglalja a Szerződés korábbi 93. cikkének (3) bekezdése értelmében vett, az állami támogatási rendszerről szóló értesítési kötelezettséget annál is inkább, mivel az 1994-ban a támogatásokra alkalmazott feltételek nem feleltek meg a Bizottsággal 1991-ben közölt feltételeknek. |
| --- | --- |

(70)

Ami különösen a szarvasmarhaágazatot illeti, a francia hatóságok nem értesítették a Bizottságot az elfogadott befektetési támogatásokról. A francia hatóságok azonban azt állították, hogy miután a Bizottság az eszközt közösségi pénzügyi részvétellel támogathatónak ítélte, megalapozottan következtettek annak a közösségi szabályozással való összeegyeztethetőségére. Márpedig az akkoriban alkalmazandó 2328/91/EGK rendelet 12. cikkének (5) bekezdése meghatározta, hogy a környezet védelmére és javítására vonatkozó befektetési támogatásokat úgy kell engedélyezni, hogy ne okozzák a termelés növekedését, és megfeleljenek a Szerződés 92-94. cikkének (jelenleg 87-89. cikk). Ez magába foglalja a Szerződés korábbi 93. cikkének (3) bekezdése értelmében vett, az állami támogatási rendszerről szóló értesítési kötelezettséget annál is inkább, mivel az 1994-ban a támogatásokra alkalmazott feltételek nem feleltek meg a Bizottsággal 1991-ben közölt feltételeknek.

| (71) | A fentiekből következik, hogy a Franciaország által végrehajtott állami támogatások a Bizottsággal nem közölt új támogatások voltak, és ezért a Szerződés értelmében azok nem jogszerűek. |
| --- | --- |

(71)

A fentiekből következik, hogy a Franciaország által végrehajtott állami támogatások a Bizottsággal nem közölt új támogatások voltak, és ezért a Szerződés értelmében azok nem jogszerűek.

3.   A támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálata

| (72) | A Szerződés 87. cikke azonban meghatároz kivételeket, bár azok közül néhány – különösen a (2) bekezdésben szereplők – nem nyilvánvalóan alkalmazható. A francia hatóságok nem hivatkoztak ezekre. |
| --- | --- |

(72)

A Szerződés 87. cikke azonban meghatároz kivételeket, bár azok közül néhány – különösen a (2) bekezdésben szereplők – nem nyilvánvalóan alkalmazható. A francia hatóságok nem hivatkoztak ezekre.

| (73) | Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésében szereplő eltéréseket illeti, azokat a szigorúan regionális vagy ágazati célú támogatási programok, vagy az általános támogatási rendszerek alkalmazásakor minden egyes esetben elvégzett vizsgálat során kell értelmezni. Az eltéréseket különösen csak abban az esetben lehet engedélyezni, ha a Bizottság megállapíthatja, hogy az a szóban forgó valamely cél megvalósítása érdekében szükséges. Az ilyen ellentételezést nem tartalmazó támogatásoktól való ezen eltérések kedvezményének engedélyezése esetleg hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, és a közösségi érdek szempontjából indokolatlan versenytorzulást okozhat, valamint ezzel összefüggésben bizonyos tagállamok piaci szereplőinek jogtalan előnyt nyújthat. |
| --- | --- |

(73)

Ami a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésében szereplő eltéréseket illeti, azokat a szigorúan regionális vagy ágazati célú támogatási programok, vagy az általános támogatási rendszerek alkalmazásakor minden egyes esetben elvégzett vizsgálat során kell értelmezni. Az eltéréseket különösen csak abban az esetben lehet engedélyezni, ha a Bizottság megállapíthatja, hogy az a szóban forgó valamely cél megvalósítása érdekében szükséges. Az ilyen ellentételezést nem tartalmazó támogatásoktól való ezen eltérések kedvezményének engedélyezése esetleg hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, és a közösségi érdek szempontjából indokolatlan versenytorzulást okozhat, valamint ezzel összefüggésben bizonyos tagállamok piaci szereplőinek jogtalan előnyt nyújthat.

| (74) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatások célja nem egy olyan régió gazdasági fejlődésének elősegítése, ahol az életszínvonal rendellenesen alacsony, vagy ahol súlyos mértékű az alulfoglalkoztatottság a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében. Az sem céljuk, hogy fontos, közös európai érdeket képviselő terv megvalósítását mozdítsák elő, vagy hogy a tagállam gazdaságában felmerült súlyos zavart orvosoljanak a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében. A támogatásoknak a kultúra előmozdítása vagy a nemzeti örökség megőrzése sem célja a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó támogatások célja nem egy olyan régió gazdasági fejlődésének elősegítése, ahol az életszínvonal rendellenesen alacsony, vagy ahol súlyos mértékű az alulfoglalkoztatottság a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében. Az sem céljuk, hogy fontos, közös európai érdeket képviselő terv megvalósítását mozdítsák elő, vagy hogy a tagállam gazdaságában felmerült súlyos zavart orvosoljanak a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében. A támogatásoknak a kultúra előmozdítása vagy a nemzeti örökség megőrzése sem célja a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.

| (75) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja meghatározza, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a bizonyos tevékenységek vagy bizonyos gazdasági régiók fejlődését elősegítő támogatások, amennyiben azok nem változtatják meg a kereskedelem feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az ilyen eltérés megadásához a támogatásnak hozzá kell járulnia a szóban forgó ágazat fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(75)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja meghatározza, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a bizonyos tevékenységek vagy bizonyos gazdasági régiók fejlődését elősegítő támogatások, amennyiben azok nem változtatják meg a kereskedelem feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az ilyen eltérés megadásához a támogatásnak hozzá kell járulnia a szóban forgó ágazat fejlődéséhez.

| (76) | A támogatott befektetéseket és a támogatások formáját illetően a Bizottság az eljárás megindítása során megállapította, hogy bár jogszerűtlenek, a támogatásokat az akkoriban alkalmazandó közösségi versenyszabályoknak megfelelően hajtották végre. A Bizottságnak nincs oka vitatni a támogatás végráhajtásának ezt a részét. |
| --- | --- |

(76)

A támogatott befektetéseket és a támogatások formáját illetően a Bizottság az eljárás megindítása során megállapította, hogy bár jogszerűtlenek, a támogatásokat az akkoriban alkalmazandó közösségi versenyszabályoknak megfelelően hajtották végre. A Bizottságnak nincs oka vitatni a támogatás végráhajtásának ezt a részét.

| (77) | A támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó következő vizsgálat tárgya kizárólag a francia hatóságok által alkalmazott támogatási arányok lesznek |
| --- | --- |

(77)

A támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó következő vizsgálat tárgya kizárólag a francia hatóságok által alkalmazott támogatási arányok lesznek

| (78) | A Bizottság jelezte az eljárás megindítása során, hogy a program hatálybalépésekor alkalmazandó szabályozási keret szerint a környezetvédelem érdekében történő befektetések támogatásának felső határa a felmerült költségek 35 %-a (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság jelezte az eljárás megindítása során, hogy a program hatálybalépésekor alkalmazandó szabályozási keret szerint a környezetvédelem érdekében történő befektetések támogatásának felső határa a felmerült költségek 35 %-a (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken.

| (79) | A francia hatóságok mindamellett úgy vélik, hogy alkalmazni kellett volna a 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének, és a 950/97/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdése d) pontjának rendelkezéseit a 35 % és a 45 % meghaladásához. A francia hatóságok szerint e rendelkezések lehetővé teszik, hogy bizonyos befektetések – köztük a környezetvédelemmel kapcsolatosak – esetén ne alkalmazzák a támogatási tilalmakat és ezen arányok meghaladásának korlátozásait. |
| --- | --- |

(79)

A francia hatóságok mindamellett úgy vélik, hogy alkalmazni kellett volna a 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének, és a 950/97/EK rendelet 12. cikke (3) bekezdése d) pontjának rendelkezéseit a 35 % és a 45 % meghaladásához. A francia hatóságok szerint e rendelkezések lehetővé teszik, hogy bizonyos befektetések – köztük a környezetvédelemmel kapcsolatosak – esetén ne alkalmazzák a támogatási tilalmakat és ezen arányok meghaladásának korlátozásait.

| (80) | A Bizottság elöljáróban megjegyzi, hogy a 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének ötödik francia bekezdése – amely a nemzeti támogatások vizsgálatát írja elő a Szerződés korábbi 92. és 93. cikkének (jelenleg 87. és 88. cikk), és az említett rendelet 6. cikkének szempontjából – engedélyezte a környezetvédelmi célú állami támogatásokat, amennyiben azok nem okozzák a termelés növekedését. A Bizottság bizonyítottnak tekinti, hogy ebben az esetben a támogatások által célzott befektetések valójában nem okozzák a termelés növekedését, mivel azokat kizárólag a vidéki környezet védelmére szánták (különösen tárolás és szennyvízkezelés). |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság elöljáróban megjegyzi, hogy a 2328/91/EGK rendelet 12. cikke (5) bekezdésének ötödik francia bekezdése – amely a nemzeti támogatások vizsgálatát írja elő a Szerződés korábbi 92. és 93. cikkének (jelenleg 87. és 88. cikk), és az említett rendelet 6. cikkének szempontjából – engedélyezte a környezetvédelmi célú állami támogatásokat, amennyiben azok nem okozzák a termelés növekedését. A Bizottság bizonyítottnak tekinti, hogy ebben az esetben a támogatások által célzott befektetések valójában nem okozzák a termelés növekedését, mivel azokat kizárólag a vidéki környezet védelmére szánták (különösen tárolás és szennyvízkezelés).

| (81) | Ami konkrétan az elfogadott támogatási arányokat illeti, a Bizottság a Franciaországnak küldött, az N 136/91. sz. állami támogatásra vonatkozó határozatában emlékeztet arra, hogy az ilyen típusú támogatások esetében – a gyakorlata szerint – a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a támogatható költségek 35 %-os arányát (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken). |
| --- | --- |

(81)

Ami konkrétan az elfogadott támogatási arányokat illeti, a Bizottság a Franciaországnak küldött, az N 136/91. sz. állami támogatásra vonatkozó határozatában emlékeztet arra, hogy az ilyen típusú támogatások esetében – a gyakorlata szerint – a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a támogatható költségek 35 %-os arányát (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken).

| (82) | E támogatási arányokat a környezetvédelemre nyújtott állami támogatások közösségi keretszabálya erősítette meg kevéssel a PMPOA végrehajtása után. Így az említett keretszabály 3.2.3. pontja meghatározta, hogy általában a környezeti célokra nyújtott befektetési támogatások engedélyezhetők, ha nem haladnak meg bizonyos szinteket. A 14. lábjegyzet második albekezdése kiemeli, hogy „a 2328/91/EGK tanácsi rendelet 12. cikkének (1) és (5) bekezdésének hatálya alá tartozó befektetésekre (...) a támogatás legmagasabb szintje 35 % vagy 45 % lehet a kedvezőtlen (...) helyzetű területeken. E legmagasabb szinteket a vállalkozás méretére tekintet nélkül kell alkalmazni. Következésképpen azokat a kis- és középvállalkozások esetében sem lehet emelni, az e szakaszban szereplőknek megfelelően. Az 1. és 5. b) célkitűzés régióiban végrehajtott befektetések esetében a Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy az eset vizsgálata után elfogadjon a fent jelzetteknél magasabb támogatási szinteket, ha a tagállam azokat indokolni tudja.” |
| --- | --- |

(82)

E támogatási arányokat a környezetvédelemre nyújtott állami támogatások közösségi keretszabálya erősítette meg kevéssel a PMPOA végrehajtása után. Így az említett keretszabály 3.2.3. pontja meghatározta, hogy általában a környezeti célokra nyújtott befektetési támogatások engedélyezhetők, ha nem haladnak meg bizonyos szinteket. A 14. lábjegyzet második albekezdése kiemeli, hogy „a 2328/91/EGK tanácsi rendelet 12. cikkének (1) és (5) bekezdésének hatálya alá tartozó befektetésekre (...) a támogatás legmagasabb szintje 35 % vagy 45 % lehet a kedvezőtlen (...) helyzetű területeken. E legmagasabb szinteket a vállalkozás méretére tekintet nélkül kell alkalmazni. Következésképpen azokat a kis- és középvállalkozások esetében sem lehet emelni, az e szakaszban szereplőknek megfelelően. Az 1. és 5. b) célkitűzés régióiban végrehajtott befektetések esetében a Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy az eset vizsgálata után elfogadjon a fent jelzetteknél magasabb támogatási szinteket, ha a tagállam azokat indokolni tudja.”

| (83) | A 2328/91/EK rendeletet a 950/97/EK rendelet hatályon kívül helyezte. A 950/97/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének e) pontja meghatározza, hogy a tagállamok megállapodhatnak a befektetési támogatásokról, amelyek célja a „környezet védelme és a minőségének javítása, amennyiben a befektetések nem növelik a termelési kapacitást”. Az említett rendelet 12. cikkének (3) bekezdése kifejti, hogy „az egyéni gazdaságokban vagy társaiknál – amelyek megfelelnek az 5. és a 9. cikkben meghatározott támogathatósági feltételeknek – a 7. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 11. cikkben szereplő értékeket és összegeket meghaladó befektetési támogatások nem megengedettek”. Azonban a 12. cikk (3) bekezdésének második albekezdésének értelmében ezt a tilalmat nem kell alkalmazni a „környezet védelmére és minőségének javítására szánt befektetésekre” vonatkozó támogatásokra. |
| --- | --- |

(83)

A 2328/91/EK rendeletet a 950/97/EK rendelet hatályon kívül helyezte. A 950/97/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének e) pontja meghatározza, hogy a tagállamok megállapodhatnak a befektetési támogatásokról, amelyek célja a „környezet védelme és a minőségének javítása, amennyiben a befektetések nem növelik a termelési kapacitást”. Az említett rendelet 12. cikkének (3) bekezdése kifejti, hogy „az egyéni gazdaságokban vagy társaiknál – amelyek megfelelnek az 5. és a 9. cikkben meghatározott támogathatósági feltételeknek – a 7. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 11. cikkben szereplő értékeket és összegeket meghaladó befektetési támogatások nem megengedettek”. Azonban a 12. cikk (3) bekezdésének második albekezdésének értelmében ezt a tilalmat nem kell alkalmazni a „környezet védelmére és minőségének javítására szánt befektetésekre” vonatkozó támogatásokra.

| (84) | Márpedig a 950/97/EK rendelet 12. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy a szerződés 92-94. cikkét (jelenleg 87-89. cikk) kell alkalmazni e támogatásokra. Ez megfelelt az akkoriban alkalmazandó versenyszabályokra való hivatkozásnak, vagyis a 136/91. sz. állami támogatásra vonatkozó határozatban idézett közösségi gyakorlatnak, és a környezet védelmére a közösségi keretszabály által átvett feltételeknek. |
| --- | --- |

(84)

Márpedig a 950/97/EK rendelet 12. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy a szerződés 92-94. cikkét (jelenleg 87-89. cikk) kell alkalmazni e támogatásokra. Ez megfelelt az akkoriban alkalmazandó versenyszabályokra való hivatkozásnak, vagyis a 136/91. sz. állami támogatásra vonatkozó határozatban idézett közösségi gyakorlatnak, és a környezet védelmére a közösségi keretszabály által átvett feltételeknek.

| (85) | A Bizottság az 1994-1999 közötti időszakban alkalmazandó rendelkezésekre alapozva – ahogyan azok e határozatban szerepelnek – azt állapíthatja meg, hogy ebben az esetben a támogatásokra alkalmazandó legmagasabb támogatási arány a felmerült költségek 35 %-a (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken), és hogy emiatt az ezt meghaladó megadott támogatások nem felelnek meg az említett rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság az 1994-1999 közötti időszakban alkalmazandó rendelkezésekre alapozva – ahogyan azok e határozatban szerepelnek – azt állapíthatja meg, hogy ebben az esetben a támogatásokra alkalmazandó legmagasabb támogatási arány a felmerült költségek 35 %-a (45 % a kedvezőtlen helyzetű területeken), és hogy emiatt az ezt meghaladó megadott támogatások nem felelnek meg az említett rendelkezéseknek.

| (86) | Azonban ami a 2000-es évet illeti, a mezőgazdasági üzemekben a befektetési támogatások esetében a 2000. január 1-je óta alkalmazandó mezőgazdasági iránymutatások 4.1.1.2. pontja meghatározza az állami támogatás legnagyobb összegét a támogatható befektetésekhez képest, amely felső határát 40 %-ban, illetve a kedvezőtlen helyzetű területeken 50 %-ban állapította meg. Mindazonáltal a fiatal mezőgazdasági termelőknek a tevékenység megkezdését követő öt éven belül tett befektetései esetében a támogatás legnagyobb aránya 45 %, illetve a kedvezőtlen helyzetű területeken 55 %. |
| --- | --- |

(86)

Azonban ami a 2000-es évet illeti, a mezőgazdasági üzemekben a befektetési támogatások esetében a 2000. január 1-je óta alkalmazandó mezőgazdasági iránymutatások 4.1.1.2. pontja meghatározza az állami támogatás legnagyobb összegét a támogatható befektetésekhez képest, amely felső határát 40 %-ban, illetve a kedvezőtlen helyzetű területeken 50 %-ban állapította meg. Mindazonáltal a fiatal mezőgazdasági termelőknek a tevékenység megkezdését követő öt éven belül tett befektetései esetében a támogatás legnagyobb aránya 45 %, illetve a kedvezőtlen helyzetű területeken 55 %.

| (87) | A mezőgazdasági iránymutatások 4.1.2.4. pontja meghatározza kivételesen, hogy amennyiben a befektetések a környezet védelmével és minőségének javításával kapcsolatos kiegészítő költségekhez vezetnek, a támogatásnak az említett iránymutatások 4.1.1.2. pontjában meghatározott 40 %-os és 50 %-os legnagyobb támogatási arányai 20 illetve 25 százalékponttal emelhetők. Ez az emelés olyan befektetésekre is megadható, amelyek célja az újonnan bevezetett minimumkövetelmények betartásának biztosítása, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. július 23-i 1750/1999/Ek rendelet (28) 2. cikkében meghatározott feltételekre is figyelemmel. Azt tartalmaznia kell a meghatározott cél megvalósításához előírt támogatható kiegészítő költségek határán belül, és nem vonatkozhat a termelési kapacitás növelését okozó befektetésekre. |
| --- | --- |

(87)

A mezőgazdasági iránymutatások 4.1.2.4. pontja meghatározza kivételesen, hogy amennyiben a befektetések a környezet védelmével és minőségének javításával kapcsolatos kiegészítő költségekhez vezetnek, a támogatásnak az említett iránymutatások 4.1.1.2. pontjában meghatározott 40 %-os és 50 %-os legnagyobb támogatási arányai 20 illetve 25 százalékponttal emelhetők. Ez az emelés olyan befektetésekre is megadható, amelyek célja az újonnan bevezetett minimumkövetelmények betartásának biztosítása, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. július 23-i 1750/1999/Ek rendelet (28) 2. cikkében meghatározott feltételekre is figyelemmel. Azt tartalmaznia kell a meghatározott cél megvalósításához előírt támogatható kiegészítő költségek határán belül, és nem vonatkozhat a termelési kapacitás növelését okozó befektetésekre.

| (88) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (29) hatálybalépése módosította a jogi helyzetet ennek az esetnek a tekintetében. Ez a rendelet bizonyos feltételek mellett a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értesítési kötelezettség nélkül engedélyezi a mezőgazdasági kis- és középvállalkozások támogatását. |
| --- | --- |

(88)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (29) hatálybalépése módosította a jogi helyzetet ennek az esetnek a tekintetében. Ez a rendelet bizonyos feltételek mellett a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értesítési kötelezettség nélkül engedélyezi a mezőgazdasági kis- és középvállalkozások támogatását.

| (89) | A francia hatóságok pontosították, hogy a PMPOA keretén belül az 1994-2000-es időszakban finanszírozott befektetési támogatások kedvezményezettjei az 1/2004/EK rendelet 2. cikkének 4) pontja értelmében a kis- és középvállalkozások voltak. |
| --- | --- |

(89)

A francia hatóságok pontosították, hogy a PMPOA keretén belül az 1994-2000-es időszakban finanszírozott befektetési támogatások kedvezményezettjei az 1/2004/EK rendelet 2. cikkének 4) pontja értelmében a kis- és középvállalkozások voltak.

| (90) | Az 1/2004/EK rendelet 20. cikkének (2) bekezdése meghatározza, hogy az említett rendelet hatálybalépése előtt végrehajtott egyéni támogatások és a támogatási rendszerek, valamint az ilyen rendszerek címén a Bizottság engedélyének hiányában odaítélt, és a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettség megszegésével megadott támogatások a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal, és az említett rendelet címén nem kell megfelelniük a 3. cikkben meghatározott feltételeknek, kivéve az említett cikk (1) bekezdésében és a (2) bekezdés b) és c) pontjában előírt feltételeket. |
| --- | --- |

(90)

Az 1/2004/EK rendelet 20. cikkének (2) bekezdése meghatározza, hogy az említett rendelet hatálybalépése előtt végrehajtott egyéni támogatások és a támogatási rendszerek, valamint az ilyen rendszerek címén a Bizottság engedélyének hiányában odaítélt, és a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettség megszegésével megadott támogatások a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal, és az említett rendelet címén nem kell megfelelniük a 3. cikkben meghatározott feltételeknek, kivéve az említett cikk (1) bekezdésében és a (2) bekezdés b) és c) pontjában előírt feltételeket.

| (91) | Az 1/2004/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az említett cikk (2) bekezdésében meghatározott rendszer címén megadott támogatások összeegyeztethetők a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, és nem kötelesek betartani a szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettséget, ha a támogatások megfelelnek az említett rendelet feltételeinek. |
| --- | --- |

(91)

Az 1/2004/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az említett cikk (2) bekezdésében meghatározott rendszer címén megadott támogatások összeegyeztethetők a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, és nem kötelesek betartani a szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettséget, ha a támogatások megfelelnek az említett rendelet feltételeinek.

| (92) | Az 1/2004/EK rendelet 4. cikke feltételeket tartalmaz, amelyeket ebben az esetben – azaz a kis- és középvállalkozások érdekében nyújtott, nem közölt befektetések támogatási rendszerének esetében – be kell tartani. |
| --- | --- |

(92)

Az 1/2004/EK rendelet 4. cikke feltételeket tartalmaz, amelyeket ebben az esetben – azaz a kis- és középvállalkozások érdekében nyújtott, nem közölt befektetések támogatási rendszerének esetében – be kell tartani.

| (93) | Így az 1/2004/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján a mezőgazdasági termékek termelése érdekében a mezőgazdasági üzemekbe történő befektetések támogatása összeegyeztethető a közös piaccal, és azokról nem kell értesítést küldeni, különösen ha a támogatás bruttó intenzitása nem haladja meg a támogatható befektetések 50 %-át a kedvezőtlen helyzetű területeken, és 40 %-át más régiókban. |
| --- | --- |

(93)

Így az 1/2004/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján a mezőgazdasági termékek termelése érdekében a mezőgazdasági üzemekbe történő befektetések támogatása összeegyeztethető a közös piaccal, és azokról nem kell értesítést küldeni, különösen ha a támogatás bruttó intenzitása nem haladja meg a támogatható befektetések 50 %-át a kedvezőtlen helyzetű területeken, és 40 %-át más régiókban.

| (94) | De azért ha a befektetések a környezet védelmével és annak minősége javításával kapcsolatos kiegészítő költségeket okoznak, a támogatás 50 %-os és 40 %-os legmagasabb aránya 25 illetve 20 ponttal növelhető. E növeléseket csak a Közösség által aktuálisan előírt minimális feltételeken túlmenő befektetések, vagy az újonnan bevezetett minimumszabályoknak való megfelelés érdekében megvalósított befektetések esetén lehet engedélyezni. E növelések szigorúan a szükséges támogatható kiegészítő költségekre korlátozódnak, és nem alkalmazandók az olyan befektetésekre, amelyeknek a termelést növelő hatásuk van. |
| --- | --- |

(94)

De azért ha a befektetések a környezet védelmével és annak minősége javításával kapcsolatos kiegészítő költségeket okoznak, a támogatás 50 %-os és 40 %-os legmagasabb aránya 25 illetve 20 ponttal növelhető. E növeléseket csak a Közösség által aktuálisan előírt minimális feltételeken túlmenő befektetések, vagy az újonnan bevezetett minimumszabályoknak való megfelelés érdekében megvalósított befektetések esetén lehet engedélyezni. E növelések szigorúan a szükséges támogatható kiegészítő költségekre korlátozódnak, és nem alkalmazandók az olyan befektetésekre, amelyeknek a termelést növelő hatásuk van.

| (95) | Ebben az esetben egyértelmű, hogy a környezet védelmével és a minőségének javításával kapcsolatos befektetésekről van szó, szemben azokkal, amelyekre a környezeti szabályozás, különösen a „nitrát” irányelv volt alkalmazandó. Ezt a szabályt 1991-ben fogadták el, emiatt 2000-ben már nem lehetett új szabálynak tekinteni. |
| --- | --- |

(95)

Ebben az esetben egyértelmű, hogy a környezet védelmével és a minőségének javításával kapcsolatos befektetésekről van szó, szemben azokkal, amelyekre a környezeti szabályozás, különösen a „nitrát” irányelv volt alkalmazandó. Ezt a szabályt 1991-ben fogadták el, emiatt 2000-ben már nem lehetett új szabálynak tekinteni.

| (96) | Márpedig a Bizottság a 355/2000. sz. állami támogatás keretében már állást foglalt e problémáról, engedélyezve a PMPOA folytatását 2001-től 2006-ig. Az akkor követett érvelését ismételve a Bizottság ma azt a tényt hangsúlyozza, hogy nem lehet tudomást sem vennie arról, hogy a „nitrát” irányelv végrehajtására vonatkozó első francia cselekvési programot csak 1997-ben fogadták el, és hogy az említett programban szereplő, a tenyésztők számára kötelezővé tett első tényleges eredménykötelezettségek ezen időpont utániak. Még akkor is, ha világosnak tűnik, hogy Franciaország nem tett tanúbizonyságot nagy igyekezetről az irányelv átültetése tekintetében, és hogy a szükséges intézkedéseket már jóval korábbi időpontban kellett volna meghoznia (30), tagadhatatlan, hogy a tenyésztők első kötelezettségei sokkal későbbiek. |
| --- | --- |

(96)

Márpedig a Bizottság a 355/2000. sz. állami támogatás keretében már állást foglalt e problémáról, engedélyezve a PMPOA folytatását 2001-től 2006-ig. Az akkor követett érvelését ismételve a Bizottság ma azt a tényt hangsúlyozza, hogy nem lehet tudomást sem vennie arról, hogy a „nitrát” irányelv végrehajtására vonatkozó első francia cselekvési programot csak 1997-ben fogadták el, és hogy az említett programban szereplő, a tenyésztők számára kötelezővé tett első tényleges eredménykötelezettségek ezen időpont utániak. Még akkor is, ha világosnak tűnik, hogy Franciaország nem tett tanúbizonyságot nagy igyekezetről az irányelv átültetése tekintetében, és hogy a szükséges intézkedéseket már jóval korábbi időpontban kellett volna meghoznia (30), tagadhatatlan, hogy a tenyésztők első kötelezettségei sokkal későbbiek.

| (97) | Sőt, bizonyos más közösségi normákkal ellentétben a „nitrát” irányelv nem tartalmaz olyan pontos kötelezettségeket, amelyeknek a piaci szereplőknek a tagállam előzetes beavatkozása nélkül meg kell felelnie. Ez az irányelv nem tartalmazza a létesítmények hozzáigazításának határidejét sem. |
| --- | --- |

(97)

Sőt, bizonyos más közösségi normákkal ellentétben a „nitrát” irányelv nem tartalmaz olyan pontos kötelezettségeket, amelyeknek a piaci szereplőknek a tagállam előzetes beavatkozása nélkül meg kell felelnie. Ez az irányelv nem tartalmazza a létesítmények hozzáigazításának határidejét sem.

| (98) | Ebből az okból a Bizottság még mindig azon a véleményen van, hogy a „nitrát” irányelvet körülvevő különleges feltételek fényében az állattenyésztőkre háruló kötelezettségek az 1/2004/EK rendelet értelmében új szabályoknak tekinthetők. Valójában minden más értelmezés a tenyésztőre vonatkozóan büntető jellegű lenne, Franciaország jogi téren tanúsított tétlensége következtében. |
| --- | --- |

(98)

Ebből az okból a Bizottság még mindig azon a véleményen van, hogy a „nitrát” irányelvet körülvevő különleges feltételek fényében az állattenyésztőkre háruló kötelezettségek az 1/2004/EK rendelet értelmében új szabályoknak tekinthetők. Valójában minden más értelmezés a tenyésztőre vonatkozóan büntető jellegű lenne, Franciaország jogi téren tanúsított tétlensége következtében.

| (99) | A Bizottság azon a véleményen van, hogy a nem sérülékeny területeken a „nitrát” irányelv értelmében megvalósított befektetések – ahol az ott előírt feltételek nem végrehajtási feltételek – részesülhetnének a megemelt arányokból, mivel az említett irányelvben meghatározottaknál kevésbé követelő szabályok alkalmazandók, és mivel a meghatározott munkák az e régiókban meglévő minimális követelményeket meghaladják. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság azon a véleményen van, hogy a nem sérülékeny területeken a „nitrát” irányelv értelmében megvalósított befektetések – ahol az ott előírt feltételek nem végrehajtási feltételek – részesülhetnének a megemelt arányokból, mivel az említett irányelvben meghatározottaknál kevésbé követelő szabályok alkalmazandók, és mivel a meghatározott munkák az e régiókban meglévő minimális követelményeket meghaladják.

| (100) | Ami a sérülékeny területeken megvalósítandó befektetéseket illeti, a Bizottság – az állattenyésztőre háruló szabályok új jellegére vonatkozóan kifejtett érvelésével összefüggően – arra a következtetésre jutott, hogy ebben az esetben alkalmazható a támogatási arányok növelése. Így ezeket az arányokat 60 %-ban, a kedvezőtlen helyzetű területeken akár 70 %-ban is meg lehet állapítani. |
| --- | --- |

(100)

Ami a sérülékeny területeken megvalósítandó befektetéseket illeti, a Bizottság – az állattenyésztőre háruló szabályok új jellegére vonatkozóan kifejtett érvelésével összefüggően – arra a következtetésre jutott, hogy ebben az esetben alkalmazható a támogatási arányok növelése. Így ezeket az arányokat 60 %-ban, a kedvezőtlen helyzetű területeken akár 70 %-ban is meg lehet állapítani.

| (101) | Abból következően, hogy a francia hatóságok által megadott számok szerint a támogatások szintje a gyakorlatban sohasem haladta meg a felmerült költségek 60 %-át, a Bizottság szerint a PMPOA keretén belül 1994-1999-es időszakban megadott támogatásokat engedélyezni lehet. |
| --- | --- |

(101)

Abból következően, hogy a francia hatóságok által megadott számok szerint a támogatások szintje a gyakorlatban sohasem haladta meg a felmerült költségek 60 %-át, a Bizottság szerint a PMPOA keretén belül 1994-1999-es időszakban megadott támogatásokat engedélyezni lehet.

| (102) | A Bizottság a kifejtett érvelés fényében úgy ítéli meg, hogy a közölt intézkedés összeegyeztethető a közösségi versenyszabályokkal, és különösen a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság a kifejtett érvelés fényében úgy ítéli meg, hogy a közölt intézkedés összeegyeztethető a közösségi versenyszabályokkal, és különösen a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (103) | Az intézkedés, amely befektetési támogatást nyújt a mezőgazdasági üzemek számára a mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelési programja (PMPOA) keretén belül 1994-2000 között, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott eltérést alkalmazhatja, |
| --- | --- |

(103)

Az intézkedés, amely befektetési támogatást nyújt a mezőgazdasági üzemek számára a mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelési programja (PMPOA) keretén belül 1994-2000 között, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott eltérést alkalmazhatja,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mezőgazdasági eredetű szennyezések kezelési programjának (PMPOA) keretében 1994-2000 között a mezőgazdasági termelők által megvalósított befektetések finanszírozására Franciaország által létrehozott állami támogatási rendszer a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

E határozat címzettje a Francia Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. február 18.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 179., 2001.6.23., 18. o.

1

(2)  N. 136/91. sz. állami támogatás

2

(3)  HL L 218., 1991.8.6., 1. o.

3

(4)  C(93) 1888.

4

(5)  Lásd az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a T-126/96. sz. és a C-127/96. sz Breda Fucine Meridionali SpA és társai / Bizottság egyesített ügyben 1998. szeptember 15-én hozott ítéletét, EHBT, II.-3437. A Bíróság átvette a Bizottság érvét, miszerint egy tagállami közlemény nem fogadható el érvényes értesítésnek, amennyiben nem tartalmaz a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésére történő utalást, és nem nyújtották be a Főtitkárságon. Ebből következően a támogatást úgy kell tekinteni, mint amelyet nem közöltek.

5

(6)  N 342/94. sz. állami támogatás.

6

(7)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

7

(8)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

8

(9)  N 355/2000. sz. állami támogatás.

9

(10)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

10

(11)  A Bizottság információi szerint – amelyek részben a vízügyi hivatalok internetes oldalainak (http://www.eaufrance.tm) kivonatai – a vízügyi hivatalok az állam 1964-ben létrehozott, jogi személyiséggel és pénzügyi önállósággal rendelkező közintézményei. Azok a Környezetvédelmi Minisztérium, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium felügyelete alatt állnak, és igazgatási tanács irányítja őket, amely összetétele a különböző vízfelhasználókat képviseli. A hivatalok a hat nagy vízgyűjtő medence szerint vannak felosztva, amely lefedi az anyaország nemzeti területét: Adour-Garonne, Artois-Picardia, Loire-Bretagne, Rajna-Meuse, Rhône-földközi-tengeri partvidék-Korzika és Szajna-Normandia. Egy hasonló szervezet létezik, amely egy vízgyűjtő medencékkel foglalkozó bizottságot, egy vízügyi hivatalt és annak igazgatási tanácsát foglalja magába. Ezek politikáját a Vízgyűjtő medencékkel foglalkozó Bizottság határozza meg, és négy fő tengely köré csoportosul: a vízforrások kezelése, a szennyezés elleni harc, a vízi környezet megóvása, valamint a szárazföldi és a tengerparti vizek minőségének ellenőrzése.

11

1997 és 2000 között a vízügyi hivatalok egy mintegy 16 milliárd euróra becsült munkák finanszírozásának támogatását határozták el a vízforrások megőrzése és a szennyezés elleni harc érdekében. Ezek keretében műszaki tanácsokat nyújtanak a kiválasztottaknak, a gyáraknak és a mezőgazdasági termelőknek, és pénzügyi támogatást nyújtanak a vizek szennyezése elleni harchoz és a vízforrások védelméhez szükséges munkák elvégzéséhez. A hivatalok finanszírozásai a szennyezőkre, a vízfelhasználókra és a vízfogyasztókra arányosan kivetett adókból származnak. Ezeket az adókat azután újra elosztják támogatás (támogatások és kölcsönök) formájában a helyi önkormányzatoknak, a gyáraknak és a mezőgazdaságnak (általánosabban a munkavezetőknek), hogy olyan munkákat valósítsanak meg, mint a tisztítóállomásokkal, a csővezetékhálózatokkal, az ivóvíztermelési munkálatokkal, a folyórendezésekkel, és a mérési hálózatokkal kapcsolatos munkálatok.

(12)  A támogatott befektetésekre vonatkozó adatok hozzáférhetők az eljárás megindításáról szóló határozatban.

12

(13)  1999. július 26-án készített és 2000-ben a francia Mezőgazdasági Minisztérium internetes oldalán: http://www.agriculture.gouv.fr közzétett jelentés.

13

(14)  Lásd különösen: a Bíróság T-358/94. sz. Air France nemzeti légitársaság / Bizottság ügyben 1996. december 12-én hozott ítéletét, EHBT, II-2109. o. ; a T-78/76. sz. Steinike & Weinlig / RFA ügyben 1977. március 22-én hozott ítéletét, 595. o.; a T-197/77. sz. és a T-198/97. sz. Weyl Beef Products BV és társai / Bizottság egyesített ügyekben 2001. január 31-én hozott ítéletét, EHBT, II-303. o; a 290/83. sz. Bizottság / Franciaország ügyben 1985. január 30-án hozott ítéletét, EHBT, 439. o.; a Bizottság 1997. március 26-i közleménye az egységes piacon a környezeti adókról, illetékekről és díjakról (COM (97) 9 végleges).

14

(15)  Lásd a Bizottság teljes érvelését a vízügyi hivatalok állami jellegére vonatkozóan az eljárás megindításáról szóló határozatban.

15

(16)  HL L 83., 99.3.22., 1. o.

16

(17)  HL C 28., 2000.2.1., 2. o., és a helyesbítés HL C 232., 2000. 8.12., 17. o.

17

(18)  HL L 128., 1975.5.19., 1. o.

18

(19)  HL C 72., 1994.3.10., 3. o.

19

(20)  HL L 142., 1997.6.2., 1. o.

20

(21)  1 FRF = 0,15 euró

21

(22)  HL L 282., 1975.11.1., 1. o.

22

(23)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o.

23

(24)  HL L 148., 1968.6.28, 24. o.

24

(25)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o.

25

(26)  A Bíróság 730/79. sz. Philip Morris Holland BV / Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélete, EHBT, 2671. o., 11. pont.

26

(27)  A 91. és 127/83. sz. Heineken Brouwerijen BV / amszterdami és utrechti Inspecteur der Vennootschapsbelasting egyesített ügyekben a Bíróság 1984. október 9-én hozott ítélete, EHBT, 3435. o.

27

(28)  HL L 214., 1999.8.13., 31. o. Az említett cikk második albekezdése meghatározza, hogy „ha a beruházás célja az újonnan bevezetett környezetvédelmi (...) minimumkövetelményeknek való megfelelés, támogatás nyújtható az új követelmények teljesítése érdekében. Ebben az esetben bizonyos időtartam biztosítható e minimumkövetelmények teljesítésére, amennyiben a követelményszint elérése során felmerülő különleges problémák megoldásához ilyen időtartam szükséges és ha ez az időtartam összhangban áll a vonatkozó egyedi jogszabályokkal.”

28

(29)  HL L 1., 2004.1.3., 1. o.

29

(30)  Meg kell jegyezni ebben a tekintetben, hogy a Bizottság egy, Franciaország ellen jogsértés miatt indított eljárás után a Bírósághoz fordult a „nitrát” irányelvnek Franciaországban történő téves értelmezése miatt. Ezután a Bíróság elmarasztalta Franciaországot, hogy nem megfelelően járt el a szennyezés által érintett vizek meghatározása során, és így annak következményeként a vonatkozó sérülékeny területek kijelölésekor (A Bíróság C-258/00. sz. Bizottság / Franciaország ügyben 2002. június 27-én hozott ítélete, EHBT, I-05959. o.).

30

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2004. május 19.

a baromfitenyésztő vállalkozások javára Olaszország által végrehajtani szándékozott támogatási rendszerről A.I.M.A. program, baromfitenyésztési ágazat n. C 59/2001 (ex N 97/1999)

(az értesítés a C(2004) 1802. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(2007/52/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére.

felkérte az érdekelteket, hogy az alábbiak figyelembevételével tegyék meg észrevételeiket az említett cikkre vonatkozóan,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 1999. december 17-i levelében (iktatva 1999. december 22-én) Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete tájékoztatta a Bizottságot a szóban forgó intézkedésről a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében, amely az A.I.M.A. (Mezőgazdasági Piacok Olaszországi Szövetsége) által az olasz baromfipiac érdekében tett intézkedéseket illeti, ahol a baromfi fogyasztása és értékesítése nagymértékben csökkent az 1999. évi dioxin-vészhelyzet következtében. |
| --- | --- |

(1)

1999. december 17-i levelében (iktatva 1999. december 22-én) Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete tájékoztatta a Bizottságot a szóban forgó intézkedésről a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében, amely az A.I.M.A. (Mezőgazdasági Piacok Olaszországi Szövetsége) által az olasz baromfipiac érdekében tett intézkedéseket illeti, ahol a baromfi fogyasztása és értékesítése nagymértékben csökkent az 1999. évi dioxin-vészhelyzet következtében.

| (2) | 2000. augusztus 8-i (iktatva 2000. augusztus 9-én), 2000. november 15-i (iktatva 2000. november 21-én), 2001. február 27-i (iktatva 2001. március 1-jén) és 2001. május 23-i (iktatva 2001 május 28-án) leveleiben Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete közölte a Bizottsággal azon kiegészítő információkat, amelyeket az olasz hatóságoktól a 2000. február 18-i (hivatkozási szám AGR 5073), 2000. október 2-i (hivatkozási szám AGR 25123), 2001. január 10-i (hivatkozási szám AGR 000449) és 2001. április 24-i (hivatkozási szám AGR 009825) leveleiben megkért. |
| --- | --- |

(2)

2000. augusztus 8-i (iktatva 2000. augusztus 9-én), 2000. november 15-i (iktatva 2000. november 21-én), 2001. február 27-i (iktatva 2001. március 1-jén) és 2001. május 23-i (iktatva 2001 május 28-án) leveleiben Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete közölte a Bizottsággal azon kiegészítő információkat, amelyeket az olasz hatóságoktól a 2000. február 18-i (hivatkozási szám AGR 5073), 2000. október 2-i (hivatkozási szám AGR 25123), 2001. január 10-i (hivatkozási szám AGR 000449) és 2001. április 24-i (hivatkozási szám AGR 009825) leveleiben megkért.

| (3) | 2001. július 30-i levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy határozata alapján elindította az eljárást a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint, a szóban forgó támogatást illetően. |
| --- | --- |

(3)

2001. július 30-i levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy határozata alapján elindította az eljárást a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint, a szóban forgó támogatást illetően.

| (4) | A Bizottság határozata az eljárás elindításáról az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetésre került. (1) A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedést illetően. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság határozata az eljárás elindításáról az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetésre került. (1) A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedést illetően.

| (5) | Az olasz hatóságok megtették észrevételeiket a 2001. október 24-én kelt (iktatva 2001. október 26-án) levélben. A Bizottsághoz más fél részéről nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(5)

Az olasz hatóságok megtették észrevételeiket a 2001. október 24-én kelt (iktatva 2001. október 26-án) levélben. A Bizottsághoz más fél részéről nem érkezett észrevétel.

II.   LEÍRÁS

Jogalap

| (6) | Az A.I.M.A. beavatkozások hazai programja 1999-re. A tervezett támogatási intézkedés jogi megalapozottságát a 610/82. sz. törvény 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja képezi, amely felhatalmazza az A.I.M.A-t arra, hogy „a saját pénzügyi gazdálkodásából származó eszközöket felhasználva, a belső piac alakulásával és a rendelkezésre álló lehetőségekkel (...), mezőgazdasági-élelmezési termékekkel lásson el fejlődő országokat, amelyek a Külügyminisztériummal egyetértésben, a nemzeti élelmezésügyi intézet véleménye alapján kerülnek kiválasztásra.” |
| --- | --- |

(6)

Az A.I.M.A. beavatkozások hazai programja 1999-re. A tervezett támogatási intézkedés jogi megalapozottságát a 610/82. sz. törvény 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja képezi, amely felhatalmazza az A.I.M.A-t arra, hogy „a saját pénzügyi gazdálkodásából származó eszközöket felhasználva, a belső piac alakulásával és a rendelkezésre álló lehetőségekkel (...), mezőgazdasági-élelmezési termékekkel lásson el fejlődő országokat, amelyek a Külügyminisztériummal egyetértésben, a nemzeti élelmezésügyi intézet véleménye alapján kerülnek kiválasztásra.”

Kontextus

| (7) | Az olasz nemzeti baromfitenyésztő szövetség (U.N.A.) piaci szintű beavatkozásokat sürgetett az A.I.M.A-nál (Mezőgazdasági piacok olaszországi szövetsége), hogy a dioxin-válság következtében fellépő, a baromfihús fogyasztási ágazatban jelentkező súlyos válság ellen fel tudjanak lépni. |
| --- | --- |

(7)

Az olasz nemzeti baromfitenyésztő szövetség (U.N.A.) piaci szintű beavatkozásokat sürgetett az A.I.M.A-nál (Mezőgazdasági piacok olaszországi szövetsége), hogy a dioxin-válság következtében fellépő, a baromfihús fogyasztási ágazatban jelentkező súlyos válság ellen fel tudjanak lépni.

| (8) | Elsőként (vö. az 1999. december 17-i levéllel), miután az A.I.M.A visszautasította 17 000 tonna eladatlan hús megvásárlását 40 milliárd ITL (kb. 20 millió EUR) értékben, az U.N.A azt javasolta, hogy a hús egy részét (11 450 tonna) kedvező áron a fejlődő országok piacain kellene forgalomba hozni: az áru valódi kereskedelmi értéke és az eladási ár közötti különbözetet (kb. 20 milliárd ITL, azaz a folyó kereskedelmi érték 50 %-a) az A.I.M.A vállalta volna. |
| --- | --- |

(8)

Elsőként (vö. az 1999. december 17-i levéllel), miután az A.I.M.A visszautasította 17 000 tonna eladatlan hús megvásárlását 40 milliárd ITL (kb. 20 millió EUR) értékben, az U.N.A azt javasolta, hogy a hús egy részét (11 450 tonna) kedvező áron a fejlődő országok piacain kellene forgalomba hozni: az áru valódi kereskedelmi értéke és az eladási ár közötti különbözetet (kb. 20 milliárd ITL, azaz a folyó kereskedelmi érték 50 %-a) az A.I.M.A vállalta volna.

| (9) | A Bizottság szolgálatainak észrevételeit (vö. a 2000. február 18-i levéllel) követően, amely szerint a támogatás inkább export-visszatérítésként jelenik meg azáltal, hogy a baromfihús olasz piaci és a fejlődő országok piaci ára közötti különbséget fedezi (ez a támogatás tehát jellegét tekintve nem összeegyeztethető a közös piaccal, továbbá a Bizottság világkereskedelmi szervezeten és a közös piaci szervezés keretén belüli kötelezettségeivel és), az olasz hatóságok a 2000. augusztus 10-i levelükben nem hivatkoztak többé a támogatás kezdeti célkitűzéseire, hanem úgy ítélték meg, hogy az olasz baromfitermelők veszteségei rendkívüli események okozta károknak tekinthetők (nem pedig a piac normális kockázatainak), és ezért a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti eltérésre lehet hivatkozni. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság szolgálatainak észrevételeit (vö. a 2000. február 18-i levéllel) követően, amely szerint a támogatás inkább export-visszatérítésként jelenik meg azáltal, hogy a baromfihús olasz piaci és a fejlődő országok piaci ára közötti különbséget fedezi (ez a támogatás tehát jellegét tekintve nem összeegyeztethető a közös piaccal, továbbá a Bizottság világkereskedelmi szervezeten és a közös piaci szervezés keretén belüli kötelezettségeivel és), az olasz hatóságok a 2000. augusztus 10-i levelükben nem hivatkoztak többé a támogatás kezdeti célkitűzéseire, hanem úgy ítélték meg, hogy az olasz baromfitermelők veszteségei rendkívüli események okozta károknak tekinthetők (nem pedig a piac normális kockázatainak), és ezért a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti eltérésre lehet hivatkozni.

Intézkedés

| (10) | A szóban forgó program kompenzációt ír elő a baromfitenyésztők számára az árcsökkenés és az eladások meghiúsulása következtében, amit a dioxin-válság, valamint a fogyasztók körében fellépő társadalmi félelem okozott. A támogatás annak a különbségnek felel meg, amely a dioxin-vészhelyzet által nem sújtott országok átlagos árai és az 1999 június-júliusi időszak (ezt az időszakot veszik figyelembe a kompenzációnál) olaszországi árai között fennáll. A válság által nem érintett országok (Olaszország nem tartozik ide) átlagára az olasz hatóságok szerint június hónapban 137,89 EUR/100 kg, július hónapban pedig 132,35 EUR/100 kg volt. Az árkülönbözet tehát 53,966 EUR/100 kg július hónapra és 46,218 EUR/100 kg július hónapra. (2) A támogatás legfeljebb 21 150 ITL (10,92 EUR)/100 kg-nak és 15 400 ITL (7,95 EUR)/100 kg-nak felel meg. A támogatás a 2001 júniusában és júliusában termelt és forgalomba hozott húsra került engedélyezésre, összesen legfeljebb 10 329 138 EUR értékű hozzájárulásként. |
| --- | --- |

(10)

A szóban forgó program kompenzációt ír elő a baromfitenyésztők számára az árcsökkenés és az eladások meghiúsulása következtében, amit a dioxin-válság, valamint a fogyasztók körében fellépő társadalmi félelem okozott. A támogatás annak a különbségnek felel meg, amely a dioxin-vészhelyzet által nem sújtott országok átlagos árai és az 1999 június-júliusi időszak (ezt az időszakot veszik figyelembe a kompenzációnál) olaszországi árai között fennáll. A válság által nem érintett országok (Olaszország nem tartozik ide) átlagára az olasz hatóságok szerint június hónapban 137,89 EUR/100 kg, július hónapban pedig 132,35 EUR/100 kg volt. Az árkülönbözet tehát 53,966 EUR/100 kg július hónapra és 46,218 EUR/100 kg július hónapra. (2) A támogatás legfeljebb 21 150 ITL (10,92 EUR)/100 kg-nak és 15 400 ITL (7,95 EUR)/100 kg-nak felel meg. A támogatás a 2001 júniusában és júliusában termelt és forgalomba hozott húsra került engedélyezésre, összesen legfeljebb 10 329 138 EUR értékű hozzájárulásként.

| (11) | Ezen érvük alátámasztására az olasz hatóságok pontosítják, hogy a dioxin-vészhelyzet nem csupán a termelésben és a kereskedelemben okozott összeomlást (az esemény következtében fellépő piaci zavarok miatt), hanem a baromfihús-fogyasztás jelentős visszaesésében is. Az olasz hatóságok által szolgáltatott adatok szerint a csökkentett áron történő eladások a következőképpen alakultak: 1999 júniusában 34 700 000 kg hús (az 1998 júniusi 52 000 000 kg-hoz képest) és 1999 júliusában 30 200 000 kg (az 1998 júliusi 51 000 000 kg-hoz képest) (3). Jóllehet az UNA megelőző intézkedéseket tett a baromfihús túltermelési válság elkerülésére (amely márciusban azoknak a csirkéknek az elpusztításából állt, amelyek a következő hónapokban érték volna el a megfelelő érettséget), a dioxin-vészhelyzet megakadályozta, hogy ebben az ágazatban megfelelő eredményeket érjenek el. |
| --- | --- |

(11)

Ezen érvük alátámasztására az olasz hatóságok pontosítják, hogy a dioxin-vészhelyzet nem csupán a termelésben és a kereskedelemben okozott összeomlást (az esemény következtében fellépő piaci zavarok miatt), hanem a baromfihús-fogyasztás jelentős visszaesésében is. Az olasz hatóságok által szolgáltatott adatok szerint a csökkentett áron történő eladások a következőképpen alakultak: 1999 júniusában 34 700 000 kg hús (az 1998 júniusi 52 000 000 kg-hoz képest) és 1999 júliusában 30 200 000 kg (az 1998 júliusi 51 000 000 kg-hoz képest) (3). Jóllehet az UNA megelőző intézkedéseket tett a baromfihús túltermelési válság elkerülésére (amely márciusban azoknak a csirkéknek az elpusztításából állt, amelyek a következő hónapokban érték volna el a megfelelő érettséget), a dioxin-vészhelyzet megakadályozta, hogy ebben az ágazatban megfelelő eredményeket érjenek el.

| (12) | 2000. november 21-én és 2001. május 28-án kelt levelükben az olasz hatóságok szükségesnek tartották pontosítani, hogy milyen alapvető szerepet játszottak a kommunikációs eszközök a válság hónapjaiban: az így keltett nyugtalanság fokozta a baromfihús fogyasztásában mutatkozó csökkenést (az előző évihez képest 29,1 %-kal alacsonyabb június hónapra, 10,1 %-kal július hónapra, 16,2 %-kal augusztus hónapra és 5,9 %-kal az egész évre nézve). A kereslet összeomlása az árak jelentős zuhanását idézte elő, amely különösen élesen jelentkezett június és július hónapokban (-30 % és -30,1 % az előző év azonos hónapjaihoz képest). A helyzet további kezelésére az olasz termelők júniusban 4 150 tonna, júliusban 9 271 tonna és augusztusban 2 595 tonna csirkehús betárolására kényszerültek tekintettel a hús forgalmazásának lehetetlenségére. |
| --- | --- |

(12)

2000. november 21-én és 2001. május 28-án kelt levelükben az olasz hatóságok szükségesnek tartották pontosítani, hogy milyen alapvető szerepet játszottak a kommunikációs eszközök a válság hónapjaiban: az így keltett nyugtalanság fokozta a baromfihús fogyasztásában mutatkozó csökkenést (az előző évihez képest 29,1 %-kal alacsonyabb június hónapra, 10,1 %-kal július hónapra, 16,2 %-kal augusztus hónapra és 5,9 %-kal az egész évre nézve). A kereslet összeomlása az árak jelentős zuhanását idézte elő, amely különösen élesen jelentkezett június és július hónapokban (-30 % és -30,1 % az előző év azonos hónapjaihoz képest). A helyzet további kezelésére az olasz termelők júniusban 4 150 tonna, júliusban 9 271 tonna és augusztusban 2 595 tonna csirkehús betárolására kényszerültek tekintettel a hús forgalmazásának lehetetlenségére.

| (13) | A támogatás nem ír elő semmiféle kártérítést az állatok elpusztítása miatt, vagy azokra az állati eredetű termékekre nézve, amelyek fogyasztásra, illetve forgalomba hozatalra alkalmatlanok. |
| --- | --- |

(13)

A támogatás nem ír elő semmiféle kártérítést az állatok elpusztítása miatt, vagy azokra az állati eredetű termékekre nézve, amelyek fogyasztásra, illetve forgalomba hozatalra alkalmatlanok.

A támogatás összege

| (14) | A előirányzott hozzájárulás teljes maximális összege 20 milliárd ITL (10 329 138 EUR). |
| --- | --- |

(14)

A előirányzott hozzájárulás teljes maximális összege 20 milliárd ITL (10 329 138 EUR).

Kétségek az eljárás megindításának kezdetén

| (15) | A Bizottság megindította az eljárást a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint, mivel kétségei voltak a szabályozás közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. E kétségek arra vonatkoztak, hogy mennyiben lehetséges a szóbanforgó támogatást egy rendkívüli események által okozott károk kompenzálását célzó támogatásnak minősíteni. Hiszen az olasz hatóságok a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára hivatkoztak, amely úgy rendelkezik, hogy azok a támogatások, amelyek rendkívüli eseményekből eredő károk elhárítását célozzák, összeegyeztethetők a közös piaccal. A bejelentés a dioxin-vészhelyzetre, mint rendkívüli eseményre hivatkozik. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság megindította az eljárást a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint, mivel kétségei voltak a szabályozás közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. E kétségek arra vonatkoztak, hogy mennyiben lehetséges a szóbanforgó támogatást egy rendkívüli események által okozott károk kompenzálását célzó támogatásnak minősíteni. Hiszen az olasz hatóságok a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára hivatkoztak, amely úgy rendelkezik, hogy azok a támogatások, amelyek rendkívüli eseményekből eredő károk elhárítását célozzák, összeegyeztethetők a közös piaccal. A bejelentés a dioxin-vészhelyzetre, mint rendkívüli eseményre hivatkozik.

| (16) | A rendkívüli esemény fogalmát a Szerződés nem határozza meg, a Bizottság ezt a rendelkezést esetenként alkalmazza, a kérdéses egyedi eset alapos megvizsgálása után. A dioxin-vészhelyzet esetében a Belgiumban előállított élelmiszerek és állateledelek tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében rendkívüli eseményről van szó, figyelembe véve azoknak a megszorításoknak a nagyságrendjét, amelyeket abban az országban a közegészség védelmében kellett meghozni (4). |
| --- | --- |

(16)

A rendkívüli esemény fogalmát a Szerződés nem határozza meg, a Bizottság ezt a rendelkezést esetenként alkalmazza, a kérdéses egyedi eset alapos megvizsgálása után. A dioxin-vészhelyzet esetében a Belgiumban előállított élelmiszerek és állateledelek tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében rendkívüli eseményről van szó, figyelembe véve azoknak a megszorításoknak a nagyságrendjét, amelyeket abban az országban a közegészség védelmében kellett meghozni (4).

| (17) | Léteznek további előzmények a rendkívüli esemény meghatározását illetően, különösen a különböző támogatások vonatkozásában, amelyeket az Egyesült Királyság engedélyezett (5) a BSE válsághelyzet során: a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy rendkívüli eseményről van szó, figyelembe véve különösen a marhahúsra vonatkozó exporttilalmat és a marhahúsfogyasztás összeomlását, amely a BSE-ről szóló információk által keltett bizonytalanság és nyugtalanság következtében lépett fel. Mindazonáltal alá kell húzni, hogy a fent idézett példák olyan országokra vonatkoznak, amelyeket a jelenség közvetlenül érintett (az Egyesült Királyság a BSE, illetve Belgium a dioxin tekintetében) és nem – mint a vizsgált esetben – olyan országra, amelyben a piacot megzavarta a fogyasztók dioxinnal szembeni aggodalma. |
| --- | --- |

(17)

Léteznek további előzmények a rendkívüli esemény meghatározását illetően, különösen a különböző támogatások vonatkozásában, amelyeket az Egyesült Királyság engedélyezett (5) a BSE válsághelyzet során: a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy rendkívüli eseményről van szó, figyelembe véve különösen a marhahúsra vonatkozó exporttilalmat és a marhahúsfogyasztás összeomlását, amely a BSE-ről szóló információk által keltett bizonytalanság és nyugtalanság következtében lépett fel. Mindazonáltal alá kell húzni, hogy a fent idézett példák olyan országokra vonatkoznak, amelyeket a jelenség közvetlenül érintett (az Egyesült Királyság a BSE, illetve Belgium a dioxin tekintetében) és nem – mint a vizsgált esetben – olyan országra, amelyben a piacot megzavarta a fogyasztók dioxinnal szembeni aggodalma.

| (18) | Az idézett esetekben azzal a feltétellel engedélyezte a Bizottság a termelők jövedelemkiesés miatti kártalanítását, hogy a piaci részesedés veszteségét és a fogyasztás csökkenését nem csupán társadalmi félelem okozta, hanem olyan kivételes tényezők is, amelyek akadályozták a kérdéses termékek normális kereskedelmi forgalmazását (nyilvános intézkedések párosítva a fogyasztók és a kommunikációs eszközök rendkívüli magatartásával). Az idézett esetekben mindig ki lehetett mutatni közvetlen és azonnali kapcsolatot a rendkívüli esemény és a vállalkozások által elszenvedett veszteségek között. |
| --- | --- |

(18)

Az idézett esetekben azzal a feltétellel engedélyezte a Bizottság a termelők jövedelemkiesés miatti kártalanítását, hogy a piaci részesedés veszteségét és a fogyasztás csökkenését nem csupán társadalmi félelem okozta, hanem olyan kivételes tényezők is, amelyek akadályozták a kérdéses termékek normális kereskedelmi forgalmazását (nyilvános intézkedések párosítva a fogyasztók és a kommunikációs eszközök rendkívüli magatartásával). Az idézett esetekben mindig ki lehetett mutatni közvetlen és azonnali kapcsolatot a rendkívüli esemény és a vállalkozások által elszenvedett veszteségek között.

| (19) | Mostanáig az olasz hatóságoknak, miután felkérték arra, hogy mutassák ki a kapcsolatot a mezőgazdasági termelők által elszenvedett veszteségek és a rendkívüli esemény fennállása között annak érdekében, hogy a Bizottság engedélyezze az ilyen veszteségek után járó kártalanítást a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében, nem sikerült meggyőző magyarázattal szolgálniuk. A társadalmi nyugtalanság gyors terjedése, amely a piacon, ahol olasz tenyésztők vannak jelen, jelentős zavart keltett, és ennek következtében növekedett a veszteség a piaci részesedésben, a bevételek csökkentek, amely – a rendelkezésre álló információk szerint – a Szerződés értelmében rendkívüli eseményt nem jelent. Ezen túlmenően semmi sem utal arra, hogy az olasz vagy közösségi hatóságok foganatosítottak volna olyan intézkedéseket, amelyek az eladások zárolását célozták. |
| --- | --- |

(19)

Mostanáig az olasz hatóságoknak, miután felkérték arra, hogy mutassák ki a kapcsolatot a mezőgazdasági termelők által elszenvedett veszteségek és a rendkívüli esemény fennállása között annak érdekében, hogy a Bizottság engedélyezze az ilyen veszteségek után járó kártalanítást a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében, nem sikerült meggyőző magyarázattal szolgálniuk. A társadalmi nyugtalanság gyors terjedése, amely a piacon, ahol olasz tenyésztők vannak jelen, jelentős zavart keltett, és ennek következtében növekedett a veszteség a piaci részesedésben, a bevételek csökkentek, amely – a rendelkezésre álló információk szerint – a Szerződés értelmében rendkívüli eseményt nem jelent. Ezen túlmenően semmi sem utal arra, hogy az olasz vagy közösségi hatóságok foganatosítottak volna olyan intézkedéseket, amelyek az eladások zárolását célozták.

| (20) | Amennyiben arra a következtetésre jutunk is, hogy Olaszországban a „média-hatás” erősebb volt a többi európai országhoz viszonyítva, figyelembe véve a lakosság élelmiszerbiztonság iránti érzékenységét, valamint a háziállat-tenyésztési termelő rendszerekkel szemben igen kritikus közvéleményformáló mozgalom meglétét, mindezek a tényezők nem tűnnek – pillanatnyilag – elegendőnek ahhoz, hogy a kérdéses esemény kivételes jellegét bizonyítsák. |
| --- | --- |

(20)

Amennyiben arra a következtetésre jutunk is, hogy Olaszországban a „média-hatás” erősebb volt a többi európai országhoz viszonyítva, figyelembe véve a lakosság élelmiszerbiztonság iránti érzékenységét, valamint a háziállat-tenyésztési termelő rendszerekkel szemben igen kritikus közvéleményformáló mozgalom meglétét, mindezek a tényezők nem tűnnek – pillanatnyilag – elegendőnek ahhoz, hogy a kérdéses esemény kivételes jellegét bizonyítsák.

| (21) | A Bizottságban az is felmerült, hogy az olasz termelők miért nem tudták e helyzetet előnyükre fordítani azáltal, hogy fokozzák a mezőgazdasági termékek külföldi (vagy akár hazai területen történő) eladását, hiszen – Belgiummal ellentétben – Olaszország nem számított azon országok közé, amelyeket a dioxin-válság közvetlenül érintett volna. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságban az is felmerült, hogy az olasz termelők miért nem tudták e helyzetet előnyükre fordítani azáltal, hogy fokozzák a mezőgazdasági termékek külföldi (vagy akár hazai területen történő) eladását, hiszen – Belgiummal ellentétben – Olaszország nem számított azon országok közé, amelyeket a dioxin-válság közvetlenül érintett volna.

| (22) | Egy másik tisztázandó szempont az olasz hatóságok kijelentése, amely szerint az olasz tenyésztők arra kényszerültek, hogy az eladatlan húst lefagyasszák (júniusban 4 150,8 tonna, júliusban 9 271,3 tonna és augusztusban 2 595,9 tonna). E kijelentés alapján nem lehetett kizárni, hogy e művelet lehetővé tette volna a válság időszakában eladatlan mezőgazdasági termékek későbbi időpontban történő eladását. Ebben az esetben a veszteségek korlátozottabbak lennének, mint amiről az eset vizsgálata során nyilatkoztak. Ezen kívül a Bizottság nem tudta megállapítani a dioxintól való félelem okozta kereslet zuhanása miatt eladatlanul maradt hús mennyiségét, sem pedig a túltermelés méretét, amely a nyári kereslet helytelen felméréséből származott. |
| --- | --- |

(22)

Egy másik tisztázandó szempont az olasz hatóságok kijelentése, amely szerint az olasz tenyésztők arra kényszerültek, hogy az eladatlan húst lefagyasszák (júniusban 4 150,8 tonna, júliusban 9 271,3 tonna és augusztusban 2 595,9 tonna). E kijelentés alapján nem lehetett kizárni, hogy e művelet lehetővé tette volna a válság időszakában eladatlan mezőgazdasági termékek későbbi időpontban történő eladását. Ebben az esetben a veszteségek korlátozottabbak lennének, mint amiről az eset vizsgálata során nyilatkoztak. Ezen kívül a Bizottság nem tudta megállapítani a dioxintól való félelem okozta kereslet zuhanása miatt eladatlanul maradt hús mennyiségét, sem pedig a túltermelés méretét, amely a nyári kereslet helytelen felméréséből származott.

| (23) | Az említett megfontolás alapján a Bizottság nem tudta kizárni, hogy itt olyan támogatásról van szó, amely pusztán a termelők anyagi helyzetének javítását célozta anélkül, hogy az ágazat fejlődéséhez hozzájárult volna; olyan támogatásról, amelyet kizárólag az ár, a mennyiség és a termelési egység alapján nyújtottak, s így a működéshez nyújtott támogatáshoz hasonlítható, következésképp nem összeegyeztethető a közös piaccal a közösségi iránymutatásoknak a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó állami támogatásokról szóló 3.5. pontja értelmében (6). |
| --- | --- |

(23)

Az említett megfontolás alapján a Bizottság nem tudta kizárni, hogy itt olyan támogatásról van szó, amely pusztán a termelők anyagi helyzetének javítását célozta anélkül, hogy az ágazat fejlődéséhez hozzájárult volna; olyan támogatásról, amelyet kizárólag az ár, a mennyiség és a termelési egység alapján nyújtottak, s így a működéshez nyújtott támogatáshoz hasonlítható, következésképp nem összeegyeztethető a közös piaccal a közösségi iránymutatásoknak a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó állami támogatásokról szóló 3.5. pontja értelmében (6).

| (24) | A Bizottság ezért kifejezte kétségeit, hogy az olasz baromfiágazatban dolgozó termelők által elszenvedett bevételkiesés és egy kivételes esemény között összefüggés állt volna fenn. Hasonlóképpen azzal a ténnyel kapcsolatban is, miszerint a vizsgált támogatások eleget tennének azon feltételeknek, amelyek alapján azokat a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja vagy a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében engedélyezni lehessen (ennek kapcsán ráadásul úgy tűnik, hogy e támogatások nem is segítik elő néhány gazdasági tevékenység fejlődését), sem pedig, hogy azokat az iránymutatások egyik pontjának megfelelőnek lehetne nyilvánítani. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság ezért kifejezte kétségeit, hogy az olasz baromfiágazatban dolgozó termelők által elszenvedett bevételkiesés és egy kivételes esemény között összefüggés állt volna fenn. Hasonlóképpen azzal a ténnyel kapcsolatban is, miszerint a vizsgált támogatások eleget tennének azon feltételeknek, amelyek alapján azokat a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja vagy a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében engedélyezni lehessen (ennek kapcsán ráadásul úgy tűnik, hogy e támogatások nem is segítik elő néhány gazdasági tevékenység fejlődését), sem pedig, hogy azokat az iránymutatások egyik pontjának megfelelőnek lehetne nyilvánítani.

III.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (25) | A 2001. október 24-i (2001. október 26-án iktatott) levelükben az olasz hatóságok mindenekelőtt azt hangsúlyozták, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban nem vonták kétségbe a baromfitermékek fogyasztásának összeomlását 1999. június, július és augusztus hónapjaiban és szerényebb mértékben egészen decemberig. |
| --- | --- |

(25)

A 2001. október 24-i (2001. október 26-án iktatott) levelükben az olasz hatóságok mindenekelőtt azt hangsúlyozták, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban nem vonták kétségbe a baromfitermékek fogyasztásának összeomlását 1999. június, július és augusztus hónapjaiban és szerényebb mértékben egészen decemberig.

| (26) | Tekintve, hogy a Bizottság nem vonta kétségbe az eladásokban és az árak csökkenésében jelentkező veszteségek létezését, az olasz hatóságok véleménye szerint csak azt volt szükséges bizonyítaniuk, hogy e veszteségek és a dioxin-vészhelyzet között kapcsolat állt fenn. E kapcsolatot az a tény bizonyítaná, hogy a „dioxinos csirkéről” szóló első híradások 1999. május 28-án 19h-kor jelentek meg, és az eladások hirtelen összeomlása 1999 júniusában következett be (az eladások 29 %-os csökkenése 1998 júniusához képest). Az olaszországi fogyasztás mértéke párhuzamosan alakult a média által keltett társadalmi nyugtalansággal, mivel az eladások erősen csökkentek abban az időszakban, amikor a dioxinról szóló információk elsőként megjelentek, javulást mutattak július hónapban, mikor a média érdeklődése lanyhult, és folyamatos csökkenést mutattak augusztus hónapban azt követően, hogy az Európai Közösség döntésének híre ment, miszerint az elfogadható maximális dioxin mennyiségét néhány termék esetében a duplájára emelték. Szeptember hónaptól kezdve a tömegtájékoztatási eszközök egyre kevesebb figyelmet szenteltek az esetnek, és a baromfitermékek fogyasztása fokozatosan normalizálódott. |
| --- | --- |

(26)

Tekintve, hogy a Bizottság nem vonta kétségbe az eladásokban és az árak csökkenésében jelentkező veszteségek létezését, az olasz hatóságok véleménye szerint csak azt volt szükséges bizonyítaniuk, hogy e veszteségek és a dioxin-vészhelyzet között kapcsolat állt fenn. E kapcsolatot az a tény bizonyítaná, hogy a „dioxinos csirkéről” szóló első híradások 1999. május 28-án 19h-kor jelentek meg, és az eladások hirtelen összeomlása 1999 júniusában következett be (az eladások 29 %-os csökkenése 1998 júniusához képest). Az olaszországi fogyasztás mértéke párhuzamosan alakult a média által keltett társadalmi nyugtalansággal, mivel az eladások erősen csökkentek abban az időszakban, amikor a dioxinról szóló információk elsőként megjelentek, javulást mutattak július hónapban, mikor a média érdeklődése lanyhult, és folyamatos csökkenést mutattak augusztus hónapban azt követően, hogy az Európai Közösség döntésének híre ment, miszerint az elfogadható maximális dioxin mennyiségét néhány termék esetében a duplájára emelték. Szeptember hónaptól kezdve a tömegtájékoztatási eszközök egyre kevesebb figyelmet szenteltek az esetnek, és a baromfitermékek fogyasztása fokozatosan normalizálódott.

| (27) | Következésképp, az olasz hatóságok szerint tagadhatatlan, hogy létezik kapcsolat a belgiumi dioxinról szóló információk elterjedése által keltett társadalmi nyugtalanság és a fogyasztás, valamint az ár csökkenése között. |
| --- | --- |

(27)

Következésképp, az olasz hatóságok szerint tagadhatatlan, hogy létezik kapcsolat a belgiumi dioxinról szóló információk elterjedése által keltett társadalmi nyugtalanság és a fogyasztás, valamint az ár csökkenése között.

| (28) | Következésképpen már csak azt a tényt kellene bizonyítani, hogy az Olaszországban fellépő dioxin-vészhelyzetet lehet-e rendkívüli eseménynek tekinteni a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében. A Bizottság már elismerte, hogy a dioxin-válság a Belgiumban kirobbant válság esetében kivételes eseménynek minősül, figyelembe véve a közegészség megóvása érdekében foganatosított megszorítások nagyságát. Igaz ugyan, hogy Olaszországot közvetlenül nem sújtotta a dioxin-válság, azonban az olasz hatóságok állítása szerint nem lehet tagadni, hogy a válság hatása túlment az országhatárokon, és érintette az Olaszországhoz közeli országokat is. |
| --- | --- |

(28)

Következésképpen már csak azt a tényt kellene bizonyítani, hogy az Olaszországban fellépő dioxin-vészhelyzetet lehet-e rendkívüli eseménynek tekinteni a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében. A Bizottság már elismerte, hogy a dioxin-válság a Belgiumban kirobbant válság esetében kivételes eseménynek minősül, figyelembe véve a közegészség megóvása érdekében foganatosított megszorítások nagyságát. Igaz ugyan, hogy Olaszországot közvetlenül nem sújtotta a dioxin-válság, azonban az olasz hatóságok állítása szerint nem lehet tagadni, hogy a válság hatása túlment az országhatárokon, és érintette az Olaszországhoz közeli országokat is.

| (29) | Az olasz hatóságok állítása szerint a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében rendkívüli esemény minden olyan történés, amely előre nem, vagy csak nehezen előrelátható, mint a természeti csapások. Emiatt önmagában a történést kell figyelembe venni, nem pedig a helyzet kezelésére alkalmazott intézkedéseket, hiszen azok csupán magának az eseménynek következményei. Egyébiránt az egyesült királysági BSE esetében a Bizottság az esemény rendkívüli jellegét a húsexport tilalmára történő utalással ismerte el, mindenek előtt a marhahús fogyasztás csökkenése miatt, amelyet a BSE-ről terjedő információk keltette bizonytalanság és félelem határozott meg. Ugyanez a helyzet állt elő Olaszországban 1999-ben a dioxin-vészhelyzet következtében. Az Egyesült Királyságban alkalmazott exporttilalomnak nem volt nagy hatása a fogyasztásra, hiszen a külföldi fogyasztók (az angol fogyasztókhoz hasonlóan) e tilalom nélkül is mindenképpen csökkentették volna marhahús-fogyasztásukat, ami pedig megakadályozta, hogy e termékek külföldön vásárlóközösségre találjanak. Az 1999-es dioxin esetében hozzá kellene tenni azt is, hogy a harmadik országok mindegyike megtiltotta ugyanabban az időszakban az EU-ból származó baromfihús behozatalát. |
| --- | --- |

(29)

Az olasz hatóságok állítása szerint a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében rendkívüli esemény minden olyan történés, amely előre nem, vagy csak nehezen előrelátható, mint a természeti csapások. Emiatt önmagában a történést kell figyelembe venni, nem pedig a helyzet kezelésére alkalmazott intézkedéseket, hiszen azok csupán magának az eseménynek következményei. Egyébiránt az egyesült királysági BSE esetében a Bizottság az esemény rendkívüli jellegét a húsexport tilalmára történő utalással ismerte el, mindenek előtt a marhahús fogyasztás csökkenése miatt, amelyet a BSE-ről terjedő információk keltette bizonytalanság és félelem határozott meg. Ugyanez a helyzet állt elő Olaszországban 1999-ben a dioxin-vészhelyzet következtében. Az Egyesült Királyságban alkalmazott exporttilalomnak nem volt nagy hatása a fogyasztásra, hiszen a külföldi fogyasztók (az angol fogyasztókhoz hasonlóan) e tilalom nélkül is mindenképpen csökkentették volna marhahús-fogyasztásukat, ami pedig megakadályozta, hogy e termékek külföldön vásárlóközösségre találjanak. Az 1999-es dioxin esetében hozzá kellene tenni azt is, hogy a harmadik országok mindegyike megtiltotta ugyanabban az időszakban az EU-ból származó baromfihús behozatalát.

| (30) | Annak oka tehát, hogy az olasz termelők nem fordultak külföldi piacok felé, vagy, hogy nem értékesítettek a hazai piacon olyan eseménynek minősül, amely túlmegy a belga határon. |
| --- | --- |

(30)

Annak oka tehát, hogy az olasz termelők nem fordultak külföldi piacok felé, vagy, hogy nem értékesítettek a hazai piacon olyan eseménynek minősül, amely túlmegy a belga határon.

| (31) | Az olasz hatóságok szerint, néhány olasz vállalkozás 1999 június-augusztusi időszakra eső bevétele világosan jelzi az árak és eladások csökkenését. |
| --- | --- |

(31)

Az olasz hatóságok szerint, néhány olasz vállalkozás 1999 június-augusztusi időszakra eső bevétele világosan jelzi az árak és eladások csökkenését.

IV.   JOGI ÉRTÉKELÉS

A támogatás fennállása

| (32) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlenek minősíti az államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatásokat, amelyek bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, amennyiben azok érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(32)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlenek minősíti az államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatásokat, amelyek bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, amennyiben azok érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (33) | A Tanács 1975. október 29-i 2777/75/EK számú rendelete, amely a baromfiágazat (7) piacainak közös szervezésére vonatkozik, a 19. cikkben előírja, hogy a fent említett szabályozással ellentétes rendelkezések fenntartásával a Szerződés 87., 88. és 89. cikkei alkalmazhatóak azon termékek termelésére és kereskedelmére, amelyekre ugyanazon rendelet hatálya vonatkozik. |
| --- | --- |

(33)

A Tanács 1975. október 29-i 2777/75/EK számú rendelete, amely a baromfiágazat (7) piacainak közös szervezésére vonatkozik, a 19. cikkben előírja, hogy a fent említett szabályozással ellentétes rendelkezések fenntartásával a Szerződés 87., 88. és 89. cikkei alkalmazhatóak azon termékek termelésére és kereskedelmére, amelyekre ugyanazon rendelet hatálya vonatkozik.

| (34) | A tervezett intézkedés közhozzájárulás fizetését írja elő néhány vállalkozás számára, és a szóban forgó támogatás (amelynek összege 20 milliárd ITL) szelektív módon kerülne folyósításra azon tenyésztők számára, akikről feltételezhető, hogy a dioxin-vészhelyzet következtében veszteségeket szenvedtek. Ezen kívül, az előírt intézkedés előnyben részesít néhány termelési ágat (a baromfitenyésztési ágazatba tartozókat) és mint ilyen, befolyással lehet a kereskedelmi forgalomra, figyelembe véve Olaszországnak a Közösség teljes baromfitermelésében elfoglalt részarányát (13,2 %). 2001-ben az olasz bruttó baromfitermelés 1 134 000 tonnának felelt meg az EK 9 088 000 tonnát kitevő forgalmából. (8) |
| --- | --- |

(34)

A tervezett intézkedés közhozzájárulás fizetését írja elő néhány vállalkozás számára, és a szóban forgó támogatás (amelynek összege 20 milliárd ITL) szelektív módon kerülne folyósításra azon tenyésztők számára, akikről feltételezhető, hogy a dioxin-vészhelyzet következtében veszteségeket szenvedtek. Ezen kívül, az előírt intézkedés előnyben részesít néhány termelési ágat (a baromfitenyésztési ágazatba tartozókat) és mint ilyen, befolyással lehet a kereskedelmi forgalomra, figyelembe véve Olaszországnak a Közösség teljes baromfitermelésében elfoglalt részarányát (13,2 %). 2001-ben az olasz bruttó baromfitermelés 1 134 000 tonnának felelt meg az EK 9 088 000 tonnát kitevő forgalmából. (8)

| (35) | A szóban forgó intézkedés emiatt a támogatásnak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti meghatározásba tartozik. |
| --- | --- |

(35)

A szóban forgó intézkedés emiatt a támogatásnak a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti meghatározásba tartozik.

A támogatás összeegyeztethetősége

| (36) | Az állami támogatás engedélyezésének tilalma nem feltétel nélküli. A szóban forgó esetben az olasz hatóságok a Szerződés 87. cikk (2) bekezdés b) pontjában foglalt eltérésekhez folyamodtak. A Szerződés előírja, hogy azok az intézkedések tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében, amelyek arra irányulnak, hogy természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károkat térítsenek meg. |
| --- | --- |

(36)

Az állami támogatás engedélyezésének tilalma nem feltétel nélküli. A szóban forgó esetben az olasz hatóságok a Szerződés 87. cikk (2) bekezdés b) pontjában foglalt eltérésekhez folyamodtak. A Szerződés előírja, hogy azok az intézkedések tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében, amelyek arra irányulnak, hogy természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károkat térítsenek meg.

| (37) | A Szerződés nem határozza meg a „rendkívüli esemény” fogalmát, emiatt szükséges megvizsgálni, hogy az olaszországi „dioxin-vészhelyzet” hasonlítható-e a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti rendkívüli eseményhez. |
| --- | --- |

(37)

A Szerződés nem határozza meg a „rendkívüli esemény” fogalmát, emiatt szükséges megvizsgálni, hogy az olaszországi „dioxin-vészhelyzet” hasonlítható-e a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti rendkívüli eseményhez.

| (38) | A mezőgazdasági ágazatra vonatkozó állami támogatások közösségi iránymutatásai értelmében (9) a természeti csapások és rendkívüli események okozta veszteségek ellensúlyozására nyújtott támogatás értékelésénél a Bizottság logikusan úgy tartotta, hogy a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint a „természeti csapás” és „rendkívüli esemény” fogalmakra vonatkozó meghatározást kell adni, amennyiben azok kivételt képeznek az állami támogatás és a közöspiac összeférhetetlenségéről szóló általános alapelv alól, amelyet a 87. cikk (1) bekezdése hagyott jóvá. Ez ideig a Bizottság a földrengéseket, lavinákat, földcsuszamlásokat és árvizeket tekintette természeti csapásoknak. Rendkívüli eseményként a következőket fogadták el: háború, belső zavargások, sztrájkok, és néhány megkötéssel és kiterjedésükre való tekintettel komoly károkat okozó súlyos nukleáris vagy ipari balesetek és tűzesetek. A Bizottság viszont nem ismert el rendkívüli eseményként egy olyan tűzesetet, amely egy transzformátor-létesítményben történt, amelyet normális kereskedelmi biztosítási fedezet védett. Általánosságban a Bizottság nem tekinti természeti csapásnak, vagy rendkívüli eseménynek állat- vagy növényjárványok fellépését, noha egy esetben a Bizottság ténylegesen rendkívüli eseménynek ismerte el egy addig ismeretlen állatbetegség jelentős elterjedését. Mivel az ilyen jellegű eseményeket nehéz előre jelezni, a Bizottság továbbra is esetenként fogja értékelni a javaslatokat a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás engedélyezésére, figyelembe véve az ágazatban korábban követett gyakorlatot. Ez az elemzés különösen fontos olyan érzékeny ágazatban engedélyezendő támogatás esetében, mint a baromfiágazat, ahol bármilyen intézkedés beavatkozást jelenthet a piacon és ellentétes lehet a közös piaci szervezeteinek intézkedéseivel. |
| --- | --- |

(38)

A mezőgazdasági ágazatra vonatkozó állami támogatások közösségi iránymutatásai értelmében (9) a természeti csapások és rendkívüli események okozta veszteségek ellensúlyozására nyújtott támogatás értékelésénél a Bizottság logikusan úgy tartotta, hogy a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint a „természeti csapás” és „rendkívüli esemény” fogalmakra vonatkozó meghatározást kell adni, amennyiben azok kivételt képeznek az állami támogatás és a közöspiac összeférhetetlenségéről szóló általános alapelv alól, amelyet a 87. cikk (1) bekezdése hagyott jóvá. Ez ideig a Bizottság a földrengéseket, lavinákat, földcsuszamlásokat és árvizeket tekintette természeti csapásoknak. Rendkívüli eseményként a következőket fogadták el: háború, belső zavargások, sztrájkok, és néhány megkötéssel és kiterjedésükre való tekintettel komoly károkat okozó súlyos nukleáris vagy ipari balesetek és tűzesetek. A Bizottság viszont nem ismert el rendkívüli eseményként egy olyan tűzesetet, amely egy transzformátor-létesítményben történt, amelyet normális kereskedelmi biztosítási fedezet védett. Általánosságban a Bizottság nem tekinti természeti csapásnak, vagy rendkívüli eseménynek állat- vagy növényjárványok fellépését, noha egy esetben a Bizottság ténylegesen rendkívüli eseménynek ismerte el egy addig ismeretlen állatbetegség jelentős elterjedését. Mivel az ilyen jellegű eseményeket nehéz előre jelezni, a Bizottság továbbra is esetenként fogja értékelni a javaslatokat a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás engedélyezésére, figyelembe véve az ágazatban korábban követett gyakorlatot. Ez az elemzés különösen fontos olyan érzékeny ágazatban engedélyezendő támogatás esetében, mint a baromfiágazat, ahol bármilyen intézkedés beavatkozást jelenthet a piacon és ellentétes lehet a közös piaci szervezeteinek intézkedéseivel.

| (39) | A Bizottság nem tudja elfogadni általánosságban, hogy az emberi fogyasztásra szánt termékek vegyi szennyeződése a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint rendkívüli eseményt képezhessen. Ellenkezőleg, a szennyeződés veszélye annak a ténynek következménye, hogy nem biztosítják a legmagasabb szintű minőséget az élelmiszergyártás teljes folyamata során. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság nem tudja elfogadni általánosságban, hogy az emberi fogyasztásra szánt termékek vegyi szennyeződése a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint rendkívüli eseményt képezhessen. Ellenkezőleg, a szennyeződés veszélye annak a ténynek következménye, hogy nem biztosítják a legmagasabb szintű minőséget az élelmiszergyártás teljes folyamata során.

| (40) | A belgiumi dioxin-válság esetében számos elem figyelembe vétele alapján arra következtettek, hogy ez a válság rendkívüli eseményt képez. Mindenekelőtt a Bizottság figyelembe vette a válság leküzdésére és az emberi egészség megóvására tett intézkedések nagy mértékét, többek között a baromfihús piacra bocsátásának és kiskereskedelmi forgalmazásának tilalmát, néhány állati eredetű, emberi és állati fogyasztásra szánt termék kereskedelmi forgalmának és harmadik ország irányába történő exportjának tilalmát, egy sor olyan feltétel elrendelését, amelyek magukba foglalják a szóban forgó termékek felügyeletét, nyomon követhetőségét és ellenőrzését (10). A rendkívüli helyzet kinyilvánítása mindazonáltal két elemen alapult, azaz, hogy a belga hatóságok kihirdették és következetesen alkalmazták a rendkívüli intézkedéseket, és hogy lehetetlen volt a termékeket értékesíteni, ami a belga termelőket válság-helyzetbe sodorta. Ez a válság jellegénél, valamint az érintett részvevőkre gyakorolt hatásánál fogva világosan különbözött a megszokott feltételektől, és a piac működésének normális feltételeit túllépte. A fogyasztók körében gyorsan terjedő bizonytalanság, valamint a különböző harmadik országok által a belgiumi állatokra és állati eredetű termékekre alkalmazott embargó jelentősen hozzájárult a válság mélyüléséhez, és a belga termelőket érintő jelentős piaci zavarok kialakulásához, a normális piaci helyzetben tervezett bevétel csökkenéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(40)

A belgiumi dioxin-válság esetében számos elem figyelembe vétele alapján arra következtettek, hogy ez a válság rendkívüli eseményt képez. Mindenekelőtt a Bizottság figyelembe vette a válság leküzdésére és az emberi egészség megóvására tett intézkedések nagy mértékét, többek között a baromfihús piacra bocsátásának és kiskereskedelmi forgalmazásának tilalmát, néhány állati eredetű, emberi és állati fogyasztásra szánt termék kereskedelmi forgalmának és harmadik ország irányába történő exportjának tilalmát, egy sor olyan feltétel elrendelését, amelyek magukba foglalják a szóban forgó termékek felügyeletét, nyomon követhetőségét és ellenőrzését (10). A rendkívüli helyzet kinyilvánítása mindazonáltal két elemen alapult, azaz, hogy a belga hatóságok kihirdették és következetesen alkalmazták a rendkívüli intézkedéseket, és hogy lehetetlen volt a termékeket értékesíteni, ami a belga termelőket válság-helyzetbe sodorta. Ez a válság jellegénél, valamint az érintett részvevőkre gyakorolt hatásánál fogva világosan különbözött a megszokott feltételektől, és a piac működésének normális feltételeit túllépte. A fogyasztók körében gyorsan terjedő bizonytalanság, valamint a különböző harmadik országok által a belgiumi állatokra és állati eredetű termékekre alkalmazott embargó jelentősen hozzájárult a válság mélyüléséhez, és a belga termelőket érintő jelentős piaci zavarok kialakulásához, a normális piaci helyzetben tervezett bevétel csökkenéséhez vezetett.

| (41) | Sem a termékek vegyi szennyeződése, sem az eladások összeomlása önmagában nem lett volna elég arra a következtetésre, hogy az esemény rendkívüli jellege, ami e termékek exportját és kereskedelmi forgalomba hozatalát befolyásoló jelentős megszorító intézkedések meghozatalát, valamint az eladások és az árak összeomlásának együttesét eredményezte. A társadalmi nyugtalanság és a fogyasztók reakciója a baromfihús dioxinnal való szennyeződésére csupán közrejátszott az esemény rendkívüliségében. |
| --- | --- |

(41)

Sem a termékek vegyi szennyeződése, sem az eladások összeomlása önmagában nem lett volna elég arra a következtetésre, hogy az esemény rendkívüli jellege, ami e termékek exportját és kereskedelmi forgalomba hozatalát befolyásoló jelentős megszorító intézkedések meghozatalát, valamint az eladások és az árak összeomlásának együttesét eredményezte. A társadalmi nyugtalanság és a fogyasztók reakciója a baromfihús dioxinnal való szennyeződésére csupán közrejátszott az esemény rendkívüliségében.

| (42) | Az olasz termelők esetében megállapítható, hogy nem hoztak semmiféle az értékesítést és az exportot érintő megszorítást, sem a fogyasztók egészségének megóvását célzó megszorító intézkedést, miután az országot közvetlenül a válság nem érintette. Az egyetlen előre nem látható és a piacot megzavaró tényező a társadalmi nyugtalanság növekedése és a fogyasztók szennyeződés miatti reakciója volt, amely máshol jelentkezett. |
| --- | --- |

(42)

Az olasz termelők esetében megállapítható, hogy nem hoztak semmiféle az értékesítést és az exportot érintő megszorítást, sem a fogyasztók egészségének megóvását célzó megszorító intézkedést, miután az országot közvetlenül a válság nem érintette. Az egyetlen előre nem látható és a piacot megzavaró tényező a társadalmi nyugtalanság növekedése és a fogyasztók szennyeződés miatti reakciója volt, amely máshol jelentkezett.

| (43) | Az olaszországi helyzetet nem lehet hasonlónak tekinteni olyan országokéval, amelyeket a válság közvetlenül érintett, hiszen a dioxin-vészhelyzetet Belgiumban rendkívüli eseménynek minősítették, valamint amint azt már a 35-38. bekezdésben is kiemeltük, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszertermékek pusztán vegyi szennyeződése vagy a társadalmi nyugtalanság elterjedése nem képez önmagában a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti rendkívüli eseményt. |
| --- | --- |

(43)

Az olaszországi helyzetet nem lehet hasonlónak tekinteni olyan országokéval, amelyeket a válság közvetlenül érintett, hiszen a dioxin-vészhelyzetet Belgiumban rendkívüli eseménynek minősítették, valamint amint azt már a 35-38. bekezdésben is kiemeltük, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszertermékek pusztán vegyi szennyeződése vagy a társadalmi nyugtalanság elterjedése nem képez önmagában a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti rendkívüli eseményt.

| (44) | Az olasz hatóságok hivatkoztak az Egyesült Királyságban lezajlott első BSE-válságra is. Ebben az esetben az ágazatban kialakult rendkívüli helyzetet a marhahús és élő állatok Egyesült Királyságból az Európai Unióba, vagy harmadik országba történő exportjának teljes tilalma okozta. A BSE keretei között alkalmazott piaci intézkedések hatása az Egyesült Királyságban addig nem ismert méreteket öltött. Az alkalmazott intézkedések közül a Bizottság emlékeztetett a brit húsokra, valamint minden abból származó, az emberi és állati tápláléklánca bekerülhető termékre vonatkozó teljes embargóra és a belső húsfogyasztás előzmények nélküli összeomlására. A fogyasztás összeomlása hathatós piaci megszorító intézkedésekkel párosult, ami olyan helyzetet eredményezett, ami kivételesnek nevezhető. |
| --- | --- |

(44)

Az olasz hatóságok hivatkoztak az Egyesült Királyságban lezajlott első BSE-válságra is. Ebben az esetben az ágazatban kialakult rendkívüli helyzetet a marhahús és élő állatok Egyesült Királyságból az Európai Unióba, vagy harmadik országba történő exportjának teljes tilalma okozta. A BSE keretei között alkalmazott piaci intézkedések hatása az Egyesült Királyságban addig nem ismert méreteket öltött. Az alkalmazott intézkedések közül a Bizottság emlékeztetett a brit húsokra, valamint minden abból származó, az emberi és állati tápláléklánca bekerülhető termékre vonatkozó teljes embargóra és a belső húsfogyasztás előzmények nélküli összeomlására. A fogyasztás összeomlása hathatós piaci megszorító intézkedésekkel párosult, ami olyan helyzetet eredményezett, ami kivételesnek nevezhető.

| (45) | Továbbá az európai BSE újabb eseteinél (11) a Bizottság megerősítette, hogy az eladások és a bevételek csökkenése nem tekinthető kivételesnek. Az eladások összeomlása a rendkívüli helyzet következményének tekintendő, amely különböző tényezők ritka előfordulásából származik. Mint a fent idézett esetekben, a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontja szerinti rendkívüli események elhárítására szánt segélyeket a közvetlenül érintett országokban alkalmazták, amelyeknél különböző tényezők járultak hozzá a válság rendkívüliségéhez, mégpedig: az európai mezőgazdasági termelőket érő szélsőségesen negatív kihatások, a fogyasztók körében fellépő társadalmi nyugtalanság és a számos harmadik ország által az EK-tagországokból származó hústermékekre alkalmazott embargó, valamint egy sor olyan kellemetlen esemény, amely a termelők ellenőrzési területén kívül esett, és amely hozzájárult a válsághelyzet súlyosbításához és a fogyasztók körében meglévő félelem terjedéséhez. Mindezek komoly zavarokat okoztak azokon a piacokon, ahol európai termelők vannak jelen, s ez piaci részesedés-veszteséghez, azaz a normális piaci helyzetben előrelátható bevétel csökkenéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(45)

Továbbá az európai BSE újabb eseteinél (11) a Bizottság megerősítette, hogy az eladások és a bevételek csökkenése nem tekinthető kivételesnek. Az eladások összeomlása a rendkívüli helyzet következményének tekintendő, amely különböző tényezők ritka előfordulásából származik. Mint a fent idézett esetekben, a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontja szerinti rendkívüli események elhárítására szánt segélyeket a közvetlenül érintett országokban alkalmazták, amelyeknél különböző tényezők járultak hozzá a válság rendkívüliségéhez, mégpedig: az európai mezőgazdasági termelőket érő szélsőségesen negatív kihatások, a fogyasztók körében fellépő társadalmi nyugtalanság és a számos harmadik ország által az EK-tagországokból származó hústermékekre alkalmazott embargó, valamint egy sor olyan kellemetlen esemény, amely a termelők ellenőrzési területén kívül esett, és amely hozzájárult a válsághelyzet súlyosbításához és a fogyasztók körében meglévő félelem terjedéséhez. Mindezek komoly zavarokat okoztak azokon a piacokon, ahol európai termelők vannak jelen, s ez piaci részesedés-veszteséghez, azaz a normális piaci helyzetben előrelátható bevétel csökkenéséhez vezetett.

| (46) | A Bizottság az említett válság rendkívüli eseményként való elismerésekor egy fontos elemet is figyelembe vett, mégpedig a marhahúspiac stabilitását és egyensúlyát a válság kirobbanását megelőzően. Azonban, mint ahogy az alábbiakban kimutatjuk (vö. alább az 52-55. bekezdéseket), és mint ahogyan azt maguk az olasz hatóságok is nyilatkozták (vö. a 2000. 08. 28-i és a 2000. november 15-i levéllel) ez nem volt érvényes az olaszországi baromfipiacra, amely már túltermelést és árcsökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az említett válság rendkívüli eseményként való elismerésekor egy fontos elemet is figyelembe vett, mégpedig a marhahúspiac stabilitását és egyensúlyát a válság kirobbanását megelőzően. Azonban, mint ahogy az alábbiakban kimutatjuk (vö. alább az 52-55. bekezdéseket), és mint ahogyan azt maguk az olasz hatóságok is nyilatkozták (vö. a 2000. 08. 28-i és a 2000. november 15-i levéllel) ez nem volt érvényes az olaszországi baromfipiacra, amely már túltermelést és árcsökkenést mutatott.

| (47) | Mindegyik fent idézett esetben és különösen azokban, amelyeket az olasz hatóságok idéztek, a rendkívüli esemény az érdekelt országban jelentkezett, és egy sor piacellenőrző és egészségügyi megszorító intézkedést vont maga után, amelyek összekapcsolódtak a szóban forgó termelők eladásainak és a termékek árainak összeomlásával. |
| --- | --- |

(47)

Mindegyik fent idézett esetben és különösen azokban, amelyeket az olasz hatóságok idéztek, a rendkívüli esemény az érdekelt országban jelentkezett, és egy sor piacellenőrző és egészségügyi megszorító intézkedést vont maga után, amelyek összekapcsolódtak a szóban forgó termelők eladásainak és a termékek árainak összeomlásával.

| (48) | Ezen túl a rendkívüli eseménynek legalábbis egy olyan történés jellegzetességeit kellene mutatnia, amely természete szerint és az érdekelt részvevőkre gyakorolt hatásánál fogva világosan különbözik a megszokott feltételektől, és a piaci működés normális feltételein kívül helyezkedik el. Pusztán az, hogy az esemény nem, vagy nehezen volt előrelátható, képezheti az esemény rendkívüliségének egy elemét, de nem lehet önmagában elegendő ahhoz, hogy azt a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint „rendkívülinek” nyilvánítsák. |
| --- | --- |

(48)

Ezen túl a rendkívüli eseménynek legalábbis egy olyan történés jellegzetességeit kellene mutatnia, amely természete szerint és az érdekelt részvevőkre gyakorolt hatásánál fogva világosan különbözik a megszokott feltételektől, és a piaci működés normális feltételein kívül helyezkedik el. Pusztán az, hogy az esemény nem, vagy nehezen volt előrelátható, képezheti az esemény rendkívüliségének egy elemét, de nem lehet önmagában elegendő ahhoz, hogy azt a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint „rendkívülinek” nyilvánítsák.

| (49) | Az adott esetben az eladások feltételezett csökkenése nem különbözik más, a keresletre kiható olyan eseményektől, mint például egy exportpiac bezárulása. Egy ilyen esemény sem látható előre, ám egy vállalkozás normális kereskedelmi kockázatához tartozik, és így nem bírna semmiféle, a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kivételes jelleggel. |
| --- | --- |

(49)

Az adott esetben az eladások feltételezett csökkenése nem különbözik más, a keresletre kiható olyan eseményektől, mint például egy exportpiac bezárulása. Egy ilyen esemény sem látható előre, ám egy vállalkozás normális kereskedelmi kockázatához tartozik, és így nem bírna semmiféle, a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kivételes jelleggel.

| (50) | Az olasz hatóságok szerint az olasz termelőknek nem volt más felvevőpiaca, mert a válság jelentősen túllépte a belga határokat, és a baromfihús-fogyasztás egész Európában csökkent. |
| --- | --- |

(50)

Az olasz hatóságok szerint az olasz termelőknek nem volt más felvevőpiaca, mert a válság jelentősen túllépte a belga határokat, és a baromfihús-fogyasztás egész Európában csökkent.

| (51) | Jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok szerint, a közösségen belüli export 1999. június és augusztus hónapjaiban az éves tendenciához képest állandó maradt, sőt 1998-hoz képest még emelkedett is. A közösségen belüli export július hónapban az 1999-ben jegyzett trendhez és az előző év megfelelő hónapjához képest is magasabb volt. Noha ez nem elegendő az olasz hatóságok által bejelentett teljes termékfelesleg értékesítéséhez, ám e növekedés csökkentette a válság termelőkre gyakorolt hatását, mivel lehetővé tette számukra, hogy a közös piacon adják el termékeik egy részét. Az olasz hatóságok nem szolgáltak semmiféle összegszerű adattal, amely bizonyítaná, hogy hiányzott a közös felvevő piac, csupán arra szorítkoztak, hogy kijelentsék, a válság következtében más európai országok is csökkentették baromfihús-fogyasztásukat. Az olasz hatóságok szerint néhány ország (mint Dánia, Görögország, Spanyolország, Írország, Portugália, Finnország, Svédország, az Egyesült Királyság) hivatkozási alapként szolgálhat az árak összehasonlításához (lásd az előző (7) bekezdést) amiatt, hogy ezeket az országokat nem érintette a válság. Ezért tehát e termékfelesleg legalább egy részével ezeket az országokat meg lehetett volna célozni. |
| --- | --- |

(51)

Jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok szerint, a közösségen belüli export 1999. június és augusztus hónapjaiban az éves tendenciához képest állandó maradt, sőt 1998-hoz képest még emelkedett is. A közösségen belüli export július hónapban az 1999-ben jegyzett trendhez és az előző év megfelelő hónapjához képest is magasabb volt. Noha ez nem elegendő az olasz hatóságok által bejelentett teljes termékfelesleg értékesítéséhez, ám e növekedés csökkentette a válság termelőkre gyakorolt hatását, mivel lehetővé tette számukra, hogy a közös piacon adják el termékeik egy részét. Az olasz hatóságok nem szolgáltak semmiféle összegszerű adattal, amely bizonyítaná, hogy hiányzott a közös felvevő piac, csupán arra szorítkoztak, hogy kijelentsék, a válság következtében más európai országok is csökkentették baromfihús-fogyasztásukat. Az olasz hatóságok szerint néhány ország (mint Dánia, Görögország, Spanyolország, Írország, Portugália, Finnország, Svédország, az Egyesült Királyság) hivatkozási alapként szolgálhat az árak összehasonlításához (lásd az előző (7) bekezdést) amiatt, hogy ezeket az országokat nem érintette a válság. Ezért tehát e termékfelesleg legalább egy részével ezeket az országokat meg lehetett volna célozni.

| (52) | Ezen túlmenően, figyelembe véve a Bizottság a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó alkalmazásánál követett politikáját, ki kell zárni a veszteségek bármilyen túlkompenzálását. |
| --- | --- |

(52)

Ezen túlmenően, figyelembe véve a Bizottság a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó alkalmazásánál követett politikáját, ki kell zárni a veszteségek bármilyen túlkompenzálását.

| (53) | Az olasz hatóságok által tervezett kompenzáció rendszere az 1999. június és július hónapjaiban termelt és kereskedelmi forgalomba hozott húsra vonatkozó támogatáson alapul, és a válság által nem sújtott országok árai és az olasz átlagárak közötti különbséget veszi a számítás alapjául. Az árak különbsége az olasz hatóságok szerint egyenlő 53,966 EUR/100 kg-mal június hónapra és 46,218 EUR/100 kg-mal július hónapra. A támogatás egyenlő 21 150 ITL (egyenlő 10,92 EUR)/100 kg-mal és 15 400 ITL (7,95 EUR)/100 kg-mal. |
| --- | --- |

(53)

Az olasz hatóságok által tervezett kompenzáció rendszere az 1999. június és július hónapjaiban termelt és kereskedelmi forgalomba hozott húsra vonatkozó támogatáson alapul, és a válság által nem sújtott országok árai és az olasz átlagárak közötti különbséget veszi a számítás alapjául. Az árak különbsége az olasz hatóságok szerint egyenlő 53,966 EUR/100 kg-mal június hónapra és 46,218 EUR/100 kg-mal július hónapra. A támogatás egyenlő 21 150 ITL (egyenlő 10,92 EUR)/100 kg-mal és 15 400 ITL (7,95 EUR)/100 kg-mal.

| (54) | Ez a számítási módszer két problémát vet fel. Az első az olasz hatóságok azon kijelentésével kapcsolatos, miszerint a tenyésztők az eladatlan hús lefagyasztására kényszerültek (12). Ez lehetővé tette volna, hogy a válság időszakában eladatlanul maradt baromfi-termékeket egy későbbi időpontban forgalomba hozzák, s így veszteségeik kisebbek lettek volna annál, mint amit az eset vizsgálata során bejelentettek. Az olasz hatóságok e ponthoz nem fűztek megjegyzést. Következésképpen nem lehet kizárni a veszteségek túlkompenzálásának kockázatát a termékek egy részének elhalasztott és valószínűleg normalizálódott árakon történő eladása révén. Ezen túlmenően az olasz hatóságok kijelentették, hogy június hónapban 43 170 tonna, júliusban pedig 47 485,9 tonna baromfi került leölésre, azaz összesen 90 656 tonna (vö. a 2000. november 15-i levél), míg az eladott mennyiség összesen júniusban 34 700 000 kg volt 1999 júniusában, és 30 200 000 kg július hónapban, tehát 64 900 tonna. Júniusban 4 150,8 tonnát fagyasztottak le, júliusban 9 271,3 tonnát, azaz 13 422,1 tonnát. Nem szolgáltak semmiféle adattal arra nézve, mi lett a sorsa a megtermelt hús azon részének, amely nem került sem eladásra, sem fagyasztásra, amelyre nézve nem lehet kizárni egyéb kereskedelmi tranzakciót. |
| --- | --- |

(54)

Ez a számítási módszer két problémát vet fel. Az első az olasz hatóságok azon kijelentésével kapcsolatos, miszerint a tenyésztők az eladatlan hús lefagyasztására kényszerültek (12). Ez lehetővé tette volna, hogy a válság időszakában eladatlanul maradt baromfi-termékeket egy későbbi időpontban forgalomba hozzák, s így veszteségeik kisebbek lettek volna annál, mint amit az eset vizsgálata során bejelentettek. Az olasz hatóságok e ponthoz nem fűztek megjegyzést. Következésképpen nem lehet kizárni a veszteségek túlkompenzálásának kockázatát a termékek egy részének elhalasztott és valószínűleg normalizálódott árakon történő eladása révén. Ezen túlmenően az olasz hatóságok kijelentették, hogy június hónapban 43 170 tonna, júliusban pedig 47 485,9 tonna baromfi került leölésre, azaz összesen 90 656 tonna (vö. a 2000. november 15-i levél), míg az eladott mennyiség összesen júniusban 34 700 000 kg volt 1999 júniusában, és 30 200 000 kg július hónapban, tehát 64 900 tonna. Júniusban 4 150,8 tonnát fagyasztottak le, júliusban 9 271,3 tonnát, azaz 13 422,1 tonnát. Nem szolgáltak semmiféle adattal arra nézve, mi lett a sorsa a megtermelt hús azon részének, amely nem került sem eladásra, sem fagyasztásra, amelyre nézve nem lehet kizárni egyéb kereskedelmi tranzakciót.

| (55) | Ezt követően Olaszország más, a válság által nem sújtott európai országok átlagáraira hivatkozik, nem véve figyelembe sem azt, hogy az árak Olaszországban már 1999 júniusát megelőzően is csökkenőben voltak, sem pedig a baromfihús árak változékony tendenciáját. E tendenciát az 1998., 1999. és 2000. évre, (13) Olaszországra nézve az alábbi táblázat illusztrálja:
  Prezzo di mercato mensile, Polli interi,





  EUR/100kg |
| --- | --- |
| |

(55)

Ezt követően Olaszország más, a válság által nem sújtott európai országok átlagáraira hivatkozik, nem véve figyelembe sem azt, hogy az árak Olaszországban már 1999 júniusát megelőzően is csökkenőben voltak, sem pedig a baromfihús árak változékony tendenciáját. E tendenciát az 1998., 1999. és 2000. évre, (13) Olaszországra nézve az alábbi táblázat illusztrálja:

Prezzo di mercato mensile, Polli interi,

EUR/100kg

Image

| (56) | Az olasz hatóságok kijelentéseinél maradva, a baromfi-hús ágazat már márciusban túltermelésben szenvedett, s ezért a termelők úgy döntöttek, hogy leölik azon baromfiak egy részét, amelyeket áprilisban és májusban kellett volna levágni azért, hogy júniusban 4,8 %-kal csökkentsék a húskínálatot. A dioxin-válság következtében az olasz hatóságok szerint a júniusi termelés 10 %-a nem került levágásra és forgalomba hozatalra, hanem azt áthelyezték július és augusztus hónapra, amely így e két hónap kínálatát terhelte meg. A Bizottság rendelkezésére álló adatok szerint a tenyésztésre bocsátott baromfiak száma valójában nőtt február, március és április hónapban, amely alapján a június havi termelésnövekedés 5,6 %-ra becsülhető. |
| --- | --- |

(56)

Az olasz hatóságok kijelentéseinél maradva, a baromfi-hús ágazat már márciusban túltermelésben szenvedett, s ezért a termelők úgy döntöttek, hogy leölik azon baromfiak egy részét, amelyeket áprilisban és májusban kellett volna levágni azért, hogy júniusban 4,8 %-kal csökkentsék a húskínálatot. A dioxin-válság következtében az olasz hatóságok szerint a júniusi termelés 10 %-a nem került levágásra és forgalomba hozatalra, hanem azt áthelyezték július és augusztus hónapra, amely így e két hónap kínálatát terhelte meg. A Bizottság rendelkezésére álló adatok szerint a tenyésztésre bocsátott baromfiak száma valójában nőtt február, március és április hónapban, amely alapján a június havi termelésnövekedés 5,6 %-ra becsülhető.

| (57) | Az 1999. május – augusztus közötti időszakban történt baromfivágásokra vonatkozó adatok, az előző év ugyanazon hónapjaihoz képest azt mutatják, hogy 1999 májusában a vágások, következésképpen a baromfikínálat majdnem 9 %-kal növekedett, 1999 júniusában a kínálat 10 %-kal csökkent az 1998. június havihoz képest, júliusban pedig majdnem 10 %-kal több csirkét vágtak le 1998-hoz képest. Ez a kínálatnövekedési tendencia 1999. augusztus hónapjában is folytatódott (+6,5 %). Minthogy az árak tendenciájukban a kínálat alakulását követik, ebből az árak csökkenésére lehetne következtetni az április árakhoz képest, amelyek már akkor az európai átlagnál alacsonyabbak voltak, a túltermelés miatt. Következésképp, az olaszországi június és július havi baromfiárak összehasonlítása a dioxin vészhelyzet által nem sújtott országok átlagával az olaszországi baromfi túlértékelését eredményezné. |
| --- | --- |

(57)

Az 1999. május – augusztus közötti időszakban történt baromfivágásokra vonatkozó adatok, az előző év ugyanazon hónapjaihoz képest azt mutatják, hogy 1999 májusában a vágások, következésképpen a baromfikínálat majdnem 9 %-kal növekedett, 1999 júniusában a kínálat 10 %-kal csökkent az 1998. június havihoz képest, júliusban pedig majdnem 10 %-kal több csirkét vágtak le 1998-hoz képest. Ez a kínálatnövekedési tendencia 1999. augusztus hónapjában is folytatódott (+6,5 %). Minthogy az árak tendenciájukban a kínálat alakulását követik, ebből az árak csökkenésére lehetne következtetni az április árakhoz képest, amelyek már akkor az európai átlagnál alacsonyabbak voltak, a túltermelés miatt. Következésképp, az olaszországi június és július havi baromfiárak összehasonlítása a dioxin vészhelyzet által nem sújtott országok átlagával az olaszországi baromfi túlértékelését eredményezné.

| (58) | Tekintve az olaszországi baromfiárak változékonyságát és azt a tendenciát, amely már a dioxin-válságot megelőzően csökkenést mutatott, az 1999. júniusi eladási árak összehasonlítása az 1998. júniusi adatokkal nem volna pontos, és nem tükrözné az olaszországi baromfipiacra ható túltermelést és az abból eredő árcsökkenést, amelyet már korábban regisztráltak. Az olasz hatóságok azon kijelentése, mely szerint a termelők korábban piac-korrekciós intézkedéseket hoztak, mivel előzetesen, március hónapban leöltek olyan baromfiakat, amelyek április és május hónapban kerültek volna levágásra, hogy így csökkentsék a június és július havi kínálatot, ellentmondásban van a tenyésztésre bocsátott baromfiakra vonatkozó adatokkal, azaz a becsült termeléssel, amely június hónapban kínálatnövekedést, míg július hónapban kismértékű csökkenést (1,6 %) mutat. Ezeknek az elemeknek az alapján az 1999. június és július hónapi eladási árakra vonatkozó bármiféle előrejelzés (összevetve az 1998. júniusi árakkal vagy a dioxin-vészhelyzet által nem sújtott más európai országok áraival) kockázatos volna. |
| --- | --- |

(58)

Tekintve az olaszországi baromfiárak változékonyságát és azt a tendenciát, amely már a dioxin-válságot megelőzően csökkenést mutatott, az 1999. júniusi eladási árak összehasonlítása az 1998. júniusi adatokkal nem volna pontos, és nem tükrözné az olaszországi baromfipiacra ható túltermelést és az abból eredő árcsökkenést, amelyet már korábban regisztráltak. Az olasz hatóságok azon kijelentése, mely szerint a termelők korábban piac-korrekciós intézkedéseket hoztak, mivel előzetesen, március hónapban leöltek olyan baromfiakat, amelyek április és május hónapban kerültek volna levágásra, hogy így csökkentsék a június és július havi kínálatot, ellentmondásban van a tenyésztésre bocsátott baromfiakra vonatkozó adatokkal, azaz a becsült termeléssel, amely június hónapban kínálatnövekedést, míg július hónapban kismértékű csökkenést (1,6 %) mutat. Ezeknek az elemeknek az alapján az 1999. június és július hónapi eladási árakra vonatkozó bármiféle előrejelzés (összevetve az 1998. júniusi árakkal vagy a dioxin-vészhelyzet által nem sújtott más európai országok áraival) kockázatos volna.

| (59) | A Bizottság tehát arra következtetésre juthat, hogy mivel a társadalmi nyugtalanság önmagában nem képez rendkívüli feltételt a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint, valamint, hogy az olasz hatóságok által a veszteségek számítására alkalmazott módszer az olasz baromfihús termelők által elszenvedett veszteségek túlértékeléséhez vezethetne, az intézkedés a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság tehát arra következtetésre juthat, hogy mivel a társadalmi nyugtalanság önmagában nem képez rendkívüli feltételt a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint, valamint, hogy az olasz hatóságok által a veszteségek számítására alkalmazott módszer az olasz baromfihús termelők által elszenvedett veszteségek túlértékeléséhez vezethetne, az intézkedés a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

| (60) | Ha a támogatást a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében vizsgáljuk, akkor sem lehet más következtésre jutni, mint hogy az nem egyeztethető össze a közöss piaccal. A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mivel a támogatás nem olyan régiók gazdasági fejlődésének elősegítését célozza, amelyekben az életszínvonal rendkívül alacsony, vagy ahol súlyos az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(60)

Ha a támogatást a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében vizsgáljuk, akkor sem lehet más következtésre jutni, mint hogy az nem egyeztethető össze a közöss piaccal. A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mivel a támogatás nem olyan régiók gazdasági fejlődésének elősegítését célozza, amelyekben az életszínvonal rendkívül alacsony, vagy ahol súlyos az alulfoglalkoztatottság.

| (61) | Ami a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontját illeti, a szóban forgó támogatás nem közös európai érdekű projekt megvalósításának elősegítését, illetve nem egy tagállam súlyos gazdasági zavarának orvoslását célozza. |
| --- | --- |

(61)

Ami a 87. cikk (3) bekezdésének b) pontját illeti, a szóban forgó támogatás nem közös európai érdekű projekt megvalósításának elősegítését, illetve nem egy tagállam súlyos gazdasági zavarának orvoslását célozza.

| (62) | A 87. cikk (3) bekezdésének d) pontjának vonatkozásában a szóban forgó támogatás nem magában a cikkben megjelölt célkitűzésekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(62)

A 87. cikk (3) bekezdésének d) pontjának vonatkozásában a szóban forgó támogatás nem magában a cikkben megjelölt célkitűzésekre vonatkozik.

| (63) | A Szerződés 87. cikk (3) bekezdésének c) pontját illetően, mivel a szóban forgó törvényt az olasz hatóságok szabályszerűen kihirdették a 88. cikk (3) bekezdése értelmében, így az értékeléséhez a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásait (14) kell alkalmazni. (továbbiakban: iránymutatások) Valóban, az iránymutatások 23.3. pontjának megfelelően, azokat az új állami segítségnyújtásokra is lehet alkalmazni, még akkor is, ha azokat a tagállamok már kihirdették, ám amelyekről a Bizottság még nem döntött 2000. január 1.-i hatállyal. |
| --- | --- |

(63)

A Szerződés 87. cikk (3) bekezdésének c) pontját illetően, mivel a szóban forgó törvényt az olasz hatóságok szabályszerűen kihirdették a 88. cikk (3) bekezdése értelmében, így az értékeléséhez a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásait (14) kell alkalmazni. (továbbiakban: iránymutatások) Valóban, az iránymutatások 23.3. pontjának megfelelően, azokat az új állami segítségnyújtásokra is lehet alkalmazni, még akkor is, ha azokat a tagállamok már kihirdették, ám amelyekről a Bizottság még nem döntött 2000. január 1.-i hatállyal.

| (64) | Az állatjárványok által okozott veszteségek kompenzálására szánt támogatásokat a 11.4. pont szabályozza. A kártalanítás a nyereségvesztés ésszerű ellensúlyozását foglalhatja magába, figyelembe véve az állatállomány pótlásának vagy újratelepítésének nehézségeit, a karantént, vagy egyéb, az illetékes hatóságok által e célból előírt vagy ajánlott várakozási időszakot, hogy a betegséget elhárítsák az állatállomány vagy a kultúrák pótlását megelőzően. A támogatás engedélyezésének szükséges feltétele tehát az állatok egészségügyi/állatorvosi hatóságok által kötelezően elrendelt leölése egy olyan terv keretében, amely az állatjárvány leküzdését célozza. |
| --- | --- |

(64)

Az állatjárványok által okozott veszteségek kompenzálására szánt támogatásokat a 11.4. pont szabályozza. A kártalanítás a nyereségvesztés ésszerű ellensúlyozását foglalhatja magába, figyelembe véve az állatállomány pótlásának vagy újratelepítésének nehézségeit, a karantént, vagy egyéb, az illetékes hatóságok által e célból előírt vagy ajánlott várakozási időszakot, hogy a betegséget elhárítsák az állatállomány vagy a kultúrák pótlását megelőzően. A támogatás engedélyezésének szükséges feltétele tehát az állatok egészségügyi/állatorvosi hatóságok által kötelezően elrendelt leölése egy olyan terv keretében, amely az állatjárvány leküzdését célozza.

| (65) | A kihirdetett intézkedésekből világosan kivehető, hogy az egészségügyi/állatorvosi hatóságok nem bocsátottak ki semmiféle az állatok levágásáról szóló rendelkezést, miután a vegyi fertőzés nem érintett olasz vállalkozásokat. A vizsgált intézkedés tehát nem elégíti ki az iránymutatások 11.4. pontjában előírt feltételeket. |
| --- | --- |

(65)

A kihirdetett intézkedésekből világosan kivehető, hogy az egészségügyi/állatorvosi hatóságok nem bocsátottak ki semmiféle az állatok levágásáról szóló rendelkezést, miután a vegyi fertőzés nem érintett olasz vállalkozásokat. A vizsgált intézkedés tehát nem elégíti ki az iránymutatások 11.4. pontjában előírt feltételeket.

| (66) | A fentiekben kifejtettekre való tekintettel, a baromfitermelési ágazatban tevékenykedők számára nyújtandó támogatás nem tekinthető olyannak, ami a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti rendkívüli esemény által okozott kár kompenzálását célozza, sem pedig olyan támogatásnak, amely a 87. cikk (3) bekezdésében foglalt eltérések közé tartozna. A szóban forgó támogatások tehát a működéshez nyújtott támogatásoknak minősülnek, és nem összeegyeztethetők a közös piaccal az iránymutatások 3.5. pontjában szereplő előírások értelmében (15). |
| --- | --- |

(66)

A fentiekben kifejtettekre való tekintettel, a baromfitermelési ágazatban tevékenykedők számára nyújtandó támogatás nem tekinthető olyannak, ami a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti rendkívüli esemény által okozott kár kompenzálását célozza, sem pedig olyan támogatásnak, amely a 87. cikk (3) bekezdésében foglalt eltérések közé tartozna. A szóban forgó támogatások tehát a működéshez nyújtott támogatásoknak minősülnek, és nem összeegyeztethetők a közös piaccal az iránymutatások 3.5. pontjában szereplő előírások értelmében (15).

| (67) | A támogatás ezen kívül a Tanács 1975. október 29-i 22777/75/EK számú rendeletében foglalt előírások megszegésének minősül, amely rendelet a baromfihús ágazat közös piaci szervezését érinti, s amely úgy rendelkezik, hogy csak az alábbi intézkedések alkalmazhatók az 1. cikkben foglalt termékek esetében: olyan intézkedések, amelyek a termelés, az átalakítás és a kereskedelmi forgalmazás jobb szervezésének elősegítését célozzák, olyan intézkedések, amelyek ezek minőségének javítását célozzák, és amelyek rövid és hosszú távú előirányzatok készítését teszik lehetővé, a ráfordított termelési eszközök megismerése által, valamint amelyek az említett termékek piaci ára fejlődésének megállapítását könnyítik meg. Ezen kívül, figyelembe véve, hogy az állatbetegségek elterjedésének leküzdésére hozott rendeletek alkalmazása a szabad forgalom korlátozásához vezethet, az ilyen korlátozások által sújtott piacok támogatására lehetséges a 17. cikk szerinti rendkívüli intézkedéseket foganatosítani. Az említett rendelkezéseket csak abban a mértékben és időtartam alatt lehet alkalmazni, ami az ilyen piacok támogatásához szorosan szükséges. Az adott esetben Olaszországra nézve nem alkalmazták az idézett intézkedések egyikét sem, amiből az következik, hogy bármilyen más állami támogatást csak a Szerződés 87-89. cikkeinek megfelelően lehet engedélyezni. Mint az előző bekezdésben jeleztük, a szóban forgó támogatás nem felel meg azoknak az előírásoknak, amelyek az állami támogatásokat szabályozzák és következésképpen nem összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(67)

A támogatás ezen kívül a Tanács 1975. október 29-i 22777/75/EK számú rendeletében foglalt előírások megszegésének minősül, amely rendelet a baromfihús ágazat közös piaci szervezését érinti, s amely úgy rendelkezik, hogy csak az alábbi intézkedések alkalmazhatók az 1. cikkben foglalt termékek esetében: olyan intézkedések, amelyek a termelés, az átalakítás és a kereskedelmi forgalmazás jobb szervezésének elősegítését célozzák, olyan intézkedések, amelyek ezek minőségének javítását célozzák, és amelyek rövid és hosszú távú előirányzatok készítését teszik lehetővé, a ráfordított termelési eszközök megismerése által, valamint amelyek az említett termékek piaci ára fejlődésének megállapítását könnyítik meg. Ezen kívül, figyelembe véve, hogy az állatbetegségek elterjedésének leküzdésére hozott rendeletek alkalmazása a szabad forgalom korlátozásához vezethet, az ilyen korlátozások által sújtott piacok támogatására lehetséges a 17. cikk szerinti rendkívüli intézkedéseket foganatosítani. Az említett rendelkezéseket csak abban a mértékben és időtartam alatt lehet alkalmazni, ami az ilyen piacok támogatásához szorosan szükséges. Az adott esetben Olaszországra nézve nem alkalmazták az idézett intézkedések egyikét sem, amiből az következik, hogy bármilyen más állami támogatást csak a Szerződés 87-89. cikkeinek megfelelően lehet engedélyezni. Mint az előző bekezdésben jeleztük, a szóban forgó támogatás nem felel meg azoknak az előírásoknak, amelyek az állami támogatásokat szabályozzák és következésképpen nem összeegyeztethetőek a közös piaccal.

V.   ZÁRÓ KÖVETKEZTETÉS

| (68) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre juthat, hogy az A.I.M.A. program által a baromfi-ágazat érdekében előírt támogatást a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatást képeznek, amelyek nem részesülhetnek sem a 87. cikk (2) bekezdésében foglalt, sem a 87. cikk (3) bekezdésében foglalt eltérések egyikében sem. |
| --- | --- |

(68)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre juthat, hogy az A.I.M.A. program által a baromfi-ágazat érdekében előírt támogatást a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatást képeznek, amelyek nem részesülhetnek sem a 87. cikk (2) bekezdésében foglalt, sem a 87. cikk (3) bekezdésében foglalt eltérések egyikében sem.

| (69) | Miután a program a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében foglaltak szerint kihirdetésre került, amely szerint a tagállam a tervezett intézkedés végrehajtását csak az Európai Bizottság jóváhagyását követően indíthatja el, nincs oka a támogatások visszavonásának. |
| --- | --- |

(69)

Miután a program a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében foglaltak szerint kihirdetésre került, amely szerint a tagállam a tervezett intézkedés végrehajtását csak az Európai Bizottság jóváhagyását követően indíthatja el, nincs oka a támogatások visszavonásának.

AZ ALÁBBI HATÁROZATOT FOGADTA EL:

1. cikk

Azok a támogatások, amelyeket Olaszország az A.I.M.A. intézkedések nemzeti programjának alapján 1999-re engedélyezni szándékozik nem összeegyeztethetőek a közös piaccal.

Olaszország nem kezdheti meg a szóban forgó támogatás végrehajtását.

2. cikk

E határozat kézhezvételét követő két hónapon belül Olaszország értesíti a Bizottságot azokról a megtett intézkedésekről, amelyeket az ügyben foganatosított.

3. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszel, 2004. május 19.

A Bizottság részéről

Franz FISCHLER

A Bizottság tagja

---

(1)  HL C 254, 2001.09.13, 2. o.

1

(2)  Az olaszországi csökkentett ár 83,924 EUR/100 kg illetve 86,132 EUR/100 kg volt.

2

(3)  Ezekbe az adatokba beleértendők a családok és a köz által vásárolt termékek.

3

(4)  Vö. részletesen az állami segítségnyújtások keretében alkalmazott határozatait NN 87/99, NN 88/99, NN 89/99, N 380/99, N 386/99 és NN 95/99, N 384/99.

4

(5)  Vö. Az N 299/96, N 290/96, N 278/96 és N 289/96 állami támogatásokat. Vö. az N 299/96, N 290/96, N 278/96 és N 289/96 állami támogatásokat.

5

(6)  HL C 232, 2000.08.12

6

(7)  HL L 282 1975.11.1., 77. o.

7

(8)  Fonte: Forrás Eurostat és Európai Bizottság

8

(9)  HL C 28, 2000. 2.1., 2. o.

9

(10)  Ezek az intézkedések három Bizottsági határozatban kerültek bevezetésre: A Bizottság 1999/363/EK számú, 1999. június 3-i állati, vagy emberi fogyasztásra szánt termékek dioxinfertőzés elleni védelmével kapcsolatos határozata (HL L 141., 1999. 6.4., 24. o.) Ezek az intézkedések különös tekintettel baromfihús és minden baromfihúsból származó termékre vonatkoztak, mint például a tojás, tojástermékek, zsiradékok, állati fehérjék, élelmiszer alapanyagok, stb.; A Bizottság 1999/368/EK számú, 1999. június 4-i határozata és a Bizottság 1999/389/EK számú, 1999. június 11-i határozata állati, vagy emberi fogyasztásra szánt marha és sertéshústermékek dioxinfertőzés elleni védelmével kapcsolatban (HL L 142., 1999. 6. 12., 26. o.). Ezek az intézkedések különös tekintettel a marhahús, sertéshús, a tej és a tejtermékekre vonatkoztak.

10

(11)  Vö. a segítségnyújtások közül az N 113/A/2001 (a 2001 07. 27-i SG 01.290550 határozat), az N 437/2001 (a 2001 07. 27.-i 1 SG 01 290526D határozat), az N 657/2001 (2001 11. 09.-i 1 SG 01 292096 határozat), valamint az NN 46/2001 (a 2001 07. 27.-i SG 01.290558 számú határozat).

11

(12)  Vö. az olasz hatóságok 2001. május 5-i levelével, amelyben úgy nyilatkoztak, hogy a termelők kötelesek júniusban 4 150,8 tonnát, júliusban 9 271,3 tonnát, augusztusban pedig 2 595,9 tonna mennyiségeket lefagyasztani.

12

(13)  Az adatok az összes baromfihús közösségen belüli exportjára vonatkoznak (csont-súlyban).

13

(14)  HL C 28., .2000.2.1., 2. o.

14

(15)  Elsőfokú bírósági ítélet 1995. június 8-án a T 459/1993 peres ügyben (Siemens – Európai Bizottság) Adattár [1995] 1675 oldal.

15

Siemens – Európai Bizottság

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/23

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2004. május 24.

az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban a Microsoft Corporationnal szemben

COMP/C-3/37.792 – Microsoft ügy

(az értesítés a C(2004) 900. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/53/EK)

2004. március 24-én a Bizottság az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének megfelelő eljáráshoz kapcsolódó határozatot fogadott el. A 17. rendelet (1) 21. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság ezúton közzéteszi az érintett felek nevét és a határozat tartalmát, miközben tekintettel van a vállalkozások üzleti titkok védelméhez fűződő jogos érdekére. A határozat nem bizalmas változatának teljes szövege megtalálható az ügy hiteles nyelvein, valamint a Bizottság munkanyelvein a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján a következő címen: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   A JOGSÉRTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA

A jogsértés címzettje, jellege és időtartama

| (1) | Ennek a határozatnak a Microsoft Corporation a címzettje. |
| --- | --- |

(1)

Ennek a határozatnak a Microsoft Corporation a címzettje.

| (2) | A Microsoft Corporation megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét, amikor:






  — | 1998 októberétől e határozat napjáig megtagadta az interoperabilitásra vonatkozó információk nyújtását, valamint azok munkacsoport szerver operációs rendszer termékek fejlesztése és terjesztése céljából történő használatának lehetővé tételét; |
| --- | --- | --- |

(2)

A Microsoft Corporation megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét, amikor:

—

1998 októberétől e határozat napjáig megtagadta az interoperabilitásra vonatkozó információk nyújtását, valamint azok munkacsoport szerver operációs rendszer termékek fejlesztése és terjesztése céljából történő használatának lehetővé tételét;

| — | 1999 májusától e határozat napjáig a Windows Client PC operációs rendszer elérhetőségét a Windows Media Player (WMP) egyidejű megvásárlásától tette függővé. |
| --- | --- |

—

1999 májusától e határozat napjáig a Windows Client PC operációs rendszer elérhetőségét a Windows Media Player (WMP) egyidejű megvásárlásától tette függővé.

Az érintett piacok

Számítógépes operációs rendszerek

| (3) | Az operációs rendszerek olyan szoftvertermékek, amelyek a számítógép alapvető működését szabályozzák. A „kliens személyi számítógépek” („PC-k”) olyan általános célú számítógépek, amelyeket úgy terveztek, hogy egyszerre egy személy használja őket, és amelyek számítógépes hálózathoz csatlakoztathatók. |
| --- | --- |

(3)

Az operációs rendszerek olyan szoftvertermékek, amelyek a számítógép alapvető működését szabályozzák. A „kliens személyi számítógépek” („PC-k”) olyan általános célú számítógépek, amelyeket úgy terveztek, hogy egyszerre egy személy használja őket, és amelyek számítógépes hálózathoz csatlakoztathatók.

| (4) | Megkülönböztethetők i. úgynevezett „Intel-kompatibilis” PC-khez használható; és ii. a nem Intel-kompatibilis PC-khez használható operációs rendszerek. Ebben az összefüggésben az „Intel-kompatibilis” kifejezés egy speciális típusú hardver-architektúrára vonatkozik. Egy nem Intel-kompatibilis operációs rendszer (pl. Apple's Macintosh) átállítása, hogy képes legyen Intel-kompatibilis hardveren futni, hosszú és költséges folyamat. Mindazonáltal a kérdés, hogy vajon az Intel-kompatibilis és nem Intel-kompatibilis operációs rendszereket bevonják-e az érintett piacok meghatározásába, nyitott maradhat, mivel a különbség nem akkora, hogy az változtatna a Microsoft piaci erejének megítélésén. |
| --- | --- |

(4)

Megkülönböztethetők i. úgynevezett „Intel-kompatibilis” PC-khez használható; és ii. a nem Intel-kompatibilis PC-khez használható operációs rendszerek. Ebben az összefüggésben az „Intel-kompatibilis” kifejezés egy speciális típusú hardver-architektúrára vonatkozik. Egy nem Intel-kompatibilis operációs rendszer (pl. Apple's Macintosh) átállítása, hogy képes legyen Intel-kompatibilis hardveren futni, hosszú és költséges folyamat. Mindazonáltal a kérdés, hogy vajon az Intel-kompatibilis és nem Intel-kompatibilis operációs rendszereket bevonják-e az érintett piacok meghatározásába, nyitott maradhat, mivel a különbség nem akkora, hogy az változtatna a Microsoft piaci erejének megítélésén.

| (5) | Az olyan kézi készülékek, mint például a „digitális személyi titkárok” (PDA-k) vagy az „intelligens” mobiltelefonok operációs rendszerei, valamint a szerverek operációs rendszerei jelenleg nem tekinthetők a kliens PC-k operációs rendszerei versenyképes helyettesítőinek. |
| --- | --- |

(5)

Az olyan kézi készülékek, mint például a „digitális személyi titkárok” (PDA-k) vagy az „intelligens” mobiltelefonok operációs rendszerei, valamint a szerverek operációs rendszerei jelenleg nem tekinthetők a kliens PC-k operációs rendszerei versenyképes helyettesítőinek.

| (6) | Ami a kínálat oldali helyettesíthetőséget illeti, bármely, jelenleg a kliens PC-k operációs rendszereinek piacán jelen nem lévő szoftverterméket jelentősen módosítani kellene annak érdekében, hogy megfeleljen a piac specifikus vevői igényeinek. Ez együtt jár egy fejlesztési és tesztelési folyamattal, amely tetemes időt (gyakran több mint egy évet) vesz igénybe és jelentős kiadásokkal, valamint számottevő kereskedelmi kockázattal jár. Ezenfelül, amint az a Microsoft érintett piacokon meglévő erőfölényének tárgyalásakor megállapításra került, egy ilyen új belépő jelentős belépési korlátokkal találná szemben magát. |
| --- | --- |

(6)

Ami a kínálat oldali helyettesíthetőséget illeti, bármely, jelenleg a kliens PC-k operációs rendszereinek piacán jelen nem lévő szoftverterméket jelentősen módosítani kellene annak érdekében, hogy megfeleljen a piac specifikus vevői igényeinek. Ez együtt jár egy fejlesztési és tesztelési folyamattal, amely tetemes időt (gyakran több mint egy évet) vesz igénybe és jelentős kiadásokkal, valamint számottevő kereskedelmi kockázattal jár. Ezenfelül, amint az a Microsoft érintett piacokon meglévő erőfölényének tárgyalásakor megállapításra került, egy ilyen új belépő jelentős belépési korlátokkal találná szemben magát.

Munkacsoport szerver operációs rendszerek

| (7) | A „munkacsoport szerver-szolgáltatások” azok az alapvető szolgáltatások, amelyeket az irodai dolgozók mindennapi munkájuk során használnak, vagyis a szervereken tárolt fájlok és a nyomtatók közös használata, valamint a szervezetük információtechnológiai részlege által központilag „igazgatott” hálózati felhasználóként őket megillető jogok használata. A „munkacsoport szerver operációs rendszerek” olyan operációs rendszerek, amelyeket e szolgáltatások kicsi, illetve közepes méretű hálózatokba összekötött, viszonylag kisszámú PC-nek történő nyújtására terveztek és forgalmaznak. |
| --- | --- |

(7)

A „munkacsoport szerver-szolgáltatások” azok az alapvető szolgáltatások, amelyeket az irodai dolgozók mindennapi munkájuk során használnak, vagyis a szervereken tárolt fájlok és a nyomtatók közös használata, valamint a szervezetük információtechnológiai részlege által központilag „igazgatott” hálózati felhasználóként őket megillető jogok használata. A „munkacsoport szerver operációs rendszerek” olyan operációs rendszerek, amelyeket e szolgáltatások kicsi, illetve közepes méretű hálózatokba összekötött, viszonylag kisszámú PC-nek történő nyújtására terveztek és forgalmaznak.

| (8) | A Bizottság által vizsgálata során gyűjtött bizonyítékok azt támasztják alá, hogy a fogyasztók úgy tekintenek a munkacsoport szerver-szolgáltatásokra, mint a szerverek által nyújtott szolgáltatások egy jól körülhatárolt csoportjára. Különösen egyrészről a fájl- és nyomtató-szolgáltatások, másrészről a csoportos és felhasználói szintű igazgatási szolgáltatások nyújtása állnak szoros kapcsolatban egymással: ha a csoportos és felhasználói szintű igazgatás nem lenne megfelelő, a felhasználónak nem lenne hatékony és biztonságos hozzáférése a megosztott fájl- és nyomtatóhasználathoz. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság által vizsgálata során gyűjtött bizonyítékok azt támasztják alá, hogy a fogyasztók úgy tekintenek a munkacsoport szerver-szolgáltatásokra, mint a szerverek által nyújtott szolgáltatások egy jól körülhatárolt csoportjára. Különösen egyrészről a fájl- és nyomtató-szolgáltatások, másrészről a csoportos és felhasználói szintű igazgatási szolgáltatások nyújtása állnak szoros kapcsolatban egymással: ha a csoportos és felhasználói szintű igazgatás nem lenne megfelelő, a felhasználónak nem lenne hatékony és biztonságos hozzáférése a megosztott fájl- és nyomtatóhasználathoz.

| (9) | A munkacsoport szervereket (azok a szerverek, amelyeken munkacsoport szerver operációs rendszer fut) meg kell különböztetni azoktól a felsőkategóriás (high-end) szerverektől, amelyeket általában olyan, küldetés szempontjából kritikus feladatok támogatására használnak, mint a leltárellenőrzés, légitársaságoknál történő helyfoglalás vagy banki tranzakciók. Az ilyen feladatok hatalmas mennyiségű adat tárolásának támogatását igényli, továbbá maximális (gyakran „sziklaszilárdnak” is nevezett) megbízhatóságot és rendelkezésre állást (2). Ezeket drága (időnként „vállalati szervernek” nevezett) gépek, vagy nagyszámítógépek végzik. Ezzel szemben a munkacsoport szerver operációs rendszereket általában kevésbé drága számítógépekre telepítik. |
| --- | --- |

(9)

A munkacsoport szervereket (azok a szerverek, amelyeken munkacsoport szerver operációs rendszer fut) meg kell különböztetni azoktól a felsőkategóriás (high-end) szerverektől, amelyeket általában olyan, küldetés szempontjából kritikus feladatok támogatására használnak, mint a leltárellenőrzés, légitársaságoknál történő helyfoglalás vagy banki tranzakciók. Az ilyen feladatok hatalmas mennyiségű adat tárolásának támogatását igényli, továbbá maximális (gyakran „sziklaszilárdnak” is nevezett) megbízhatóságot és rendelkezésre állást (2). Ezeket drága (időnként „vállalati szervernek” nevezett) gépek, vagy nagyszámítógépek végzik. Ezzel szemben a munkacsoport szerver operációs rendszereket általában kevésbé drága számítógépekre telepítik.

| (10) | Mindazonáltal nem minden alsókategóriás számítógépet használnak munkacsoport szerverként. Az alsókategóriás szervereket lehet például a hálózatok „szélére” is telepíteni, és web-szerverként (3), web-cache (4) szerverként vagy tűzfalként (5) használni, a fő munkacsoport szerver-szolgáltatások nélkül. |
| --- | --- |

(10)

Mindazonáltal nem minden alsókategóriás számítógépet használnak munkacsoport szerverként. Az alsókategóriás szervereket lehet például a hálózatok „szélére” is telepíteni, és web-szerverként (3), web-cache (4) szerverként vagy tűzfalként (5) használni, a fő munkacsoport szerver-szolgáltatások nélkül.

| (11) | Ki kell emelni azt is, hogy bár az alapvető munkacsoport szerver-szolgáltatások közé csupán a fájlokkal, nyomtatókkal kapcsolatos, valamint a csoportos és felhasználói szintű igazgatási szolgáltatások tartoznak, a munkacsoport szerver operációs rendszereket – más operációs rendszerekhez hasonlóan – alkalmazások futtatására is lehet használni. Ezen alkalmazások gyakran igen szorosan kapcsolódnak a csoportos és felhasználói szintű szolgáltatások nyújtásához. Mivel a munkacsoport szerver operációs rendszereket általában nem drága hardvereken használják, ezen alkalmazások többségében nem igényelnek rendkívül magas szintű megbízhatóságot. |
| --- | --- |

(11)

Ki kell emelni azt is, hogy bár az alapvető munkacsoport szerver-szolgáltatások közé csupán a fájlokkal, nyomtatókkal kapcsolatos, valamint a csoportos és felhasználói szintű igazgatási szolgáltatások tartoznak, a munkacsoport szerver operációs rendszereket – más operációs rendszerekhez hasonlóan – alkalmazások futtatására is lehet használni. Ezen alkalmazások gyakran igen szorosan kapcsolódnak a csoportos és felhasználói szintű szolgáltatások nyújtásához. Mivel a munkacsoport szerver operációs rendszereket általában nem drága hardvereken használják, ezen alkalmazások többségében nem igényelnek rendkívül magas szintű megbízhatóságot.

Valós idejű médialejátszók (Streaming Media Players)

| (12) | A médialejátszók olyan kliens-oldali szoftveralkalmazások, amelyek legfőbb funkciója az internetről (és más hálózatokról) letöltött, vagy onnan valós időben átvitt digitális hang- és mozgókép-fájlok dekódolása, kitömörítése és lejátszása (továbbá feldolgozásuk lehetővé tétele). A médialejátszók a fizikai adathordozókon, mint pl. CD- vagy DVD-lemezeken tárolt hang- és mozgókép-fájlok lejátszására is képesek. |
| --- | --- |

(12)

A médialejátszók olyan kliens-oldali szoftveralkalmazások, amelyek legfőbb funkciója az internetről (és más hálózatokról) letöltött, vagy onnan valós időben átvitt digitális hang- és mozgókép-fájlok dekódolása, kitömörítése és lejátszása (továbbá feldolgozásuk lehetővé tétele). A médialejátszók a fizikai adathordozókon, mint pl. CD- vagy DVD-lemezeken tárolt hang- és mozgókép-fájlok lejátszására is képesek.

| (13) | Ami a kereslet oldali helyettesíthetőséget illeti, a klasszikus lejátszó készülékek, mint pl. a CD- és DVD-lejátszók a médialejátszók funkcióinak csupán korlátozott halmazával rendelkeznek, így nem tekinthetők a médialejátszók helyettesítőinek. Azok a médialejátszók, amelyek – ellentétben a Microsoft WMP-jével, a RealNetwork RealOne Player-jével és az Apple QuickTime Player-ével – harmadik fél sajátos technológiáitól függnek, nem valószínű, hogy korlátozzák a harmadik fél magatartását. Az internetről valós időben átvitt hang- és mozgókép-tartalom fogadására képtelen médialejátszók nem tekinthetők a valós idejű médialejátszók helyettesítő termékeinek, mivel nem felelnek meg a valós idejű átvitelre vonatkozó speciális fogyasztói igényeknek. |
| --- | --- |

(13)

Ami a kereslet oldali helyettesíthetőséget illeti, a klasszikus lejátszó készülékek, mint pl. a CD- és DVD-lejátszók a médialejátszók funkcióinak csupán korlátozott halmazával rendelkeznek, így nem tekinthetők a médialejátszók helyettesítőinek. Azok a médialejátszók, amelyek – ellentétben a Microsoft WMP-jével, a RealNetwork RealOne Player-jével és az Apple QuickTime Player-ével – harmadik fél sajátos technológiáitól függnek, nem valószínű, hogy korlátozzák a harmadik fél magatartását. Az internetről valós időben átvitt hang- és mozgókép-tartalom fogadására képtelen médialejátszók nem tekinthetők a valós idejű médialejátszók helyettesítő termékeinek, mivel nem felelnek meg a valós idejű átvitelre vonatkozó speciális fogyasztói igényeknek.

| (14) | Ami a kínálat oldali helyettesíthetőséget illeti, a szükséges jelentős K+F-beruházások, a meglévő média-technológiák szellemi tulajdonjogok révén történő védelme, valamint a piacot jellemző közvetett hálózati hatások belépési korlátot jelentenek más szoftver-alkalmazások, köztük a nem valós idejű médialejátszók, fejlesztőinek. |
| --- | --- |

(14)

Ami a kínálat oldali helyettesíthetőséget illeti, a szükséges jelentős K+F-beruházások, a meglévő média-technológiák szellemi tulajdonjogok révén történő védelme, valamint a piacot jellemző közvetett hálózati hatások belépési korlátot jelentenek más szoftver-alkalmazások, köztük a nem valós idejű médialejátszók, fejlesztőinek.

Piaci erőfölény

Számítógépes operációs rendszerek

| (15) | A Microsoft elismerte, hogy a személyi számítógépek operációs rendszereinek piacán domináns pozícióval rendelkezik. |
| --- | --- |

(15)

A Microsoft elismerte, hogy a személyi számítógépek operációs rendszereinek piacán domináns pozícióval rendelkezik.

| (16) | E domináns pozíció jellemzői a legalább 1996 óta igen magas piaci részesedés (90 % fölötti az utóbbi években), valamint a nagyon magas belépési korlátok megléte. E belépési korlátok elsősorban a közvetett hálózati hatások jelenlétéhez kapcsolódnak. Valójában valamely PC operációs rendszer népszerűsége a felhasználók körében a PC-alkalmazások eladóinak körében tapasztalható népszerűségből ered, akik viszont fejlesztési törekvéseiket a felhasználók körében legnépszerűbb PC operációs rendszerre összpontosítják. Ez olyan önmagát erősítő dinamizmust gerjeszt, amely megvédi a Windows-t, mint a személyi számítógépek operációs rendszereinek de facto normáját („a piacralépést akadályozó alkalmazások”). |
| --- | --- |

(16)

E domináns pozíció jellemzői a legalább 1996 óta igen magas piaci részesedés (90 % fölötti az utóbbi években), valamint a nagyon magas belépési korlátok megléte. E belépési korlátok elsősorban a közvetett hálózati hatások jelenlétéhez kapcsolódnak. Valójában valamely PC operációs rendszer népszerűsége a felhasználók körében a PC-alkalmazások eladóinak körében tapasztalható népszerűségből ered, akik viszont fejlesztési törekvéseiket a felhasználók körében legnépszerűbb PC operációs rendszerre összpontosítják. Ez olyan önmagát erősítő dinamizmust gerjeszt, amely megvédi a Windows-t, mint a személyi számítógépek operációs rendszereinek de facto normáját („a piacralépést akadályozó alkalmazások”).

Munkacsoport szerver operációs rendszerek

| (17) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Microsoft domináns pozíciót szerzett a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán. Ez a következtetés elsősorban a következő észrevételeken alapul:






  — | A Bizottság adatok széles skáláját vizsgálta meg annak érdekében, hogy felmérje a Microsoft piaci részesedését a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán. Ezen adatok mindegyike azt támasztja alá, hogy a Microsoft messze a legnagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, amely valamennyi mérés alapján meghaladja az 50 %-ot, a legtöbb mérés esetében pedig a 60–75 % közötti tartományba esik. |
| --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Microsoft domináns pozíciót szerzett a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán. Ez a következtetés elsősorban a következő észrevételeken alapul:

—

A Bizottság adatok széles skáláját vizsgálta meg annak érdekében, hogy felmérje a Microsoft piaci részesedését a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán. Ezen adatok mindegyike azt támasztja alá, hogy a Microsoft messze a legnagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, amely valamennyi mérés alapján meghaladja az 50 %-ot, a legtöbb mérés esetében pedig a 60–75 % közötti tartományba esik.

| — | A munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán vannak belépési korlátok. Valójában annál könnyebb egy adott munkacsoport szerver operációs rendszer igazgatásában jártas technikusokat találni, minél több fogyasztó hajlandó azt a munkacsoport szerver operációs rendszert megvásárolni. Ugyanakkor viszont, minél népszerűbb a felhasználók körében valamely munkacsoport szerver operációs rendszer, annál könnyebb a technikusok számára (és annál nagyobb bennük a hajlandóság), hogy megszerezzék az adott termékhez kapcsolódó szaktudást. Ez a mechanizmus gazdasági szempontból a hálózati hatások kifejezéssel írható le. |
| --- | --- |

—

A munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán vannak belépési korlátok. Valójában annál könnyebb egy adott munkacsoport szerver operációs rendszer igazgatásában jártas technikusokat találni, minél több fogyasztó hajlandó azt a munkacsoport szerver operációs rendszert megvásárolni. Ugyanakkor viszont, minél népszerűbb a felhasználók körében valamely munkacsoport szerver operációs rendszer, annál könnyebb a technikusok számára (és annál nagyobb bennük a hajlandóság), hogy megszerezzék az adott termékhez kapcsolódó szaktudást. Ez a mechanizmus gazdasági szempontból a hálózati hatások kifejezéssel írható le.

| — | Szoros kereskedelmi és technikai asszociációs kapcsolat létezik a PC-k operációs rendszerének piaca és a munkacsoport szerver operációs rendszerek piaca között. Ennek eredményeképpen a Microsoft PC operációs rendszerek piacán meglévő erőfölény jelentős hatással van a munkacsoport szerver operációs rendszerek szomszédos piacára. |
| --- | --- |

—

Szoros kereskedelmi és technikai asszociációs kapcsolat létezik a PC-k operációs rendszerének piaca és a munkacsoport szerver operációs rendszerek piaca között. Ennek eredményeképpen a Microsoft PC operációs rendszerek piacán meglévő erőfölény jelentős hatással van a munkacsoport szerver operációs rendszerek szomszédos piacára.

Az információszolgáltatás megtagadása

| (18) | A határozat a következő megállapításokat teszi:






  — | A Microsoft megtagadta, hogy az egymással összekapcsolt kliens PC-szerver és szerver-szerver protokollok Windows munkacsoport-hálózatokat rendszerező „Active Directory domain architecture”-be tökéletesen integrálható munkacsoport szerver operációs rendszerek kifejlesztését lehetővé tevő információkat nyújtson a Sunnak. Említést érdemel, hogy ahhoz, hogy a Sun számára a tökéletes integrációt lehetővé tegye, a Microsoftnak csak a szóban forgó protokollok specifikációit, vagyis a műszaki dokumentációt kellett volna rendelkezésre bocsátania, nem kellett volna hozzáférést biztosítania a Windows szoftverkódjához, annak Sun általi újraelőállításáról nem is beszélve. A szóban forgó információ-megtagadás kapcsán további két körülményre kell felhívni a figyelmet. Először is, az, hogy a Microsoft megtagadta a Suntól a kért információkat, általános magatartásminta, a munkacsoport szerver operációs rendszerek eladói által kért releváns információ megtagadásának része. Másodszor pedig, a Microsoft magatartása zavart okoz a kínálat korábbi szintjein, mivel a Microsoft termékeinek korábbi verzióira vonatkozó hasonló információkat (közvetetten, egy az AT&T-nek adott licensz révén) elérhetővé tették a Sun és az iparág egésze számára. |
| --- | --- | --- |

(18)

A határozat a következő megállapításokat teszi:

—

A Microsoft megtagadta, hogy az egymással összekapcsolt kliens PC-szerver és szerver-szerver protokollok Windows munkacsoport-hálózatokat rendszerező „Active Directory domain architecture”-be tökéletesen integrálható munkacsoport szerver operációs rendszerek kifejlesztését lehetővé tevő információkat nyújtson a Sunnak. Említést érdemel, hogy ahhoz, hogy a Sun számára a tökéletes integrációt lehetővé tegye, a Microsoftnak csak a szóban forgó protokollok specifikációit, vagyis a műszaki dokumentációt kellett volna rendelkezésre bocsátania, nem kellett volna hozzáférést biztosítania a Windows szoftverkódjához, annak Sun általi újraelőállításáról nem is beszélve. A szóban forgó információ-megtagadás kapcsán további két körülményre kell felhívni a figyelmet. Először is, az, hogy a Microsoft megtagadta a Suntól a kért információkat, általános magatartásminta, a munkacsoport szerver operációs rendszerek eladói által kért releváns információ megtagadásának része. Másodszor pedig, a Microsoft magatartása zavart okoz a kínálat korábbi szintjein, mivel a Microsoft termékeinek korábbi verzióira vonatkozó hasonló információkat (közvetetten, egy az AT&T-nek adott licensz révén) elérhetővé tették a Sun és az iparág egésze számára.

| — | Az, hogy a Microsoft megtagadta az információt, a verseny megszüntetésével fenyeget a munkacsoport szerver operációs rendszerek érintett piacán, mivel a megtagadott információ nélkülözhetetlen az e piacon működő versenytársak számára. A fogyasztói bizonyítékok alátámasztják, hogy kapcsolat van egyrészről a Microsoft munkacsoport szerver operációs rendszerek és a domináns PC operációs rendszer közötti kiváltságos interoperabilitás, másrészről pedig a piaci erőfölényük gyors elérése (valamint a versenytársak termékeivel nem kompatibilis Active Directory domain architecture tulajdonságainak növekvő térnyerése) között. A Bizottság vizsgálata azt is megállapította, hogy a megtagadott inputnak nincsen tényleges vagy lehetséges helyettesítője. |
| --- | --- |

—

Az, hogy a Microsoft megtagadta az információt, a verseny megszüntetésével fenyeget a munkacsoport szerver operációs rendszerek érintett piacán, mivel a megtagadott információ nélkülözhetetlen az e piacon működő versenytársak számára. A fogyasztói bizonyítékok alátámasztják, hogy kapcsolat van egyrészről a Microsoft munkacsoport szerver operációs rendszerek és a domináns PC operációs rendszer közötti kiváltságos interoperabilitás, másrészről pedig a piaci erőfölényük gyors elérése (valamint a versenytársak termékeivel nem kompatibilis Active Directory domain architecture tulajdonságainak növekvő térnyerése) között. A Bizottság vizsgálata azt is megállapította, hogy a megtagadott inputnak nincsen tényleges vagy lehetséges helyettesítője.

| — | Az, hogy a Microsoft megtagadta az információnyújtást, a fogyasztók kárára korlátozza a műszaki fejlődést, ami különösen a 82. cikk b) pontjának mond ellent. Amennyiben a versenytársak számára hozzáférhető lett volna a megtagadott információ, új, tökéletesebb termékeket nyújthattak volna a fogyasztóknak. A piacról származó bizonyítékok azt mutatják, hogy a fogyasztók nagyra értékelik az olyan termékjellemzőket, mint a biztonság és a megbízhatóság, bár ezek a jellemzők a Microsoft interoperabilitás terén szerzett előnyének következtében másodlagos rangra szorultak vissza. Ezáltal tehát a Microsoft által megtagadott információ közvetetten káros a fogyasztókra nézve. |
| --- | --- |

—

Az, hogy a Microsoft megtagadta az információnyújtást, a fogyasztók kárára korlátozza a műszaki fejlődést, ami különösen a 82. cikk b) pontjának mond ellent. Amennyiben a versenytársak számára hozzáférhető lett volna a megtagadott információ, új, tökéletesebb termékeket nyújthattak volna a fogyasztóknak. A piacról származó bizonyítékok azt mutatják, hogy a fogyasztók nagyra értékelik az olyan termékjellemzőket, mint a biztonság és a megbízhatóság, bár ezek a jellemzők a Microsoft interoperabilitás terén szerzett előnyének következtében másodlagos rangra szorultak vissza. Ezáltal tehát a Microsoft által megtagadott információ közvetetten káros a fogyasztókra nézve.

| (19) | E kivételes jellegű körülmények arra engednek következtetni, hogy a Microsoft magatartása – hacsak objektív módon nem indokolható – a piaci erőfölénnyel való visszaélés, ami összeegyeztethetetlen a 82. cikkel. |
| --- | --- |

(19)

E kivételes jellegű körülmények arra engednek következtetni, hogy a Microsoft magatartása – hacsak objektív módon nem indokolható – a piaci erőfölénnyel való visszaélés, ami összeegyeztethetetlen a 82. cikkel.

| (20) | A Microsoft által az információmegtagadásra adott indoklás szerint a szóban forgó információ rendelkezésre bocsátása, és annak lehetővé tétele, hogy a versenytársak használhassák kompatibilis termékek előállítására, egyenértékű lenne a szellemi tulajdonjogok licenszelésével. A Bizottság nem foglalt állást a Microsoft általános szellemi tulajdonra vonatkozó állításával kapcsolatban, amelynek jogosságát egyébként is csak eseti alapon lehetne megállapítani, ha a Microsoft előkészítette a releváns specifikációkat. Mindazonáltal a joggyakorlat szerint valamely vállalkozás szellemi tulajdonjogának gyakorlására vonatkozó érdeke önmagában nem jelent objektív indoklást, ha olyan kivételes körülmények állnak fenn, mint a fentiekben bemutatottak. |
| --- | --- |

(20)

A Microsoft által az információmegtagadásra adott indoklás szerint a szóban forgó információ rendelkezésre bocsátása, és annak lehetővé tétele, hogy a versenytársak használhassák kompatibilis termékek előállítására, egyenértékű lenne a szellemi tulajdonjogok licenszelésével. A Bizottság nem foglalt állást a Microsoft általános szellemi tulajdonra vonatkozó állításával kapcsolatban, amelynek jogosságát egyébként is csak eseti alapon lehetne megállapítani, ha a Microsoft előkészítette a releváns specifikációkat. Mindazonáltal a joggyakorlat szerint valamely vállalkozás szellemi tulajdonjogának gyakorlására vonatkozó érdeke önmagában nem jelent objektív indoklást, ha olyan kivételes körülmények állnak fenn, mint a fentiekben bemutatottak.

| (21) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az eset különleges körülményei között a Microsoft által adott indoklás ellensúlyozza-e a kivételes körülményeket, és arra a következtetésre jutott, hogy a Microsoft nem szolgált ilyen hatású bizonyítékokkal. Valójában a kérdéses információ nyújtását előíró intézkedés nem vezetett volna a Microsoft termékeinek másolásához. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy a Microsoft által megtagadott információk közlése bevett szokás az iparágban. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az eset különleges körülményei között a Microsoft által adott indoklás ellensúlyozza-e a kivételes körülményeket, és arra a következtetésre jutott, hogy a Microsoft nem szolgált ilyen hatású bizonyítékokkal. Valójában a kérdéses információ nyújtását előíró intézkedés nem vezetett volna a Microsoft termékeinek másolásához. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy a Microsoft által megtagadott információk közlése bevett szokás az iparágban.

| (22) | Ezenfelül a Bizottság figyelembe vette az IBM Bizottság felé tett 1984-es kötelezettségvállalását (az „IBM-vállalás”) (6), valamint az 1991-es szoftver-irányelvet (7). A Microsoft elismeri, hogy az IBM-vállalás és a szoftver-irányelv hasznos iránymutatással szolgál jelen esetben. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az információszolgáltatás elrendelése a szóban forgó esetben hasonló lenne az IBM-vállaláshoz, mivel az kizárólag interfész-specifikációkhoz kapcsolódna. A Bizottság ezenfelül megállapította, hogy az információszolgáltatás megtagadása a szoftver-irányelv értelmében az interoperabilitásra vonatkozó információ megtagadása volt. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a szoftver-irányelv korlátozza a szoftverek szerzői jogának gyakorlását (beleértve ezen jogok domináns pozícióval nem rendelkező vállalatok általi gyakorlását is) az interoperabilitás javára, hangsúlyozva ezzel az interoperabilitás fontosságát a szoftver-iparban. A Bizottság azt is megállapította, hogy a szoftver-irányelv kimondottan előírja, hogy rendelkezései a 82. cikk végrehajtásának sérelme nélkül érvényesek, különösen, ha egy domináns pozícióban lévő vállalkozás megtagadja az interoperabilitáshoz szükséges információk rendelkezésre bocsátását. |
| --- | --- |

(22)

Ezenfelül a Bizottság figyelembe vette az IBM Bizottság felé tett 1984-es kötelezettségvállalását (az „IBM-vállalás”) (6), valamint az 1991-es szoftver-irányelvet (7). A Microsoft elismeri, hogy az IBM-vállalás és a szoftver-irányelv hasznos iránymutatással szolgál jelen esetben. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az információszolgáltatás elrendelése a szóban forgó esetben hasonló lenne az IBM-vállaláshoz, mivel az kizárólag interfész-specifikációkhoz kapcsolódna. A Bizottság ezenfelül megállapította, hogy az információszolgáltatás megtagadása a szoftver-irányelv értelmében az interoperabilitásra vonatkozó információ megtagadása volt. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a szoftver-irányelv korlátozza a szoftverek szerzői jogának gyakorlását (beleértve ezen jogok domináns pozícióval nem rendelkező vállalatok általi gyakorlását is) az interoperabilitás javára, hangsúlyozva ezzel az interoperabilitás fontosságát a szoftver-iparban. A Bizottság azt is megállapította, hogy a szoftver-irányelv kimondottan előírja, hogy rendelkezései a 82. cikk végrehajtásának sérelme nélkül érvényesek, különösen, ha egy domináns pozícióban lévő vállalkozás megtagadja az interoperabilitáshoz szükséges információk rendelkezésre bocsátását.

| (23) | A Microsoft azzal érvelt továbbá, hogy az interoperabilitásra vonatkozó információnyújtás megtagadásának célja nem lehetett a verseny korlátozása a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán, mivel a vállalatnak nem fűződik gazdasági érdeke ilyen stratégia követéséhez. A Bizottság elutasította a Microsoft érvét, megjegyezve, hogy olyan gazdasági modellen alapul, amely nem felel meg a szóban forgó eset tényeinek, és nem áll összhangban a vizsgálat során rendelkezésükre bocsátott Microsoft belső dokumentumokban a Microsoft vezetősége által kifejtett véleménnyel. |
| --- | --- |

(23)

A Microsoft azzal érvelt továbbá, hogy az interoperabilitásra vonatkozó információnyújtás megtagadásának célja nem lehetett a verseny korlátozása a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán, mivel a vállalatnak nem fűződik gazdasági érdeke ilyen stratégia követéséhez. A Bizottság elutasította a Microsoft érvét, megjegyezve, hogy olyan gazdasági modellen alapul, amely nem felel meg a szóban forgó eset tényeinek, és nem áll összhangban a vizsgálat során rendelkezésükre bocsátott Microsoft belső dokumentumokban a Microsoft vezetősége által kifejtett véleménnyel.

Árukapcsolás

| (24) | A határozat úgy találja, a Microsoft megsérti a Szerződés 82. cikkét azzal, hogy a WMP-t összekapcsolja a Windows PC operációs rendszerrel (Windows). A Bizottság az árukapcsolással való visszaélés megállapítását négy tényezőre alapozza: i. a Microsoft piaci erőfölénnyel rendelkezik a PC operációs rendszerek piacán; ii. a Windows PC operációs rendszer és a WMP két különálló termék; iii. a Microsoft nem kínálja fel a fogyasztók számára a lehetőséget, hogy a Windowst WMP nélkül vásárolják meg; és iv. ez az árukapcsolás kizárja a versenyt. Ezenfelül a határozat visszautasítja a Microsoft érvelését, amellyel a WMP árukapcsolását kívánta indokolni. |
| --- | --- |

(24)

A határozat úgy találja, a Microsoft megsérti a Szerződés 82. cikkét azzal, hogy a WMP-t összekapcsolja a Windows PC operációs rendszerrel (Windows). A Bizottság az árukapcsolással való visszaélés megállapítását négy tényezőre alapozza: i. a Microsoft piaci erőfölénnyel rendelkezik a PC operációs rendszerek piacán; ii. a Windows PC operációs rendszer és a WMP két különálló termék; iii. a Microsoft nem kínálja fel a fogyasztók számára a lehetőséget, hogy a Windowst WMP nélkül vásárolják meg; és iv. ez az árukapcsolás kizárja a versenyt. Ezenfelül a határozat visszautasítja a Microsoft érvelését, amellyel a WMP árukapcsolását kívánta indokolni.

| (25) | A Microsoft nem vitatja, hogy a személyi számítógépek operációs rendszereinek piacán domináns pozícióval rendelkezik. |
| --- | --- |

(25)

A Microsoft nem vitatja, hogy a személyi számítógépek operációs rendszereinek piacán domináns pozícióval rendelkezik.

| (26) | A Bizottság határozata úgy találja, hogy a valós idejű médialejátszók és a PC operációs rendszerek két külön termékkört alkotnak (elutasítva a Microsoft érvelését, mely szerint a WMP a Windows integráns része). A határozat megállapítja, hogy bár a Microsoft már egy ideje összekapcsolja médialejátszóját a Windows-zal, még mindig külön fogyasztói kereslet van a különálló médialejátszókra, amely jól megkülönböztethető a PC operációs rendszerek iránti kereslettől. Másrészt számos gyártó fejleszt és kínál különálló médialejátszókat. Harmadrészt maga a Microsoft is fejleszt és értékesít WMP-verziókat más PC operációs rendszerekhez. Végül pedig a Microsoft harmadik fél médialejátszóival közvetlen versenyben reklámozza és forgalmazza a WMP-t. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság határozata úgy találja, hogy a valós idejű médialejátszók és a PC operációs rendszerek két külön termékkört alkotnak (elutasítva a Microsoft érvelését, mely szerint a WMP a Windows integráns része). A határozat megállapítja, hogy bár a Microsoft már egy ideje összekapcsolja médialejátszóját a Windows-zal, még mindig külön fogyasztói kereslet van a különálló médialejátszókra, amely jól megkülönböztethető a PC operációs rendszerek iránti kereslettől. Másrészt számos gyártó fejleszt és kínál különálló médialejátszókat. Harmadrészt maga a Microsoft is fejleszt és értékesít WMP-verziókat más PC operációs rendszerekhez. Végül pedig a Microsoft harmadik fél médialejátszóival közvetlen versenyben reklámozza és forgalmazza a WMP-t.

| (27) | Ami az árukapcsolás megállapításának alapjául szolgáló harmadik tényezőt illeti, a határozat megállapítja, hogy a Microsoft nem teszi lehetővé a fogyasztók számára, hogy a Windowst WMP nélkül vásárolják meg. A személyi számítógépek gyártóinak WMP-t tartalmazó Windowst kell licenszelniük. Ha egy másik médialejátszót kívánnak telepíteni, azt csak a WMP mellett tehetik meg. Ha egy felhasználó kiskereskedelmi egységben vásárol Windowst, ugyanez a helyzet áll fenn. A határozat a Microsoft azon érvét, hogy a fogyasztóknak nem kell „külön” fizetniük a WMP-ért, valamint hogy nem kell használniuk azt, lényegtelennek tekinti annak meghatározása szempontjából, hogy a Szerződés 82. cikke értelmében történt-e kényszerítés. |
| --- | --- |

(27)

Ami az árukapcsolás megállapításának alapjául szolgáló harmadik tényezőt illeti, a határozat megállapítja, hogy a Microsoft nem teszi lehetővé a fogyasztók számára, hogy a Windowst WMP nélkül vásárolják meg. A személyi számítógépek gyártóinak WMP-t tartalmazó Windowst kell licenszelniük. Ha egy másik médialejátszót kívánnak telepíteni, azt csak a WMP mellett tehetik meg. Ha egy felhasználó kiskereskedelmi egységben vásárol Windowst, ugyanez a helyzet áll fenn. A határozat a Microsoft azon érvét, hogy a fogyasztóknak nem kell „külön” fizetniük a WMP-ért, valamint hogy nem kell használniuk azt, lényegtelennek tekinti annak meghatározása szempontjából, hogy a Szerződés 82. cikke értelmében történt-e kényszerítés.

| (28) | A határozat ezt követően kifejti, hogy ebben az adott esetben az árukapcsolás miért jelenti a verseny kizárását. A határozat megállapítja, hogy a WMP Windows-hoz kapcsolása a Microsoft számára médialejátszójának páratlan elterjedését tette lehetővé a személyi számítógépeken világszerte. Az ide vonatkozó bizonyítékok felfedik, hogy egyéb disztribúciós eszközök kevésbé hatékonyak. Azzal, hogy a WMP-t a Windows-hoz kapcsolta, a Microsoft a Windows Media technológiákat támogató tartalomszolgáltatóknak és szoftverfejlesztőknek azt tudja kínálni, hogy a Windows monopóliumára támaszkodva világszerte szinte valamennyi PC-felhasználót elérhetik. A bizonyítékokból megállapítható, hogy több különböző média-technológia támogatása pótlólagos költségeket von maga után. Az, hogy a WMP mindenhol jelen van, arra ösztönzi a tartalomszolgáltatókat és a szoftverfejlesztőket, hogy elsősorban a Windows Media technológiára támaszkodjanak. Ugyanakkor a fogyasztók szívesebben használják a WMP-t, mivel ehhez a termékhez kiegészítő szoftverek és tartalmak szélesebb köre áll rendelkezésre. A Microsoft árukapcsolása megerősíti és saját javára torzítja e „hálózati hatásokat”, jelentősen aláásva ezzel a médialejátszók piacának versenyhelyzetét. A bizonyítékok azt támasztják alá, hogy a WMP használata az árukapcsolás következtében megnőtt, bár más médialejátszókat a felhasználók minőség szempontjából jobbnak ítélnek. A piaci adatok azt igazolják, hogy a médialejátszók és formátumok használata – akárcsak az internetes oldalak által kínált tartalmak – esetében a tendencia a WMP és a Windows Media formátumok használatának irányába mutat a fő versenytárs médialejátszók (és médialejátszó-technológiák) kárára. Miközben a határozat hangsúlyozza a WMP és a Windows Media formátum irányába történő elmozdulást, azt is kiemeli, hogy – a Bíróság joggyakorlata alapján – a Bizottság az árukapcsolással való visszaélés megállapításához nem köteles bizonyítani, hogy a versenyt már kizárták, vagy hogy fennáll a verseny teljes megszüntetésének veszélye. Hiszen máskülönben bizonyos szoftverpiacokon a trösztellenes vizsgálatokra túl későn kerülne sor, mivel a piaci hatás bizonyítékait csak akkor lehetne bemutatni, amikor a piac már átrendeződött. |
| --- | --- |

(28)

A határozat ezt követően kifejti, hogy ebben az adott esetben az árukapcsolás miért jelenti a verseny kizárását. A határozat megállapítja, hogy a WMP Windows-hoz kapcsolása a Microsoft számára médialejátszójának páratlan elterjedését tette lehetővé a személyi számítógépeken világszerte. Az ide vonatkozó bizonyítékok felfedik, hogy egyéb disztribúciós eszközök kevésbé hatékonyak. Azzal, hogy a WMP-t a Windows-hoz kapcsolta, a Microsoft a Windows Media technológiákat támogató tartalomszolgáltatóknak és szoftverfejlesztőknek azt tudja kínálni, hogy a Windows monopóliumára támaszkodva világszerte szinte valamennyi PC-felhasználót elérhetik. A bizonyítékokból megállapítható, hogy több különböző média-technológia támogatása pótlólagos költségeket von maga után. Az, hogy a WMP mindenhol jelen van, arra ösztönzi a tartalomszolgáltatókat és a szoftverfejlesztőket, hogy elsősorban a Windows Media technológiára támaszkodjanak. Ugyanakkor a fogyasztók szívesebben használják a WMP-t, mivel ehhez a termékhez kiegészítő szoftverek és tartalmak szélesebb köre áll rendelkezésre. A Microsoft árukapcsolása megerősíti és saját javára torzítja e „hálózati hatásokat”, jelentősen aláásva ezzel a médialejátszók piacának versenyhelyzetét. A bizonyítékok azt támasztják alá, hogy a WMP használata az árukapcsolás következtében megnőtt, bár más médialejátszókat a felhasználók minőség szempontjából jobbnak ítélnek. A piaci adatok azt igazolják, hogy a médialejátszók és formátumok használata – akárcsak az internetes oldalak által kínált tartalmak – esetében a tendencia a WMP és a Windows Media formátumok használatának irányába mutat a fő versenytárs médialejátszók (és médialejátszó-technológiák) kárára. Miközben a határozat hangsúlyozza a WMP és a Windows Media formátum irányába történő elmozdulást, azt is kiemeli, hogy – a Bíróság joggyakorlata alapján – a Bizottság az árukapcsolással való visszaélés megállapításához nem köteles bizonyítani, hogy a versenyt már kizárták, vagy hogy fennáll a verseny teljes megszüntetésének veszélye. Hiszen máskülönben bizonyos szoftverpiacokon a trösztellenes vizsgálatokra túl későn kerülne sor, mivel a piaci hatás bizonyítékait csak akkor lehetne bemutatni, amikor a piac már átrendeződött.

| (29) | Végül a határozat megvitatja a Microsoft azon érveit, amelyekkel a WMP kapcsolását indokolta, különösen a WMP Windows-hoz kapcsolásának állítólagos hatékonyságát. Tekintettel az állítólagos disztribúciós hatékonyságra a Bizottság elutasítja a Microsoft azon érvelését, mely szerint az árukapcsolás csökkenti a fogyasztók tranzakciós költségeit azáltal, hogy időt és zavart takarít meg azzal, hogy a személyi számítógép eleve (a dobozból kikerülve) alapértelmezett opciók sorát tartalmazza. A kliens PC operációs rendszerével együtt előre telepített médialejátszó előnye nem követeli meg, hogy a Microsoft válassza ki a médialejátszót a fogyasztó számára. A személyi számítógépek gyártói ki tudják elégíteni a fogyasztók által szabadon választott előre telepített médialejátszó iránti igényt. A határozat azt is megállapítja, hogy a Microsoft semmiféle olyan technikai hatékonysággal nem állt elő, amelyhez a WMP „integrálása” előfeltételt jelentene. A WMP kapcsolása sokkal inkább megóvja a Microsoftot az esetleg hatékonyabb médialejátszó gyártókkal való tényleges versenytől, ami veszélybe sodorhatná piaci pozícióját, csökkentve ezáltal a médialejátszók terén innovációba fektetett tehetséget és tőkét. |
| --- | --- |

(29)

Végül a határozat megvitatja a Microsoft azon érveit, amelyekkel a WMP kapcsolását indokolta, különösen a WMP Windows-hoz kapcsolásának állítólagos hatékonyságát. Tekintettel az állítólagos disztribúciós hatékonyságra a Bizottság elutasítja a Microsoft azon érvelését, mely szerint az árukapcsolás csökkenti a fogyasztók tranzakciós költségeit azáltal, hogy időt és zavart takarít meg azzal, hogy a személyi számítógép eleve (a dobozból kikerülve) alapértelmezett opciók sorát tartalmazza. A kliens PC operációs rendszerével együtt előre telepített médialejátszó előnye nem követeli meg, hogy a Microsoft válassza ki a médialejátszót a fogyasztó számára. A személyi számítógépek gyártói ki tudják elégíteni a fogyasztók által szabadon választott előre telepített médialejátszó iránti igényt. A határozat azt is megállapítja, hogy a Microsoft semmiféle olyan technikai hatékonysággal nem állt elő, amelyhez a WMP „integrálása” előfeltételt jelentene. A WMP kapcsolása sokkal inkább megóvja a Microsoftot az esetleg hatékonyabb médialejátszó gyártókkal való tényleges versenytől, ami veszélybe sodorhatná piaci pozícióját, csökkentve ezáltal a médialejátszók terén innovációba fektetett tehetséget és tőkét.

II.   JOGORVOSLAT

Az információszolgáltatás megtagadása

| (30) | A határozat arra kötelezi a Microsoftot, hogy tegye közzé azon információkat, amelyek rendelkezésre bocsátását megtagadta, és tegye lehetővé azok kompatibilis termékek gyártásához való felhasználását. A közzététel a protokoll-specifikációkra, valamint a tipikus munkacsoport-hálózat meghatározásához szükséges jellemzőkkel való interoperabilitás biztosítására korlátozódik. Ez nem kizárólag a Sunra vonatkozik, hanem bármely olyan vállalkozásra, amely a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán a Microsoft számára versenykényszert jelentő termékek fejlesztésében érdekelt. Amennyiben a határozat következtében a Microsoft tartózkodni kényszerülne bármely szellemi tulajdonjogának teljes érvényre juttatásától, úgy azt a visszaélés megszüntetésének szükségessége indokolja. |
| --- | --- |

(30)

A határozat arra kötelezi a Microsoftot, hogy tegye közzé azon információkat, amelyek rendelkezésre bocsátását megtagadta, és tegye lehetővé azok kompatibilis termékek gyártásához való felhasználását. A közzététel a protokoll-specifikációkra, valamint a tipikus munkacsoport-hálózat meghatározásához szükséges jellemzőkkel való interoperabilitás biztosítására korlátozódik. Ez nem kizárólag a Sunra vonatkozik, hanem bármely olyan vállalkozásra, amely a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán a Microsoft számára versenykényszert jelentő termékek fejlesztésében érdekelt. Amennyiben a határozat következtében a Microsoft tartózkodni kényszerülne bármely szellemi tulajdonjogának teljes érvényre juttatásától, úgy azt a visszaélés megszüntetésének szükségessége indokolja.

| (31) | A feltételeknek, amelyek mellett a Microsoft közzéteszi az információt és lehetővé teszi annak felhasználását, ésszerűnek és megkülönbözetéstől mentesnek kell lenniük. A Microsoft által előírt feltételek ésszerű és megkülönböztetéstől mentes volta különösen a Microsoft által a rendelkezésre bocsátásért kiszabott díjakra vonatkozik. Az ilyen díjazás nem tükrözheti például a Microsoft PC operációs rendszerek piacán vagy a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán meglévő piaci erejéből származó stratégiai értéket. Ezenfelül a Microsoft nem vezethet be korlátozást azon termékek típusára vonatkozóan, amelyekben a specifikációkat alkamazzák, amennyiben a korlátozások a Microsofttal való verseny ellen hatnak, vagy szükségtelen mértékben korlátozzák a kedvezményezettek innovációs képességét. Végül pedig, a Microsoft által alkalmazott feltételeknek a jövőben megfelelőképpen előrejelezhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(31)

A feltételeknek, amelyek mellett a Microsoft közzéteszi az információt és lehetővé teszi annak felhasználását, ésszerűnek és megkülönbözetéstől mentesnek kell lenniük. A Microsoft által előírt feltételek ésszerű és megkülönböztetéstől mentes volta különösen a Microsoft által a rendelkezésre bocsátásért kiszabott díjakra vonatkozik. Az ilyen díjazás nem tükrözheti például a Microsoft PC operációs rendszerek piacán vagy a munkacsoport szerver operációs rendszerek piacán meglévő piaci erejéből származó stratégiai értéket. Ezenfelül a Microsoft nem vezethet be korlátozást azon termékek típusára vonatkozóan, amelyekben a specifikációkat alkamazzák, amennyiben a korlátozások a Microsofttal való verseny ellen hatnak, vagy szükségtelen mértékben korlátozzák a kedvezményezettek innovációs képességét. Végül pedig, a Microsoft által alkalmazott feltételeknek a jövőben megfelelőképpen előrejelezhetőnek kell lenniük.

| (32) | A Microsoftnak kellő időben közzé kell tennie az érintett protokoll-specifikációkat, azaz mihelyt kidolgozta e protokollok működőképes és megfelelően stabil végrehajtását termékeiben. |
| --- | --- |

(32)

A Microsoftnak kellő időben közzé kell tennie az érintett protokoll-specifikációkat, azaz mihelyt kidolgozta e protokollok működőképes és megfelelően stabil végrehajtását termékeiben.

Árukapcsolás

| (33) | Az árukapcsolással való visszaélést illetően a határozat előírja a Microsoftnak, hogy az EGT területén a végfelhasználóknak és az eredeti berendezésgyártóknak (OEM) fel kell kínálja a Windows WMP-t nem tartalmazó, tökéletesen működő verzióját. A Microsoft megtartja azon jogát, hogy a Windowst és a WMP-t csomagban kínálja. |
| --- | --- |

(33)

Az árukapcsolással való visszaélést illetően a határozat előírja a Microsoftnak, hogy az EGT területén a végfelhasználóknak és az eredeti berendezésgyártóknak (OEM) fel kell kínálja a Windows WMP-t nem tartalmazó, tökéletesen működő verzióját. A Microsoft megtartja azon jogát, hogy a Windowst és a WMP-t csomagban kínálja.

| (34) | A Microsoft köteles tartózkodni minden olyan eszköz használatától, amelynek a WMP Windows-hoz kapcsolásával azonos hatása lenne, mint például a Windows-zal való kiváltságos interoperabilitás fenntartása a WMP számára, szelektív hozzáférés-biztosítás a Windows API-khoz, vagy a WMP reklámozása a Windowson keresztül versenytársak termékein. A Microsoft nem adhat továbbá árengedményt OEM-eknek vagy felhasználóknak annak függvényében, hogy a WMP-vel együtt vásárolják-e meg a Windows-t, és de facto módon nem szüntetheti meg vagy korlátozhatja pénzügyi vagy egyéb eszközökkel az OEM-ek és a felhasználók abbéli szabadságát, hogy a Windows WMP nélküli verzióját válasszák. A Windows szétválasztott verziójának teljesítménye nem lehet kisebb, mint a WMP-vel összekapcsolt verziójáé, eltekintve a WMP funkciójától, amely értelemszerűen nem része a Windows szétválasztott verziójának. |
| --- | --- |

(34)

A Microsoft köteles tartózkodni minden olyan eszköz használatától, amelynek a WMP Windows-hoz kapcsolásával azonos hatása lenne, mint például a Windows-zal való kiváltságos interoperabilitás fenntartása a WMP számára, szelektív hozzáférés-biztosítás a Windows API-khoz, vagy a WMP reklámozása a Windowson keresztül versenytársak termékein. A Microsoft nem adhat továbbá árengedményt OEM-eknek vagy felhasználóknak annak függvényében, hogy a WMP-vel együtt vásárolják-e meg a Windows-t, és de facto módon nem szüntetheti meg vagy korlátozhatja pénzügyi vagy egyéb eszközökkel az OEM-ek és a felhasználók abbéli szabadságát, hogy a Windows WMP nélküli verzióját válasszák. A Windows szétválasztott verziójának teljesítménye nem lehet kisebb, mint a WMP-vel összekapcsolt verziójáé, eltekintve a WMP funkciójától, amely értelemszerűen nem része a Windows szétválasztott verziójának.

III.   BÍRSÁGOK

Alapösszeg

| (35) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogsértés jellegénél fogva igen súlyosan sérti az EK-Szerződés 82. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogsértés jellegénél fogva igen súlyosan sérti az EK-Szerződés 82. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét.

| (36) | A Microsoft által folytatott kizárólagos kiegyenlítő magatartás jelentős hatással van továbbá a munkacsoport szerver operációs rendszerek, valamint a valós idejű médialejátszók piacaira. |
| --- | --- |

(36)

A Microsoft által folytatott kizárólagos kiegyenlítő magatartás jelentős hatással van továbbá a munkacsoport szerver operációs rendszerek, valamint a valós idejű médialejátszók piacaira.

| (37) | A visszaélések súlyosságának értékelésébe EGT-szerte bevonták a kliens PC operációs rendszerek, a munkacsoport szerver operációs rendszerek és a médialejátszók piacait. |
| --- | --- |

(37)

A visszaélések súlyosságának értékelésébe EGT-szerte bevonták a kliens PC operációs rendszerek, a munkacsoport szerver operációs rendszerek és a médialejátszók piacait.

| (38) | A Microsoftra kirótt bírság eredeti összege fenti körülmények fényében 165 732 101 euróban került megállapításra, hogy tükrözze a jogsértés súlyosságát. Tekintve a Microsoft jelentős gazdasági erejét (8), annak érdekében, hogy megfelelő elrettentő hatást gyakoroljon a Microsoftra, ezt az összeget felfelé helyesbítették kétszeres szorzóval 331 464 203 euróra. |
| --- | --- |

(38)

A Microsoftra kirótt bírság eredeti összege fenti körülmények fényében 165 732 101 euróban került megállapításra, hogy tükrözze a jogsértés súlyosságát. Tekintve a Microsoft jelentős gazdasági erejét (8), annak érdekében, hogy megfelelő elrettentő hatást gyakoroljon a Microsoftra, ezt az összeget felfelé helyesbítették kétszeres szorzóval 331 464 203 euróra.

| (39) | Végül, a bírság alapösszegét 50 %-kal megemelték a jogsértés időtartamának (öt és fél év) figyelembevétele érdekében. A bírság alapösszege így 497 196 304 euróban került megállapításra. |
| --- | --- |

(39)

Végül, a bírság alapösszegét 50 %-kal megemelték a jogsértés időtartamának (öt és fél év) figyelembevétele érdekében. A bírság alapösszege így 497 196 304 euróban került megállapításra.

Súlyosbító és enyhítő körülmények

| (40) | Nincsenek e határozat szempontjából releváns súlyosbító vagy enyhítő körülmények. |
| --- | --- |

(40)

Nincsenek e határozat szempontjából releváns súlyosbító vagy enyhítő körülmények.

(1)  HL  13., 1962.2.21., 204/62. o. A legutóbb az 1/2003/EK rendelettel (HL L 1., 2003.1.4, 1. o.) módosított rendelet.

---

(2)  A megbízhatóság valamely operációs rendszer azon jellemzője, hogy hosszabb ideig képes üzemzavar és újraindítás nélkül működni. A rendelkezésre állás valamely operációs rendszer azon jellemzője, hogy hosszabb ideig képes anélkül működni, hogy rutinszerű karbantartás vagy aktualizálás miatt üzemen kívül kellene helyezni. A rendelkezésre állás egy másik értelmezése, hogy milyen gyorsan képes valamely operációs rendszer egy hiba után újra felállni és működni.

(3)  A web-szerver internetes honlapokat tárol, és standard web-protokollokon keresztül teszi őket elérhetővé.

(4)  A cache olyan hely, ahol web-objektumok ideiglenes másolatait tárolják. A web-caching az internetes fájlok olyan tárolási módja tehát későbbi újrafelhasználásra, amely meggyorsítja a végfelhasználó számára a hozzáférést.

(5)  A tűzfal olyan hardver/szoftver megoldás, amely elszigeteli, és ezzel megvédi a szervezet számítógépes hálózatát a külső támadásokkal szemben.

(6)  IV/29.479 bizottsági ügy. A Bizottság az IBM vállalását követően felfüggesztette az 1970-es években megkezdett vizsgálatát.

(7)  A 91/250/EGK tanácsi irányelv (HL L 122., 1991.5.17., 42. o.).

(8)  A Microsoft jelenleg a világ legnagyobb tőkepiaci értékű vállalata. (Lásd http://news.ft.com/servlet/ContentServer? pagename=FT.com/StoryFT/FullStory&c=StoryFT&cid=1051390342368&p=1051389855198 és http://specials.ft.com/spdocs/global5002003.pdf – a Financial Times „World's largest Companies” rangsora, aktualizálva 2003. május 27-én, nyomtatva 2004. január 13-án). Ugyanezen szempontok alapján a Microsoft folyamatosan előkelő helyet foglalt el a világ legnagyobb tőkepiaci értékű vállalatai között: a legnagyobb volt 2000-ben, az ötödik legnagyobb 2001-ben, és a második legnagyobb 2002-ben (lásd http://specials.ft.com/ln/specials/global5002a.htm [2000-re, nyomtatva 2003. január 24-én], http://specials.ft.com/ft500/may2001/FT36H8Z8KMC.html [2001-re, nyomtatva 2003. január 24-én], http://specials.ft.com/ft500/may2002/FT30M8IPX0D.html [2002-re, nyomtatva 2003. január 24-én]). A Microsoft forrásai és nyeresége is jelentős. A Microsoft értékpapír és tőzsdei bizottsága (Securities and Exchange Commission, SEC) a 2002. július és 2003. június közötti egyesült államokbeli pénzügyi évre vonatkozóan azt tette közzé, hogy a vállalat készpénz- (és rövid lejáratú befektetés) tartaléka 2003. június 30-án49 048 millió USD-t tett ki. Ami a nyereséget illeti, a SEC jelentése szerint a 2002. július és 2003. június közötti egyesült államokbeli pénzügyi évben a Microsoft 32 187 millió USD bevételen 3 217 millió USD nyereséget realizált (41 %-os nyereségráta). A Windows PC kliens PC operációs rendszer („kliens” termékszegmens) esetében a Microsoft által realizált nyereség 8 400 millió USD volt 10 394 millió USD bevételen (81 %-os nyereségráta).

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2004. június 2.

az Olaszország Szicília tartománya által a mezőgazdasági termékek promóciójához és reklámozásához előirányzott állami támogatásokról

(az értesítés a C(2004) 1923. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/54/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az érintetteket felkérték, hogy az említett cikk (1) szerint véleményüket közöljék, és a megküldött véleményekre tekintettel,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 1997. szeptember 2-i, 1997. szeptember 5-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentette a Bizottságnak Szicília tartomány 1997. évi 27. sz. tartományi törvényének 6. cikkét. |
| --- | --- |

(1)

1997. szeptember 2-i, 1997. szeptember 5-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentette a Bizottságnak Szicília tartomány 1997. évi 27. sz. tartományi törvényének 6. cikkét.

| (2) | A Bizottság ügyosztályai az 1997. október 28-i VI/41836 sz. telexszel felkérték az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak magyarázatokat a 6. cikk által előirányzott támogatással és az 1997. évi 27. sz. tartományi törvénnyel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság ügyosztályai az 1997. október 28-i VI/41836 sz. telexszel felkérték az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak magyarázatokat a 6. cikk által előirányzott támogatással és az 1997. évi 27. sz. tartományi törvénnyel kapcsolatban.

| (3) | Az illetékes hatóságok 1998. január 19-i levelükkel kiegészítő információkat küldtek, és közölték, hogy a törvény már hatályba lépett. A bejelentést ezért, ahogy az 1998. április 3-i SG(98)D/32328 sz. levélben Olaszországgal közölték, NN 36/98 számon áthelyezték a nem bejelentett támogatások nyilvántartásába. Mindazonáltal az illetékes hatóságok azt is világosan jelezték, hogy a törvény által előirányzott támogatásokat nem fogják addig folyósítani, amíg a Szerződés korábbi 88. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárás pozitív eredménnyel le nem zárul. |
| --- | --- |

(3)

Az illetékes hatóságok 1998. január 19-i levelükkel kiegészítő információkat küldtek, és közölték, hogy a törvény már hatályba lépett. A bejelentést ezért, ahogy az 1998. április 3-i SG(98)D/32328 sz. levélben Olaszországgal közölték, NN 36/98 számon áthelyezték a nem bejelentett támogatások nyilvántartásába. Mindazonáltal az illetékes hatóságok azt is világosan jelezték, hogy a törvény által előirányzott támogatásokat nem fogják addig folyósítani, amíg a Szerződés korábbi 88. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárás pozitív eredménnyel le nem zárul.

| (4) | 2000. május 31-i VI/13937 sz. telexükkel (amelyet megelőzött az április 14-i 2000/VI/10442 sz. angol változatú telex) a Bizottság ügyosztályai felkérték az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak magyarázatot a 27/1997 sz. tartományi törvényben álló rendelkezésekről, és küldjék meg a törvény szövegének másolatát. |
| --- | --- |

(4)

2000. május 31-i VI/13937 sz. telexükkel (amelyet megelőzött az április 14-i 2000/VI/10442 sz. angol változatú telex) a Bizottság ügyosztályai felkérték az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak magyarázatot a 27/1997 sz. tartományi törvényben álló rendelkezésekről, és küldjék meg a törvény szövegének másolatát.

| (5) | Az illetékes hatóságok 2002. július 31-i, 2002. augusztus 5-én iktatott levelükkel kiegészítő információkat küldtek a törvény 5. cikkével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

Az illetékes hatóságok 2002. július 31-i, 2002. augusztus 5-én iktatott levelükkel kiegészítő információkat küldtek a törvény 5. cikkével kapcsolatban.

| (6) | A Bizottság ügyosztályai 2002. október 22-i AGR 024925 sz. telexükkel felkérték az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak magyarázatot az utoljára megküldött kiegészítő információkkal és a 27/1997 sz. tartományi törvényben foglalt intézkedésekkel kapcsolatban. Ugyanebben a levélben a Bizottság ügyosztályai az illetékes hatóságok számára kilátásba helyezték a vizsgálat tárgyát képező bejelentés visszavonásának lehetőségét, amennyiben az 1997. évi 27. sz. tartományi törvény 6. cikke és esetleg ugyanezen törvény egyéb rendelkezései által előirányzott támogatási intézkedéseket még nem foganatosították, és amennyiben az illetékes hatóságok biztosítani tudják, hogy a fenti törvény keretében nem folyósítottak és nem fognak folyósítani támogatásokat. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság ügyosztályai 2002. október 22-i AGR 024925 sz. telexükkel felkérték az illetékes hatóságokat, hogy szolgáltassanak magyarázatot az utoljára megküldött kiegészítő információkkal és a 27/1997 sz. tartományi törvényben foglalt intézkedésekkel kapcsolatban. Ugyanebben a levélben a Bizottság ügyosztályai az illetékes hatóságok számára kilátásba helyezték a vizsgálat tárgyát képező bejelentés visszavonásának lehetőségét, amennyiben az 1997. évi 27. sz. tartományi törvény 6. cikke és esetleg ugyanezen törvény egyéb rendelkezései által előirányzott támogatási intézkedéseket még nem foganatosították, és amennyiben az illetékes hatóságok biztosítani tudják, hogy a fenti törvény keretében nem folyósítottak és nem fognak folyósítani támogatásokat.

| (7) | Mivel a fenti telexre nem kaptak választ, 2002. december 20-i AGR 30657 sz. telexükkel a Bizottság ügyosztályai sürgető levelet küldtek az olasz hatóságok számára, amelyben felkérték őket, hogy egy hónapon belül terjesszék be a kért információkat, pontosítva, hogy amennyiben e határidőn belül nem érkezik mindezen témákra kielégítő válasz, a Bizottság ügyosztályai élnek jogukkal, hogy a Bizottságnak javaslatot tegyenek, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazási módozatairól szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerint információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítást bocsásson ki. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a fenti telexre nem kaptak választ, 2002. december 20-i AGR 30657 sz. telexükkel a Bizottság ügyosztályai sürgető levelet küldtek az olasz hatóságok számára, amelyben felkérték őket, hogy egy hónapon belül terjesszék be a kért információkat, pontosítva, hogy amennyiben e határidőn belül nem érkezik mindezen témákra kielégítő válasz, a Bizottság ügyosztályai élnek jogukkal, hogy a Bizottságnak javaslatot tegyenek, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazási módozatairól szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerint információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítást bocsásson ki.

| (8) | 2003. július 10-i SG(2003)D/230470 sz. levelével a Bizottság bejelentette Olaszországnak a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerinti, a 27/1997 sz. regionális törvény 6. és 4. cikkével kapcsolatosan információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítást tartalmazó, általa 2003. július 9-én elfogadott határozatot (C(2003) 2054 végleges). |
| --- | --- |

(8)

2003. július 10-i SG(2003)D/230470 sz. levelével a Bizottság bejelentette Olaszországnak a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerinti, a 27/1997 sz. regionális törvény 6. és 4. cikkével kapcsolatosan információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítást tartalmazó, általa 2003. július 9-én elfogadott határozatot (C(2003) 2054 végleges).

| (9) | Ugyanezzel az információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítással a Bizottság kérte Olaszországot, hogy a határozatának bejelentésétől számított húsz munkanapon belül szolgáltassa be az összes dokumentumot, információt és adatot, amely annak megállapításához szükséges, hogy a törvény által előirányzott támogatások nyújtására sor került-e, és azok a közös piaccal összeegyeztethetőnek bizonyulnak-e. Olaszország azon felkérésén túl, hogy adjon meg a fenti intézkedések értékeléséhez hasznosnak tartott esetleges egyéb információkat, az információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítás számos információt felsorolt, amelynek megküldésére Olaszországot felkérte. |
| --- | --- |

(9)

Ugyanezzel az információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítással a Bizottság kérte Olaszországot, hogy a határozatának bejelentésétől számított húsz munkanapon belül szolgáltassa be az összes dokumentumot, információt és adatot, amely annak megállapításához szükséges, hogy a törvény által előirányzott támogatások nyújtására sor került-e, és azok a közös piaccal összeegyeztethetőnek bizonyulnak-e. Olaszország azon felkérésén túl, hogy adjon meg a fenti intézkedések értékeléséhez hasznosnak tartott esetleges egyéb információkat, az információszolgáltatási kötelezettségre való felszólítás számos információt felsorolt, amelynek megküldésére Olaszországot felkérte.

| (10) | A Bizottság ügyosztályai sem választ nem kaptak a fenti felszólításra, sem pedig a határidő hosszabbítására vonatkozó kérelmet, amelyen belül a választ meg kellett adni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság ügyosztályai sem választ nem kaptak a fenti felszólításra, sem pedig a határidő hosszabbítására vonatkozó kérelmet, amelyen belül a választ meg kellett adni.

| (11) | 2003. december 17-i (SG(2003)D/233550) levelével a Bizottság értesítette az olasz hatóságokat 2003. december 16-i C(2003) 4473 végleges határozatáról, amellyel a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikkére (Szicíliai termékek propagandája) és 6. cikkére (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) vonatkozó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban megindította az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(11)

2003. december 17-i (SG(2003)D/233550) levelével a Bizottság értesítette az olasz hatóságokat 2003. december 16-i C(2003) 4473 végleges határozatáról, amellyel a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikkére (Szicíliai termékek propagandája) és 6. cikkére (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) vonatkozó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban megindította az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (12) | A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát (3) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tették közzé. A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy e kérdésben terjesszék be véleményüket. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát (3) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tették közzé. A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy e kérdésben terjesszék be véleményüket.

| (13) | 2004. február 10-i, 2004. február 13-án iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete a Bizottságtól, Szicília tartomány számára, húsz munkanapos hosszabbítást kért a Bizottság által 2003. december 16-i C(2003) 4473 végleges határozatában kért információk megadásához, a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikkére (Szicíliai termékek propagandája) vonatkozóan. Ugyanezen alkalomból az olasz hatóságok közölték, hogy vissza kívánják vonni a 6. cikk (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) szerint előirányzott támogatási intézkedés bejelentését, amelynek megvalósítására – ahogy a levélben közölték – nem került sor. |
| --- | --- |

(13)

2004. február 10-i, 2004. február 13-án iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete a Bizottságtól, Szicília tartomány számára, húsz munkanapos hosszabbítást kért a Bizottság által 2003. december 16-i C(2003) 4473 végleges határozatában kért információk megadásához, a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikkére (Szicíliai termékek propagandája) vonatkozóan. Ugyanezen alkalomból az olasz hatóságok közölték, hogy vissza kívánják vonni a 6. cikk (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) szerint előirányzott támogatási intézkedés bejelentését, amelynek megvalósítására – ahogy a levélben közölték – nem került sor.

| (14) | 2004. február 23-i AGR 05312 sz. telexükkel a Bizottság ügyosztályai megerősítették, hogy az Olaszország által kért hosszabbítást 2004. február 23-i hatállyal elfogadták. |
| --- | --- |

(14)

2004. február 23-i AGR 05312 sz. telexükkel a Bizottság ügyosztályai megerősítették, hogy az Olaszország által kért hosszabbítást 2004. február 23-i hatállyal elfogadták.

| (15) | 2004. február 18-i, 2004. február 26-án iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete ugyanezen támogatási intézkedésre vonatkozólag húsz munkanapos hosszabbítási kérelmet terjesztett be. |
| --- | --- |

(15)

2004. február 18-i, 2004. február 26-án iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete ugyanezen támogatási intézkedésre vonatkozólag húsz munkanapos hosszabbítási kérelmet terjesztett be.

| (16) | 2004. február 24-i, 2004. március 1-jén iktatott levelükkel, amelyet később a 2003. március 12-i, 2003. március 17-én iktatott levéllel erősítettek meg, az olasz hatóságok értesítették a Bizottságot a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikke (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) szerinti támogatási intézkedésre vonatkozó bejelentés visszavonásáról, amely – ahogy levelükben írják – nem került megvalósításra, és nem fog megvalósításra kerülni. |
| --- | --- |

(16)

2004. február 24-i, 2004. március 1-jén iktatott levelükkel, amelyet később a 2003. március 12-i, 2003. március 17-én iktatott levéllel erősítettek meg, az olasz hatóságok értesítették a Bizottságot a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikke (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) szerinti támogatási intézkedésre vonatkozó bejelentés visszavonásáról, amely – ahogy levelükben írják – nem került megvalósításra, és nem fog megvalósításra kerülni.

| (17) | A 2004. március 11-i AGR 07074 telexszel az olasz hatóságokat értesítették arról a tényről, hogy az információk és/vagy vélemények megküldéséhez a 2004. március 24-i időponton túl nem fognak engedélyezni semmilyen hosszabbítást, mivel az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának2004. február 24-i számában közzétették, és harmadik felek részéről az ezzel kapcsolatos vélemények megküldéséhez megszabott határnap ugyanerre az időpontra esik. Ugyanebben a telexben a Bizottság ügyosztályai tudomásul vették a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikkére (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) vonatkozó bejelentés visszavonását. |
| --- | --- |

(17)

A 2004. március 11-i AGR 07074 telexszel az olasz hatóságokat értesítették arról a tényről, hogy az információk és/vagy vélemények megküldéséhez a 2004. március 24-i időponton túl nem fognak engedélyezni semmilyen hosszabbítást, mivel az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának2004. február 24-i számában közzétették, és harmadik felek részéről az ezzel kapcsolatos vélemények megküldéséhez megszabott határnap ugyanerre az időpontra esik. Ugyanebben a telexben a Bizottság ügyosztályai tudomásul vették a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikkére (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) vonatkozó bejelentés visszavonását.

| (18) | A Bizottság az olasz hatóságoknak a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikkére (Szicíliai termékek propagandája) vonatkozó megjegyzéseit a 2004. március 15-i, 2004. március 18-án iktatott levéllel kapta meg. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság az olasz hatóságoknak a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikkére (Szicíliai termékek propagandája) vonatkozó megjegyzéseit a 2004. március 15-i, 2004. március 18-án iktatott levéllel kapta meg.

| (19) | Az eljárás megindításáról szóló határozatnak (4) megfelelően a jelen határozat kizárólag a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikke (Szicíliai termékek propagandája) által a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek javára előirányzott állami támogatásokra vonatkozik, amelyek a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, valamint az említett mellékletben nem szereplő bizonyos termékek reklámozását szolgáló állami támogatásokról szóló közösségi irányelvek (5) (a továbbiakban: „reklámozásról szóló irányelvek”) hatálybalépése után, vagyis 2002. január 1-jétől voltak nyújthatók és nyújthatók. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás megindításáról szóló határozatnak (4) megfelelően a jelen határozat kizárólag a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikke (Szicíliai termékek propagandája) által a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek javára előirányzott állami támogatásokra vonatkozik, amelyek a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, valamint az említett mellékletben nem szereplő bizonyos termékek reklámozását szolgáló állami támogatásokról szóló közösségi irányelvek (5) (a továbbiakban: „reklámozásról szóló irányelvek”) hatálybalépése után, vagyis 2002. január 1-jétől voltak nyújthatók és nyújthatók.

| (20) | Mivel a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikkére (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) vonatkozó bejelentést Olaszország 2004. február 24-i, 2004. március 1-jén iktatott levelével visszavonta, nincs ok a 6. cikk alkalmazásában előirányzott támogatási intézkedések meghatározására és értékelésére. |
| --- | --- |

(20)

Mivel a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikkére (Szövetkezetek, szövetkezeti bormérés) vonatkozó bejelentést Olaszország 2004. február 24-i, 2004. március 1-jén iktatott levelével visszavonta, nincs ok a 6. cikk alkalmazásában előirányzott támogatási intézkedések meghatározására és értékelésére.

II.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (21) | A 4. cikk (Szicíliai termékek propagandája) módosítja a 14/1966 sz. tartományi törvény 17. cikkét, és az alábbiakról intézkedik: „1. A reklámkampányok közvetlenül a Tanácsnokság által vagy a Külkereskedelmi Intézeten keresztül, vagy specializált szervezeteken keresztül, vagy a Földközi-tengeri Vásárhivatal vagy a Messinai Vásárhivatal által alapított társulások révén, vagy ezek és a tartomány egy vagy több kereskedelmi kamarája között az előző 15. cikkben megadott programok alapján kerülnek megvalósításra. Ezek a programok hároméves időtartamúak lehetnek. 2. Az előző pontban említett társulások kivételével, amennyiben a programok végrehajtásával államigazgatáson és tartományi igazgatáson kívüli szerveket bíznak meg, a közigazgatási szolgáltatásokkal való megbízáshoz előirányzott szabályzat szerint kell eljárni.” |
| --- | --- |

(21)

A 4. cikk (Szicíliai termékek propagandája) módosítja a 14/1966 sz. tartományi törvény 17. cikkét, és az alábbiakról intézkedik: „1. A reklámkampányok közvetlenül a Tanácsnokság által vagy a Külkereskedelmi Intézeten keresztül, vagy specializált szervezeteken keresztül, vagy a Földközi-tengeri Vásárhivatal vagy a Messinai Vásárhivatal által alapított társulások révén, vagy ezek és a tartomány egy vagy több kereskedelmi kamarája között az előző 15. cikkben megadott programok alapján kerülnek megvalósításra. Ezek a programok hároméves időtartamúak lehetnek. 2. Az előző pontban említett társulások kivételével, amennyiben a programok végrehajtásával államigazgatáson és tartományi igazgatáson kívüli szerveket bíznak meg, a közigazgatási szolgáltatásokkal való megbízáshoz előirányzott szabályzat szerint kell eljárni.”

| (22) | A Bizottság ügyosztályainak ismételt kérései és a Bizottság 2003. július 9-i határozatával kibocsátott, információszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó felszólítás ellenére az olasz hatóságok nem juttatták el azokat az információkat, amelyek lehetővé tehették volna a Bizottság számára azon kétség eloszlatását, hogy a 4. cikk az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásokat valósíthat meg, és adott esetben értékelhesse, hogy ezek a támogatások a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők-e. Nem volt továbbá világos, hogy a kérdéses támogatások nyújtására már sor került-e. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság ügyosztályainak ismételt kérései és a Bizottság 2003. július 9-i határozatával kibocsátott, információszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó felszólítás ellenére az olasz hatóságok nem juttatták el azokat az információkat, amelyek lehetővé tehették volna a Bizottság számára azon kétség eloszlatását, hogy a 4. cikk az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásokat valósíthat meg, és adott esetben értékelhesse, hogy ezek a támogatások a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők-e. Nem volt továbbá világos, hogy a kérdéses támogatások nyújtására már sor került-e.

| (23) | A vizsgálat tárgyát képező intézkedésről a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megjegyezte, hogy az eljárásnak ebben a fázisában az olasz hatóságok részéről szolgáltatandó információk hiányában nem tudta, hogy a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikke a Szerződés I. mellékletében foglalt mezőgazdasági termékek promóciójával és/vagy reklámozásával kapcsolatban előirányozza-e állami támogatások bevezetését vagy módosítását. |
| --- | --- |

(23)

A vizsgálat tárgyát képező intézkedésről a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megjegyezte, hogy az eljárásnak ebben a fázisában az olasz hatóságok részéről szolgáltatandó információk hiányában nem tudta, hogy a 27/1997 sz. tartományi törvény 4. cikke a Szerződés I. mellékletében foglalt mezőgazdasági termékek promóciójával és/vagy reklámozásával kapcsolatban előirányozza-e állami támogatások bevezetését vagy módosítását.

| (24) | Továbbá a Bizottság kétségeit fejezte ki a támogatási intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, mivel az olasz hatóságok részéről adandó válaszok hiányában a Bizottság számára egyáltalán nem volt világos, hogy a törvény 4. cikke alapján finanszírozandó intézkedések az ilyen típusú támogatási intézkedésekre jelenleg alkalmazható szabályozásokkal, vagyis a reklámozást szolgáló támogatásokról szóló közösségi irányelvekben rögzített szabályozásokkal összeegyeztethetők-e. |
| --- | --- |

(24)

Továbbá a Bizottság kétségeit fejezte ki a támogatási intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, mivel az olasz hatóságok részéről adandó válaszok hiányában a Bizottság számára egyáltalán nem volt világos, hogy a törvény 4. cikke alapján finanszírozandó intézkedések az ilyen típusú támogatási intézkedésekre jelenleg alkalmazható szabályozásokkal, vagyis a reklámozást szolgáló támogatásokról szóló közösségi irányelvekben rögzített szabályozásokkal összeegyeztethetők-e.

| (25) | Továbbá, figyelembe véve a fenti (21) preambulumbekezdésben leírt, a 4. cikk szerinti reklám- és promóciós kampányok és programok megvalósítási módjait, a Bizottság kétségbe vonta, hogy az ott leírt esetleges állami támogatási intézkedések a nyilvános versenytárgyalások tárgyában meghatározott közösségi szabályozásoknak megfelelően fognak-e megvalósításra kerülni. A Bizottság, különösen a reklámkampányokkal megbízott szervek és szervezetek közvetlen kiválasztására tekintettel, kételkedett abban, hogy a szerződő hatóság és a kiválasztott szolgáltatásnyújtók közt létre fog jönni írásbeli visszterhes szerződés, és hogy ebben az esetben teljesülni fognak a Teckal-ítélet (6) által rögzített szigorú feltételek. Feltételezve, hogy ezek a feltételek nem teljesülnének, a Bizottság kételkedett abban, hogy a közvetítők kiválasztása a 92/50/EGK tanácsi irányelv (7) által rögzített szabályozásoknak megfelelően fog történni – amennyiben azok alkalmazhatók –, de mindenképpen a Szerződés által rögzített elvek szerint, különösen az egyenlő elbánás és átláthatóság elve szerint, ahogy a Bíróság előírja (8), „elegendő nyilvánossági fokot” biztosítva. |
| --- | --- |

(25)

Továbbá, figyelembe véve a fenti (21) preambulumbekezdésben leírt, a 4. cikk szerinti reklám- és promóciós kampányok és programok megvalósítási módjait, a Bizottság kétségbe vonta, hogy az ott leírt esetleges állami támogatási intézkedések a nyilvános versenytárgyalások tárgyában meghatározott közösségi szabályozásoknak megfelelően fognak-e megvalósításra kerülni. A Bizottság, különösen a reklámkampányokkal megbízott szervek és szervezetek közvetlen kiválasztására tekintettel, kételkedett abban, hogy a szerződő hatóság és a kiválasztott szolgáltatásnyújtók közt létre fog jönni írásbeli visszterhes szerződés, és hogy ebben az esetben teljesülni fognak a Teckal-ítélet (6) által rögzített szigorú feltételek. Feltételezve, hogy ezek a feltételek nem teljesülnének, a Bizottság kételkedett abban, hogy a közvetítők kiválasztása a 92/50/EGK tanácsi irányelv (7) által rögzített szabályozásoknak megfelelően fog történni – amennyiben azok alkalmazhatók –, de mindenképpen a Szerződés által rögzített elvek szerint, különösen az egyenlő elbánás és átláthatóság elve szerint, ahogy a Bíróság előírja (8), „elegendő nyilvánossági fokot” biztosítva.

III.   AZ ÉRINTETT FELEK VÉLEMÉNYE

| (26) | A Bizottság nem kapott véleményt az érintett felek részéről. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság nem kapott véleményt az érintett felek részéről.

IV.   OLASZORSZÁG VÉLEMÉNYE

| (27) | Olaszország Szicília tartomány megbízásából közölt véleményét a Bizottság a 2004. március 15-i, 2004. március 18-án iktatott levéllel kapta meg. |
| --- | --- |

(27)

Olaszország Szicília tartomány megbízásából közölt véleményét a Bizottság a 2004. március 15-i, 2004. március 18-án iktatott levéllel kapta meg.

| (28) | A levélben az olasz hatóságok megerősítették a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikke bejelentésének visszavonását, és közölték véleményüket a 4. cikkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(28)

A levélben az olasz hatóságok megerősítették a 27/1997 sz. tartományi törvény 6. cikke bejelentésének visszavonását, és közölték véleményüket a 4. cikkel kapcsolatban.

| (29) | Pontosabban az olasz hatóságok jelezték, hogy a 14/1966 sz. tartományi törvény 17. cikkében a 4. cikk (Szicíliai termékek propagandája) által bevezetett módosítás a Földközi-tengeri Vásárhivatal vagy a Messinai Vásárhivatal által alapított társulások részéről, vagy ezek és a tartomány egy vagy több kereskedelmi kamarája között történő reklámkampányok lebonyolítására vonatkozóan nem került alkalmazásra, mivel az említett társulások megalapítására soha nem került sor. |
| --- | --- |

(29)

Pontosabban az olasz hatóságok jelezték, hogy a 14/1966 sz. tartományi törvény 17. cikkében a 4. cikk (Szicíliai termékek propagandája) által bevezetett módosítás a Földközi-tengeri Vásárhivatal vagy a Messinai Vásárhivatal által alapított társulások részéről, vagy ezek és a tartomány egy vagy több kereskedelmi kamarája között történő reklámkampányok lebonyolítására vonatkozóan nem került alkalmazásra, mivel az említett társulások megalapítására soha nem került sor.

| (30) | A szolgáltatott információk szerint a promóciós programok elvégzésére közvetlenül a tanácsnokság által vagy a Külkereskedelmi Intézeten keresztül (a Termelő Tevékenységek Minisztériuma és a tartományok közt létrejött egyezményekkel összefüggésben az 1993-1998. és az 1999-2001-2003. évben megfogalmazott megállapodások) kerül sor. A felelős szervek kiválasztják a finanszírozás céljából évente benyújtott terveket, és a hatályos tárgyi szabályozás értelmében gondoskodnak a végrehajtásukhoz szükséges szolgáltatások biztosításáról, figyelembe véve a piaci szabályozásokat, kivéve azt, amikor a szervezőkkel kizárólagossági szerződések vannak érvényben. |
| --- | --- |

(30)

A szolgáltatott információk szerint a promóciós programok elvégzésére közvetlenül a tanácsnokság által vagy a Külkereskedelmi Intézeten keresztül (a Termelő Tevékenységek Minisztériuma és a tartományok közt létrejött egyezményekkel összefüggésben az 1993-1998. és az 1999-2001-2003. évben megfogalmazott megállapodások) kerül sor. A felelős szervek kiválasztják a finanszírozás céljából évente benyújtott terveket, és a hatályos tárgyi szabályozás értelmében gondoskodnak a végrehajtásukhoz szükséges szolgáltatások biztosításáról, figyelembe véve a piaci szabályozásokat, kivéve azt, amikor a szervezőkkel kizárólagossági szerződések vannak érvényben.

| (31) | A tanácsnokság határköre nemcsak az agrár-élelmiszeripari ágazatra terjed ki, hanem más ágazatokra is (kézművesipar, könyvkiadás, textilipar stb.). A vizsgált ágazatra vonatkozólag a viselt költségek 100 %-ában közforrásokkal finanszírozott tevékenységek az alábbiak:






  a) | kiállításokon és vásárokon való részvétel Olaszországban és külföldön: a kiállítási terület bérletéhez, a stand berendezéséhez, a víz és villanycsatlakozásokhoz, a rendezvény hivatalos katalógusába való felvételhez, a kapcsolódó reklámozáshoz, tolmácsszolgáltatásokhoz, szállításokhoz és biztosításokhoz közvetlenül szükséges költségek; |
| --- | --- | --- |

(31)

A tanácsnokság határköre nemcsak az agrár-élelmiszeripari ágazatra terjed ki, hanem más ágazatokra is (kézművesipar, könyvkiadás, textilipar stb.). A vizsgált ágazatra vonatkozólag a viselt költségek 100 %-ában közforrásokkal finanszírozott tevékenységek az alábbiak:

a)

kiállításokon és vásárokon való részvétel Olaszországban és külföldön: a kiállítási terület bérletéhez, a stand berendezéséhez, a víz és villanycsatlakozásokhoz, a rendezvény hivatalos katalógusába való felvételhez, a kapcsolódó reklámozáshoz, tolmácsszolgáltatásokhoz, szállításokhoz és biztosításokhoz közvetlenül szükséges költségek;

| b) | nemzetközi workshopok szervezése Olaszországban és külföldön: a találkozók megszervezéséhez és lebonyolításához szükséges költségek (terembérlet, felszerelés, a találkozók kiválasztása, tolmácsszolgáltatások és kapcsolódó reklám); |
| --- | --- |

b)

nemzetközi workshopok szervezése Olaszországban és külföldön: a találkozók megszervezéséhez és lebonyolításához szükséges költségek (terembérlet, felszerelés, a találkozók kiválasztása, tolmácsszolgáltatások és kapcsolódó reklám);

| c) | a tömegkommunikációs eszközökön keresztül történő reklámozás (sajtó, plakátok, rádió, televízió). |
| --- | --- |

c)

a tömegkommunikációs eszközökön keresztül történő reklámozás (sajtó, plakátok, rádió, televízió).

| (32) | Az a) és b) pontban felsorolt költségekhez a finanszírozások kedvezményezettjei a Szicíliai Kereskedelmi Kamaránál szabályosan bejegyzett vállalatok és vállalati konzorciumok. A kedvezményezettek kiválasztása a részvételi kérelmek benyújtására irányuló, évente közzétett, nyilvános felhívással és előzőleg meghatározott és Szicília Tartomány Hivatalos Lapjában megjelentetett kiválasztási paraméterek alapján történik. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek a kisebb jelentőségű („de minimis”) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001 bizottsági rendelet (9) figyelembevétele alapján, az a) és b) pontok szerinti támogatások nem tartoznak az exporttámogatások közé és, 2002-től kezdődően, a szóban forgó támogatásokra a „de minimis” szabályokat alkalmazzák. Az agrár-élelmiszeripari ágazatra vonatkozóan, a reklámozásról szóló iránymutatások alapján, a szóban forgó támogatások az „enyhe” támogatások közé tartozhatnak, amelyeket a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokhoz létrejött és a „versenyek, kiállítások és vásárok szervezésére” vonatkozó közösségi iránymutatások (10) 14.1. pontja szabályoz. Továbbá, azon tény ellenére, hogy a tartományi törvény kifejezetten nem említi a hároméves időszakban a kedvezményezettenkénti 100 000 euro összegű maximumot, a vásárokon és workshopon való részvételhez kedvezményben részesülő egyes cégeknek nyújtott támogatások jóval e maximum alatt maradnának. |
| --- | --- |

(32)

Az a) és b) pontban felsorolt költségekhez a finanszírozások kedvezményezettjei a Szicíliai Kereskedelmi Kamaránál szabályosan bejegyzett vállalatok és vállalati konzorciumok. A kedvezményezettek kiválasztása a részvételi kérelmek benyújtására irányuló, évente közzétett, nyilvános felhívással és előzőleg meghatározott és Szicília Tartomány Hivatalos Lapjában megjelentetett kiválasztási paraméterek alapján történik. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek a kisebb jelentőségű („de minimis”) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001 bizottsági rendelet (9) figyelembevétele alapján, az a) és b) pontok szerinti támogatások nem tartoznak az exporttámogatások közé és, 2002-től kezdődően, a szóban forgó támogatásokra a „de minimis” szabályokat alkalmazzák. Az agrár-élelmiszeripari ágazatra vonatkozóan, a reklámozásról szóló iránymutatások alapján, a szóban forgó támogatások az „enyhe” támogatások közé tartozhatnak, amelyeket a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokhoz létrejött és a „versenyek, kiállítások és vásárok szervezésére” vonatkozó közösségi iránymutatások (10) 14.1. pontja szabályoz. Továbbá, azon tény ellenére, hogy a tartományi törvény kifejezetten nem említi a hároméves időszakban a kedvezményezettenkénti 100 000 euro összegű maximumot, a vásárokon és workshopon való részvételhez kedvezményben részesülő egyes cégeknek nyújtott támogatások jóval e maximum alatt maradnának.

| (33) | A tömegkommunikációs eszközökön keresztül történő reklámozásra vonatkozóan az olasz hatóságok pontosították, hogy sem a nemzeti, sem a közösségi területen folytatott reklámkampányok nem vonatkoznak jellemzően egy bizonyos vállalat vagy egy vállalatcsoport termékeire, hanem a termékeket általános módon reklámozzák, anélkül, hogy kihangsúlyoznák azok eredetét, még akkor is, amikor a tartomány jellemző termékeiről van szó. Az agrár-élelmiszeripari ágazatra vonatkozó reklámkampányokhoz a fogyasztóknak küldött üzenet egy termékre vagy egy termékcsoportra vonatkozik, a tartomány termelővállalataira történő hivatkozás nélkül. A reklám általános, nem szólít fel a termékek vásárlására, csak azért, mert azok tartományi eredetűek, és más tagállamok termékeivel szemben nem tekinthető negatív reklámnak. A reklám ezért nem sértené a Szerződés 28. cikkét. |
| --- | --- |

(33)

A tömegkommunikációs eszközökön keresztül történő reklámozásra vonatkozóan az olasz hatóságok pontosították, hogy sem a nemzeti, sem a közösségi területen folytatott reklámkampányok nem vonatkoznak jellemzően egy bizonyos vállalat vagy egy vállalatcsoport termékeire, hanem a termékeket általános módon reklámozzák, anélkül, hogy kihangsúlyoznák azok eredetét, még akkor is, amikor a tartomány jellemző termékeiről van szó. Az agrár-élelmiszeripari ágazatra vonatkozó reklámkampányokhoz a fogyasztóknak küldött üzenet egy termékre vagy egy termékcsoportra vonatkozik, a tartomány termelővállalataira történő hivatkozás nélkül. A reklám általános, nem szólít fel a termékek vásárlására, csak azért, mert azok tartományi eredetűek, és más tagállamok termékeivel szemben nem tekinthető negatív reklámnak. A reklám ezért nem sértené a Szerződés 28. cikkét.

| (34) | Az olasz hatóságok által előterjesztett vélemény vonatkozik mind az Európai Közösségen, mind harmadik országokon belül folytatott promóciós és reklámkezdeményezésekre, mivel ugyanis ugyanazokat a kritériumokat veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(34)

Az olasz hatóságok által előterjesztett vélemény vonatkozik mind az Európai Közösségen, mind harmadik országokon belül folytatott promóciós és reklámkezdeményezésekre, mivel ugyanis ugyanazokat a kritériumokat veszik figyelembe.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (35) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján az államok által, vagyis állami forrásokból bármilyen formában nyújtott támogatások, amelyek néhány vállalatnak vagy néhány termelési ágazatnak kedvezve torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mégpedig annyiban, amennyiben a tagállamok közti kereskedelmet korlátozzák |
| --- | --- |

(35)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján az államok által, vagyis állami forrásokból bármilyen formában nyújtott támogatások, amelyek néhány vállalatnak vagy néhány termelési ágazatnak kedvezve torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mégpedig annyiban, amennyiben a tagállamok közti kereskedelmet korlátozzák

| (36) | A vizsgálat tárgyát képező intézkedés tartományi közforrások révén olyan speciális szicíliai mezőgazdasági vállalatok számára irányozza elő támogatások nyújtását, amelyek tagadhatatlanul nekik nem járó gazdasági és pénzügyi előnyben részesülnek más vállalatok kárára, amelyek nem részesülnek hasonló hozzájárulásban. Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata szerint, egy vállalat versenyhelyzetének állami támogatásnak köszönhető javulása általában a verseny torzulásával jár, az ilyen támogatásban nem részesülő konkurens vállalatokhoz képest (11). |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat tárgyát képező intézkedés tartományi közforrások révén olyan speciális szicíliai mezőgazdasági vállalatok számára irányozza elő támogatások nyújtását, amelyek tagadhatatlanul nekik nem járó gazdasági és pénzügyi előnyben részesülnek más vállalatok kárára, amelyek nem részesülnek hasonló hozzájárulásban. Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata szerint, egy vállalat versenyhelyzetének állami támogatásnak köszönhető javulása általában a verseny torzulásával jár, az ilyen támogatásban nem részesülő konkurens vállalatokhoz képest (11).

| (37) | Az intézkedés annyiban befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet, amennyire jelentős a mezőgazdasági termékek közösségen belüli kereskedelme, ahogy az alábbi táblázatból (12) következik, amelyben az Olaszország és Közösség között 1997–2001 közti időszakban bonyolított importok és exportok összértéke található (13). Számításba kell venni, hogy az olasz tartományok között Szicília nagy mezőgazdasági termelő. | Egész mezőgazdaság |
| --- | --- | --- |
| | Millió ECU/EUR | Millió ECU/EUR |
| | Export | Import |
| 1997 | 9 459 | 15 370 |
| 1998 | 9 997 | 15 645 |
| 1999 | 10 666 | 15 938 |
| 2000 | 10 939 | 16 804 |
| 2001 | 11 467 | 16 681 |

(37)

Az intézkedés annyiban befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet, amennyire jelentős a mezőgazdasági termékek közösségen belüli kereskedelme, ahogy az alábbi táblázatból (12) következik, amelyben az Olaszország és Közösség között 1997–2001 közti időszakban bonyolított importok és exportok összértéke található (13). Számításba kell venni, hogy az olasz tartományok között Szicília nagy mezőgazdasági termelő.

Egész mezőgazdaság

Millió ECU/EUR

Millió ECU/EUR

Export

Import

1997

9 459

15 370

1998

9 997

15 645

1999

10 666

15 938

2000

10 939

16 804

2001

11 467

16 681

| (38) | A fentiekben kifejtettekre tekintettel meg kell említeni, hogy a Bíróság kijelentette, hogy egy vállalatnak nyújtott támogatás akkor érintheti hátrányosan a tagállamok közti kereskedelmet és akkor változtathat a konkurencia helyzetén, ha a vállalat anélkül, hogy ő maga exportáló lenne, versenyt jelent más tagállamokból származó termékek számára. Amikor egy tagállam egy vállalatnak támogatást nyújt, a belső termelés ebből következően változatlan maradhat vagy megnövekedhet, azzal a következménnyel, hogy a más tagállamokból származó vállalatok lehetőségei, hogy e tagállam piacára saját termékeket exportálhassák, csökkennek. Az ilyen támogatás ezért hátrányosan érinti a tagállamok közti kereskedelmet és rontja a konkurencia helyzetét (14). |
| --- | --- |

(38)

A fentiekben kifejtettekre tekintettel meg kell említeni, hogy a Bíróság kijelentette, hogy egy vállalatnak nyújtott támogatás akkor érintheti hátrányosan a tagállamok közti kereskedelmet és akkor változtathat a konkurencia helyzetén, ha a vállalat anélkül, hogy ő maga exportáló lenne, versenyt jelent más tagállamokból származó termékek számára. Amikor egy tagállam egy vállalatnak támogatást nyújt, a belső termelés ebből következően változatlan maradhat vagy megnövekedhet, azzal a következménnyel, hogy a más tagállamokból származó vállalatok lehetőségei, hogy e tagállam piacára saját termékeket exportálhassák, csökkennek. Az ilyen támogatás ezért hátrányosan érinti a tagállamok közti kereskedelmet és rontja a konkurencia helyzetét (14).

| (39) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalom alá esik. Az olasz hatóságok soha nem vitatták ezt a pontot. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalom alá esik. Az olasz hatóságok soha nem vitatták ezt a pontot.

| (40) | A 87. cikk (1) bekezdésének tilalmát a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételszabályok enyhítik. |
| --- | --- |

(40)

A 87. cikk (1) bekezdésének tilalmát a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételszabályok enyhítik.

| (41) | A 87. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt kivételszabályok a szóban forgó támogatási intézkedések természetét és céljait tekintve egyértelműen alkalmazhatatlanak. Az olasz hatóságok csakugyan nem is hivatkoztak a 87. cikk (2) bekezdése a), b) és c) pontjának alkalmazására. |
| --- | --- |

(41)

A 87. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt kivételszabályok a szóban forgó támogatási intézkedések természetét és céljait tekintve egyértelműen alkalmazhatatlanak. Az olasz hatóságok csakugyan nem is hivatkoztak a 87. cikk (2) bekezdése a), b) és c) pontjának alkalmazására.

| (42) | A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja sem alkalmazható a jelen ügyben, mivel a támogatások nem szolgálják olyan régiók gazdasági fejlődésének előmozdítását, amelyekben az életszínvonal rendkívül alacsony vagy amelyekben az alulfoglalkoztatottság súlyos formában van jelen. Olaszország továbbá nem is hivatkozott a 87. cikk (3) bekezdése a) pontjának alkalmazására. |
| --- | --- |

(42)

A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja sem alkalmazható a jelen ügyben, mivel a támogatások nem szolgálják olyan régiók gazdasági fejlődésének előmozdítását, amelyekben az életszínvonal rendkívül alacsony vagy amelyekben az alulfoglalkoztatottság súlyos formában van jelen. Olaszország továbbá nem is hivatkozott a 87. cikk (3) bekezdése a) pontjának alkalmazására.

| (43) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szintén alkalmazhatatlan a szóban forgó támogatásokra, mivel ezek nem szolgálják egy közös európai érdekű fontos terv megvalósításának előmozdítását, sem pedig az olasz gazdaságban bekövetkező súlyos zavar orvoslását. Olaszország nem is hivatkozott a 87. cikk (3) bekezdése b) pontjának alkalmazására. |
| --- | --- |

(43)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szintén alkalmazhatatlan a szóban forgó támogatásokra, mivel ezek nem szolgálják egy közös európai érdekű fontos terv megvalósításának előmozdítását, sem pedig az olasz gazdaságban bekövetkező súlyos zavar orvoslását. Olaszország nem is hivatkozott a 87. cikk (3) bekezdése b) pontjának alkalmazására.

| (44) | A vizsgálat tárgyát képező támogatások nem szolgálnak és nem is alkalmasak a 87. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti, a kultúra segítésére és a kulturális örökség megőrzésére irányuló célokra, és Olaszország nem is hivatkozott e rendelkezés alkalmazására. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat tárgyát képező támogatások nem szolgálnak és nem is alkalmasak a 87. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti, a kultúra segítésére és a kulturális örökség megőrzésére irányuló célokra, és Olaszország nem is hivatkozott e rendelkezés alkalmazására.

| (45) | A vizsgálat tárgyát képező támogatások természetét tekintve, az egyetlen alkalmazható kivételszabály az, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában áll. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálat tárgyát képező támogatások természetét tekintve, az egyetlen alkalmazható kivételszabály az, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában áll.

Alkalmazható rendelkezések

| (46) | A (45) preambulumbekezdés szerinti kivételszabály alkalmazhatóságát a mezőgazdasági ágazatban a promócióra és reklámozásra irányuló állami támogatások nyújtásáról szóló rendelkezések, vagyis a reklámozásról szóló iránymutatásokban (15) rögzített szabályok alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(46)

A (45) preambulumbekezdés szerinti kivételszabály alkalmazhatóságát a mezőgazdasági ágazatban a promócióra és reklámozásra irányuló állami támogatások nyújtásáról szóló rendelkezések, vagyis a reklámozásról szóló iránymutatásokban (15) rögzített szabályok alapján kell értékelni.

| (47) | A reklámozásról szóló iránymutatások 7.1. pontja alapján a Bizottság az új állami támogatásokra magukat az iránymutatásokat fogja alkalmazni, beleértve a tagállamok még függőben lévő bejelentéseit, 2002. január 1-jétől kezdődően. A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében a jogtalan támogatások a nyújtásuk időpontjában érvényben lévő szabályozásoknak és iránymutatásoknak megfelelően kerülnek értékelésre. |
| --- | --- |

(47)

A reklámozásról szóló iránymutatások 7.1. pontja alapján a Bizottság az új állami támogatásokra magukat az iránymutatásokat fogja alkalmazni, beleértve a tagállamok még függőben lévő bejelentéseit, 2002. január 1-jétől kezdődően. A 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében a jogtalan támogatások a nyújtásuk időpontjában érvényben lévő szabályozásoknak és iránymutatásoknak megfelelően kerülnek értékelésre.

| (48) | Az eljárás megindításáról szól határozatnak megfelelően, amelyben a Bizottság kétségeit fejezte ki a szóban forgó intézkedéseknek az ilyen típusú támogatási intézkedésekre alkalmazható aktuális szabályozásokkal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban (16), a jelen határozat csak a Szerződés I. mellékletében álló mezőgazdasági termékek promóciójára és reklámozására nyújtott és 2002. január 1-jétől kezdve nyújtandó támogatásokra irányul. |
| --- | --- |

(48)

Az eljárás megindításáról szól határozatnak megfelelően, amelyben a Bizottság kétségeit fejezte ki a szóban forgó intézkedéseknek az ilyen típusú támogatási intézkedésekre alkalmazható aktuális szabályozásokkal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban (16), a jelen határozat csak a Szerződés I. mellékletében álló mezőgazdasági termékek promóciójára és reklámozására nyújtott és 2002. január 1-jétől kezdve nyújtandó támogatásokra irányul.

| (49) | A promócióra irányuló támogatásokat illetően a reklámozásról szóló iránymutatások 8. pontja rögzíti, hogy a reklámozás fogalmába nem tartoznak bele olyan promóciós tevékenységek, mint a tudományos ismeretek terjesztése, vásárok és kiállítások szervezése vagy hasonló rendezvényeken vagy a PR-területen hasonló kezdeményezésekben való részvétel, beleértve a közvélemény-kutatást és piackutatást. A promóciós tevékenységekre irányuló állami támogatásokat tág értelemben a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi irányelvek (17) 13. és 14. pontja szabályozza. Mivel a bejelentés nem pontosítja, hogy a vizsgált támogatásokat csak kis- és középvállalkozásokra alkalmazzák-e, a jelen ügyben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozások javára nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazására vonatkozó 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (18) nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(49)

A promócióra irányuló támogatásokat illetően a reklámozásról szóló iránymutatások 8. pontja rögzíti, hogy a reklámozás fogalmába nem tartoznak bele olyan promóciós tevékenységek, mint a tudományos ismeretek terjesztése, vásárok és kiállítások szervezése vagy hasonló rendezvényeken vagy a PR-területen hasonló kezdeményezésekben való részvétel, beleértve a közvélemény-kutatást és piackutatást. A promóciós tevékenységekre irányuló állami támogatásokat tág értelemben a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi irányelvek (17) 13. és 14. pontja szabályozza. Mivel a bejelentés nem pontosítja, hogy a vizsgált támogatásokat csak kis- és középvállalkozásokra alkalmazzák-e, a jelen ügyben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozások javára nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazására vonatkozó 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (18) nem alkalmazható.

| (50) | A reklámozásra irányuló támogatásokat illetően a reklámozásról szóló iránymutatások 7. pontja rögzíti, hogy a „reklám” fogalma – amely ugyanezen alkalmazható iránymutatások tárgyát képezi – nemcsak a tömegkommunikációs eszközökön (mint a sajtó, rádió, televízió vagy plakátok) keresztül folytatott valamely tevékenységre alkalmazandó, amelynek célja a fogyasztók egy bizonyos termék megvásárlására való rábírása, hanem egyébiránt magában foglal bármely tevékenységet, amelynek célja a gazdaság résztvevőit vagy a fogyasztókat egy bizonyos termék megvételére rávenni, valamint az összes, ugyanilyen célból a fogyasztókhoz közvetlenül eljuttatott szóróanyagot, beleértve az értékesítési pontokon a fogyasztókra irányuló reklámtevékenységeket. |
| --- | --- |

(50)

A reklámozásra irányuló támogatásokat illetően a reklámozásról szóló iránymutatások 7. pontja rögzíti, hogy a „reklám” fogalma – amely ugyanezen alkalmazható iránymutatások tárgyát képezi – nemcsak a tömegkommunikációs eszközökön (mint a sajtó, rádió, televízió vagy plakátok) keresztül folytatott valamely tevékenységre alkalmazandó, amelynek célja a fogyasztók egy bizonyos termék megvásárlására való rábírása, hanem egyébiránt magában foglal bármely tevékenységet, amelynek célja a gazdaság résztvevőit vagy a fogyasztókat egy bizonyos termék megvételére rávenni, valamint az összes, ugyanilyen célból a fogyasztókhoz közvetlenül eljuttatott szóróanyagot, beleértve az értékesítési pontokon a fogyasztókra irányuló reklámtevékenységeket.

Promócióra irányuló támogatások

| (51) | A rendelkezésre álló információkból következik, hogy a Közösségen belüli és a Közösségen kívüli vásárokon és workshopokon való részvételre szánt, a jelen határozat (31) preambulumbekezdésének a) és b) alpontjában és (32) preambulumbekezdésében leírt támogatások teljes egészében csak abban a mértékben tekinthetők promócióra irányuló támogatásoknak, amennyiben a leírt tevékenységek nem tartalmaznak olyan cselekvéseket, amelyek célja a gazdaság résztvevőinek vagy a fogyasztóknak egy bizonyos termék megvásárlására való rábírása, valamint ugyanilyen célból a fogyasztókhoz közvetlenül eljuttatott szóróanyagot sem. A reklámozásról szóló iránymutatások 7. pontja alapján a gazdaság résztvevőinek vagy a fogyasztóknak egy bizonyos termék megvásárlására való rábírását célzó tevékenységekhez és ugyanilyen célból a fogyasztókhoz közvetlenül eljuttatott szóróanyaghoz nyújtott támogatások reklámozásra irányuló támogatásoknak tekintendők. |
| --- | --- |

(51)

A rendelkezésre álló információkból következik, hogy a Közösségen belüli és a Közösségen kívüli vásárokon és workshopokon való részvételre szánt, a jelen határozat (31) preambulumbekezdésének a) és b) alpontjában és (32) preambulumbekezdésében leírt támogatások teljes egészében csak abban a mértékben tekinthetők promócióra irányuló támogatásoknak, amennyiben a leírt tevékenységek nem tartalmaznak olyan cselekvéseket, amelyek célja a gazdaság résztvevőinek vagy a fogyasztóknak egy bizonyos termék megvásárlására való rábírása, valamint ugyanilyen célból a fogyasztókhoz közvetlenül eljuttatott szóróanyagot sem. A reklámozásról szóló iránymutatások 7. pontja alapján a gazdaság résztvevőinek vagy a fogyasztóknak egy bizonyos termék megvásárlására való rábírását célzó tevékenységekhez és ugyanilyen célból a fogyasztókhoz közvetlenül eljuttatott szóróanyaghoz nyújtott támogatások reklámozásra irányuló támogatásoknak tekintendők.

| (52) | Annyiban, amennyiben az intézkedések a Közösségen belüli és a Közösségen kívüli vásárokon és workshopokon való részvételt célozzák, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások 13. és 14. pontja értelmében valójában promócióra irányuló támogatásoknak tekintendők, a támogatásokat 100 %-ig lehet nyújtani, de azok kedvezményezettenként és háromévenként nem haladhatják meg a 100 000 eurót. Ezt a maximumot túl lehet lépni, feltéve ha nem haladja meg az elszámolható költségek 50 %-át, olyan vállalatoknak nyújtott támogatások esetén, amelyek beletartoznak a kis- és középvállalkozások azon definíciójába, amely az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletben (19) áll. A támogatás összegének számításához kedvezményezettnek a szolgáltatások címzettje tekintendő. Ahogy az olasz hatóságok által küldött véleményből kitűnik, a vizsgált promóciós intézkedéseket az említett támogatási maximum viszonylatában finanszírozzák, és ezért az alkalmazható tárgyi szabályozásokkal (20) összeegyeztethetők. |
| --- | --- |

(52)

Annyiban, amennyiben az intézkedések a Közösségen belüli és a Közösségen kívüli vásárokon és workshopokon való részvételt célozzák, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások 13. és 14. pontja értelmében valójában promócióra irányuló támogatásoknak tekintendők, a támogatásokat 100 %-ig lehet nyújtani, de azok kedvezményezettenként és háromévenként nem haladhatják meg a 100 000 eurót. Ezt a maximumot túl lehet lépni, feltéve ha nem haladja meg az elszámolható költségek 50 %-át, olyan vállalatoknak nyújtott támogatások esetén, amelyek beletartoznak a kis- és középvállalkozások azon definíciójába, amely az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletben (19) áll. A támogatás összegének számításához kedvezményezettnek a szolgáltatások címzettje tekintendő. Ahogy az olasz hatóságok által küldött véleményből kitűnik, a vizsgált promóciós intézkedéseket az említett támogatási maximum viszonylatában finanszírozzák, és ezért az alkalmazható tárgyi szabályozásokkal (20) összeegyeztethetők.

| (53) | A mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások 14. pontja alapján, hogy a verseny ne torzuljon, az érintett terület feltételezhető összes alanyának részesülnie kell tudnia az ilyen jellegű támogatásokban, objektíven meghatározott kritériumok alapján. Az Olaszország által közölt és a jelen határozat (32) preambulumbekezdésében fent leírt információk alapján ez a feltétel teljesítettnek bizonyul (21). A bizonyos szövetségekre korlátozott vagy csak azok tagjainak kedvezni szándékozó támogatások az ágazat fejlődését, azt egészében nézve, nem segítik, és működési támogatásoknak tekintendők. Ezért, amennyiben azokat termelői szövetségek vagy más egymást kölcsönösen segítő mezőgazdasági szervezetek nyújtják, a szóban forgó szolgáltatásoknak az összes gazdálkodó számára hozzáférhetőnek kell lenniük. Ilyen esetekben, a szóban forgó szövetség vagy szervezet adminisztrációs költségeihez való esetleges hozzájárulásoknak a szolgáltatásnyújtás költségeire kell korlátozódniuk. |
| --- | --- |

(53)

A mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások 14. pontja alapján, hogy a verseny ne torzuljon, az érintett terület feltételezhető összes alanyának részesülnie kell tudnia az ilyen jellegű támogatásokban, objektíven meghatározott kritériumok alapján. Az Olaszország által közölt és a jelen határozat (32) preambulumbekezdésében fent leírt információk alapján ez a feltétel teljesítettnek bizonyul (21). A bizonyos szövetségekre korlátozott vagy csak azok tagjainak kedvezni szándékozó támogatások az ágazat fejlődését, azt egészében nézve, nem segítik, és működési támogatásoknak tekintendők. Ezért, amennyiben azokat termelői szövetségek vagy más egymást kölcsönösen segítő mezőgazdasági szervezetek nyújtják, a szóban forgó szolgáltatásoknak az összes gazdálkodó számára hozzáférhetőnek kell lenniük. Ilyen esetekben, a szóban forgó szövetség vagy szervezet adminisztrációs költségeihez való esetleges hozzájárulásoknak a szolgáltatásnyújtás költségeire kell korlátozódniuk.

Reklámozásra irányuló támogatások

| (54) | Abban a mértékben, amennyire a gazdaság szereplőit és a fogyasztókat egy bizonyos termék megvásárlására való rábírását célzó tevékenységeket, vagy a fogyasztóknak ugyanilyen célból közvetlenül eljuttatott szóróanyagot tartalmaznak (például, reklám az értékesítési pontokon, vagy a gazdasági élet szereplőinek, mint agrár-élelmiszeripari vállalkozóknak, nagy- és kiskereskedőknek, éttermeknek, szállodáknak és a vendéglátás egyéb vállalkozóinak szánt reklám), a vásárokon és workshopokon való részvételt támogató fent említett intézkedéseket a reklámozásra irányuló támogatásokra alkalmazható szabályozások alapján kell értékelni, úgy, mint a tömegkommunikációs eszközökön (sajtó, plakátok, rádió, televízió) keresztül végzett reklámintézkedéseket, amelyek a jelen határozat (31) preambulumbekezdésének c) alpontjában és (33) preambulumbekezdésében kerültek leírásra. |
| --- | --- |

(54)

Abban a mértékben, amennyire a gazdaság szereplőit és a fogyasztókat egy bizonyos termék megvásárlására való rábírását célzó tevékenységeket, vagy a fogyasztóknak ugyanilyen célból közvetlenül eljuttatott szóróanyagot tartalmaznak (például, reklám az értékesítési pontokon, vagy a gazdasági élet szereplőinek, mint agrár-élelmiszeripari vállalkozóknak, nagy- és kiskereskedőknek, éttermeknek, szállodáknak és a vendéglátás egyéb vállalkozóinak szánt reklám), a vásárokon és workshopokon való részvételt támogató fent említett intézkedéseket a reklámozásra irányuló támogatásokra alkalmazható szabályozások alapján kell értékelni, úgy, mint a tömegkommunikációs eszközökön (sajtó, plakátok, rádió, televízió) keresztül végzett reklámintézkedéseket, amelyek a jelen határozat (31) preambulumbekezdésének c) alpontjában és (33) preambulumbekezdésében kerültek leírásra.

| (55) | A reklámozásról szóló iránymutatások alapján a reklámköltségek általában ugyanazon termelőket vagy vállalkozókat kell, hogy terheljék, mint normál gazdasági tevékenységük szerves részét. |
| --- | --- |

(55)

A reklámozásról szóló iránymutatások alapján a reklámköltségek általában ugyanazon termelőket vagy vállalkozókat kell, hogy terheljék, mint normál gazdasági tevékenységük szerves részét.

| (56) | Ezért, hogy ne működési támogatásoknak minősüljenek, hanem a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek legyenek tekinthetők, arra van szükség, hogy a reklámozásra irányuló támogatások ne rontsanak a kereskedelem feltételein a közös érdekkel ellenkező mértékben (negatív kritériumok) és elősegítsék az egyes tevékenységek vagy egyes gazdasági területek fejlődését (pozitív kritériumok). Továbbá az állami támogatásoknak figyelembe kell venniük a Közösség nemzetközi kötelezettségeit, amelyeket a mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan a mezőgazdaságról szóló 1994. évi WTO-GATT megállapodás fogalmaz meg. |
| --- | --- |

(56)

Ezért, hogy ne működési támogatásoknak minősüljenek, hanem a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek legyenek tekinthetők, arra van szükség, hogy a reklámozásra irányuló támogatások ne rontsanak a kereskedelem feltételein a közös érdekkel ellenkező mértékben (negatív kritériumok) és elősegítsék az egyes tevékenységek vagy egyes gazdasági területek fejlődését (pozitív kritériumok). Továbbá az állami támogatásoknak figyelembe kell venniük a Közösség nemzetközi kötelezettségeit, amelyeket a mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan a mezőgazdaságról szóló 1994. évi WTO-GATT megállapodás fogalmaz meg.

| (57) | A negatív kritériumok kielégítéséhez, a reklámozásról szóló iránymutatások 3.1. pontja alapján a támogatásokat nem lehet olyan reklámkampányokhoz nyújtani, amelyek sértik az EK-Szerződés 28. cikkét (3.1.1. pont) vagy olyan kampányokhoz, amelyek ellentétben állnak a származatott közösségi joggal (3.1.2. pont) vagy olyan reklámokhoz, amelyek bizonyos vállalatokra vonatkoznak (3.1.3. pont). Továbbá amennyiben a közforrásokból finanszírozott reklámtevékenységek elvégzésével magánvállalatokat bíznak meg, ahhoz, hogy az ilyen cégek számára az esetleges támogatásnyújtások kizártak legyenek, a szóban forgó magáncég kiválasztását a piaci szabályozások figyelembevételével kell elvégezni, nem diszkriminatív módon, ha szükséges, a közösségi szabályozásnak és a közösségi joggyakorlatnak (22) megfelelő versenytárgyalásokhoz folyamodva, különösen az ilyen kezdeményezéseknek megfelelő reklámot biztosítva, úgy, hogy a szolgáltatások piaca nyitott maradjon a konkurencia számára és biztosítani lehessen a versenytárgyalási eljárások pártatlanságát. |
| --- | --- |

(57)

A negatív kritériumok kielégítéséhez, a reklámozásról szóló iránymutatások 3.1. pontja alapján a támogatásokat nem lehet olyan reklámkampányokhoz nyújtani, amelyek sértik az EK-Szerződés 28. cikkét (3.1.1. pont) vagy olyan kampányokhoz, amelyek ellentétben állnak a származatott közösségi joggal (3.1.2. pont) vagy olyan reklámokhoz, amelyek bizonyos vállalatokra vonatkoznak (3.1.3. pont). Továbbá amennyiben a közforrásokból finanszírozott reklámtevékenységek elvégzésével magánvállalatokat bíznak meg, ahhoz, hogy az ilyen cégek számára az esetleges támogatásnyújtások kizártak legyenek, a szóban forgó magáncég kiválasztását a piaci szabályozások figyelembevételével kell elvégezni, nem diszkriminatív módon, ha szükséges, a közösségi szabályozásnak és a közösségi joggyakorlatnak (22) megfelelő versenytárgyalásokhoz folyamodva, különösen az ilyen kezdeményezéseknek megfelelő reklámot biztosítva, úgy, hogy a szolgáltatások piaca nyitott maradjon a konkurencia számára és biztosítani lehessen a versenytárgyalási eljárások pártatlanságát.

| (58) | A megküldött információk alapján úgy tűnik, hogy a 3.1.1. pont (a Szerződés 28. cikkét sértő kampányok) és a 3.1.3. pont (bizonyos vállalatokra vonatkozó reklámok) által előírt kritériumokat a jelen határozat (30) preambulumbekezdése, (31) preambulumbekezdésének c) alpontja, valamint (33) preambulumbekezdése által leírt reklámintézkedések teljesítik. Az olasz hatóságok azonban nem szolgáltak semmilyen tájékoztatással arra vonatkozóan, hogy a 3.1.2. pontban foglalt kritérium (a származtatott közösségi joggal ellentétben álló kampányok) is teljesül-e. |
| --- | --- |

(58)

A megküldött információk alapján úgy tűnik, hogy a 3.1.1. pont (a Szerződés 28. cikkét sértő kampányok) és a 3.1.3. pont (bizonyos vállalatokra vonatkozó reklámok) által előírt kritériumokat a jelen határozat (30) preambulumbekezdése, (31) preambulumbekezdésének c) alpontja, valamint (33) preambulumbekezdése által leírt reklámintézkedések teljesítik. Az olasz hatóságok azonban nem szolgáltak semmilyen tájékoztatással arra vonatkozóan, hogy a 3.1.2. pontban foglalt kritérium (a származtatott közösségi joggal ellentétben álló kampányok) is teljesül-e.

| (59) | A támogatott reklámnak azon túl, hogy kielégíti a reklámozásról szóló iránymutatások 3.2. pontja szerinti negatív kritériumokat, ki kell elégítenie legalább egy pozitív kritériumot, amely annak bizonyítására irányul, hogy a támogatás valóban elősegíti egyes gazdasági tevékenységek vagy egyes gazdasági területek fejlődését. Ez a pozitív feltétel akkor tekintendő kielégítettnek, ha a támogatott reklám az alábbi tevékenységek valamelyikére vonatkozik: mezőgazdasági többlettermelés vagy kihasználatlan fajták; új vagy helyettesítő, de még nem többlettermelések; kiváló minőségű termékek, beleértve a környezetbarát termesztési vagy begyűjtési módszerekkel termesztett termékeket, mint a biotermékeket; bizonyos régiók fejlesztése; a 70/2001/EK rendeletben meghatározott kis- és középvállalkozások (KKV) fejlesztése; a halászati és az akvakultúratermék-ágazatban a piacok közös szervezéséről szóló, 2000. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (23) értelmében hivatalosan elismert szervezetek által megvalósított projektek; termelői szervezetek és a halászati ágazat nemzeti hatóságok által elismert egyéb szervezetei által együttesen megvalósított projektek. |
| --- | --- |

(59)

A támogatott reklámnak azon túl, hogy kielégíti a reklámozásról szóló iránymutatások 3.2. pontja szerinti negatív kritériumokat, ki kell elégítenie legalább egy pozitív kritériumot, amely annak bizonyítására irányul, hogy a támogatás valóban elősegíti egyes gazdasági tevékenységek vagy egyes gazdasági területek fejlődését. Ez a pozitív feltétel akkor tekintendő kielégítettnek, ha a támogatott reklám az alábbi tevékenységek valamelyikére vonatkozik: mezőgazdasági többlettermelés vagy kihasználatlan fajták; új vagy helyettesítő, de még nem többlettermelések; kiváló minőségű termékek, beleértve a környezetbarát termesztési vagy begyűjtési módszerekkel termesztett termékeket, mint a biotermékeket; bizonyos régiók fejlesztése; a 70/2001/EK rendeletben meghatározott kis- és középvállalkozások (KKV) fejlesztése; a halászati és az akvakultúratermék-ágazatban a piacok közös szervezéséről szóló, 2000. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (23) értelmében hivatalosan elismert szervezetek által megvalósított projektek; termelői szervezetek és a halászati ágazat nemzeti hatóságok által elismert egyéb szervezetei által együttesen megvalósított projektek.

| (60) | A reklámozásra irányuló támogatásokat illetően az olasz hatóságok által megküldött vélemények nem jelzik, hogy a szóban forgó reklámintézkedések kielégítik-e a fent említett pozitív kritériumok valamelyikét. |
| --- | --- |

(60)

A reklámozásra irányuló támogatásokat illetően az olasz hatóságok által megküldött vélemények nem jelzik, hogy a szóban forgó reklámintézkedések kielégítik-e a fent említett pozitív kritériumok valamelyikét.

| (61) | A mezőgazdasági termékek reklámozásra irányuló állami támogatásainak maximális összegére vonatkozóan a reklámozásról szóló iránymutatások 5. pontja főszabályként úgy rendelkezik, hogy egy, az állami költségvetés terhére nyújtott közvetlen támogatás nem haladhatja meg az ágazat által egy bizonyos reklámkampányhoz előirányzott összeget. Ezért reklámcélú támogatások esetén a közvetlen támogatás hányada nem haladhatja meg az 50 %-ot, és az ágazat vállalatainak legalább 50 %-os mértékben kell hozzájárulniuk a költségekhez, önkéntes hozzájárulások vagy parafiskális kötelezettségek, vagy kötelező hozzájárulások formájában. A reklámozásról szóló iránymutatások 3.2. pontjában foglalt pozitív kritériumok némelyikének jelentőségét számításba véve a Bizottság engedélyezheti a közvetlen támogatás maximális hányadrészének a költségek 75 %-áig történő emelését a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján a támogatásra engedélyezhető területeken lévő KKV-k termékeinek reklámozása esetén. |
| --- | --- |

(61)

A mezőgazdasági termékek reklámozásra irányuló állami támogatásainak maximális összegére vonatkozóan a reklámozásról szóló iránymutatások 5. pontja főszabályként úgy rendelkezik, hogy egy, az állami költségvetés terhére nyújtott közvetlen támogatás nem haladhatja meg az ágazat által egy bizonyos reklámkampányhoz előirányzott összeget. Ezért reklámcélú támogatások esetén a közvetlen támogatás hányada nem haladhatja meg az 50 %-ot, és az ágazat vállalatainak legalább 50 %-os mértékben kell hozzájárulniuk a költségekhez, önkéntes hozzájárulások vagy parafiskális kötelezettségek, vagy kötelező hozzájárulások formájában. A reklámozásról szóló iránymutatások 3.2. pontjában foglalt pozitív kritériumok némelyikének jelentőségét számításba véve a Bizottság engedélyezheti a közvetlen támogatás maximális hányadrészének a költségek 75 %-áig történő emelését a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján a támogatásra engedélyezhető területeken lévő KKV-k termékeinek reklámozása esetén.

| (62) | A megküldött és a jelen határozat (31) preambulumbekezdésében foglalt információkból kitűnik, hogy a vizsgált támogatási rendszerben előirányzott összes promóciós és reklámintézkedést 100 %-ban közforrásokból finanszírozták. A feltétel, amely szerint a finanszírozás 50 %-ának (vagy adott esetben 25 %-ának) az ágazatból kell származnia, ezért nem teljesül. |
| --- | --- |

(62)

A megküldött és a jelen határozat (31) preambulumbekezdésében foglalt információkból kitűnik, hogy a vizsgált támogatási rendszerben előirányzott összes promóciós és reklámintézkedést 100 %-ban közforrásokból finanszírozták. A feltétel, amely szerint a finanszírozás 50 %-ának (vagy adott esetben 25 %-ának) az ágazatból kell származnia, ezért nem teljesül.

| (63) | A fent kifejtett értékelésből ezért a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a vizsgált reklámozásra irányuló támogatások nem elégítik ki a reklámozásról szóló iránymutatások 3.1.2. (a származtatott közösségi joggal ellentétben álló kampányok), 3.2. (pozitív kritériumok) és 5. pontja (az állami támogatások maximumai) által előirányzott kritériumokat. |
| --- | --- |

(63)

A fent kifejtett értékelésből ezért a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a vizsgált reklámozásra irányuló támogatások nem elégítik ki a reklámozásról szóló iránymutatások 3.1.2. (a származtatott közösségi joggal ellentétben álló kampányok), 3.2. (pozitív kritériumok) és 5. pontja (az állami támogatások maximumai) által előirányzott kritériumokat.

| (64) | Ugyanez a következtetés érvényes mind a Közösségen belül, mind a Közösségen kívül megvalósított intézkedésekre. Mivel a Közösségen kívül megvalósított reklámozásra irányuló támogatásokra a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra alkalmazható iránymutatások nem kifejezetten terjednek ki, a Bizottság értékelésükkor saját belátása szerint jár el. A Bizottság állandó gyakorlata szerint, ha a vizsgált intézkedések megfelelnek a közösségi területen belül alkalmazható állami támogatásokról szóló vonatkozó szabályozásoknak, akkor a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők, és finanszírozásuk 80 %-ig engedélyezhető (24). A jelen esetben, ahogy a szolgáltatott információkból és a jelen határozat (31) és (33) preambulumbekezdésében fent bemutatott információkból kitűnik, a Közösségen belül és kívül foganatosított intézkedések megegyeznek, és a nyújtott támogatás 100 %-nak felel meg. Ezért ebben az esetben sem tartják be sem a reklámozásról szóló iránymutatások 3.1.2. (a származtatott közösségi joggal ellentétben álló kampányok) és 3.2. (pozitív kritériumok) pontját, sem pedig a Bizottság által állami támogatásokhoz engedélyezett maximumot (25). Tehát a szóban forgó támogatások is összeegyeztethetetlenek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

Ugyanez a következtetés érvényes mind a Közösségen belül, mind a Közösségen kívül megvalósított intézkedésekre. Mivel a Közösségen kívül megvalósított reklámozásra irányuló támogatásokra a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra alkalmazható iránymutatások nem kifejezetten terjednek ki, a Bizottság értékelésükkor saját belátása szerint jár el. A Bizottság állandó gyakorlata szerint, ha a vizsgált intézkedések megfelelnek a közösségi területen belül alkalmazható állami támogatásokról szóló vonatkozó szabályozásoknak, akkor a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők, és finanszírozásuk 80 %-ig engedélyezhető (24). A jelen esetben, ahogy a szolgáltatott információkból és a jelen határozat (31) és (33) preambulumbekezdésében fent bemutatott információkból kitűnik, a Közösségen belül és kívül foganatosított intézkedések megegyeznek, és a nyújtott támogatás 100 %-nak felel meg. Ezért ebben az esetben sem tartják be sem a reklámozásról szóló iránymutatások 3.1.2. (a származtatott közösségi joggal ellentétben álló kampányok) és 3.2. (pozitív kritériumok) pontját, sem pedig a Bizottság által állami támogatásokhoz engedélyezett maximumot (25). Tehát a szóban forgó támogatások is összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.

| (65) | A jelen határozat kizárólag a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek promóciójához és reklámozásához a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatási intézkedésekre vonatkozik. Ez nem képezi a Bizottság hivatalos állásfoglalását a szolgáltatásnyújtók kiválasztásának a nyilvános versenytárgyalások tárgyában megfogalmazott közösségi szabályozásokkal és az ezekkel kapcsolatos joggyakorlattal való összeegyeztethetősége tekintetében. A Bizottság fenntartja a jogot, hogy a kérdést a nyilvános versenytárgyalások tárgyában megfogalmazott szabályozás alapján alapos vizsgálat tárgyává tegye. |
| --- | --- |

(65)

A jelen határozat kizárólag a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek promóciójához és reklámozásához a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatási intézkedésekre vonatkozik. Ez nem képezi a Bizottság hivatalos állásfoglalását a szolgáltatásnyújtók kiválasztásának a nyilvános versenytárgyalások tárgyában megfogalmazott közösségi szabályozásokkal és az ezekkel kapcsolatos joggyakorlattal való összeegyeztethetősége tekintetében. A Bizottság fenntartja a jogot, hogy a kérdést a nyilvános versenytárgyalások tárgyában megfogalmazott szabályozás alapján alapos vizsgálat tárgyává tegye.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | A fent kifejtett észrevételekből arra lehet következtetni, hogy a promócióra irányuló támogatási intézkedések annyiban, amennyiben megfelelnek a mezőgazdasági ágazaton belüli állami támogatásokhoz készült közösségi iránymutatások 13. és 14. pontjának, a 87. cikk (3) bekezdése c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők, ha néhány gazdasági tevékenység fejlődésének elősegítését célzó támogatásokról van szó. |
| --- | --- |

(66)

A fent kifejtett észrevételekből arra lehet következtetni, hogy a promócióra irányuló támogatási intézkedések annyiban, amennyiben megfelelnek a mezőgazdasági ágazaton belüli állami támogatásokhoz készült közösségi iránymutatások 13. és 14. pontjának, a 87. cikk (3) bekezdése c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők, ha néhány gazdasági tevékenység fejlődésének elősegítését célzó támogatásokról van szó.

| (67) | Azok a reklámozásra irányuló támogatási intézkedések, amelyek nem felelnek az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt, valamint e mellékletben nem szereplő bizonyos termékek reklámozásáról szóló iránymutatásokban rögzített rendelkezéseknek, a közös piaccal nem összeegyeztethetőek, és csak akkor valósíthatók meg, ha az említett rendelkezéseknek való megfeleltetésük céljából módosításra kerültek. |
| --- | --- |

(67)

Azok a reklámozásra irányuló támogatási intézkedések, amelyek nem felelnek az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt, valamint e mellékletben nem szereplő bizonyos termékek reklámozásáról szóló iránymutatásokban rögzített rendelkezéseknek, a közös piaccal nem összeegyeztethetőek, és csak akkor valósíthatók meg, ha az említett rendelkezéseknek való megfeleltetésük céljából módosításra kerültek.

| (68) | A közös piaccal összeegyeztethetetlen reklámozásra irányuló támogatási intézkedéseket, amelyeket folyósítottak, a kedvezményezetteknek vissza kell fizetniük, |
| --- | --- |

(68)

A közös piaccal összeegyeztethetetlen reklámozásra irányuló támogatási intézkedéseket, amelyeket folyósítottak, a kedvezményezetteknek vissza kell fizetniük,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Szicília tartomány 27/97 sz. tartományi törvényének 4. cikkének alkalmazásában Olaszország által a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek promóciójához előirányzott támogatások a közös piaccal összeegyeztethetőek.

E támogatások nyújtása ezért jóváhagyásban részesül.

2. cikk

A Szicília tartomány 27/97 sz. tartományi törvényének 4. cikkének alkalmazásában Olaszország által a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek reklámozásához előirányzott támogatások a közös piaccal összeegyeztethetetlenek.

E támogatások nyújtására ezért nem kerülhet sor.

3. cikk

Olaszország minden szükséges intézkedést megtesz, hogy a kedvezményezettektől visszaszerezze a 2. cikkben jelzett támogatásokat, amennyiben azokat jogtalanul bocsátotta rendelkezésükre.

A visszaszerzésre haladéktalanul és a belső jog eljárásai szerint kell, hogy sor kerüljön, azzal a feltétellel, hogy ezek lehetővé teszik a jelen határozat azonnali és tényleges megvalósítását. A visszafizetendő támogatás magában foglalja a kamatokat is, amelyek a támogatás a kedvezményezett(ek) számára való rendelkezésre állásának napjától, a visszafizetés napjáig számítandók. A kamatokat a regionális célú támogatások területén az egyenértékű támogatás számításához alkalmazott referenciakamat alapján számolják.

4. cikk

Olaszország a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek reklámozásához nyújtott támogatásokra vonatkozó belső jogi rendelkezéseket úgy módosítja, hogy azok megfeleljenek a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, valamint e mellékletben nem szereplő bizonyos termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi irányelveknek.

5. cikk

Olaszország a jelen határozat kézbesítésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az alkalmazott harmonizációs intézkedésekről.

6. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. június 2-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 48., 2004.2.24., 2. o.

1

(2)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  Lásd a HL C 48., 2004.2.24., 2. o.-on közzétett határozat 27., 28. és 29. pontját.

4

(5)  HL C 252., 2001.9.12., 5. o.

5

(6)  A Bíróság C-107/98 sz., Teckal Srl kontra Comune di Viano és Azienda Gas-Acqua Consorziale (AGAC) di Reggio Emilia ügyben 1999. november 18-án hozott ítélete, EBHT [1999] I-8121.

6

(7)  HL L 209., 1992.7.24., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

7

(8)  A Bíróság C-324/98 sz., Teleaustria Verlags GmbH és Telefonadress GmbH kontra Telekom Austria AG ügyben 2000. december 7-én hozott ítélete, EBHT [2000] I-10745.

8

(9)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

9

(10)  HL C 28., 2000.2.1., 2. o., helyesbítve: HL C 232., 2000.8.12. 17. o.

10

(11)  A Bíróság C-730/79 sz., Philip Morris Holland BV kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben, 1980. szeptember 17-én hozott ítélete, EBHT [1980], 2671. o., 11. és 12. pont.

11

(12)  Forrás: Eurostat.

12

(13)  A Bíróság állandó joggyakorlata szerint, a kereskedelmet hátrányosan érintő feltétel akkor teljesül, ha a kedvezményben részesülő vállalat a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képező gazdasági tevékenységet folytat. A tény, hogy a közösségen belüli kereskedelemben a támogatás megerősíti az adott vállalat pozícióját versenytársaihoz képest, önmagában is arra enged következtetni, hogy a kereskedelem hátrányt szenved. A mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozóan már bevett joggyakorlat, hogy egy bizonyos támogatás akkor is hatással van a közösségen belüli kereskedelemre és a konkurenciára, ha az összességében csekély összegű és nagyszámú vállalkozó közt oszlik meg. Lásd a Bíróság a C-113/00 sz., Spanyol Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2002. szeptember 19-én hozott ítéletét, EBHT [2002] I-7601., 30-36. és 54-56. pont; és a Bíróság C-114/00 sz., Spanyol Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2002. szeptember 19-én hozott ítéletét, EBHT [2002] I-7657., 46-52. és 68-69. pont.

13

(14)  A Bíróság 102/87 sz., Francia Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1988. július 13-án hozott ítélete, EBHT [1988] 4067.

14

(15)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

15

(16)  Lásd a HL C 48., 2004.2.24., 2. o.-on közzétett határozat 27., 28. és 29. pontját.

16

(17)  Lásd a 9. lábjegyzetet.

17

(18)  HL L 1., 2004.1.3., 1. o.

18

(19)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A legutóbb a 364/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 22. o.) módosított rendelet.

19

(20)  A mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan, a Közösségen kívül megvalósított promóció és reklámozás támogatásaira a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra alkalmazható közösségi iránymutatások nem kifejezetten terjednek ki. Ebből következik, hogy a Bizottság értékelésükkor saját belátása szerint jár el. A Bizottság állandó gyakorlata szerint, ha a vizsgált intézkedések megfelelnek a közösségi területen belül alkalmazható állami támogatásokról szóló vonatkozó szabályozásoknak, akkor a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők; lásd például az Olaszország/Toscana N 656/02 sz. támogatást, az NN 150/02 (korábbi N 109/02) támogatást (a Bizottság 2003.6.11-i C(2003) 1747 sz. levele) és az NN 44/03 (korábbi N 6/03) támogatást (a Bizottság 2003.7.23-i C(2003) 2534 sz. levele).

20

(21)  A Bizottság 2002.5.7-i C(2002) 1768 végleges határozatában leírtak szerint (N 241/01 támogatás – Olaszország/Kereskedelmi Kamarák) egy európai vállalat letelepedése és a helyileg illetékes kereskedelmi kamaránál való bejegyzése nem képezi tárgyát semmilyen jogi vagy de facto korlátozásnak. Lásd az N 62/01 támogatást is (Olaszország/Piemonte és Veneto Kereskedelmi Kamaráinak Szövetsége), a Bizottság 2001.8.8-i SG(2001)D/290914 határozata.

21

de facto

(22)  A már említett C-324/98 sz. ügy.

22

(23)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o. A 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

23

(24)  Lásd például az Olaszország/Toscana N 656/02 sz. támogatást, az NN 150/02 (korábbi N 109/02) támogatást (a Bizottság 2003.6.11-i C(2003) 1747 sz. levele) és az NN 44/03 támogatást (korábbi N 6/2003) (a Bizottság 2003.7.23-i C(2003) 2534 sz. levele).

24

(25)  Lásd a 23. lábjegyzetet.

25

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2005. november 9.

a Franciaország által a Pineau des Charentes, a Floc de Gascogne, a Pommeau de Normandie és a Macvin du Jura likőrborok termelői és kereskedői javára megvalósítani tervezett támogatási programokról

(az értesítés a C(2005) 4189. számú dokumentummal történt)

(Csak a Francia nyelvű szöveg hiteles)

(2007/55/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

azt követően, hogy az említett cikknek megfelelően felhívta az érintett feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2003. június 23-án kelt levelében Franciaországnak az Európai Unió mellé akkreditált állandó képviselete a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan támogatási programot jelentett be a Bizottságnak, amelyet a Pineau des Charentes, a Floc de Gascogne, a Pommeau de Normandie és a Macvin du Jura likőrborok termelői és kereskedői javára tervez megvalósítani. A kiegészítő információkat a 2003. augusztus 9-én, november 24-én és 28-án, és a 2004. február 17-én és 24-én kelt levelekben küldték meg. |
| --- | --- |

(1)

2003. június 23-án kelt levelében Franciaországnak az Európai Unió mellé akkreditált állandó képviselete a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan támogatási programot jelentett be a Bizottságnak, amelyet a Pineau des Charentes, a Floc de Gascogne, a Pommeau de Normandie és a Macvin du Jura likőrborok termelői és kereskedői javára tervez megvalósítani. A kiegészítő információkat a 2003. augusztus 9-én, november 24-én és 28-án, és a 2004. február 17-én és 24-én kelt levelekben küldték meg.

| (2) | 2004. április 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot, hogy úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást ezen intézkedéssel szemben. |
| --- | --- |

(2)

2004. április 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot, hogy úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást ezen intézkedéssel szemben.

| (3) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érintett feleket észrevételeik megtételére a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érintett feleket észrevételeik megtételére a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban.

| (4) | A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az érintett felektől. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az érintett felektől.

| (5) | 2004. június 11-én kelt és 2004. június 14-én iktatott levelében Franciaország benyújtotta észrevételeit a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(5)

2004. június 11-én kelt és 2004. június 14-én iktatott levelében Franciaország benyújtotta észrevételeit a Bizottsághoz.

II.   LEÍRÁS

| (6) | A bejelentett támogatások a Bizottságnak már korábban bejelentett és általa az N 703/95 (3). és N 327/98 (4). számú állami támogatások keretében jóváhagyott támogatások folytatásai, és reklám- és promóciós tevékenységre, kutatási és kísérleti programokra, technikai segítségnyújtási tevékenységekre, valamint minőségi termékek előállítására ösztönző intézkedésekre irányulnak. |
| --- | --- |

(6)

A bejelentett támogatások a Bizottságnak már korábban bejelentett és általa az N 703/95 (3). és N 327/98 (4). számú állami támogatások keretében jóváhagyott támogatások folytatásai, és reklám- és promóciós tevékenységre, kutatási és kísérleti programokra, technikai segítségnyújtási tevékenységekre, valamint minőségi termékek előállítására ösztönző intézkedésekre irányulnak.

| (7) | A Bizottságnak az N 703/95. számú állami támogatásról szóló határozatát a Bíróság az alább részletezett ítéletében megsemmisítette. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak az N 703/95. számú állami támogatásról szóló határozatát a Bíróság az alább részletezett ítéletében megsemmisítette.

| (8) | Az N 703/95. és 327/98. számú támogatásokat kezdetben egy 1995/1996-ban kezdődő, ötéves időszakra irányozták elő, és kifizetésüket hét részletben tervezték lebonyolítani, amely részletek közül az utolsó a 2001 májusától 2002 áprilisáig tartó időszakra terjedt ki. A kormány által alkalmazott költségvetési megszorítások miatt azonban ez utóbbi hiteleket a mai napig nem fizették ki. A korábbi program lejáratának időpontját 2002. április 30-ra tolták ki. |
| --- | --- |

(8)

Az N 703/95. és 327/98. számú támogatásokat kezdetben egy 1995/1996-ban kezdődő, ötéves időszakra irányozták elő, és kifizetésüket hét részletben tervezték lebonyolítani, amely részletek közül az utolsó a 2001 májusától 2002 áprilisáig tartó időszakra terjedt ki. A kormány által alkalmazott költségvetési megszorítások miatt azonban ez utóbbi hiteleket a mai napig nem fizették ki. A korábbi program lejáratának időpontját 2002. április 30-ra tolták ki.

| (9) | Ami a kedvezményezett termékeket illeti, a korábbi programokhoz képest változás történt. Így a gyümölcspálinka-ágazat (Armagnac, Calvados, Cognac) szakmájába tartozók nem kérték a program meghosszabbítását. Ennek következtében a francia hatóságok úgy határoztak, hogy azt a bejegyzett eredetmegjelöléssel ellátott (AOC) likőrborokra korlátozzák. |
| --- | --- |

(9)

Ami a kedvezményezett termékeket illeti, a korábbi programokhoz képest változás történt. Így a gyümölcspálinka-ágazat (Armagnac, Calvados, Cognac) szakmájába tartozók nem kérték a program meghosszabbítását. Ennek következtében a francia hatóságok úgy határoztak, hogy azt a bejegyzett eredetmegjelöléssel ellátott (AOC) likőrborokra korlátozzák.

| (10) | Az említett ágazati szervezetek összességére, illetve az alább ismertetett támogatások egészére vonatkozó teljes támogatási költségvetés öt évre 12 000 000 EUR, amely a következőképpen oszlik meg: Pineau des Charentes 9 360 000 EUR; Floc de Gascogne 2 040 000 EUR; Pommeau de Normandie 360 000 EUR és Macvin du Jura 240 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Az említett ágazati szervezetek összességére, illetve az alább ismertetett támogatások egészére vonatkozó teljes támogatási költségvetés öt évre 12 000 000 EUR, amely a következőképpen oszlik meg: Pineau des Charentes 9 360 000 EUR; Floc de Gascogne 2 040 000 EUR; Pommeau de Normandie 360 000 EUR és Macvin du Jura 240 000 EUR.

| (11) | A kutatási, a technikai segítségnyújtási és a minőségi termékek fejlesztésére vonatkozó tevékenységeket kizárólag az állam finanszírozza költségvetési forrásokból. A reklám- és promóciós tevékenységeket részben az állam, részben az érintett ágazati szervezetek finanszírozzák a tagok által fizetendő önkéntes kötelező hozzájárulás (cotisation volontaire obligatoire, a továbbiakban: CVO) formájában. Az Európai Unió területén folytatott reklámtevékenységhez az állam legfeljebb 50 % -kal járul hozzá. |
| --- | --- |

(11)

A kutatási, a technikai segítségnyújtási és a minőségi termékek fejlesztésére vonatkozó tevékenységeket kizárólag az állam finanszírozza költségvetési forrásokból. A reklám- és promóciós tevékenységeket részben az állam, részben az érintett ágazati szervezetek finanszírozzák a tagok által fizetendő önkéntes kötelező hozzájárulás (cotisation volontaire obligatoire, a továbbiakban: CVO) formájában. Az Európai Unió területén folytatott reklámtevékenységhez az állam legfeljebb 50 % -kal járul hozzá.

| (12) | A CVO az adott AOC termelőterületén található bortermelők, hivatásos lepárlók, kereskedők és nagykereskedők által forgalmazott AOC likőrborok mennyiségére vonatkozik. |
| --- | --- |

(12)

A CVO az adott AOC termelőterületén található bortermelők, hivatásos lepárlók, kereskedők és nagykereskedők által forgalmazott AOC likőrborok mennyiségére vonatkozik.

| (13) | 2002-ben a CVO a Pineau des Charentes tekintetében hektoliterenként 12,96 euro volt; a Floc de Gascogne tekintetében 0,25 euro/palack; a Pommeau de Normandie tekintetében 30,79 euro/hektoliter; és a Macvin de Jura tekintetében 2,75 euro/hektoliter volt. |
| --- | --- |

(13)

2002-ben a CVO a Pineau des Charentes tekintetében hektoliterenként 12,96 euro volt; a Floc de Gascogne tekintetében 0,25 euro/palack; a Pommeau de Normandie tekintetében 30,79 euro/hektoliter; és a Macvin de Jura tekintetében 2,75 euro/hektoliter volt.

1.   A reklám- és promóciós tevékenységek

| (14) | A francia hatóságok kifejtették, hogy a tervezett programokat az Európai Unió meghatározott piacain, köztük Franciaország piacain, valamint harmadik országok piacain valósítják meg. A tervezett reklámtevékenységek célja, hogy a vásárlási kedv növekedését előmozdítsák a likőrborokra vonatkozó ismeretek javításával, anélkül, hogy a reklámokat bármikor is bizonyos vállalkozások termékeire korlátoznák. A jövőben e tevékenységek tárgyát képező termékek mind bejegyzett eredetmegjelöléssel – Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie és Macvin du Jura – rendelkeznek. |
| --- | --- |

(14)

A francia hatóságok kifejtették, hogy a tervezett programokat az Európai Unió meghatározott piacain, köztük Franciaország piacain, valamint harmadik országok piacain valósítják meg. A tervezett reklámtevékenységek célja, hogy a vásárlási kedv növekedését előmozdítsák a likőrborokra vonatkozó ismeretek javításával, anélkül, hogy a reklámokat bármikor is bizonyos vállalkozások termékeire korlátoznák. A jövőben e tevékenységek tárgyát képező termékek mind bejegyzett eredetmegjelöléssel – Pineau des Charentes, Floc de Gascogne, Pommeau de Normandie és Macvin du Jura – rendelkeznek.

| (15) | Ezek az intézkedések valamennyi szervezett likőrbor-termelőt előnyben részesítenek, akik a francia hatóságok szerint egyedül nem lennének képesek hasonló erőfeszítést tenni saját termékeik forgalmazásának javítása érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Ezek az intézkedések valamennyi szervezett likőrbor-termelőt előnyben részesítenek, akik a francia hatóságok szerint egyedül nem lennének képesek hasonló erőfeszítést tenni saját termékeik forgalmazásának javítása érdekében.

| (16) | Ellenőrizni fogják, hogy a reklámokban foglalt üzenetek célja ne az legyen, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más országok termékeinek megvásárlásáról, vagy hogy becsméreljék ezeket a termékeket. |
| --- | --- |

(16)

Ellenőrizni fogják, hogy a reklámokban foglalt üzenetek célja ne az legyen, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más országok termékeinek megvásárlásáról, vagy hogy becsméreljék ezeket a termékeket.

| (17) | Olyan reklám-, információs és kommunikációs kampányokról lesz szó, amelyek az intézkedések különböző típusait foglalják magukban, többek között reklámot a médiában, egyéb promóciós anyagok készítését és terjesztését, valamint a kampányokhoz kapcsolódó reklámtevékenység folytatását az árusítóhelyeken. Ezeket kísérhetik olyan promóciós tevékenységek, mint a közönségkapcsolatokkal összefüggő kezdeményezések, kiállításokon való részvétel, szemináriumok, bemutatók szervezése, brosúrák vagy információs dokumentumok kiadása, valamint a termék megítélésével és a kampány helytállóságával kapcsolatos tanulmányok készítése. |
| --- | --- |

(17)

Olyan reklám-, információs és kommunikációs kampányokról lesz szó, amelyek az intézkedések különböző típusait foglalják magukban, többek között reklámot a médiában, egyéb promóciós anyagok készítését és terjesztését, valamint a kampányokhoz kapcsolódó reklámtevékenység folytatását az árusítóhelyeken. Ezeket kísérhetik olyan promóciós tevékenységek, mint a közönségkapcsolatokkal összefüggő kezdeményezések, kiállításokon való részvétel, szemináriumok, bemutatók szervezése, brosúrák vagy információs dokumentumok kiadása, valamint a termék megítélésével és a kampány helytállóságával kapcsolatos tanulmányok készítése.

| (18) | A francia hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az e kampányokhoz felhasznált reklámanyagokat vagy azok másolatát bemutatják. |
| --- | --- |

(18)

A francia hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az e kampányokhoz felhasznált reklámanyagokat vagy azok másolatát bemutatják.

| (19) | Az említett ágazati szervezeteknek szánt, reklámtevékenységgel kapcsolatos támogatás aránya legfeljebb 50 % az Európai Unióban, azon belül Franciaországban folytatott tevékenységek, és legfeljebb 80 % a harmadik országokban folytatott tevékenységek tekintetében. |
| --- | --- |

(19)

Az említett ágazati szervezeteknek szánt, reklámtevékenységgel kapcsolatos támogatás aránya legfeljebb 50 % az Európai Unióban, azon belül Franciaországban folytatott tevékenységek, és legfeljebb 80 % a harmadik országokban folytatott tevékenységek tekintetében.

| (20) | A tervezett tevékenységekhez nyújtandó támogatásokra vonatkozó előirányzatok euróban: | EU | Harmadik országok | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Floc de Gascogne | 1 490 000 | 212 500 | 1 702 500 |
| Pineau des Charentes | 6 956 000 | 1 000 000 | 7 956 000 |
| Pommeau de Normandie | 360 000 | — | 360 000 |
| Macvin du Jura | 175 000 | — | 175 000 |
| Összesen | 8 981 000 | 1 212 500 | 10 193 500 |

(20)

A tervezett tevékenységekhez nyújtandó támogatásokra vonatkozó előirányzatok euróban:

EU

Harmadik országok

Összesen

Floc de Gascogne

1 490 000

212 500

1 702 500

Pineau des Charentes

6 956 000

1 000 000

7 956 000

Pommeau de Normandie

360 000

—

360 000

Macvin du Jura

175 000

—

175 000

Összesen

8 981 000

1 212 500

10 193 500

2.   Kutatási tevékenységek

| (21) | A francia hatóságok szerint a kutatás és a kísérletezés támogatását szolgáló tevékenységek célja egységesen az ágazat valamennyi szükséges kutatását érinti, általános jelleggel, az ágazat egészének előnyben részesítésével. |
| --- | --- |

(21)

A francia hatóságok szerint a kutatás és a kísérletezés támogatását szolgáló tevékenységek célja egységesen az ágazat valamennyi szükséges kutatását érinti, általános jelleggel, az ágazat egészének előnyben részesítésével.

| (22) | A Pineau des Charentes tekintetében: mikrobiológia, baktériumok által okozott romlás és következményei (a Pineau des Charentes-ban a tejsavbaktériumok kifejlődését elősegítő tényezők azonosítása, a szennyezettségi vizsgálatok lefolytatása és a gyógyító technikák alkalmazása); a Pineau des Charentes érési mechanizmusa (az oxidatív jelenségekre jellemző analitikus kritériumok meghatározása és az érési tényezők megvilágítása); az analitikus adatok adatbankjának létrehozása (általános elemzések – erjedési alkoholtartalom, cukrok, pH –, esetleges vegyi vagy bakteriális szennyeződés, fémek, kationok, illékony összetevők, növényvédő szerek maradványai). |
| --- | --- |

(22)

A Pineau des Charentes tekintetében: mikrobiológia, baktériumok által okozott romlás és következményei (a Pineau des Charentes-ban a tejsavbaktériumok kifejlődését elősegítő tényezők azonosítása, a szennyezettségi vizsgálatok lefolytatása és a gyógyító technikák alkalmazása); a Pineau des Charentes érési mechanizmusa (az oxidatív jelenségekre jellemző analitikus kritériumok meghatározása és az érési tényezők megvilágítása); az analitikus adatok adatbankjának létrehozása (általános elemzések – erjedési alkoholtartalom, cukrok, pH –, esetleges vegyi vagy bakteriális szennyeződés, fémek, kationok, illékony összetevők, növényvédő szerek maradványai).

| (23) | A Floc de Gascogne tekintetében: a szőlőfajtákkal és a kiválogatással kapcsolatos vizsgálatok, abból a célból, hogy a szőlőfajták kiválogatásának összehangolását optimalizálják, a frissességnek és a szőlő ízének a fokozása érdekében a Floc de Gascogne előállításánál (magasabb cukortartalommal, élénk színintenzitással és koherens összes savtartalommal kapcsolatos kutatás); Armagnac-kal kapcsolatos vizsgálat a Floc de Gascogne előállításának lehetővé tételére (analitikus megfigyelés – réztartalom, etanol-tartalom, etilacetát-tartalom, alkoholfok –, a felhasznált Armagnac javítása); a célzott fogyasztói típusokra alkalmazott Floc de Gascogne-nyal kapcsolatos vizsgálatok és annak előállítása, minőségi és mennyiségi próbák elvégzése, eltarthatóság. |
| --- | --- |

(23)

A Floc de Gascogne tekintetében: a szőlőfajtákkal és a kiválogatással kapcsolatos vizsgálatok, abból a célból, hogy a szőlőfajták kiválogatásának összehangolását optimalizálják, a frissességnek és a szőlő ízének a fokozása érdekében a Floc de Gascogne előállításánál (magasabb cukortartalommal, élénk színintenzitással és koherens összes savtartalommal kapcsolatos kutatás); Armagnac-kal kapcsolatos vizsgálat a Floc de Gascogne előállításának lehetővé tételére (analitikus megfigyelés – réztartalom, etanol-tartalom, etilacetát-tartalom, alkoholfok –, a felhasznált Armagnac javítása); a célzott fogyasztói típusokra alkalmazott Floc de Gascogne-nyal kapcsolatos vizsgálatok és annak előállítása, minőségi és mennyiségi próbák elvégzése, eltarthatóság.

| (24) | A Macvin du Jura tekintetében: technikai fejlesztés (a Jura-beli szőlőfajták csoportjainak érésével kapcsolatos megfigyelések végzése az érési állapot és a Macvin du Jura előállításához alkalmazott legjobb szőlőfajták meghatározása céljából); a szőlőültetvények kiválasztása és minősítése; a must minősége és préselés (sajtolási – enzimkezelési és hidegkezelési – és mustmacerálási módszerek hatása a Macvin du Jura aromájának minőségére); az SO2-dózis hatása az ülepítésre; szűrés és kezelés a palackozáshoz (a Macvin du Jura átlátszóságának elérésére és az átlátszóságnak a palackozást követő fenntartására szolgáló különböző módszerek összehasonlítása). |
| --- | --- |

(24)

A Macvin du Jura tekintetében: technikai fejlesztés (a Jura-beli szőlőfajták csoportjainak érésével kapcsolatos megfigyelések végzése az érési állapot és a Macvin du Jura előállításához alkalmazott legjobb szőlőfajták meghatározása céljából); a szőlőültetvények kiválasztása és minősítése; a must minősége és préselés (sajtolási – enzimkezelési és hidegkezelési – és mustmacerálási módszerek hatása a Macvin du Jura aromájának minőségére); az SO2-dózis hatása az ülepítésre; szűrés és kezelés a palackozáshoz (a Macvin du Jura átlátszóságának elérésére és az átlátszóságnak a palackozást követő fenntartására szolgáló különböző módszerek összehasonlítása).

| (25) | A tervezett kutatási munkák költségeit akár 100 %-ig finanszírozhatják. E kutatási tevékenységhez nyújtható támogatások előirányzott megoszlása az öt évre, beleértve az informatikai és bibliográfiai kiadásokat, valamint az elvégzett tevékenységek eredményeinek a piaci szereplők összességének körében történő terjesztéséhez nyújtott valamennyi támogatást: a Pineau des Charentes tekintetében 912 600 EUR; a Floc de Gascogne tekintetében 118 000 EUR és a Macvin du Jura tekintetében 65 000 EUR. |
| --- | --- |

(25)

A tervezett kutatási munkák költségeit akár 100 %-ig finanszírozhatják. E kutatási tevékenységhez nyújtható támogatások előirányzott megoszlása az öt évre, beleértve az informatikai és bibliográfiai kiadásokat, valamint az elvégzett tevékenységek eredményeinek a piaci szereplők összességének körében történő terjesztéséhez nyújtott valamennyi támogatást: a Pineau des Charentes tekintetében 912 600 EUR; a Floc de Gascogne tekintetében 118 000 EUR és a Macvin du Jura tekintetében 65 000 EUR.

3.   A technikai segítségnyújtási tevékenységek

| (26) | A francia hatóságok bemutatták a tervezett technikai segítségnyújtási intézkedéseket, amelyek lényegében olyan technikai képzésekből állnak, amelyek a termelési folyamat javítását és ellenőrzését célozzák valamennyi szinten (elsődleges termelés, borkészítés, kóstolás), valamint ismeretterjesztéssel kapcsolatos tevékenységeket foglalnak magukban. |
| --- | --- |

(26)

A francia hatóságok bemutatták a tervezett technikai segítségnyújtási intézkedéseket, amelyek lényegében olyan technikai képzésekből állnak, amelyek a termelési folyamat javítását és ellenőrzését célozzák valamennyi szinten (elsődleges termelés, borkészítés, kóstolás), valamint ismeretterjesztéssel kapcsolatos tevékenységeket foglalnak magukban.

| (27) | E munkákat a költségek 100 %-áig finanszírozzák a fent említett felső határra is figyelemmel. Az e részhez nyújtható támogatások előirányzott megoszlása az öt évre a következő: a Pineau des Charentes tekintetében 280 800 EUR és a Floc de Gascogne tekintetében 169 000 EUR. |
| --- | --- |

(27)

E munkákat a költségek 100 %-áig finanszírozzák a fent említett felső határra is figyelemmel. Az e részhez nyújtható támogatások előirányzott megoszlása az öt évre a következő: a Pineau des Charentes tekintetében 280 800 EUR és a Floc de Gascogne tekintetében 169 000 EUR.

4.   A minőségi termékek előállításához nyújtott támogatás

| (28) | A minőségi termékek előállításához nyújtott támogatások a Pineau des Charentes és a Floc de Gascogne ágazatát érintik. A szóban forgó tevékenységek a következők: HACCP és nyomon követhetőség (a műszaki és jogszabályi követelményeknek megfelelő hivatkozási rendszer kidolgozása és terjesztése); műszaki és gazdasági vizsgálatok a minőségi előrelépés ösztönzésére. |
| --- | --- |

(28)

A minőségi termékek előállításához nyújtott támogatások a Pineau des Charentes és a Floc de Gascogne ágazatát érintik. A szóban forgó tevékenységek a következők: HACCP és nyomon követhetőség (a műszaki és jogszabályi követelményeknek megfelelő hivatkozási rendszer kidolgozása és terjesztése); műszaki és gazdasági vizsgálatok a minőségi előrelépés ösztönzésére.

| (29) | Az e tevékenységekhez nyújtható támogatások előirányzott megoszlása az öt évre a következő: a Pineau des Charentes tekintetében 210 600 EUR és a Floc de Gascogne tekintetében 50 500 EUR. |
| --- | --- |

(29)

Az e tevékenységekhez nyújtható támogatások előirányzott megoszlása az öt évre a következő: a Pineau des Charentes tekintetében 210 600 EUR és a Floc de Gascogne tekintetében 50 500 EUR.

III.   A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN ELŐÍRT ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA.

| (30) | Ami a tervezett támogatások jellegét, odaítélésének feltételeit, vagy finanszírozási módját illeti, az intézkedések előzetes vizsgálata nem támasztott alapvető kétségeket, jóllehet a reklámhoz nyújtott támogatások esetében a Bizottság szükségesnek ítélte, hogy Franciaország kifejezetten kötelezettséget vállaljon arra, hogy valamennyi, a termék nemzeti eredetére való hivatkozás másodlagos lesz. |
| --- | --- |

(30)

Ami a tervezett támogatások jellegét, odaítélésének feltételeit, vagy finanszírozási módját illeti, az intézkedések előzetes vizsgálata nem támasztott alapvető kétségeket, jóllehet a reklámhoz nyújtott támogatások esetében a Bizottság szükségesnek ítélte, hogy Franciaország kifejezetten kötelezettséget vállaljon arra, hogy valamennyi, a termék nemzeti eredetére való hivatkozás másodlagos lesz.

| (31) | A Bizottság megindította a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előírt eljárást a támogatásoknak a közösségi jog egyéb rendelkezéseivel, különösen a Szerződés 90. cikkével való összeegyeztethetősége okán. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megindította a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előírt eljárást a támogatásoknak a közösségi jog egyéb rendelkezéseivel, különösen a Szerződés 90. cikkével való összeegyeztethetősége okán.

| (32) | Itt helyénvaló emlékeztetni arra, hogy az N 703/95. számú állami támogatásról szóló bizottsági határozatot, amelynek a bejelentett intézkedés a folytatását képezi, a Bíróság megsemmisítette (5). |
| --- | --- |

(32)

Itt helyénvaló emlékeztetni arra, hogy az N 703/95. számú állami támogatásról szóló bizottsági határozatot, amelynek a bejelentett intézkedés a folytatását képezi, a Bíróság megsemmisítette (5).

| (33) | Ítéletében a Bíróság emlékeztet arra, hogy az 1992-es és az 1993-as (6) év folyamán a francia kormány eltérő adórendszert vezetett be a likőrborok és a természetes édesborok tekintetében. Így 1993. július 1-jétől ezeket a borokat 1 400 FRF (7) jövedéki adó terhelte hektoliterenként a likőrborokra nézve, és 350 FRF hektoliterenként a természetes édesborokra nézve. |
| --- | --- |

(33)

Ítéletében a Bíróság emlékeztet arra, hogy az 1992-es és az 1993-as (6) év folyamán a francia kormány eltérő adórendszert vezetett be a likőrborok és a természetes édesborok tekintetében. Így 1993. július 1-jétől ezeket a borokat 1 400 FRF (7) jövedéki adó terhelte hektoliterenként a likőrborokra nézve, és 350 FRF hektoliterenként a természetes édesborokra nézve.

| (34) | 1993/1994-ben egyes francia termelők elzárkóztak attól, hogy a likőrborokra a jövedékiadó-többletet megfizessék. Amikor ezt a „jövedékiadó-sztrájkot” 1994 júniusában felfüggesztették, az AOC Likőrbor-termelők Nemzeti Szövetségének elnöke ezt a felfüggesztést azzal a ténnyel indokolta, hogy véleménye szerint a francia kormány egy éves támogatással és az 1994-1997-ig terjedő évekre szóló kártalanítással kártalanítani kívánja a francia termelőket az adóztatásban fennálló különbségért. |
| --- | --- |

(34)

1993/1994-ben egyes francia termelők elzárkóztak attól, hogy a likőrborokra a jövedékiadó-többletet megfizessék. Amikor ezt a „jövedékiadó-sztrájkot” 1994 júniusában felfüggesztették, az AOC Likőrbor-termelők Nemzeti Szövetségének elnöke ezt a felfüggesztést azzal a ténnyel indokolta, hogy véleménye szerint a francia kormány egy éves támogatással és az 1994-1997-ig terjedő évekre szóló kártalanítással kártalanítani kívánja a francia termelőket az adóztatásban fennálló különbségért.

| (35) | 1995-ben az Associação dos Exportadores de Vinho do Porto (a Portói Bort Exportáló Vállalkozások Szövetsége, a továbbiakban: AEVP) két panasszal fordult a Bizottsághoz. Az AEVP azt állította, hogy kapcsolat van egyrészt a likőrborok és a természetes édesborok adóztatásának különbsége és másrészt a francia likőrbor-termelőknek nyújtott egyes támogatások között. Az AEVP szerint a szóban forgó támogatások célja többek között az, hogy a megemelt adózási szint miatt kompenzációt nyújtsanak a francia likőrbor-termelők számára, ami azzal jár, hogy csak a külföldi likőrbor-termelőknek kell megfizetniük a magasabb adót. Ez a diszkriminatív adóztatás tehát ellentétes a Szerződés 95. (későbbi 90.) cikkével. |
| --- | --- |

(35)

1995-ben az Associação dos Exportadores de Vinho do Porto (a Portói Bort Exportáló Vállalkozások Szövetsége, a továbbiakban: AEVP) két panasszal fordult a Bizottsághoz. Az AEVP azt állította, hogy kapcsolat van egyrészt a likőrborok és a természetes édesborok adóztatásának különbsége és másrészt a francia likőrbor-termelőknek nyújtott egyes támogatások között. Az AEVP szerint a szóban forgó támogatások célja többek között az, hogy a megemelt adózási szint miatt kompenzációt nyújtsanak a francia likőrbor-termelők számára, ami azzal jár, hogy csak a külföldi likőrbor-termelőknek kell megfizetniük a magasabb adót. Ez a diszkriminatív adóztatás tehát ellentétes a Szerződés 95. (későbbi 90.) cikkével.

| (36) | A Bíróság megállapította, hogy a szóban forgó támogatások egy része a termelők egy csoportját látszik előnyben részesíteni, amely csoport nagyjából egybeesik az adóztatási rendszer miatt adózási hátrányba került francia likőrbor-termelőkkel, valamint hogy az adóztatási rendszer és a szóban forgó támogatási projektek közötti kapcsolat esetleges megléte súlyos nehézséget jelent annak megítélésében, hogy a támogatások összeegyeztethetőek-e a Szerződés rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(36)

A Bíróság megállapította, hogy a szóban forgó támogatások egy része a termelők egy csoportját látszik előnyben részesíteni, amely csoport nagyjából egybeesik az adóztatási rendszer miatt adózási hátrányba került francia likőrbor-termelőkkel, valamint hogy az adóztatási rendszer és a szóban forgó támogatási projektek közötti kapcsolat esetleges megléte súlyos nehézséget jelent annak megítélésében, hogy a támogatások összeegyeztethetőek-e a Szerződés rendelkezéseivel.

| (37) | A Bíróság hangsúlyozta, hogy ilyen körülmények között egyedül a Szerződés 93. cikkének (2) bekezdésében (későbbi 88. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárás megindításával áll a Bizottság módjában értékelni az AEVP által benyújtott panaszokban felvetett kérdéseket. |
| --- | --- |

(37)

A Bíróság hangsúlyozta, hogy ilyen körülmények között egyedül a Szerződés 93. cikkének (2) bekezdésében (későbbi 88. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárás megindításával áll a Bizottság módjában értékelni az AEVP által benyújtott panaszokban felvetett kérdéseket.

| (38) | Ezen felül a Bizottság határozatában a Bíróság az indoklás hiányát állapította meg, mivel a Bizottság nem fejtette ki, miért következtetett arra, hogy az AEVP-nek az EK-Szerződés 95. cikke (későbbi 90. cikke) megsértésére vonatkozó panasza nem megalapozott. |
| --- | --- |

(38)

Ezen felül a Bizottság határozatában a Bíróság az indoklás hiányát állapította meg, mivel a Bizottság nem fejtette ki, miért következtetett arra, hogy az AEVP-nek az EK-Szerződés 95. cikke (későbbi 90. cikke) megsértésére vonatkozó panasza nem megalapozott.

| (39) | A Bíróság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a megtámadott határozat jogellenes abból adódóan, hogy elmulasztották megindítatni a Szerződés 93. cikkének (2) bekezdésében (későbbi 88. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárást, csakúgy, mint abból adódóan, hogy a Szerződés 190. cikkében (későbbi 253. cikkében) előírt indoklási kötelezettségnek nem tettek eleget. |
| --- | --- |

(39)

A Bíróság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a megtámadott határozat jogellenes abból adódóan, hogy elmulasztották megindítatni a Szerződés 93. cikkének (2) bekezdésében (későbbi 88. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárást, csakúgy, mint abból adódóan, hogy a Szerződés 190. cikkében (későbbi 253. cikkében) előírt indoklási kötelezettségnek nem tettek eleget.

| (40) | Ezen ítélet fényében a Bizottság elengedhetetlennek tartotta a Bíróság által megsemmisített határozat által jóváhagyott támogatások meghosszabbítására vonatkozó, bejelentett rendelkezés mélyreható vizsgálatát a Szerződés 90. cikkének szempontjából. |
| --- | --- |

(40)

Ezen ítélet fényében a Bizottság elengedhetetlennek tartotta a Bíróság által megsemmisített határozat által jóváhagyott támogatások meghosszabbítására vonatkozó, bejelentett rendelkezés mélyreható vizsgálatát a Szerződés 90. cikkének szempontjából.

| (41) | Az intézkedés előzetes vizsgálatának keretében a Bizottság tehát meghallgatta Franciaországot, hogy megtudja, hogy a tárgyalt állami támogatás nem jelenti-e ténylegesen az általános adótörvény 402a. cikkében előírt adó részleges átháramlását kizárólagosan a francia likőrbor-termelők javára. |
| --- | --- |

(41)

Az intézkedés előzetes vizsgálatának keretében a Bizottság tehát meghallgatta Franciaországot, hogy megtudja, hogy a tárgyalt állami támogatás nem jelenti-e ténylegesen az általános adótörvény 402a. cikkében előírt adó részleges átháramlását kizárólagosan a francia likőrbor-termelők javára.

| (42) | Ezen első szakaszban adott válaszaiban Franciaország hangsúlyozta, hogy nem volt és jelenleg sincs semmilyen viszony a tervezett támogatási intézkedések és a jövedéki adók között, a következő megfontolások alapján: |
| --- | --- |

(42)

Ezen első szakaszban adott válaszaiban Franciaország hangsúlyozta, hogy nem volt és jelenleg sincs semmilyen viszony a tervezett támogatási intézkedések és a jövedéki adók között, a következő megfontolások alapján:

| (43) | Franciaország szerint a támogatásra fordított összeg (2,4 millió EUR évente, 12 millió EUR öt évre) nem hasonlítható ahhoz, amit az ágazat szolgáltat fogyasztási illetékekben (jövedéki adóban). Így a 150 000 hektoliternyi forgalmazott AOC likőrbor a 214 EUR/hl-es jövedéki adóval több mint 32 millió EUR jövedéki bevételt jelent évente. |
| --- | --- |

(43)

Franciaország szerint a támogatásra fordított összeg (2,4 millió EUR évente, 12 millió EUR öt évre) nem hasonlítható ahhoz, amit az ágazat szolgáltat fogyasztási illetékekben (jövedéki adóban). Így a 150 000 hektoliternyi forgalmazott AOC likőrbor a 214 EUR/hl-es jövedéki adóval több mint 32 millió EUR jövedéki bevételt jelent évente.

| (44) | Ebből a likőrborokat terhelő sajátos adómértékből eredően, amely 214 EUR/hl az édesborokra megállapított 54 EUR/hl helyett, az ágazatot 24 millió EUR jövedékiadó-többlet terheli. Franciaország szerint ez az összeg sem áll arányban a tervezett támogatások szintjével. |
| --- | --- |

(44)

Ebből a likőrborokat terhelő sajátos adómértékből eredően, amely 214 EUR/hl az édesborokra megállapított 54 EUR/hl helyett, az ágazatot 24 millió EUR jövedékiadó-többlet terheli. Franciaország szerint ez az összeg sem áll arányban a tervezett támogatások szintjével.

| (45) | Franciaország szerint soha egyetlen intézkedést sem hajtottak végre annak érdekében, hogy az általános adótörvény 402a. cikkének értelmében beszedett pénzeszközöket a nemzeti likőrbor-termelők javára újra felhasználják. Így az 1995. január 1-je és 2000. december 31-e között befolyt bevételt az „öregségi szolidaritási alapba” fektették. 2001. január 1-je és 2003. december 31-e között azt egy, a munkaidő csökkentésének finanszírozására szolgáló alap javára fordították. 2004. január 1-je óta ezek a bevételek az állami költségvetésbe kerülnek vissza. |
| --- | --- |

(45)

Franciaország szerint soha egyetlen intézkedést sem hajtottak végre annak érdekében, hogy az általános adótörvény 402a. cikkének értelmében beszedett pénzeszközöket a nemzeti likőrbor-termelők javára újra felhasználják. Így az 1995. január 1-je és 2000. december 31-e között befolyt bevételt az „öregségi szolidaritási alapba” fektették. 2001. január 1-je és 2003. december 31-e között azt egy, a munkaidő csökkentésének finanszírozására szolgáló alap javára fordították. 2004. január 1-je óta ezek a bevételek az állami költségvetésbe kerülnek vissza.

| (46) | A Bizottság ezen információk megvizsgálását követően úgy ítélte meg, hogy azok kategorikusan nem képesek a kivetett adó és a támogatás közötti viszonnyal összefüggésben felmerült kétségek eloszlatására. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság ezen információk megvizsgálását követően úgy ítélte meg, hogy azok kategorikusan nem képesek a kivetett adó és a támogatás közötti viszonnyal összefüggésben felmerült kétségek eloszlatására.

| (47) | A Bizottság ugyanis úgy vélte, hogy a támogatás összege (2,4 millió EUR) és a likőrborokra kivetett jövedéki adóból származó bevétel (32 millió EUR) közötti, vagy a támogatás összege (2,4 millió EUR) és a likőrborokra a természetes édesborokhoz képest kivetett jövedékiadó-többlet (24 millió EUR) közötti közvetlen egyezés hiánya nem elégséges bizonyíték az adó és a támogatás közötti viszony hiányára. Nem zárható ki tehát az eljárás e szakaszában annak lehetősége, hogy a támogatás legalább részlegesen nem szolgálhat a francia likőrbor-termelők kártalanításra, amely kompenzációban más közösségi termelők nem részesülhetnek. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság ugyanis úgy vélte, hogy a támogatás összege (2,4 millió EUR) és a likőrborokra kivetett jövedéki adóból származó bevétel (32 millió EUR) közötti, vagy a támogatás összege (2,4 millió EUR) és a likőrborokra a természetes édesborokhoz képest kivetett jövedékiadó-többlet (24 millió EUR) közötti közvetlen egyezés hiánya nem elégséges bizonyíték az adó és a támogatás közötti viszony hiányára. Nem zárható ki tehát az eljárás e szakaszában annak lehetősége, hogy a támogatás legalább részlegesen nem szolgálhat a francia likőrbor-termelők kártalanításra, amely kompenzációban más közösségi termelők nem részesülhetnek.

| (48) | Ezen kívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy válaszolni kell a Bíróság által felvetett azon problémára, miszerint meg kell adni a lehetőséget az érdekelt harmadik személyek számára, hogy a Szerződés 90. cikkének esetleges megsértésével kapcsolatosan érveket terjesszenek elő. |
| --- | --- |

(48)

Ezen kívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy válaszolni kell a Bíróság által felvetett azon problémára, miszerint meg kell adni a lehetőséget az érdekelt harmadik személyek számára, hogy a Szerződés 90. cikkének esetleges megsértésével kapcsolatosan érveket terjesszenek elő.

| (49) | A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság tehát azt kérte Franciaországtól, hogy adjon tájékoztatást és adjon meg további pontos számadatokat érvei alátámasztására. |
| --- | --- |

(49)

A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság tehát azt kérte Franciaországtól, hogy adjon tájékoztatást és adjon meg további pontos számadatokat érvei alátámasztására.

| (50) | Elsődlegesen arra hívta fel Franciaországot, hogy pontosítsa, hogy tett-e az állam kötelezettségvállalást a francia likőrbor-termelők felé az adó 1993-ban történő bevezetésének hatásaiért történő – akár részleges – kártalanításra vagy kompenzációra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(50)

Elsődlegesen arra hívta fel Franciaországot, hogy pontosítsa, hogy tett-e az állam kötelezettségvállalást a francia likőrbor-termelők felé az adó 1993-ban történő bevezetésének hatásaiért történő – akár részleges – kártalanításra vagy kompenzációra vonatkozóan.

| (51) | A Bizottság ezt követően azt kérte Franciaországtól, hogy adjon meg számadatokat mind a francia termékeknek számító, mind az importált terméknek tekinthető likőrborokra kivetett adó címén beszedett összegekről, valamint az egyéni (francia vagy közösségi) termelésből származó összegekről. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság ezt követően azt kérte Franciaországtól, hogy adjon meg számadatokat mind a francia termékeknek számító, mind az importált terméknek tekinthető likőrborokra kivetett adó címén beszedett összegekről, valamint az egyéni (francia vagy közösségi) termelésből származó összegekről.

| (52) | Miután megállapította, hogy a Pineau des Charentes az összeg 78 %-ával messze a bejelentett támogatások fő kedvezményezettje, azt a Floc de Gascogne követi 17 %-kal, majd a Pommeau de Normandie 3 %-kal, és végül a Macvin du Jura 2 %-kal, a Bizottság azt kérte Franciaországtól, hogy fejtse ki, hogy ezek a százalékos arányok az egyes termékek esetében megegyeznek-e a likőrborokra kivetett adókból az állam által szerzett jövedelem arányaival. |
| --- | --- |

(52)

Miután megállapította, hogy a Pineau des Charentes az összeg 78 %-ával messze a bejelentett támogatások fő kedvezményezettje, azt a Floc de Gascogne követi 17 %-kal, majd a Pommeau de Normandie 3 %-kal, és végül a Macvin du Jura 2 %-kal, a Bizottság azt kérte Franciaországtól, hogy fejtse ki, hogy ezek a százalékos arányok az egyes termékek esetében megegyeznek-e a likőrborokra kivetett adókból az állam által szerzett jövedelem arányaival.

| (53) | Abból eredően, hogy a támogatások nagyobb része a reklámtevékenységekre összpontosul, Franciaországot kérték, hogy fejtse ki, hogy ez a döntés jellemző-e a francia állam által alkalmazott döntésre a mezőgazdasági termelés, különösen a minőségi termékek más ágazataiban is. |
| --- | --- |

(53)

Abból eredően, hogy a támogatások nagyobb része a reklámtevékenységekre összpontosul, Franciaországot kérték, hogy fejtse ki, hogy ez a döntés jellemző-e a francia állam által alkalmazott döntésre a mezőgazdasági termelés, különösen a minőségi termékek más ágazataiban is.

| (54) | A Bizottság kérte Franciaországot, hogy a négy termék mindegyikének tekintetében nyújtsa be a Franciaországban kivitelezett reklámkampányokra szánt támogatások költségvetését. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság kérte Franciaországot, hogy a négy termék mindegyikének tekintetében nyújtsa be a Franciaországban kivitelezett reklámkampányokra szánt támogatások költségvetését.

| (55) | Kérte továbbá Franciaországot, hogy ismertesse a CVO-ból származó források és a támogatások finanszírozásának tekintetében a nemzeti költségvetésből származó források közötti esetleges kapcsolatot. |
| --- | --- |

(55)

Kérte továbbá Franciaországot, hogy ismertesse a CVO-ból származó források és a támogatások finanszírozásának tekintetében a nemzeti költségvetésből származó források közötti esetleges kapcsolatot.

IV.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI.

| (56) | 2005. január 10-én kelt levelében Franciaország a következő információkat és megjegyzéseket adta át: |
| --- | --- |

(56)

2005. január 10-én kelt levelében Franciaország a következő információkat és megjegyzéseket adta át:

| (57) | A reklámtevékenységek tekintetében (lásd preambulumbekezdés), a francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a finanszírozott tevékenységek keretében a termékek reklámozása ne helyezzen hangsúlyt az érintett likőrborok francia eredetére. |
| --- | --- |

(57)

A reklámtevékenységek tekintetében (lásd preambulumbekezdés), a francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a finanszírozott tevékenységek keretében a termékek reklámozása ne helyezzen hangsúlyt az érintett likőrborok francia eredetére.

| (58) | A likőrborokra kivetett adó és a támogatás közötti viszony tekintetében Franciaország ismét kiemelte, hogy nincs összefüggés a jövedéki adókból származó bevételek és a nemzeti költségvetésből nyújtott támogatások összege között. A jövedéki adóból származó bevételek, beleértve a likőrborokból származókat, az állami általános költségvetésbe folynak be. Franciaország szerint az állam az egyes gazdasági ágazatok javára szóló támogatási döntéseket teljesen függetlenül hozza meg. Jelen esetben a támogatások meghatározott, e borokat érintő strukturális hátrányokat kívánnak orvosolni, többek között a fogyasztók nem megfelelő ismereteit, a termelő vállalkozások csekély terjedelmét és szóródását, valamint a piacon való elhelyezkedésre szolgáló eszközök hiányát. |
| --- | --- |

(58)

A likőrborokra kivetett adó és a támogatás közötti viszony tekintetében Franciaország ismét kiemelte, hogy nincs összefüggés a jövedéki adókból származó bevételek és a nemzeti költségvetésből nyújtott támogatások összege között. A jövedéki adóból származó bevételek, beleértve a likőrborokból származókat, az állami általános költségvetésbe folynak be. Franciaország szerint az állam az egyes gazdasági ágazatok javára szóló támogatási döntéseket teljesen függetlenül hozza meg. Jelen esetben a támogatások meghatározott, e borokat érintő strukturális hátrányokat kívánnak orvosolni, többek között a fogyasztók nem megfelelő ismereteit, a termelő vállalkozások csekély terjedelmét és szóródását, valamint a piacon való elhelyezkedésre szolgáló eszközök hiányát.

| (59) | Franciaország megerősítette, hogy nincs egyetlen jogszabály sem, amely lehetővé tenné a likőrbor-termelők által fizetett jövedéki adók miatti kompenzációt (lásd preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(59)

Franciaország megerősítette, hogy nincs egyetlen jogszabály sem, amely lehetővé tenné a likőrbor-termelők által fizetett jövedéki adók miatti kompenzációt (lásd preambulumbekezdés).

| (60) | A francia, valamint az importált likőrborok fogyasztásra bocsátásából eredő bevételeket illetően (lásd preambulumbekezdés), Franciaország mindenekelőtt kifejtette, hogy az adóügyi statisztikák (amelyeket jövedékiadó-tételenként készítenek el) nem teszik lehetővé a francia termékek és az egyéb közösségi forrásból származó termékek közötti különbségtételt. |
| --- | --- |

(60)

A francia, valamint az importált likőrborok fogyasztásra bocsátásából eredő bevételeket illetően (lásd preambulumbekezdés), Franciaország mindenekelőtt kifejtette, hogy az adóügyi statisztikák (amelyeket jövedékiadó-tételenként készítenek el) nem teszik lehetővé a francia termékek és az egyéb közösségi forrásból származó termékek közötti különbségtételt.

| (61) | Mindenesetre a vámszervek számadatai alapján a 2003-ban a bármely eredetű természetes édesborok és likőrborok után beszedett jövedéki adó összege 142,5 millió EUR-ra emelkedett, amely a következőképpen oszlott meg : 25,2 millió EUR az 54 EUR/hl jövedékiadó-mértékkel terhelt természetes édesborok kategóriája tekintetében, 467 000 hl mennyiségű termékre vonatkozóan, és 117,3 millió EUR a 214 EUR/hl jövedékiadó-mértékkel terhelt likőrborok tekintetében, 548 000 hl mennyiségű termékre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(61)

Mindenesetre a vámszervek számadatai alapján a 2003-ban a bármely eredetű természetes édesborok és likőrborok után beszedett jövedéki adó összege 142,5 millió EUR-ra emelkedett, amely a következőképpen oszlott meg : 25,2 millió EUR az 54 EUR/hl jövedékiadó-mértékkel terhelt természetes édesborok kategóriája tekintetében, 467 000 hl mennyiségű termékre vonatkozóan, és 117,3 millió EUR a 214 EUR/hl jövedékiadó-mértékkel terhelt likőrborok tekintetében, 548 000 hl mennyiségű termékre vonatkozóan.

| (62) | Ez utóbbi egység tekintetében a szüreti jelentések ismeretében lehetséges a Franciaországban termelt likőrborok termelésének elkülönítése, ahol a Pineau des Charentes 94 477 hl-t, a Macvin du Jura 2 091 hl-t, a Pommeau 5 680 hl-t, és a Floc de Gascogne 6 057 hl-t tesz ki. |
| --- | --- |

(62)

Ez utóbbi egység tekintetében a szüreti jelentések ismeretében lehetséges a Franciaországban termelt likőrborok termelésének elkülönítése, ahol a Pineau des Charentes 94 477 hl-t, a Macvin du Jura 2 091 hl-t, a Pommeau 5 680 hl-t, és a Floc de Gascogne 6 057 hl-t tesz ki.

| (63) | Franciaország átadott egy, a tervezett támogatásoknak a négy ágazati szervezet közötti megoszlását, valamint az érintett likőrborok mindegyike tekintetében a termelt mennyiségek megoszlását bemutató táblázatot (lásd preambulumbekezdés).








  Megnevezés | Kibocsátott mennyiség | Kibocsátott mennyiség százalékos aránya | A tervezett támogatás százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau des Charentes | 112 436 hl (2001) | 87 % | 78 % |
| Floc de Gascogne | 8 413 hl (2003) | 7 % | 17 % |
| Pommeau | 5 111 hl (2002) | 4 % | 3 % |
| Macvin du Jura | 2 717 hl (2002) | 2 % | 2 % |

(63)

Franciaország átadott egy, a tervezett támogatásoknak a négy ágazati szervezet közötti megoszlását, valamint az érintett likőrborok mindegyike tekintetében a termelt mennyiségek megoszlását bemutató táblázatot (lásd preambulumbekezdés).

Megnevezés

Kibocsátott mennyiség

Kibocsátott mennyiség százalékos aránya

A tervezett támogatás százalékos aránya

Pineau des Charentes

112 436 hl (2001)

87 %

78 %

Floc de Gascogne

8 413 hl (2003)

7 %

17 %

Pommeau

5 111 hl (2002)

4 %

3 %

Macvin du Jura

2 717 hl (2002)

2 %

2 %

| (64) | Franciaország megállapítja, hogy az egyes likőrborok részesedése az össztermelésből, és a tervezett támogatások százalékos aránya egymáshoz közeli számok, anélkül, hogy egyébként teljes mértékben egyeznének. Hangsúlyozza, hogy a tervezett támogatások megosztása a kedvezményezett ágazati szervezetek egyeztetésének eredménye, nem az állam által előírt döntés. |
| --- | --- |

(64)

Franciaország megállapítja, hogy az egyes likőrborok részesedése az össztermelésből, és a tervezett támogatások százalékos aránya egymáshoz közeli számok, anélkül, hogy egyébként teljes mértékben egyeznének. Hangsúlyozza, hogy a tervezett támogatások megosztása a kedvezményezett ágazati szervezetek egyeztetésének eredménye, nem az állam által előírt döntés.

| (65) | A Bizottságnak a reklámtevékenységre szentelt költségvetéssel kapcsolatos kérdését illetően (lásd preambulumbekezdés), Franciaország megadta azokat a számadatokat, amelyek megmutatják, hogy – különösen a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok ágazatában – a reklámtevékenységre fordított összegek az ágazati szervezetek rendelkezésére álló összköltségvetés 50 %–74 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottságnak a reklámtevékenységre szentelt költségvetéssel kapcsolatos kérdését illetően (lásd preambulumbekezdés), Franciaország megadta azokat a számadatokat, amelyek megmutatják, hogy – különösen a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok ágazatában – a reklámtevékenységre fordított összegek az ágazati szervezetek rendelkezésére álló összköltségvetés 50 %–74 %-át teszik ki.

| (66) | Franciaország a négy érintett ágazati szervezet mindegyikére vonatkozóan átadta a Franciaországban folytatott reklámtevékenységre fordított költségvetési részesedést. Ez a megoszlás, amely a támogatások jóváhagyása esetén változatlan maradna, szintén az ágazati szervezetek szabad elhatározásának eredménye.









  AOC likőrborok | Promócióra szánt költségvetés 2003-ban | Ebből a franciaországi promóció | Tervezett támogatás (2,4  millió EUR /év) | Ebből a franciaországi promóció |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau | 1 671 000 EUR | 74 % | 1 872 000 EUR | 74 % |
| Floc | 279 000 EUR | 64 % | 408 000 EUR | 64 % |
| Pommeau | 166 000 EUR | 100 % | 72 000 EUR | 100 % |
| Macvin | 22 600 EUR | 100 % | 48 000 EUR | 100 % |

(66)

Franciaország a négy érintett ágazati szervezet mindegyikére vonatkozóan átadta a Franciaországban folytatott reklámtevékenységre fordított költségvetési részesedést. Ez a megoszlás, amely a támogatások jóváhagyása esetén változatlan maradna, szintén az ágazati szervezetek szabad elhatározásának eredménye.

AOC likőrborok

Promócióra szánt költségvetés 2003-ban

Ebből a franciaországi promóció

Tervezett támogatás (2,4  millió EUR /év)

Ebből a franciaországi promóció

Pineau

1 671 000 EUR

74 %

1 872 000 EUR

74 %

Floc

279 000 EUR

64 %

408 000 EUR

64 %

Pommeau

166 000 EUR

100 %

72 000 EUR

100 %

Macvin

22 600 EUR

100 %

48 000 EUR

100 %

| (67) | A CVO-ból származó források és a támogatások finanszírozása tekintetében a nemzeti költségvetésből származó források közötti esetleges kapcsolatot illetően Franciaország a következő táblázatot adta át :









  Eredetmegjelölés | Mennyiség | A CVO mértéke | A CVO-ból származó, promócióra fordított bevétel | A nemzeti költségvetésből származó, promócióhoz nyújtott támogatások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau | 112 436 hl | 12,96 EUR/hl | 1 457 000 EUR | 1 591 000 EUR |
| Floc | 8 413 hl | 0,25 EUR palackonként | 279 000 EUR | 340 000 EUR |
| Pommeau | 5 111 hl | 30,79 EUR /hl | 157 000 EUR | 72 000 EUR |
| Macvin | 2 717 hl | 2,75 EUR/hl | 75 000 EUR | 35 000 EUR |

(67)

A CVO-ból származó források és a támogatások finanszírozása tekintetében a nemzeti költségvetésből származó források közötti esetleges kapcsolatot illetően Franciaország a következő táblázatot adta át :

Eredetmegjelölés

Mennyiség

A CVO mértéke

A CVO-ból származó, promócióra fordított bevétel

A nemzeti költségvetésből származó, promócióhoz nyújtott támogatások

Pineau

112 436 hl

12,96 EUR/hl

1 457 000 EUR

1 591 000 EUR

Floc

8 413 hl

0,25 EUR palackonként

279 000 EUR

340 000 EUR

Pommeau

5 111 hl

30,79 EUR /hl

157 000 EUR

72 000 EUR

Macvin

2 717 hl

2,75 EUR/hl

75 000 EUR

35 000 EUR

| (68) | A reklámra fordítható bevételeket nem korlátozzák a CVO útján beszedett összegekre. Nevezetesen, az ágazati szervezetek más – például szolgáltatásnyújtásból, reklámtárgyak értékesítéséből, és máshonnan nyert – forrásokra is támaszkodhatnak. Franciaország megerősítette, hogy a reklámtevékenységek majd részben magánfinanszírozás tárgyát fogják képezni legalább az elszámolható költségek 50 %-áig. |
| --- | --- |

(68)

A reklámra fordítható bevételeket nem korlátozzák a CVO útján beszedett összegekre. Nevezetesen, az ágazati szervezetek más – például szolgáltatásnyújtásból, reklámtárgyak értékesítéséből, és máshonnan nyert – forrásokra is támaszkodhatnak. Franciaország megerősítette, hogy a reklámtevékenységek majd részben magánfinanszírozás tárgyát fogják képezni legalább az elszámolható költségek 50 %-áig.

| (69) | A tervezett támogatások és a jövedéki adókból származó, a betakarított mennyiségből kiindulva becsült (8) bevételek összehasonlítására Franciaország a következő számadatokat adta meg:








  Elnevezés | Jövedéki adókból származó bevételek becsült összege /év | Tervezett támogatások | Támogatások/jövedéki adó |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pineau des Charentes | 20 218 078 EUR | 1 872 000 EUR | 9,3  % |
| Floc de Gascogne | 1 296 198 EUR | 408 000 EUR | 31,5  % |
| Pommeau | 1 215 520 EUR | 72 000 EUR | 5,9  % |
| Macvin du Jura | 447 474 EUR | 48 000 EUR | 10,7  % |

(69)

A tervezett támogatások és a jövedéki adókból származó, a betakarított mennyiségből kiindulva becsült (8) bevételek összehasonlítására Franciaország a következő számadatokat adta meg:

Elnevezés

Jövedéki adókból származó bevételek becsült összege /év

Tervezett támogatások

Támogatások/jövedéki adó

Pineau des Charentes

20 218 078 EUR

1 872 000 EUR

9,3  %

Floc de Gascogne

1 296 198 EUR

408 000 EUR

31,5  %

Pommeau

1 215 520 EUR

72 000 EUR

5,9  %

Macvin du Jura

447 474 EUR

48 000 EUR

10,7  %

| (70) | Franciaország hangsúlyozza, hogy ez utóbbi táblázat különösen jelentős, mert nem következik belőle az a célkitűzés, hogy a támogatással kompenzációt nyújtsanak a jövedékiadó-teherért, mivel abból semmilyen mennyiségi megfelelés nem olvasható ki. |
| --- | --- |

(70)

Franciaország hangsúlyozza, hogy ez utóbbi táblázat különösen jelentős, mert nem következik belőle az a célkitűzés, hogy a támogatással kompenzációt nyújtsanak a jövedékiadó-teherért, mivel abból semmilyen mennyiségi megfelelés nem olvasható ki.

V.   ÉRTÉKELÉS

1.   Támogatási jelleg. A Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatósága

| (71) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(71)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (72) | Ahhoz, hogy egy intézkedés a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének az alkalmazási körébe tartozzon, a következő négy feltételnek kell halmozottan teljesülnie: (1) az intézkedést az állam finanszírozza, vagy azt állami forrásból finanszírozzák, (2) szelektív módon bizonyos vállalkozásokat vagy termelési ágazatokat kell érintenie, (3) a kedvezményezett vállalkozások számára gazdasági előnyt kell magában foglalnia, (4) érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítania a versenyt, vagy azzal fenyegetnie. |
| --- | --- |

(72)

Ahhoz, hogy egy intézkedés a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének az alkalmazási körébe tartozzon, a következő négy feltételnek kell halmozottan teljesülnie: (1) az intézkedést az állam finanszírozza, vagy azt állami forrásból finanszírozzák, (2) szelektív módon bizonyos vállalkozásokat vagy termelési ágazatokat kell érintenie, (3) a kedvezményezett vállalkozások számára gazdasági előnyt kell magában foglalnia, (4) érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítania a versenyt, vagy azzal fenyegetnie.

| (73) | Jelen esetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a feltételek teljesülnek. Így: |
| --- | --- |

(73)

Jelen esetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a feltételek teljesülnek. Így:

1.1.   Állami források

| (74) | A kutatási, a technikai segítségnyújtási, és a minőségi termelés fejlesztésével kapcsolatos tevékenységeket teljes mértékben az állam finanszírozza, költségvetési forrásaiból. |
| --- | --- |

(74)

A kutatási, a technikai segítségnyújtási, és a minőségi termelés fejlesztésével kapcsolatos tevékenységeket teljes mértékben az állam finanszírozza, költségvetési forrásaiból.

| (75) | Ugyanakkor, a promóciós és reklámtevékenységeket részben az állam, és részben (legalább 50 %-ban) az érintett szakmai szervezetek finanszírozzák a tagjaikra kivetett önkéntes kötelező hozzájárulásokból (CVO) származó forrásokból. |
| --- | --- |

(75)

Ugyanakkor, a promóciós és reklámtevékenységeket részben az állam, és részben (legalább 50 %-ban) az érintett szakmai szervezetek finanszírozzák a tagjaikra kivetett önkéntes kötelező hozzájárulásokból (CVO) származó forrásokból.

| (76) | A Bizottság úgy véli, hogy a promóciós és reklámtevékenységre fordított költségvetés teljes mértékben állami forrásokból tevődik össze, az alábbi megfontolások alapján. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság úgy véli, hogy a promóciós és reklámtevékenységre fordított költségvetés teljes mértékben állami forrásokból tevődik össze, az alábbi megfontolások alapján.

| (77) | A Bizottság állandó gyakorlata szerint, egy ágazat vállalkozásainak kötelező hozzájárulásai, amelyeket egy pénzügyi támogatási intézkedés finanszírozására fordítanak, hasonlóak a járulékokhoz, így állami forrásnak minősülnek, ha ezeket a hozzájárulásokat az állam írja elő, vagy ha az e hozzájárulásokból származó bevétel egy jogszabály által létrehozott szervezeten megy keresztül. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság állandó gyakorlata szerint, egy ágazat vállalkozásainak kötelező hozzájárulásai, amelyeket egy pénzügyi támogatási intézkedés finanszírozására fordítanak, hasonlóak a járulékokhoz, így állami forrásnak minősülnek, ha ezeket a hozzájárulásokat az állam írja elő, vagy ha az e hozzájárulásokból származó bevétel egy jogszabály által létrehozott szervezeten megy keresztül.

| (78) | Jelen esetben a beszedett hozzájárulásokat a francia kormány tette kötelezővé egy, az ágazati megállapodások meghosszabbítására irányuló eljárásban. A megállapodások meghosszabbítását a Francia Köztársaság Hivatalos Közlönyében kihirdetett rendelet elfogadásával valósították meg. Egy hatósági jogi aktusra van szükség tehát e hozzájárulások teljes körű hatályosulásához. |
| --- | --- |

(78)

Jelen esetben a beszedett hozzájárulásokat a francia kormány tette kötelezővé egy, az ágazati megállapodások meghosszabbítására irányuló eljárásban. A megállapodások meghosszabbítását a Francia Köztársaság Hivatalos Közlönyében kihirdetett rendelet elfogadásával valósították meg. Egy hatósági jogi aktusra van szükség tehát e hozzájárulások teljes körű hatályosulásához.

| (79) | Mindazonáltal a Bíróság joggyakorlata azt sugalmazza, hogy egy intézkedés állami támogatási jellegének értékelésekor vizsgálni kell azt is, hogy ez az intézkedés az államnak tulajdonítható-e
   (9). A közelmúlt joggyakorlata (10) rámutatott arra, hogy milyen elemeket kell itt vizsgálni. |
| --- | --- |

(79)

Mindazonáltal a Bíróság joggyakorlata azt sugalmazza, hogy egy intézkedés állami támogatási jellegének értékelésekor vizsgálni kell azt is, hogy ez az intézkedés az államnak tulajdonítható-e
   (9). A közelmúlt joggyakorlata (10) rámutatott arra, hogy milyen elemeket kell itt vizsgálni.

| (80) | A Bíróság kijelentette, hogy a szakmai szervezetek tagjai által, a tőlük levont forrásokból finanszírozott egyes intézkedések nem tartoznak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe, tekintettel arra, hogy a) a hozzájárulásokat kötelezően az intézkedés finanszírozására fordítják; b) a szervezet vagy az állam soha nem rendelkezhet szabadon ezekkel a forrásokkal; c) az intézkedés kizárólag a tárgyalt szakmai szervezet tagjainak tulajdonítható, és nem képezi valamely állami politika részét (...). |
| --- | --- |

(80)

A Bíróság kijelentette, hogy a szakmai szervezetek tagjai által, a tőlük levont forrásokból finanszírozott egyes intézkedések nem tartoznak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe, tekintettel arra, hogy a) a hozzájárulásokat kötelezően az intézkedés finanszírozására fordítják; b) a szervezet vagy az állam soha nem rendelkezhet szabadon ezekkel a forrásokkal; c) az intézkedés kizárólag a tárgyalt szakmai szervezet tagjainak tulajdonítható, és nem képezi valamely állami politika részét (...).

| (81) | Ebből a joggyakorlatból láthatólag az következik, hogy ha az állam szerepe tisztán és egyszerűen egy közvetítői szerep, abból eredően, hogy nem avatkozik bele a szakmai szervezetek politikai döntéseinek meghatározásába, és soha nem rendelkezhet a beszedett forrásokkal, amelyeket kötelezően a tárgyalt intézkedésekre kell fordítani, az államnak való tulajdoníthatóságra vonatkozó kritérium nem teljesül. Az intézkedés tehát ebből eredően elkerülheti az állami támogatássá minősítést. |
| --- | --- |

(81)

Ebből a joggyakorlatból láthatólag az következik, hogy ha az állam szerepe tisztán és egyszerűen egy közvetítői szerep, abból eredően, hogy nem avatkozik bele a szakmai szervezetek politikai döntéseinek meghatározásába, és soha nem rendelkezhet a beszedett forrásokkal, amelyeket kötelezően a tárgyalt intézkedésekre kell fordítani, az államnak való tulajdoníthatóságra vonatkozó kritérium nem teljesül. Az intézkedés tehát ebből eredően elkerülheti az állami támogatássá minősítést.

| (82) | Jelen esetben azonban a Pearle-ítéletben meghatározott kritériumok nem teljesülnek. Nevezetesen az a tény, hogy az állam 50 %-ban hozzájárul e promóciós és reklámtevékenységek finanszírozásához, világosan mutatja, hogy ezek az intézkedések valóban egy állami politika részét képezik, és ennél fogva a finanszírozásukra felhasznált pénzeszközöket teljes egészükben úgy kell tekinteni, mintha az államnak tulajdonítható tevékenységekre fordított állami források lennének. |
| --- | --- |

(82)

Jelen esetben azonban a Pearle-ítéletben meghatározott kritériumok nem teljesülnek. Nevezetesen az a tény, hogy az állam 50 %-ban hozzájárul e promóciós és reklámtevékenységek finanszírozásához, világosan mutatja, hogy ezek az intézkedések valóban egy állami politika részét képezik, és ennél fogva a finanszírozásukra felhasznált pénzeszközöket teljes egészükben úgy kell tekinteni, mintha az államnak tulajdonítható tevékenységekre fordított állami források lennének.

1.2.   Szelektivitás

| (83) | Az intézkedések kedvezményezettjei kizárólag a francia likőrbor-termelők, ezért az intézkedések szelektívek. |
| --- | --- |

(83)

Az intézkedések kedvezményezettjei kizárólag a francia likőrbor-termelők, ezért az intézkedések szelektívek.

1.3.   Az előny megléte

| (84) | A likőrbor-termelők gazdasági előnyhöz jutnak, amely különböző tevékenységek (kutatási projektek, technikai segítségnyújtás, minőségi termékek fejlesztése, promóció és reklám) finanszírozásában jelenik meg. Ez az előny javítja a kedvezményezettek versenyhelyzetét. A Bíróság állandó joggyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatásból eredő javulása főszabályként torzítja a versenyt olyan vállalkozásokkal szemben, amelyek nem részesülnek ugyanabban a támogatásban (11). |
| --- | --- |

(84)

A likőrbor-termelők gazdasági előnyhöz jutnak, amely különböző tevékenységek (kutatási projektek, technikai segítségnyújtás, minőségi termékek fejlesztése, promóció és reklám) finanszírozásában jelenik meg. Ez az előny javítja a kedvezményezettek versenyhelyzetét. A Bíróság állandó joggyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatásból eredő javulása főszabályként torzítja a versenyt olyan vállalkozásokkal szemben, amelyek nem részesülnek ugyanabban a támogatásban (11).

1.4.   A kereskedelem érintettsége, és a verseny torzítása

| (85) | Ezek a támogatások alkalmasak arra, hogy érintsék a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben a nemzeti termékeket részesítik előnyben más tagállamok termékeinek rovására. A szőlészeti-borászati ágazat ugyanis rendkívül nyitott a versenyre közösségi szinten, amit máskülönben bizonyít az ágazatban a piac közös szervezésének megléte is. |
| --- | --- |

(85)

Ezek a támogatások alkalmasak arra, hogy érintsék a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben a nemzeti termékeket részesítik előnyben más tagállamok termékeinek rovására. A szőlészeti-borászati ágazat ugyanis rendkívül nyitott a versenyre közösségi szinten, amit máskülönben bizonyít az ágazatban a piac közös szervezésének megléte is.

| (86) | A következő táblázat példaként mutatja be a szőlészeti-borászati termékek Közösségen belüli és franciaországi kereskedelmét a 2001., a 2002. és a 2003. év tekintetében (12).









  Bor (1 000 hl) |
| --- | --- |
| Év | EU-import | EU-export | FR import | FR export |
| 2001 | 39 774 | 45 983 | 5 157 | 15 215 |
| 2002 | 40 453 | 46 844 | 4 561 | 15 505 |
| 2003 | 43 077 | 48 922 | 4 772 | 14 997 |

(86)

A következő táblázat példaként mutatja be a szőlészeti-borászati termékek Közösségen belüli és franciaországi kereskedelmét a 2001., a 2002. és a 2003. év tekintetében (12).

Bor (1 000 hl)

Év

EU-import

EU-export

FR import

FR export

2001

39 774

45 983

5 157

15 215

2002

40 453

46 844

4 561

15 505

2003

43 077

48 922

4 772

14 997

| (87) | A tervezett intézkedések némelyikét az Európai Unión kívül kívánják megvalósítani. Ugyanakkor, figyelembe véve azon piacok egymástól való kölcsönös függését, amelyeken a közösségi piaci szereplők tevékenykednek, nem kizárt, hogy egy támogatás torzítja a Közösségen belüli versenyt azáltal, hogy a piaci szereplők versenyhelyzetét erősíti (13), akkor is, ha a támogatás kedvezményezettjei Közösségen kívüli exportra szánt termékek (14). |
| --- | --- |

(87)

A tervezett intézkedések némelyikét az Európai Unión kívül kívánják megvalósítani. Ugyanakkor, figyelembe véve azon piacok egymástól való kölcsönös függését, amelyeken a közösségi piaci szereplők tevékenykednek, nem kizárt, hogy egy támogatás torzítja a Közösségen belüli versenyt azáltal, hogy a piaci szereplők versenyhelyzetét erősíti (13), akkor is, ha a támogatás kedvezményezettjei Közösségen kívüli exportra szánt termékek (14).

| (88) | Az előzőek ismeretében a tárgyalt intézkedések a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá tartoznak, és azokat nem lehet a Szerződéssel összeegyeztethetőnek nyilvánítani, hacsak nem jogosultak a Szerződésben előírt valamely eltérésre. |
| --- | --- |

(88)

Az előzőek ismeretében a tárgyalt intézkedések a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá tartoznak, és azokat nem lehet a Szerződéssel összeegyeztethetőnek nyilvánítani, hacsak nem jogosultak a Szerződésben előírt valamely eltérésre.

2.   A támogatások összeegyeztethetősége

| (89) | Ebben a szakaszban az egyetlen elképzelhető eltérés a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés, amely azt írja elő, hogy a közös piaccal összeegyeztethető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(89)

Ebben a szakaszban az egyetlen elképzelhető eltérés a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés, amely azt írja elő, hogy a közös piaccal összeegyeztethető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (90) | Ahhoz, hogy az említett eltérésre jogosultak legyenek, a tárgyalt támogatásoknak meg kell felelniük az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályoknak. A Bizottság elsőnek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (15) alkalmazhatóságát vizsgálja. Amennyiben ez a rendelet nem alkalmazható, a Bizottság megvizsgálja, hogy más jogalapok, mint például iránymutatások vagy közösségi keretszabályok alkalmazhatóak-e. |
| --- | --- |

(90)

Ahhoz, hogy az említett eltérésre jogosultak legyenek, a tárgyalt támogatásoknak meg kell felelniük az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályoknak. A Bizottság elsőnek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (15) alkalmazhatóságát vizsgálja. Amennyiben ez a rendelet nem alkalmazható, a Bizottság megvizsgálja, hogy más jogalapok, mint például iránymutatások vagy közösségi keretszabályok alkalmazhatóak-e.

| (91) | Tekintettel arra, hogy a tervezett támogatásokat nem korlátozzák a kis- és középvállalkozásokra, az 1/2004/EK rendelet nem alkalmazható. Értékelését a Bizottság így a következő jogi eszközökre alapozta: a) a mezőgazdaságban az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (16) (a továbbiakban: „mezőgazdasági iránymutatás”); b) az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó, és egyes, az I. mellékletbe nem tartozó termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (17) (a továbbiakban: „reklámról szóló iránymutatás”) ; és c) a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszere (18) (a továbbiakban: „keretrendszer”). |
| --- | --- |

(91)

Tekintettel arra, hogy a tervezett támogatásokat nem korlátozzák a kis- és középvállalkozásokra, az 1/2004/EK rendelet nem alkalmazható. Értékelését a Bizottság így a következő jogi eszközökre alapozta: a) a mezőgazdaságban az állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (16) (a továbbiakban: „mezőgazdasági iránymutatás”); b) az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó, és egyes, az I. mellékletbe nem tartozó termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (17) (a továbbiakban: „reklámról szóló iránymutatás”) ; és c) a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszere (18) (a továbbiakban: „keretrendszer”).

| (92) | Tekintettel arra, hogy a tervezett támogatásokat legalább részben a járulékokhoz hasonlítható kötelező hozzájárulásokból kívánják finanszírozni, a Bizottság értékelte a támogatás finanszírozásának módját is. |
| --- | --- |

(92)

Tekintettel arra, hogy a tervezett támogatásokat legalább részben a járulékokhoz hasonlítható kötelező hozzájárulásokból kívánják finanszírozni, a Bizottság értékelte a támogatás finanszírozásának módját is.

2.1.   Az intézkedések

2.1.1.   A reklám- és promóciós tevékenységhez nyújtott támogatások

| (93) | Az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (19) (a továbbiakban: „reklámról szóló iránymutatás”) előírja azokat a negatív és pozitív kritériumokat, amelyeket minden állami támogatási programnak be kell tartania. Így az iránymutatás 16–30. pontja szerint ezek a reklámtevékenységek nem lehetnek ellentétesek a Szerződés 28. cikkével vagy a másodlagos közösségi joggal, és nem irányulhatnak meghatározott vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(93)

Az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (19) (a továbbiakban: „reklámról szóló iránymutatás”) előírja azokat a negatív és pozitív kritériumokat, amelyeket minden állami támogatási programnak be kell tartania. Így az iránymutatás 16–30. pontja szerint ezek a reklámtevékenységek nem lehetnek ellentétesek a Szerződés 28. cikkével vagy a másodlagos közösségi joggal, és nem irányulhatnak meghatározott vállalkozásokra.

| (94) | A francia hatóságok kifejtették, hogy a tevékenységek kedvezményezettjei nem meghatározott vállalkozások, hogy a reklám nem becsmérel más közösségi termékeket, és hogy nem tartalmaz hátrányos összehasonlítást a termékek nemzeti eredetének dicséretével. |
| --- | --- |

(94)

A francia hatóságok kifejtették, hogy a tevékenységek kedvezményezettjei nem meghatározott vállalkozások, hogy a reklám nem becsmérel más közösségi termékeket, és hogy nem tartalmaz hátrányos összehasonlítást a termékek nemzeti eredetének dicséretével.

| (95) | A nemzeti eredetre történő hivatkozásnak másodlagosnak kell lennie a kampánnyal a fogyasztókhoz eljuttatott fő üzenethez képest, és az nem lehet az az alapvető ok, amely miatt a termék megvásárlását nekik ajánlják. Jelen esetben fontos, hogy ne a termékek francia eredete legyen az elsődleges üzenet a francia területen megvalósított kampány során. |
| --- | --- |

(95)

A nemzeti eredetre történő hivatkozásnak másodlagosnak kell lennie a kampánnyal a fogyasztókhoz eljuttatott fő üzenethez képest, és az nem lehet az az alapvető ok, amely miatt a termék megvásárlását nekik ajánlják. Jelen esetben fontos, hogy ne a termékek francia eredete legyen az elsődleges üzenet a francia területen megvalósított kampány során.

| (96) | A francia hatóságok által küldött minták, valamint Franciaország ilyen értelmű kifejezett kötelezettségvállalása arra engednek következtetni, hogy a hangsúly nem helyeződik különösen a kérdéses termékek nemzeti eredetére és, hogy az eredetre történő minden hivatkozás másodlagos a reklámkampány fő üzenetéhez képest. |
| --- | --- |

(96)

A francia hatóságok által küldött minták, valamint Franciaország ilyen értelmű kifejezett kötelezettségvállalása arra engednek következtetni, hogy a hangsúly nem helyeződik különösen a kérdéses termékek nemzeti eredetére és, hogy az eredetre történő minden hivatkozás másodlagos a reklámkampány fő üzenetéhez képest.

| (97) | Ami a pozitív kritériumokat illeti, a reklámról szóló iránymutatás 31–33. pontja szerint a reklámkampányok által előnyben részesített termékeknek a következő feltételek legalább egyikét teljesíteniük kell: mezőgazdasági többlettermékeknek kell lenniük, vagy alultermelt fajtáknak, vagy új termékeknek, vagy nem felesleges helyettesítő termékeknek, vagy egyes területek fejlődését, vagy a kis- és középvállalkozások fejlődését kell szolgálniuk, vagy kiváló minőségű termékeknek kell lenniük, beleértve a bio-termékeket is. |
| --- | --- |

(97)

Ami a pozitív kritériumokat illeti, a reklámról szóló iránymutatás 31–33. pontja szerint a reklámkampányok által előnyben részesített termékeknek a következő feltételek legalább egyikét teljesíteniük kell: mezőgazdasági többlettermékeknek kell lenniük, vagy alultermelt fajtáknak, vagy új termékeknek, vagy nem felesleges helyettesítő termékeknek, vagy egyes területek fejlődését, vagy a kis- és középvállalkozások fejlődését kell szolgálniuk, vagy kiváló minőségű termékeknek kell lenniük, beleértve a bio-termékeket is.

| (98) | A francia hatóságok e tekintetben kifejtették, hogy az intézkedések célkitűzése az érintett termőhelyek fejlesztése tipikus termékeik forgalomba hozatalán keresztül. Arra a szükségletre válaszolnak, hogy az érintett földrajzi helyek kis- és középvállalkozásainak támogatást nyújtsanak: a szőlészeti-borászati ágazat vállalkozásai alapvetően szerkezetileg kis méretűek, kis számú alkalmazottal, gyakran még családiak. Az intézkedések célul tűzik ki továbbá a kiváló minőségű (AOC) termékek fejlesztését. |
| --- | --- |

(98)

A francia hatóságok e tekintetben kifejtették, hogy az intézkedések célkitűzése az érintett termőhelyek fejlesztése tipikus termékeik forgalomba hozatalán keresztül. Arra a szükségletre válaszolnak, hogy az érintett földrajzi helyek kis- és középvállalkozásainak támogatást nyújtsanak: a szőlészeti-borászati ágazat vállalkozásai alapvetően szerkezetileg kis méretűek, kis számú alkalmazottal, gyakran még családiak. Az intézkedések célul tűzik ki továbbá a kiváló minőségű (AOC) termékek fejlesztését.

| (99) | Ami pontosabban a Közösségben bejegyzett (20), oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek javára szolgáló reklámhoz nyújtott támogatásokat illeti, a Bizottság annak biztosítása érdekében, hogy a támogatásokat ne egyedi termelőknek nyújtsák, ellenőrzi, hogy az AOC körébe tartozó termék valamennyi termelője ugyanúgy jogosult-e a támogatásra. Ez azt jelenti, hogy a reklámoknak magára az AOC-ra kell hivatkozniuk, és nem valamilyen logóra vagy címkére, hacsak azokat valamennyi termelő nem jogosult használni. Ugyanígy, ha gyakorlati okokból egy termelői csoport részesül támogatásban, a Bizottság biztosítékot kér arra, hogy a támogatásnak ténylegesen valamennyi termelő a kedvezményezettje legyen, akár a csoport tagja, akár nem. |
| --- | --- |

(99)

Ami pontosabban a Közösségben bejegyzett (20), oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek javára szolgáló reklámhoz nyújtott támogatásokat illeti, a Bizottság annak biztosítása érdekében, hogy a támogatásokat ne egyedi termelőknek nyújtsák, ellenőrzi, hogy az AOC körébe tartozó termék valamennyi termelője ugyanúgy jogosult-e a támogatásra. Ez azt jelenti, hogy a reklámoknak magára az AOC-ra kell hivatkozniuk, és nem valamilyen logóra vagy címkére, hacsak azokat valamennyi termelő nem jogosult használni. Ugyanígy, ha gyakorlati okokból egy termelői csoport részesül támogatásban, a Bizottság biztosítékot kér arra, hogy a támogatásnak ténylegesen valamennyi termelő a kedvezményezettje legyen, akár a csoport tagja, akár nem.

| (100) | A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy e támogatások kedvezményezettje az együttesen folytatott tevékenységekkel, megkülönböztetés nélkül, a reklámozott termék valamennyi termelője, valamint a termék forgalmazására társuló szakmabeliek. |
| --- | --- |

(100)

A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy e támogatások kedvezményezettje az együttesen folytatott tevékenységekkel, megkülönböztetés nélkül, a reklámozott termék valamennyi termelője, valamint a termék forgalmazására társuló szakmabeliek.

| (101) | Ami az iránymutatás 60. pontjában előírt támogatásmaximálást illeti, a reklámtevékenységek legfeljebb 50 %-ban finanszírozhatók állami forrásokból, a fennmaradó összeget a szakmai szervezeteknek és a kedvezményezett ágazati szervezeteknek kell szolgáltatniuk. |
| --- | --- |

(101)

Ami az iránymutatás 60. pontjában előírt támogatásmaximálást illeti, a reklámtevékenységek legfeljebb 50 %-ban finanszírozhatók állami forrásokból, a fennmaradó összeget a szakmai szervezeteknek és a kedvezményezett ágazati szervezeteknek kell szolgáltatniuk.

| (102) | A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy az állami finanszírozás aránya legfeljebb 50 % az Európai Unión belül folytatott, reklámmal kapcsolatos tevékenységek tekintetében. A fennmaradó részt az érintett agrárszektor piaci szereplőinek kell szolgáltatniuk. |
| --- | --- |

(102)

A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy az állami finanszírozás aránya legfeljebb 50 % az Európai Unión belül folytatott, reklámmal kapcsolatos tevékenységek tekintetében. A fennmaradó részt az érintett agrárszektor piaci szereplőinek kell szolgáltatniuk.

| (103) | Az Európai Unión kívülre irányuló tevékenységek 80 %-ban finanszírozhatók. Ez követi a Bizottság által elfogadott iránymutatást (21), amely szerint a termelők hozzájárulása e tevékenységekhez egy, többek között a mezőgazdasági termékek harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 1999. december 14-i 2702/1999/EK tanácsi rendeletbe (22) felvett fogalom, ahol társfinanszírozással finanszírozott tevékenységekről van szó. Ez a Közösség által harmadik országokban megvalósítandó tevékenységekkel foglalkozó rendelet a 9. cikkében azt írja elő, hogy a mezőgazdasági és az élelmiszeripari termékekkel kapcsolatos PR-, reklám- és promóciós tevékenység tekintetében a finanszírozás egy részét a javaslattevő szervezeteknek kell fizetniük. Ugyanígy a legalább két évig tartó tevékenységek esetén, főszabályként az e szervezeteket terhelő legkisebb százalékos arány a költségek 20 %-a, a Közösség legfeljebb 60 %-os, és a tagállamok 20 %-os részvételével. Ebből következik, hogy a kedvezményezetteknek a költségek legalább 20 %-áig terjedő valóságos érintettsége az ilyen típusú tevékenységekben megfelelőnek látszik arra, hogy korlátozza a versenytorzulást más közösségi termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(103)

Az Európai Unión kívülre irányuló tevékenységek 80 %-ban finanszírozhatók. Ez követi a Bizottság által elfogadott iránymutatást (21), amely szerint a termelők hozzájárulása e tevékenységekhez egy, többek között a mezőgazdasági termékek harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 1999. december 14-i 2702/1999/EK tanácsi rendeletbe (22) felvett fogalom, ahol társfinanszírozással finanszírozott tevékenységekről van szó. Ez a Közösség által harmadik országokban megvalósítandó tevékenységekkel foglalkozó rendelet a 9. cikkében azt írja elő, hogy a mezőgazdasági és az élelmiszeripari termékekkel kapcsolatos PR-, reklám- és promóciós tevékenység tekintetében a finanszírozás egy részét a javaslattevő szervezeteknek kell fizetniük. Ugyanígy a legalább két évig tartó tevékenységek esetén, főszabályként az e szervezeteket terhelő legkisebb százalékos arány a költségek 20 %-a, a Közösség legfeljebb 60 %-os, és a tagállamok 20 %-os részvételével. Ebből következik, hogy a kedvezményezetteknek a költségek legalább 20 %-áig terjedő valóságos érintettsége az ilyen típusú tevékenységekben megfelelőnek látszik arra, hogy korlátozza a versenytorzulást más közösségi termékek tekintetében.

| (104) | A francia hatóságok mintákat küldtek a Bizottságnak a bejelentett támogatásokkal finanszírozott promóciós és reklámtevékenységekről, ami lehetővé teszi az említett hatóságok által tett kötelezettségvállalásokról való megbizonyosodást. |
| --- | --- |

(104)

A francia hatóságok mintákat küldtek a Bizottságnak a bejelentett támogatásokkal finanszírozott promóciós és reklámtevékenységekről, ami lehetővé teszi az említett hatóságok által tett kötelezettségvállalásokról való megbizonyosodást.

| (105) | A Bizottság megállapította, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság megállapította, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek.

2.1.2.   A kutatáshoz nyújtott támogatások

| (106) | Ami a kutatási és kísérleti, valamint a tudományos fejlődés terjesztésével kapcsolatos tevékenységeket illeti, a mezőgazdasági iránymutatás a 17. pontban előírja, hogy a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatást a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretrendszerben (23) foglalt kritériumoknak megfelelően kell megvizsgálni. Ez utóbbi meghatározza, hogy egy akár 100 %-ot elérő támogatási mérték is összeegyeztethető a közös piaccal, akkor is, ha a kutatást és fejlesztést vállalkozások végzik, amennyiben az ott ismertetett négy feltétel teljesül valamennyi esetben:






  a) | a támogatás az érintett sajátos ágazat számára általános érdeket testesít meg, anélkül, hogy a verseny jogellenes torzulását idézné elő más ágazatokban, |
| --- | --- | --- |

(106)

Ami a kutatási és kísérleti, valamint a tudományos fejlődés terjesztésével kapcsolatos tevékenységeket illeti, a mezőgazdasági iránymutatás a 17. pontban előírja, hogy a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatást a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretrendszerben (23) foglalt kritériumoknak megfelelően kell megvizsgálni. Ez utóbbi meghatározza, hogy egy akár 100 %-ot elérő támogatási mérték is összeegyeztethető a közös piaccal, akkor is, ha a kutatást és fejlesztést vállalkozások végzik, amennyiben az ott ismertetett négy feltétel teljesül valamennyi esetben:

a)

a támogatás az érintett sajátos ágazat számára általános érdeket testesít meg, anélkül, hogy a verseny jogellenes torzulását idézné elő más ágazatokban,

| b) | az információt a megfelelő, a legalább egy nemzeti terjesztési csatornával rendelkező újságokban kell közzétenni, és azt nem lehet egy adott szervezet tagjaira korlátozni, annak érdekében, hogy biztosítsák, hogy valamennyi, e tevékenységben potenciálisan érdekelt piaci szereplő könnyen tájékozódhasson arról, hogy a tevékenység folyamatban van vagy végrehajtották, valamint annak biztosítására, hogy az eredmények kérelemre valamennyi érdekelt félhez eljusssanak. Ezt az információt olyan időpontban kell közzétenni, amely nem későbbi annál az információnál, amelyet egy adott szervezet tagjai számára biztosíthatnak, |
| --- | --- |

b)

az információt a megfelelő, a legalább egy nemzeti terjesztési csatornával rendelkező újságokban kell közzétenni, és azt nem lehet egy adott szervezet tagjaira korlátozni, annak érdekében, hogy biztosítsák, hogy valamennyi, e tevékenységben potenciálisan érdekelt piaci szereplő könnyen tájékozódhasson arról, hogy a tevékenység folyamatban van vagy végrehajtották, valamint annak biztosítására, hogy az eredmények kérelemre valamennyi érdekelt félhez eljusssanak. Ezt az információt olyan időpontban kell közzétenni, amely nem későbbi annál az információnál, amelyet egy adott szervezet tagjai számára biztosíthatnak,

| c) | a munkák eredményeit felhasználás céljából valamennyi érintett fél, beleértve a kedvezményezett felet is, rendelkezésre bocsátja, költségek és idő szempontjából egyenlő feltételekkel, |
| --- | --- |

c)

a munkák eredményeit felhasználás céljából valamennyi érintett fél, beleértve a kedvezményezett felet is, rendelkezésre bocsátja, költségek és idő szempontjából egyenlő feltételekkel,

| d) | a támogatás megfelel a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguayi Fordulóján elfogadott mezőgazdasági megállapodásnak (24) a „Hazai támogatás: a csökkentési kötelezettségvállalások alóli mentesség alapja” című, 2. mellékletében előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

d)

a támogatás megfelel a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguayi Fordulóján elfogadott mezőgazdasági megállapodásnak (24) a „Hazai támogatás: a csökkentési kötelezettségvállalások alóli mentesség alapja” című, 2. mellékletében előírt feltételeknek.

| (107) | A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak a következőkre:






  a) | csak olyan kutatások jöhetnek szóba, amelyek az érintett ágazat számára általános érdeket testesítenek meg, amelyeket általános használatra és terjesztésre szántak, hogy ne befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket, és ne idézzék elő a más ágazatokkal folytatott verseny torzulását. |
| --- | --- | --- |

(107)

A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak a következőkre:

a)

csak olyan kutatások jöhetnek szóba, amelyek az érintett ágazat számára általános érdeket testesítenek meg, amelyeket általános használatra és terjesztésre szántak, hogy ne befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket, és ne idézzék elő a más ágazatokkal folytatott verseny torzulását.

| b) | az egyes programok során gyűjtött adatokat – jóváhagyásukat követően – az érintettek számára leginkább elérhető különböző újságokban teszik közzé. Intézkednek e kutatások eredményeinek közzététele és terjesztése érdekében, hogy valamennyi érintett szakmabeli és kereskedő megkülönböztetésmentesen tájékozódhasson azokról, és azokhoz egyszerű kérelemre hozzáférhessen, ugyanakkor, amikor bárki más. A munkák vagy az összefoglalások következtetéseit az érintett ágazati szervezetek „nagy nyilvánosságú” kiadványaiban, az e vizsgálatok és kutatások megvalósítására társult szakmai testületek szaklapjaiban, brosúrákban és különböző kiadványokban teszik közzé. E következtetéseket az agrárszektor szokásos összekötőinek vagy a mezőgazdasági és halászati minisztérium összekötőinek közvetítésével az ágazatba tartozó szakmabeliek rendelkezésére bocsátják. |
| --- | --- |

b)

az egyes programok során gyűjtött adatokat – jóváhagyásukat követően – az érintettek számára leginkább elérhető különböző újságokban teszik közzé. Intézkednek e kutatások eredményeinek közzététele és terjesztése érdekében, hogy valamennyi érintett szakmabeli és kereskedő megkülönböztetésmentesen tájékozódhasson azokról, és azokhoz egyszerű kérelemre hozzáférhessen, ugyanakkor, amikor bárki más. A munkák vagy az összefoglalások következtetéseit az érintett ágazati szervezetek „nagy nyilvánosságú” kiadványaiban, az e vizsgálatok és kutatások megvalósítására társult szakmai testületek szaklapjaiban, brosúrákban és különböző kiadványokban teszik közzé. E következtetéseket az agrárszektor szokásos összekötőinek vagy a mezőgazdasági és halászati minisztérium összekötőinek közvetítésével az ágazatba tartozó szakmabeliek rendelkezésére bocsátják.

| c) | figyelembe véve, hogy a kutatások általános érdekűek, az eredmények semmilyen kereskedelmi felhasználását nem tervezik. Így fel sem merül a felhasználási jog átruházásából származó költségeknek vagy a felhasználási joghoz való hozzáférés feltételeinek a kérdése. |
| --- | --- |

c)

figyelembe véve, hogy a kutatások általános érdekűek, az eredmények semmilyen kereskedelmi felhasználását nem tervezik. Így fel sem merül a felhasználási jog átruházásából származó költségeknek vagy a felhasználási joghoz való hozzáférés feltételeinek a kérdése.

| d) | a francia hatóságok biztosítják a Bizottságot arról, hogy a finanszírozott tevékenységek alapján nincs helye közvetlen kifizetésnek a termelők vagy a feldolgozók felé, és hogy e tevékenységek megfelelnek az Európai Unió által előírt nemzetközi kereskedelmi kritériumoknak. |
| --- | --- |

d)

a francia hatóságok biztosítják a Bizottságot arról, hogy a finanszírozott tevékenységek alapján nincs helye közvetlen kifizetésnek a termelők vagy a feldolgozók felé, és hogy e tevékenységek megfelelnek az Európai Unió által előírt nemzetközi kereskedelmi kritériumoknak.

| (108) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek.

2.1.3.   A technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatások

| (109) | A mezőgazdasági iránymutatás a 14. pontban előírja, hogy a támogatások ilyen típusa 100 %-os támogatásintenzitással engedélyezhető, amennyiben azok az érintett területen működő valamennyi jogosult személy számára objektíven meghatározott feltételekkel hozzáférhetőek, valamint ha a megítélt támogatás teljes összege nem haladja meg a 100 000 eurót kedvezményezettenként és hároméves időszakonként, vagy KKV-k esetén az elszámolható költségek 50 %-át (amelyik összeg a nagyobb). A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak e feltételek betartására. |
| --- | --- |

(109)

A mezőgazdasági iránymutatás a 14. pontban előírja, hogy a támogatások ilyen típusa 100 %-os támogatásintenzitással engedélyezhető, amennyiben azok az érintett területen működő valamennyi jogosult személy számára objektíven meghatározott feltételekkel hozzáférhetőek, valamint ha a megítélt támogatás teljes összege nem haladja meg a 100 000 eurót kedvezményezettenként és hároméves időszakonként, vagy KKV-k esetén az elszámolható költségek 50 %-át (amelyik összeg a nagyobb). A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak e feltételek betartására.

| (110) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek.

2.1.4.   A minőségi termékek termeléséhez nyújtott támogatások

| (111) | A mezőgazdasági iránymutatás a 13. pontban előírja, hogy a támogatások ilyen típusa 100 %-os támogatásintenzitással engedélyezhető, amennyiben azok az érintett területen működő valamennyi jogosult személy számára objektíven meghatározott feltételekkel hozzáférhetőek, valamint ha a megítélt támogatás teljes összege nem haladja meg a 100 000 eurót kedvezményezettenként és hároméves időszakonként, vagy KKV-k esetén az elszámolható költségek 50 %-át (amelyik összeg a nagyobb). A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak e feltételek betartására. |
| --- | --- |

(111)

A mezőgazdasági iránymutatás a 13. pontban előírja, hogy a támogatások ilyen típusa 100 %-os támogatásintenzitással engedélyezhető, amennyiben azok az érintett területen működő valamennyi jogosult személy számára objektíven meghatározott feltételekkel hozzáférhetőek, valamint ha a megítélt támogatás teljes összege nem haladja meg a 100 000 eurót kedvezményezettenként és hároméves időszakonként, vagy KKV-k esetén az elszámolható költségek 50 %-át (amelyik összeg a nagyobb). A francia hatóságok kötelezettséget vállaltak e feltételek betartására.

| (112) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e támogatások megfelelnek a közösségi szinten meghatározott feltételeknek.

2.2.   A támogatások finanszírozása

2.2.1.   A kötelező hozzájárulás (CVO)

| (113) | A Bíróság joggyakorlatának megfelelően (25) a Bizottság általában úgy véli, hogy egy állami támogatás kötelező terhekből történő finanszírozása érintheti a támogatást, mivel a szorosan vett támogatáson túlmenő, védő hatással bír. A kérdéses hozzájárulások (CVO) valójában kötelező tehernek minősülnek. Ugyanezt a joggyakorlatot követve a Bizottság úgy véli, hogy egy támogatást nem lehet olyan járulékokból finanszírozni, amelyek ugyanúgy terhelnek más tagállamokból importált termékeket is. |
| --- | --- |

(113)

A Bíróság joggyakorlatának megfelelően (25) a Bizottság általában úgy véli, hogy egy állami támogatás kötelező terhekből történő finanszírozása érintheti a támogatást, mivel a szorosan vett támogatáson túlmenő, védő hatással bír. A kérdéses hozzájárulások (CVO) valójában kötelező tehernek minősülnek. Ugyanezt a joggyakorlatot követve a Bizottság úgy véli, hogy egy támogatást nem lehet olyan járulékokból finanszírozni, amelyek ugyanúgy terhelnek más tagállamokból importált termékeket is.

| (114) | A CVO az adott AOC termelőterületén található bortermelők, hivatásos lepárlók, kereskedők és nagykereskedők által forgalmazott AOC likőrborok mennyiségére vonatkozik. A francia hatóságok azt is kifejtették, hogy az alkoholra és az alkoholtartalmú italokra kivetett jövedéki adókra vonatkozó közösségi irányelvek alapján beszedett adóktól eltérően, az ágazati hozzájárulások lényegüknél fogva csak az érintett AOC által kedvezményezett likőrborokat terhelik, tehát kizárólag a jogszabályban körülírt területek termékeit, amiből az következik, hogy a más tagállamokból származó likőrborokra nem terjednek ki. |
| --- | --- |

(114)

A CVO az adott AOC termelőterületén található bortermelők, hivatásos lepárlók, kereskedők és nagykereskedők által forgalmazott AOC likőrborok mennyiségére vonatkozik. A francia hatóságok azt is kifejtették, hogy az alkoholra és az alkoholtartalmú italokra kivetett jövedéki adókra vonatkozó közösségi irányelvek alapján beszedett adóktól eltérően, az ágazati hozzájárulások lényegüknél fogva csak az érintett AOC által kedvezményezett likőrborokat terhelik, tehát kizárólag a jogszabályban körülírt területek termékeit, amiből az következik, hogy a más tagállamokból származó likőrborokra nem terjednek ki.

| (115) | Ami közelebbről a nagykereskedőket illeti, nem kizárt, hogy ők importált termékeket is forgalmaznak. A francia hatóságok mindazonáltal meghatározták, hogy a nagykereskedők által fizetendő ágazati hozzájárulás csak a bejelentéssel érintett AOC likőrborok, azaz a Pineau des Charentes, a Floc de Gascogne, a Pommeau de Normandie és a Macvin du Jura mennyiségére vonatkozik. Tehát az importált borok teljes mennyiségét kivették e hozzájárulás megfizetése alól. |
| --- | --- |

(115)

Ami közelebbről a nagykereskedőket illeti, nem kizárt, hogy ők importált termékeket is forgalmaznak. A francia hatóságok mindazonáltal meghatározták, hogy a nagykereskedők által fizetendő ágazati hozzájárulás csak a bejelentéssel érintett AOC likőrborok, azaz a Pineau des Charentes, a Floc de Gascogne, a Pommeau de Normandie és a Macvin du Jura mennyiségére vonatkozik. Tehát az importált borok teljes mennyiségét kivették e hozzájárulás megfizetése alól.

| (116) | Így, abból eredően, hogy az egyetlen adóztatott termelés az AOC likőrborok nemzeti, az intézkedéssel érintett termelése, megállapítható, hogy egyetlen importált terméket sem adóztatnak meg. |
| --- | --- |

(116)

Így, abból eredően, hogy az egyetlen adóztatott termelés az AOC likőrborok nemzeti, az intézkedéssel érintett termelése, megállapítható, hogy egyetlen importált terméket sem adóztatnak meg.

| (117) | A járulékokból finanszírozott állami támogatásokat illetően a Bíróság egyéb kritériumokat is meghatározott, amelyeket helyénvaló itt megvizsgálni. A Nygard-ügyben (26) a Bíróság úgy határozott, hogy a Szerződés 90. cikkében a megkülönböztetésre vonatkozóan előírt tilalmat megsérti az adó, ha különösen a megadóztatott, a nemzeti piacon feldogozott vagy értékesített nemzeti termékeket részesíti az adókivetésből származó bevétel felhasználásából eredő előnyökben, részlegesen kompenzálva az általuk viselt terhet, és ily módon hátrányos helyzetbe hozva az exportált nemzeti termékeket. |
| --- | --- |

(117)

A járulékokból finanszírozott állami támogatásokat illetően a Bíróság egyéb kritériumokat is meghatározott, amelyeket helyénvaló itt megvizsgálni. A Nygard-ügyben (26) a Bíróság úgy határozott, hogy a Szerződés 90. cikkében a megkülönböztetésre vonatkozóan előírt tilalmat megsérti az adó, ha különösen a megadóztatott, a nemzeti piacon feldogozott vagy értékesített nemzeti termékeket részesíti az adókivetésből származó bevétel felhasználásából eredő előnyökben, részlegesen kompenzálva az általuk viselt terhet, és ily módon hátrányos helyzetbe hozva az exportált nemzeti termékeket.

| (118) | A promócióhoz és reklámhoz nyújtott olyan támogatások, amelyek az egyedüli CVO-n keresztül finanszírozandó támogatások, a forgalmazási ágazatnak kedveznek, és különböző érdeket jeleníthetnek meg azon kereskedők számára, akik esetleg kizárólag a Franciaországon vagy az Európai Unión kívüli értékesítésben érdekeltek. |
| --- | --- |

(118)

A promócióhoz és reklámhoz nyújtott olyan támogatások, amelyek az egyedüli CVO-n keresztül finanszírozandó támogatások, a forgalmazási ágazatnak kedveznek, és különböző érdeket jeleníthetnek meg azon kereskedők számára, akik esetleg kizárólag a Franciaországon vagy az Európai Unión kívüli értékesítésben érdekeltek.

| (119) | A francia hatóságok mindenesetre megerősítették, hogy mind a Pineau des Charentes nemzeti bizottsága, mind a Floc de Gascogne ágazati bizottsága finanszírozza a reklám- vagy promóciós tevékenységet mind Franciaországban, mind az Európai Unióban és harmadik országokban. Döntésüket e tekintetben a teljes határozathozatali függetlenséget élvező igazgatási tanácsuk hozza meg, amelyben az érintett ágazat valamennyi piaci szereplője képviselettel rendelkezik. |
| --- | --- |

(119)

A francia hatóságok mindenesetre megerősítették, hogy mind a Pineau des Charentes nemzeti bizottsága, mind a Floc de Gascogne ágazati bizottsága finanszírozza a reklám- vagy promóciós tevékenységet mind Franciaországban, mind az Európai Unióban és harmadik országokban. Döntésüket e tekintetben a teljes határozathozatali függetlenséget élvező igazgatási tanácsuk hozza meg, amelyben az érintett ágazat valamennyi piaci szereplője képviselettel rendelkezik.

| (120) | Ugyanakkor az almaborok megnevezésének ágazati szervezete, és a Jura-beli borok ágazati bizottsága jelenleg nem tervezi a francia piacokon kívüli tevékenységek finanszírozását. Mégis a francia hatóságok szerint a tevékenységeknek ez a francia piac felé irányultsága az ágazat saját politikájára tartozik, amely elsődlegesnek tekinti, hogy a nemzeti piacon honosodjon meg, tudva, hogy e likőrboroknak a külföldre történő értékesítése még nem került kereskedelmi gyakorlatba. A francia hatóságok megerősítik, hogy ez az irányultság nem hátrányos egyetlen kereskedő számára sem, mivel a francia piacon kívülre történő értékesítés jelentősége továbbra is másodlagos, és egyáltalán nincsenek exportra történő eladásra szakosodott kereskedők. |
| --- | --- |

(120)

Ugyanakkor az almaborok megnevezésének ágazati szervezete, és a Jura-beli borok ágazati bizottsága jelenleg nem tervezi a francia piacokon kívüli tevékenységek finanszírozását. Mégis a francia hatóságok szerint a tevékenységeknek ez a francia piac felé irányultsága az ágazat saját politikájára tartozik, amely elsődlegesnek tekinti, hogy a nemzeti piacon honosodjon meg, tudva, hogy e likőrboroknak a külföldre történő értékesítése még nem került kereskedelmi gyakorlatba. A francia hatóságok megerősítik, hogy ez az irányultság nem hátrányos egyetlen kereskedő számára sem, mivel a francia piacon kívülre történő értékesítés jelentősége továbbra is másodlagos, és egyáltalán nincsenek exportra történő eladásra szakosodott kereskedők.

| (121) | A francia hatóságok mindenesetre kötelezettséget vállaltak arra, hogy az exportált termékek nem részesülnek kevésbé az ágazati hozzájárulások útján finanszírozott tevékenységek kedvezményéből, mint a nemzeti területen értékesített termékek. |
| --- | --- |

(121)

A francia hatóságok mindenesetre kötelezettséget vállaltak arra, hogy az exportált termékek nem részesülnek kevésbé az ágazati hozzájárulások útján finanszírozott tevékenységek kedvezményéből, mint a nemzeti területen értékesített termékek.

| (122) | A Bizottság tudomásul veszi ezt a kötelezettségvállalást, és úgy véli, hogy a Franciaország által átadott információkból nem következnek olyan elemek, amelyek jelenleg az exportált likőrborokkal szembeni megkülönböztetésre utalnának. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság tudomásul veszi ezt a kötelezettségvállalást, és úgy véli, hogy a Franciaország által átadott információkból nem következnek olyan elemek, amelyek jelenleg az exportált likőrborokkal szembeni megkülönböztetésre utalnának.

| (123) | A Bizottság ugyanakkor felhívja a francia hatóságok figyelmét a Nygard-ítéletnek az exportált és a nemzeti területen forgalmazott termékek közötti megkülönböztetéssel kapcsolatos vonatkozásaira. A Bíróság többek között úgy határozott, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási szervre tartozik, hogy megállapítsa a termékeket sújtó esetleges megkülönböztetés mértékét. E célból egy referencia-időszakban meg kell vizsgálnia a nemzeti piacon forgalmazott nemzeti termékekre az érintett adó címén általánosan kivetett összegek és az e termékek által kizárólagos jelleggel élvezett előnyök közötti pénzbeli egyenértékűséget. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság ugyanakkor felhívja a francia hatóságok figyelmét a Nygard-ítéletnek az exportált és a nemzeti területen forgalmazott termékek közötti megkülönböztetéssel kapcsolatos vonatkozásaira. A Bíróság többek között úgy határozott, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási szervre tartozik, hogy megállapítsa a termékeket sújtó esetleges megkülönböztetés mértékét. E célból egy referencia-időszakban meg kell vizsgálnia a nemzeti piacon forgalmazott nemzeti termékekre az érintett adó címén általánosan kivetett összegek és az e termékek által kizárólagos jelleggel élvezett előnyök közötti pénzbeli egyenértékűséget.

2.2.2.   Összeegyeztethetőség a Szerződés más rendelkezéseivel

| (124) | Itt helyénvaló emlékeztetni arra, hogy azt az állami támogatást, amelynek egyes szabályai sértik a Szerződés más rendelkezéseit, nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani. Jelen esetben a Bizottság megvizsgálta az AEVP N 703/95. számú támogatással szembeni panaszának megalapozottságát a Szerződés 90. cikkének esetleges megsértését illetően. A Bizottság megállapítja másrészről, hogy az AEVP ezen eljárás keretében nem nyújtott be semmilyen megjegyzést. |
| --- | --- |

(124)

Itt helyénvaló emlékeztetni arra, hogy azt az állami támogatást, amelynek egyes szabályai sértik a Szerződés más rendelkezéseit, nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani. Jelen esetben a Bizottság megvizsgálta az AEVP N 703/95. számú támogatással szembeni panaszának megalapozottságát a Szerződés 90. cikkének esetleges megsértését illetően. A Bizottság megállapítja másrészről, hogy az AEVP ezen eljárás keretében nem nyújtott be semmilyen megjegyzést.

| (125) | A Szerződés 90. cikke előírja, hogy „a tagállamok sem közvetlenül, sem közvetve nem vetnek ki más tagállamok termékeire a hasonló jellegű hazai termékre közvetlenül vagy közvetve kivetett adónál magasabb belső adót”. |
| --- | --- |

(125)

A Szerződés 90. cikke előírja, hogy „a tagállamok sem közvetlenül, sem közvetve nem vetnek ki más tagállamok termékeire a hasonló jellegű hazai termékre közvetlenül vagy közvetve kivetett adónál magasabb belső adót”.

| (126) | Jelen esetben a Franciaországban a likőrborokra alkalmazandó jövedéki adó megegyezik az ezen adó francia borokra és a más tagállamból származó borokra alkalmazandó mértékével. |
| --- | --- |

(126)

Jelen esetben a Franciaországban a likőrborokra alkalmazandó jövedéki adó megegyezik az ezen adó francia borokra és a más tagállamból származó borokra alkalmazandó mértékével.

| (127) | Jelenleg csak akkor lehetne a Szerződés 90. cikkével ellentétes diszkriminatív belső adóztatásról beszélni, ha a francia termelők által fizetett adót részben kompenzálnák azok a támogatások, amelyeket ugyanezen termelők számára tartanak fenn, és e módon csak a nem francia termelőknek kellene teljes mértékben megfizetniük az említett adót. |
| --- | --- |

(127)

Jelenleg csak akkor lehetne a Szerződés 90. cikkével ellentétes diszkriminatív belső adóztatásról beszélni, ha a francia termelők által fizetett adót részben kompenzálnák azok a támogatások, amelyeket ugyanezen termelők számára tartanak fenn, és e módon csak a nem francia termelőknek kellene teljes mértékben megfizetniük az említett adót.

| (128) | Helyénvaló mindenekelőtt megállapítani, hogy az adók nem tartoznak a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek az alkalmazási körébe, kivéve ha a finanszírozás módját egy támogatási intézkedésre alapítják, és ha e támogatás szerves részét képezik. |
| --- | --- |

(128)

Helyénvaló mindenekelőtt megállapítani, hogy az adók nem tartoznak a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek az alkalmazási körébe, kivéve ha a finanszírozás módját egy támogatási intézkedésre alapítják, és ha e támogatás szerves részét képezik.

| (129) | Ebből következik, hogy a likőrborokra kivetett adó nem befolyásolja a tervezett támogatások összeegyeztethetőségének értékelését, és azt itt nem kell vizsgálni, kivéve ha elégséges viszony van az említett adó és a támogatási intézkedések között. |
| --- | --- |

(129)

Ebből következik, hogy a likőrborokra kivetett adó nem befolyásolja a tervezett támogatások összeegyeztethetőségének értékelését, és azt itt nem kell vizsgálni, kivéve ha elégséges viszony van az említett adó és a támogatási intézkedések között.

| (130) | A Bíróságnak a Streekgewest Westelijk Noord-Brabant-ügyben 2005. január 13-án hozott ítélete (27), amelyet a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárásnak az e határozat tárgyát képező támogatásokkal szembeni megindítását követően hoztak meg, megvilágította azokat a körülményeket, amelyek esetén olyan elégséges viszony meglétét kell feltételezni valamely adó és valamely támogatási intézkedés között, amelynek alapján az adót a támogatás szerves részének lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(130)

A Bíróságnak a Streekgewest Westelijk Noord-Brabant-ügyben 2005. január 13-án hozott ítélete (27), amelyet a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárásnak az e határozat tárgyát képező támogatásokkal szembeni megindítását követően hoztak meg, megvilágította azokat a körülményeket, amelyek esetén olyan elégséges viszony meglétét kell feltételezni valamely adó és valamely támogatási intézkedés között, amelynek alapján az adót a támogatás szerves részének lehet tekinteni.

| (131) | Az említett ítélet indokolásának 26. pontja meghatározza többek között azt, hogy ahhoz, hogy egy adót vagy az adó egy részét a támogatási intézkedés szerves részének lehessen tekinteni, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia, abban az értelemben, hogy az adóbevétel közvetlenül befolyásolja a támogatás mértékét, és ebből következően e támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését. |
| --- | --- |

(131)

Az említett ítélet indokolásának 26. pontja meghatározza többek között azt, hogy ahhoz, hogy egy adót vagy az adó egy részét a támogatási intézkedés szerves részének lehessen tekinteni, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia, abban az értelemben, hogy az adóbevétel közvetlenül befolyásolja a támogatás mértékét, és ebből következően e támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelését.

| (132) | A Streekgewest-ügyben a Bíróság úgy határozott, hogy még ha ki is mutatható, hogy – a tagállam költségvetési előirányzatait tekintve – az adó összegének emelkedését kompenzálja az előny (a támogatás), ez a körülmény önmagában nem elegendő az adó és az előny közötti kötelező viszony meglétének bizonyításához (28). |
| --- | --- |

(132)

A Streekgewest-ügyben a Bíróság úgy határozott, hogy még ha ki is mutatható, hogy – a tagállam költségvetési előirányzatait tekintve – az adó összegének emelkedését kompenzálja az előny (a támogatás), ez a körülmény önmagában nem elegendő az adó és az előny közötti kötelező viszony meglétének bizonyításához (28).

| (133) | Jelen esetben Franciaország rámutatott arra, hogy az adóbevételek az állam általános költségvetésébe folynak be, és hogy nincs egyetlen jogszabály sem, amely lehetővé tenné a likőrbortermelők által fizetett jövedéki adók kompenzációját. A Bizottság birtokában lévő információk egyike sem utal egyébként ennek ellenkezőjére. E megállapítás alapján a Bizottság tehát arra következtethet, hogy nincs kötelező hozzárendeltségi viszony a likőrborokra kivetett adó bevétele és az ugyanezen termékekre megítélt támogatás között, anélkül, hogy szükség lenne a Franciaország által beszedett összegek és a támogatási rendelkezések keretében kifizetett összegek közötti esetleges mennyiségi megfelelés hiányának bizonyítására. |
| --- | --- |

(133)

Jelen esetben Franciaország rámutatott arra, hogy az adóbevételek az állam általános költségvetésébe folynak be, és hogy nincs egyetlen jogszabály sem, amely lehetővé tenné a likőrbortermelők által fizetett jövedéki adók kompenzációját. A Bizottság birtokában lévő információk egyike sem utal egyébként ennek ellenkezőjére. E megállapítás alapján a Bizottság tehát arra következtethet, hogy nincs kötelező hozzárendeltségi viszony a likőrborokra kivetett adó bevétele és az ugyanezen termékekre megítélt támogatás között, anélkül, hogy szükség lenne a Franciaország által beszedett összegek és a támogatási rendelkezések keretében kifizetett összegek közötti esetleges mennyiségi megfelelés hiányának bizonyítására.

| (134) | Teljesen másodlagos jelleggel a Bizottság egyébként megállapítja, hogy a Franciaország által a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítását követően megküldött, számadatokat tartalmazó táblázatok bizonyítják, hogy nincs mennyiségi megfelelés az egyes termékekkel kapcsolatos adóbevételek és az e termékek tekintetében megítélt támogatások között. |
| --- | --- |

(134)

Teljesen másodlagos jelleggel a Bizottság egyébként megállapítja, hogy a Franciaország által a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítását követően megküldött, számadatokat tartalmazó táblázatok bizonyítják, hogy nincs mennyiségi megfelelés az egyes termékekkel kapcsolatos adóbevételek és az e termékek tekintetében megítélt támogatások között.

| (135) | Tekintettel arra, hogy nincs elégséges viszony az adó és a tervezett támogatás között, a Szerződés 88. cikkében az állami támogatásokra előírt eljárás keretében különösen a Szerződés 90. cikke tekintetében nem kell vizsgálni az ezen adóknak a bejelentett intézkedések közös piaccal való összeegyeztehetőségére gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(135)

Tekintettel arra, hogy nincs elégséges viszony az adó és a tervezett támogatás között, a Szerződés 88. cikkében az állami támogatásokra előírt eljárás keretében különösen a Szerződés 90. cikke tekintetében nem kell vizsgálni az ezen adóknak a bejelentett intézkedések közös piaccal való összeegyeztehetőségére gyakorolt hatásait.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (136) | Az előzőek ismeretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Franciaország által tervezett támogatások jogosultak a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérésekre, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatóak. |
| --- | --- |

(136)

Az előzőek ismeretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Franciaország által tervezett támogatások jogosultak a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérésekre, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatóak.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által a likőrborok termelőinek és kereskedőinek javára megvalósítani tervezett, 12 000 000 EUR összegű állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

A Bizottság ebből következően engedélyezi e támogatás megvalósítását.

2. cikk

Ennek a határozatnak Franciaország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 9.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 42., 2005.2.18., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. oldal alján található megjegyzést.

2

(3)  A francia hatóságokhoz intézett, 1996. november 21-i SG(96) D/9957. számú levél

3

(4)  A francia hatóságokhoz intézett, 1998. augusztus 4-i SG(98) D/6737. számú levél

4

(5)  A Bíróságnak a Portugál Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága C-204/97. sz. ügyben 2001. május 3-án hozott ítélete, EBHT I-03175. o.

5

A Bíróságnak a Portugál Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága

(6)  1993. június 22-i 93-859. sz. módosított pénzügyi törvény.

6

(7)  1 FRF = 0,15 EUR

7

(8)  (e mennyiségek eltérhetnek a fogyasztásra bocsátott mennyiségtől)

8

(9)  A Bíróságnak a Francia Köztársaság kontra Bizottság C-482/99. sz. ügyben 2002. május 16-án hozott ítélete, EBHT 2002., I-4397. o., az indoklás 24. pontja, valamint a C-126/01. sz. GEMO-ügyben 2003. november 20-án hozott ítélete, EBHT 2003., I-13769. o.

9

A Bíróságnak a Francia Köztársaság kontra Bizottság

GEMO

(10)  A Bíróságnak a Pearle kontra Hoofdbedrijfschap Ambachten C/345/02. sz. ügyben 2004. július 15-én hozott ítélete, EBHT 2004., I-7139. o.

10

A Bíróságnak a Pearle kontra Hoofdbedrijfschap Ambachten

(11)  A Philippe Morris kontra Bizottság 730/79. sz. ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélet, EBHT 1980., 2671. o., az indokolás 11. és 12. pontja.

11

A Philippe Morris kontra Bizottság

(12)  Agriculture in the European Union, Statistical and economic information 2004. Mezőgazdasági Főigazgatóság, Európai Bizottság.

12

Agriculture in the European Union, Statistical and economic information 2004

(13)  A Bíróságnak a Bizottság kontra Francia Köztársaság 6. és 11-69. sz. egyesített ügyekben 1969. december 10-én hozott ítélete, EBHT, az indokolás 20. pontja.

13

A Bíróságnak a Bizottság kontra Francia Köztársaság

(14)  A Bíróságnak a Belgium kontra Bizottság C-142/87. sz. ügyben 1990. március 21-én hozott ítélete, EBHT, az indokolás 35. pontja.

14

A Bíróságnak a Belgium kontra Bizottság

(15)  HL L 1., 2004.1.1., 1. o.

15

(16)  HL C 232., 2000.8.12., 19. o.

16

(17)  HL C 252., 2001.9.12., 5. o.

17

(18)  HL C 45., 1996.2.17., 5. o., legutóbb módosítva az agrárszektorra való alkalmazhatóság tekintetében, HL C 48., 1998.2.13., 2. o.

18

(19)  Lásd 1. lábjegyzet 17. o.

19

(20)  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 1992. július 14-i 2081/92/EGK tanácsi rendelet rendelkezéseinek megfelelően (HL L 208., 1992.7.24, 1. o).

20

(21)  N 166/2002. számú állami támogatás

21

(22)  HL L 327., 1999.12.21., 7. o.

22

(23)  Lásd 1. lábjegyzet 18. o.

23

(24)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

24

(25)  A Bíróságnak a Francia Köztársaság Kormánya kontra Európai Közösségek Bizottsága 47/69. sz. ügyben 1970. június 25-én hozott ítélete, EBHT 1970., 487. o.

25

A Bíróságnak a Francia Köztársaság Kormánya kontra Európai Közösségek Bizottsága

(26)  A Bíróságnak a Niels Nygard kontra Svineafgiftsfonden C-234/99. sz. ügyben 2002. április 23-án hozott ítélete, EBHT 2002., I 3657. o.

26

A Bíróságnak a Niels Nygard kontra Svineafgiftsfonden

(27)  A Határozatok Tárában még nem tették közzé.

27

(28)  A fent idézett ítélet indokolásának 27. pontja.

28

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/49

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. május 16.

a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Schneider Technologies AG számára nyújtott állami támogatásról [C 26/2004 (ex NN 38/2004)]

(az értesítés a C(2006)1857. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/56/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérték az érdekelt feleket, hogy észrevételeiket (1) az említett cikkeknek megfelelően tegyék meg, és ezen észrevételekre figyelemmel,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2003. március 24-én panasz érkezett a Bizottsághoz, amely több, a Schneider Technologies AG („Schneider AG”) számára nyújtott feltételezett támogatási intézkedésre vonatkozott. A panaszos, a Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG egy holdingtársaság, amely a Schneider AG részvényeinek tulajdonosa, és amely a Schneider család két fiútestvérének tulajdonában van. |
| --- | --- |

(1)

2003. március 24-én panasz érkezett a Bizottsághoz, amely több, a Schneider Technologies AG („Schneider AG”) számára nyújtott feltételezett támogatási intézkedésre vonatkozott. A panaszos, a Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG egy holdingtársaság, amely a Schneider AG részvényeinek tulajdonosa, és amely a Schneider család két fiútestvérének tulajdonában van.

| (2) | 2004. július 14-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított a Bayrische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung („LfA”) által nyújtott három hitel és a Bayrische Forschungsstiftung („BFS”) által kutatásra és fejlesztésre („K+F”) nyújtott két kölcsön vonatkozásában. A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát 2005. február 22-én (2) közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság valamennyi érdekelt felet felhívta a feltételezett támogatás vonatkozásában észrevételei megtételére. Harmadik fél részéről nem érkezett észrevétel (3). Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó válaszát a 2004. szeptember 16-án és 24-én kelt leveleiben küldte meg, amelyeket még ugyanezen napokon nyilvántartásba vettek. |
| --- | --- |

(2)

2004. július 14-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított a Bayrische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung („LfA”) által nyújtott három hitel és a Bayrische Forschungsstiftung („BFS”) által kutatásra és fejlesztésre („K+F”) nyújtott két kölcsön vonatkozásában. A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát 2005. február 22-én (2) közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság valamennyi érdekelt felet felhívta a feltételezett támogatás vonatkozásában észrevételei megtételére. Harmadik fél részéről nem érkezett észrevétel (3). Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó válaszát a 2004. szeptember 16-án és 24-én kelt leveleiben küldte meg, amelyeket még ugyanezen napokon nyilvántartásba vettek.

| (3) | A Bizottság 2005. szeptember 6-án további felvilágosítást kért, amelyet Németország a 2005. október 5-én kelt (2005. október 6-án nyilvántartásba vett) levelében adott meg. Kiegészítő információkat közöltek 2006. február 6-án (2006. február 7-én vették nyilvántartásba.) |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2005. szeptember 6-án további felvilágosítást kért, amelyet Németország a 2005. október 5-én kelt (2005. október 6-án nyilvántartásba vett) levelében adott meg. Kiegészítő információkat közöltek 2006. február 6-án (2006. február 7-én vették nyilvántartásba.)

II.   LEÍRÁS

1.   A KEDVEZMÉNYEZETT

| (4) | A Schneider AG egy türkheimi (Bajorország) székhelyű, nagy német vállalkozás volt, amely színes televíziókat gyártott. Termelési tevékenysége mellett a vállalkozás a 90-es években egy ambiciózus lézerkijelző-technológiai fejlesztésben is részt vett, amelytől élesebb képet, nagyobb fényteljesítményt, korlátlan képernyőméretet és a kijelzőfelület vonatkozásában flexibilitást vártak. 2000–2002 között mindkét tevékenységi területet átruházták a Schneider AG két, újonnan alapított leányvállalatára: a Schneider Electronics AG-re („SE”), amely a televíziógyártást vette át, és a Schneider Laser Technologies AG-re („SLT”). |
| --- | --- |

(4)

A Schneider AG egy türkheimi (Bajorország) székhelyű, nagy német vállalkozás volt, amely színes televíziókat gyártott. Termelési tevékenysége mellett a vállalkozás a 90-es években egy ambiciózus lézerkijelző-technológiai fejlesztésben is részt vett, amelytől élesebb képet, nagyobb fényteljesítményt, korlátlan képernyőméretet és a kijelzőfelület vonatkozásában flexibilitást vártak. 2000–2002 között mindkét tevékenységi területet átruházták a Schneider AG két, újonnan alapított leányvállalatára: a Schneider Electronics AG-re („SE”), amely a televíziógyártást vette át, és a Schneider Laser Technologies AG-re („SLT”).

| (5) | Az LfA, amelynek feladata a regionális gazdaságtámogatás, 1998 óta részesedéssel rendelkezik a Schneider AG-ben. 1999-ben és 2000-ben az LfA 35,6 %-os részesedésével a legnagyobb részvényes volt. A Lehman Brothers, egy befektetési magánbank a részvények 26,6 %-ával, a Gebr. Schneider GmbH & Co. KG a részvények 14,6 %-ával és más magánbefektetők a részvények 23,3 %-ával rendelkeztek. |
| --- | --- |

(5)

Az LfA, amelynek feladata a regionális gazdaságtámogatás, 1998 óta részesedéssel rendelkezik a Schneider AG-ben. 1999-ben és 2000-ben az LfA 35,6 %-os részesedésével a legnagyobb részvényes volt. A Lehman Brothers, egy befektetési magánbank a részvények 26,6 %-ával, a Gebr. Schneider GmbH & Co. KG a részvények 14,6 %-ával és más magánbefektetők a részvények 23,3 %-ával rendelkeztek.

| (6) | A lézerkijelző-technológiában játszott vezető szerepe alapján a piac ebben az időben meglehetősen pozitívan értékelte a Schneider AG sikerre vonatkozó kilátásait. 1998–2000 között a Schneider-részvények árfolyama majdnem megtízszereződött; 1999-ről 2000.re mintegy a két és félszeresére nőtt. A vállalkozás jövőjébe vetett pozitív várakozást osztotta a második legnagyobb befektető, a Lehman Brothers is, amint azt egy 2000 áprilisában készült tanulmány mutatja, amely szerint a szórakoztatóelektronikai részlegben 2000 végétől, a lézerkijelző-technológiai részlegben pedig 2001 utolsó negyedévétől kezdve nyereséget prognosztizáltak. A Lehman Brothers 1999 közepétől 2000 közepéig az LfA-tól [...] (*1) részvényt vásárolt. |
| --- | --- |

(6)

A lézerkijelző-technológiában játszott vezető szerepe alapján a piac ebben az időben meglehetősen pozitívan értékelte a Schneider AG sikerre vonatkozó kilátásait. 1998–2000 között a Schneider-részvények árfolyama majdnem megtízszereződött; 1999-ről 2000.re mintegy a két és félszeresére nőtt. A vállalkozás jövőjébe vetett pozitív várakozást osztotta a második legnagyobb befektető, a Lehman Brothers is, amint azt egy 2000 áprilisában készült tanulmány mutatja, amely szerint a szórakoztatóelektronikai részlegben 2000 végétől, a lézerkijelző-technológiai részlegben pedig 2001 utolsó negyedévétől kezdve nyereséget prognosztizáltak. A Lehman Brothers 1999 közepétől 2000 közepéig az LfA-tól [...] (*1) részvényt vásárolt.

| (7) | A vállalkozások teljesítménye azonban nem úgy alakult, ahogyan azt várták. Az SE gyengébb minőségű televíziókat gyártott és nem tudott az elsősorban Ázsiából behozott olcsó árukkal versenyezni. Mivel a televíziórészleg nem volt nyereséges, a Schneider AG számára hiányoztak azok az eszközök, amelyekre az SLT-nek volt szüksége, hogy a lézertechnológiai munkákat folytassák, amelyek lényegesen lassabban haladtak, mint ahogy azt eredetileg várták. Az első prototípus csak 2000 májusában állt rendelkezésre, sokkal később, mint ahogy azt tervezték, és csak ipari felhasználásra volt alkalmas. 2002-ig a vállalkozás nem fejlesztett ki a magánvásárlók számára alkalmas terméket, ami az SLT eredeti gazdasági célja volt. |
| --- | --- |

(7)

A vállalkozások teljesítménye azonban nem úgy alakult, ahogyan azt várták. Az SE gyengébb minőségű televíziókat gyártott és nem tudott az elsősorban Ázsiából behozott olcsó árukkal versenyezni. Mivel a televíziórészleg nem volt nyereséges, a Schneider AG számára hiányoztak azok az eszközök, amelyekre az SLT-nek volt szüksége, hogy a lézertechnológiai munkákat folytassák, amelyek lényegesen lassabban haladtak, mint ahogy azt eredetileg várták. Az első prototípus csak 2000 májusában állt rendelkezésre, sokkal később, mint ahogy azt tervezték, és csak ipari felhasználásra volt alkalmas. 2002-ig a vállalkozás nem fejlesztett ki a magánvásárlók számára alkalmas terméket, ami az SLT eredeti gazdasági célja volt.

| (8) | 2002 márciusában három elkülönült felszámolási eljárást indítottak a Schneider AG és annak két leányvállalata ellen. A felszámoló a Schneider AG és az SE vagyonát a TCL kínai elektronikai vállalkozásnak, az SLT vagyonát a Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbH-nak (a továbbiakban: LOS) értékesítette. A TCL és a LOS tette a legnagyobb ajánlatot. |
| --- | --- |

(8)

2002 márciusában három elkülönült felszámolási eljárást indítottak a Schneider AG és annak két leányvállalata ellen. A felszámoló a Schneider AG és az SE vagyonát a TCL kínai elektronikai vállalkozásnak, az SLT vagyonát a Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbH-nak (a továbbiakban: LOS) értékesítette. A TCL és a LOS tette a legnagyobb ajánlatot.

2.   A PÉNZÜGYI INTÉZKEDÉSEK

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségét fejezte ki az alábbi két intézkedés összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségét fejezte ki az alábbi két intézkedés összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

2.1.   A HÁROM LFA-KÖLCSÖN

| (10) | A három LfA-kölcsön az 1999 őszén az LfA, a Lehman Brothers, a panaszos és egy banki szindikátus között létrejött közös terv része volt. Németország kijelentette, hogy a vállalkozás 1998-ban veszteséget termelt, miután sikertelenül próbálta meg a televíziók forgalmát a kiskereskedelmen keresztül növelni. A vezetőség ezért úgy döntött, hogy átszervezik a vállalkozást, és kiépítik az OEM-üzletágat (eredetitermék-gyártás). Ezen átszervezés finanszírozásához, a nagy megrendelésekre történő termelés előfinanszírozásához és a veszteségek fedezéséhez a vállalkozásnak likviditásra volt szüksége. |
| --- | --- |

(10)

A három LfA-kölcsön az 1999 őszén az LfA, a Lehman Brothers, a panaszos és egy banki szindikátus között létrejött közös terv része volt. Németország kijelentette, hogy a vállalkozás 1998-ban veszteséget termelt, miután sikertelenül próbálta meg a televíziók forgalmát a kiskereskedelmen keresztül növelni. A vezetőség ezért úgy döntött, hogy átszervezik a vállalkozást, és kiépítik az OEM-üzletágat (eredetitermék-gyártás). Ezen átszervezés finanszírozásához, a nagy megrendelésekre történő termelés előfinanszírozásához és a veszteségek fedezéséhez a vállalkozásnak likviditásra volt szüksége.

| (11) | Az első LfA-kölcsönt (1. kölcsön) 2,1 millió euro értékben 1999 szeptemberében [...] %-os kamatláb mellett nyújtották. A második LfA-kölcsönt (2. kölcsön) 5,1 millió euro értékben szintén 1999 szeptemberében engedélyezték, [...] %-os kamatláb mellett. A harmadik kölcsönt (3. kölcsön) 5,6 millió euro értékben 2000 februárjában nyújtották, és a kamatláb [...] %-os volt. Az első két kölcsönt egyéves időtartamra bocsátották rendelkezésre, a 3. kölcsön 2001. december 31-ig szólt, és így majd kétéves futamidővel rendelkezett. |
| --- | --- |

(11)

Az első LfA-kölcsönt (1. kölcsön) 2,1 millió euro értékben 1999 szeptemberében [...] %-os kamatláb mellett nyújtották. A második LfA-kölcsönt (2. kölcsön) 5,1 millió euro értékben szintén 1999 szeptemberében engedélyezték, [...] %-os kamatláb mellett. A harmadik kölcsönt (3. kölcsön) 5,6 millió euro értékben 2000 februárjában nyújtották, és a kamatláb [...] %-os volt. Az első két kölcsönt egyéves időtartamra bocsátották rendelkezésre, a 3. kölcsön 2001. december 31-ig szólt, és így majd kétéves futamidővel rendelkezett.

| (12) | 2000 szeptemberében az első két kölcsönt 2002. szeptember 30-ig, tehát további két évre meghosszabbították, és a kamatlábakat felemelték: az 1. kölcsönét [...] %-ra, a 2. kölcsönét [...] %-ra. 2000 decemberében a 3. kölcsönt is meghosszabbították 2002. szeptember 30-ig, és a kamatlábat [...] %-ra emelték. |
| --- | --- |

(12)

2000 szeptemberében az első két kölcsönt 2002. szeptember 30-ig, tehát további két évre meghosszabbították, és a kamatlábakat felemelték: az 1. kölcsönét [...] %-ra, a 2. kölcsönét [...] %-ra. 2000 decemberében a 3. kölcsönt is meghosszabbították 2002. szeptember 30-ig, és a kamatlábat [...] %-ra emelték.

| (13) | Az 1. kölcsön biztosítékául lényegében ingatlant terhelő jelzálogjog, követelések fenntartás nélküli, teljes engedményezése és az áruk tulajdonzáloga szolgált. Ez a biztosíték azonban a szindikátusban tömörült magánbankok azon biztosítékainak alárendelten jött létre, amelyek kölcsönei már korábban fennálltak. A 2. és 3. kölcsönt további biztosítékok nélkül nyújtották. Németország kifejtette, hogy biztosítékok helyett magasabb kamatlábban egyeztek meg. Az LfA mint a Schneider AG tagja esetében a biztosítékok tényleges értéke nagyon csekély volt, mivel a német jog szerint (GmbHG, a korlátolt felelősségű társaságról szóló törvény 30.§) a tagi kölcsönt minden valószínűség szerint a törzstőkébe teljesített pótbefizetésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(13)

Az 1. kölcsön biztosítékául lényegében ingatlant terhelő jelzálogjog, követelések fenntartás nélküli, teljes engedményezése és az áruk tulajdonzáloga szolgált. Ez a biztosíték azonban a szindikátusban tömörült magánbankok azon biztosítékainak alárendelten jött létre, amelyek kölcsönei már korábban fennálltak. A 2. és 3. kölcsönt további biztosítékok nélkül nyújtották. Németország kifejtette, hogy biztosítékok helyett magasabb kamatlábban egyeztek meg. Az LfA mint a Schneider AG tagja esetében a biztosítékok tényleges értéke nagyon csekély volt, mivel a német jog szerint (GmbHG, a korlátolt felelősségű társaságról szóló törvény 30.§) a tagi kölcsönt minden valószínűség szerint a törzstőkébe teljesített pótbefizetésnek kell tekinteni.

| (14) | A magánpartnerek az alábbi hozzájárulásokat teljesítették a közös tervben:






  a) | 1999 végén a Lehman Brothers először az addig a Daimler Chrysler tulajdonában lévő SLT-részvények megvásárlásával 25 millió eurót szolgáltatott a vállalkozásnak, és ezen túlmenően 2000 februárjában egy további tőkeemelés alkalmával a lézerüzletág továbbfejlesztésének finanszírozásához történt 46 millió eurós hozzájárulásával vezető befektetővé vált. |
| --- | --- | --- |

(14)

A magánpartnerek az alábbi hozzájárulásokat teljesítették a közös tervben:

a)

1999 végén a Lehman Brothers először az addig a Daimler Chrysler tulajdonában lévő SLT-részvények megvásárlásával 25 millió eurót szolgáltatott a vállalkozásnak, és ezen túlmenően 2000 februárjában egy további tőkeemelés alkalmával a lézerüzletág továbbfejlesztésének finanszírozásához történt 46 millió eurós hozzájárulásával vezető befektetővé vált.

| b) | A szindikátusban tömörült magánbankok 1998-ban 31 millió eurós hitelkeretet nyújtottak a Schneider AG-nak. Az erre vonatkozóan megállapított kamatláb [...] %-os volt. A közös terv részeként e hitelkeret fenntartásáról 1999 szeptemberében kifejezett megállapodás született. Ezen kívül a szindikátusban tömörült magánbankok elfogadták a hitelkeret rövidtávú túllépésének lehetőségét [...] euro értékben. Ugyanebben a hónapban a szindikátusban tömörült magánbankok vezetője a kamatlábakat [...] %-ra emelte. Németország kijelentette, hogy nem rendelkezik arra vonatkozóan információval, hogy más, a szindikátusban tömörült magánbankok az eredetileg megállapított [...] %-os kamatlábtól eltértek. |
| --- | --- |

b)

A szindikátusban tömörült magánbankok 1998-ban 31 millió eurós hitelkeretet nyújtottak a Schneider AG-nak. Az erre vonatkozóan megállapított kamatláb [...] %-os volt. A közös terv részeként e hitelkeret fenntartásáról 1999 szeptemberében kifejezett megállapodás született. Ezen kívül a szindikátusban tömörült magánbankok elfogadták a hitelkeret rövidtávú túllépésének lehetőségét [...] euro értékben. Ugyanebben a hónapban a szindikátusban tömörült magánbankok vezetője a kamatlábakat [...] %-ra emelte. Németország kijelentette, hogy nem rendelkezik arra vonatkozóan információval, hogy más, a szindikátusban tömörült magánbankok az eredetileg megállapított [...] %-os kamatlábtól eltértek.

| c) | A panaszos 7,7 millió euro értékű tagi kölcsönt bocsátott rendelkezésre a szindikátusban tömörült magánbankokéval megegyező feltételek mellett. |
| --- | --- |

c)

A panaszos 7,7 millió euro értékű tagi kölcsönt bocsátott rendelkezésre a szindikátusban tömörült magánbankokéval megegyező feltételek mellett.

2.2.   A K+F TÁMOGATÁSOK

| (15) | 1994-ben és 1997-ben a Bajor Kutatási Alap (BFS) két támogatást nyújtott a Schneider AG-nak összesen 9 050 121,88 euro (4) értékben. |
| --- | --- |

(15)

1994-ben és 1997-ben a Bajor Kutatási Alap (BFS) két támogatást nyújtott a Schneider AG-nak összesen 9 050 121,88 euro (4) értékben.

1. projekt (Lézerkijelző-technológia)

| (16) | Az első támogatást 1994. december 16-án nyújtották 6 498 468,68 euro (5) értékben, és a Lézerkijelző-technológia projekt („1. projekt”) finanszírozására szolgált. Ezt a támogatást a projekt futamideje alatt, azaz 1995 januárja és 1997 júniusa között több részletben fizették ki. A támogatható költségek 12 484 972,74 eurót értek el, a támogatás intenzitása 48,9 %-os volt. |
| --- | --- |

(16)

Az első támogatást 1994. december 16-án nyújtották 6 498 468,68 euro (5) értékben, és a Lézerkijelző-technológia projekt („1. projekt”) finanszírozására szolgált. Ezt a támogatást a projekt futamideje alatt, azaz 1995 januárja és 1997 júniusa között több részletben fizették ki. A támogatható költségek 12 484 972,74 eurót értek el, a támogatás intenzitása 48,9 %-os volt.

| (17) | Az 1. projekt célja az volt, hogy megalapozza a különböző alkalmazási területeken a nagyfelbontású színes képek vetítésénél használt új munkamódszereket, valamint kifejlessze a későbbi rendszer egyes elemeinek tudományos-technológiai alapjait. |
| --- | --- |

(17)

Az 1. projekt célja az volt, hogy megalapozza a különböző alkalmazási területeken a nagyfelbontású színes képek vetítésénél használt új munkamódszereket, valamint kifejlessze a későbbi rendszer egyes elemeinek tudományos-technológiai alapjait.

| (18) | A támogatás nyújtásánál az alábbi projektköltségeket vették figyelembe (*2)







  Projektköltségek | Költségek (euróban) |
| --- | --- | --- |
| Személyi költségek (beleértve az utazási költségeket) | 4 304 566,36 |
| Egyéb működési költségek (anyagok és eszközök) | 4 399 666,63 |
| Műszerek és felszerelés | 667 235,91 |
| Harmadik személy által végzett kutatások | 2 296 459,41 |
| Járulékos költségek | 817 044,43 |
| Összköltség | 12 484 972,74 |

(18)

A támogatás nyújtásánál az alábbi projektköltségeket vették figyelembe (*2)

Projektköltségek

Költségek (euróban)

Személyi költségek (beleértve az utazási költségeket)

4 304 566,36

Egyéb működési költségek (anyagok és eszközök)

4 399 666,63

Műszerek és felszerelés

667 235,91

Harmadik személy által végzett kutatások

2 296 459,41

Járulékos költségek

817 044,43

Összköltség

12 484 972,74

| (19) | Németország megerősítette, hogy a költségek közvetlenül a kutatási projekttel összefüggésben keletkeztek. |
| --- | --- |

(19)

Németország megerősítette, hogy a költségek közvetlenül a kutatási projekttel összefüggésben keletkeztek.

| (20) | A támogatási megállapodásokkal összhangban a projekt eredményeit a széles nyilvánosság elé tárták, és mindenki számára hozzáférhetővé tették. |
| --- | --- |

(20)

A támogatási megállapodásokkal összhangban a projekt eredményeit a széles nyilvánosság elé tárták, és mindenki számára hozzáférhetővé tették.

| (21) | A BFS ezen kívül 100 %-os mértékben finanszírozta a Würzburgi Egyetem „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű kutatási projektjét. A projekt költségei 0,26 millió eurót tettek ki. Az 1. projektet és a „Blauer Laser” elnevezésű projektet a BFS kívánságára összekapcsolták, mivel attól a tudományos know-how átadását várták. |
| --- | --- |

(21)

A BFS ezen kívül 100 %-os mértékben finanszírozta a Würzburgi Egyetem „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű kutatási projektjét. A projekt költségei 0,26 millió eurót tettek ki. Az 1. projektet és a „Blauer Laser” elnevezésű projektet a BFS kívánságára összekapcsolták, mivel attól a tudományos know-how átadását várták.

2. projekt („Lézerkijelző-technológia – Rendszerintegráció és prototípusok”)

| (22) | A második, 2 551 653,20 euro értékű támogatást 1997. július 23-án engedélyezték. Az 1. projekttel összekapcsolódva a „Lézerkijelző-technológia – Rendszerintegráció és prototípusok” elnevezésű projekt (a továbbiakban: 2. projekt) finanszírozására szolgált. Ezt a támogatást a projekt futamideje alatt, azaz 1997 áprilisa és 1999 szeptembere között több részletben fizették ki. A támogatható költségeket 5 103 293,22 euróra becsülték, így a támogatás intenzitása 50 %-os volt. |
| --- | --- |

(22)

A második, 2 551 653,20 euro értékű támogatást 1997. július 23-án engedélyezték. Az 1. projekttel összekapcsolódva a „Lézerkijelző-technológia – Rendszerintegráció és prototípusok” elnevezésű projekt (a továbbiakban: 2. projekt) finanszírozására szolgált. Ezt a támogatást a projekt futamideje alatt, azaz 1997 áprilisa és 1999 szeptembere között több részletben fizették ki. A támogatható költségeket 5 103 293,22 euróra becsülték, így a támogatás intenzitása 50 %-os volt.

| (23) | A 2. projekt keretén belül az 1. projekt eredményeit kellett volna továbbfejleszteni; ezen kívül meg kellett volna próbálni a legfontosabb önálló elemeket egy végső rendszerbe integrálni. A munka magában foglalta ezen kívül a pikómásodpercnyi impulzuslézerrel történő képalkotásra, az egyes elemek lézerrögzítettségére, valamint a monokróm lézerrendszerek miniatürizálására vonatkozó vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(23)

A 2. projekt keretén belül az 1. projekt eredményeit kellett volna továbbfejleszteni; ezen kívül meg kellett volna próbálni a legfontosabb önálló elemeket egy végső rendszerbe integrálni. A munka magában foglalta ezen kívül a pikómásodpercnyi impulzuslézerrel történő képalkotásra, az egyes elemek lézerrögzítettségére, valamint a monokróm lézerrendszerek miniatürizálására vonatkozó vizsgálatokat.

| (24) | A támogatás nyújtásánál az alábbi projektköltségeket vették figyelembe:






  Projektköltségek | Költségek (euróban) |
| --- | --- | --- |
| Személyi költségek | 2 584 273,68 |
| Egyéb működési költségek (anyagok és eszközök) | 1 061 850,98 |
| Harmadik személy által végzett kutatások | 1 123 308,26 |
| Járulékos költségek | 817 044,43 |
| Összköltség | 5 103 293,22 |

(24)

A támogatás nyújtásánál az alábbi projektköltségeket vették figyelembe:

Projektköltségek

Költségek (euróban)

Személyi költségek

2 584 273,68

Egyéb működési költségek (anyagok és eszközök)

1 061 850,98

Harmadik személy által végzett kutatások

1 123 308,26

Járulékos költségek

817 044,43

Összköltség

5 103 293,22

| (25) | Németország megerősítette, hogy a költségek közvetlenül a kutatási projekttel összefüggésben keletkeztek. |
| --- | --- |

(25)

Németország megerősítette, hogy a költségek közvetlenül a kutatási projekttel összefüggésben keletkeztek.

| (26) | A támogatási megállapodásokkal összhangban a projekt eredményeit a széles nyilvánosság elé tárták, és mindenki számára hozzáférhetővé tették. Kérelemre a hasznosítási jogokat piaci feltételek alapján ki kellett adni. |
| --- | --- |

(26)

A támogatási megállapodásokkal összhangban a projekt eredményeit a széles nyilvánosság elé tárták, és mindenki számára hozzáférhetővé tették. Kérelemre a hasznosítási jogokat piaci feltételek alapján ki kellett adni.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (27) | A három kölcsön tekintetében a Bizottság mindenekelőtt azt a véleményt képviselte, hogy ezek a kölcsönök minden valószínűség szerint összeegyeztethetőek a piacgazdasági befektető alapelvével. A végleges értékeléshez pontosabb információkra volt szüksége. A Bizottságban egyebekben kétségeket ébresztett, hogy a két lézertechnológiai projekt a Közösség támogatási szabályaival összeegyeztethető volt-e. |
| --- | --- |

(27)

A három kölcsön tekintetében a Bizottság mindenekelőtt azt a véleményt képviselte, hogy ezek a kölcsönök minden valószínűség szerint összeegyeztethetőek a piacgazdasági befektető alapelvével. A végleges értékeléshez pontosabb információkra volt szüksége. A Bizottságban egyebekben kétségeket ébresztett, hogy a két lézertechnológiai projekt a Közösség támogatási szabályaival összeegyeztethető volt-e.

IV.   HARMADIK FÉL ÉSZREVÉTELEI

| (28) | Harmadik fél részéről nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(28)

Harmadik fél részéről nem érkezett észrevétel.

V.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (29) | Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatban tett észrevételeiben úgy foglalt állást, hogy a kölcsönök nem minősülnek állami támogatásnak, mivel azok a piacgazdasági befektető általános elvével összeegyeztethetőek. |
| --- | --- |

(29)

Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatban tett észrevételeiben úgy foglalt állást, hogy a kölcsönök nem minősülnek állami támogatásnak, mivel azok a piacgazdasági befektető általános elvével összeegyeztethetőek.

| (30) | A K+F támogatásokkal kapcsolatban Németország kijelentette, hogy véleménye szerint mindkét projekt ipari kutatásnak tekinthető, és mivel a támogatások a támogatható költségek legfeljebb 50 %-át teszik ki, azok az egyes támogatások engedélyezésének időpontjában megfeleltek a K+F támogatásokra vonatkozó szabályoknak. A 2. projekttel kapcsolatban Németország kijelentette, hogy a „Rendszerintegráció és prototípus” elnevezés megtévesztő, mivel a projekt célja a projekt egyes elemeinek pontosabb kutatása volt. |
| --- | --- |

(30)

A K+F támogatásokkal kapcsolatban Németország kijelentette, hogy véleménye szerint mindkét projekt ipari kutatásnak tekinthető, és mivel a támogatások a támogatható költségek legfeljebb 50 %-át teszik ki, azok az egyes támogatások engedélyezésének időpontjában megfeleltek a K+F támogatásokra vonatkozó szabályoknak. A 2. projekttel kapcsolatban Németország kijelentette, hogy a „Rendszerintegráció és prototípus” elnevezés megtévesztő, mivel a projekt célja a projekt egyes elemeinek pontosabb kutatása volt.

VI.   ÉRTÉKELÉS

1.   AZ LFA-KÖLCSÖNÖK

1.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

| (31) | A Szerződés 87. cikke szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Annak megállapításához, hogy az állami intézmények tagi kölcsöne a Szerződés 87. cikke szerinti állami támogatásnak minősül-e, azt kell megvizsgálni, hogy egy piacgazdasági befektető hasonló körülmények között nyújtana-e kölcsönt hasonló feltételekkel. |
| --- | --- |

(31)

A Szerződés 87. cikke szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Annak megállapításához, hogy az állami intézmények tagi kölcsöne a Szerződés 87. cikke szerinti állami támogatásnak minősül-e, azt kell megvizsgálni, hogy egy piacgazdasági befektető hasonló körülmények között nyújtana-e kölcsönt hasonló feltételekkel.

| (32) | A Bizottság véleménye szerint sok érv szól amellett, hogy a három kölcsön nem minősült állami támogatásnak, mivel azok a piacgazdasági befektető elvével összhangban álltak. Először is a Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján az 1999-ben és 2000-ben fennálló körülmények mellett gazdaságilag nem volt ésszerűtlen, hogy a Schneider AG-nak [...] %, [...] % és [...] %-os kamatlábak (a Bizottság referencia-kamatlába: 4,76 %) mellett kölcsönt nyújtsanak, amelyeket később [...] %, [...] % és [...] %-ra (a Bizottság referencia-kamatlába: 5,7 %) felemeltek. A piacnak a Schneider AG jövőbeni nyereségébe vetett bizalma – amelyet elsősorban a lézertechnológiai üzletágban betöltött vezető szerepére alapoztak – abban is megmutatkozott például, hogy a Schneider-részvények árfolyama 1998 és 2000 között majdnem a tízszeresére emelkedett, és a Lehman Brothers stratégiai befektetési bank ebben az időszakban egy igen pozitív tanulmány alapján megvásárolta a Schneider AG további [...] részvényét. 2000 júliusában az alaptőke majd 50 %-a közel 40 stratégiai befektető tulajdonában volt. Másodszor pedig az LfA lényegesen elővigyázatosabban járt el, mint a magán-részvénytulajdonos Lehman Brothers. A Lehman Brothers a Schneider AG alaptőkéjét 1999 decemberében 25 millió euróval emelte meg, és a 2000 februárjában történt alaptőke-emeléskor további 46 millió euróval vezető befektetővé vált. A februári tőkeemelésben való, mintegy 8,74 millió eurós részvételtől eltekintve (amelyet már az eljárás megindításáról szóló határozatban is a piacgazdasági befektető elvével összeegyeztethetőnek minősítettek) az LfA további 12,8 millió eurót kizárólag kamatos, visszafizetendő kölcsön formájában bocsátott rendelkezésre. Harmadrészt az LfA kamatlábai magasabbak voltak, mint a szindikátusban tömörült magánbankok kamatlábai, mind az eredeti (1999 szeptemberében és 2000 februárjában történt) kölcsönnyújtás, mind később, a kölcsönök (2002 szeptemberében és decemberében történt) meghosszabbítása esetében. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság véleménye szerint sok érv szól amellett, hogy a három kölcsön nem minősült állami támogatásnak, mivel azok a piacgazdasági befektető elvével összhangban álltak. Először is a Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján az 1999-ben és 2000-ben fennálló körülmények mellett gazdaságilag nem volt ésszerűtlen, hogy a Schneider AG-nak [...] %, [...] % és [...] %-os kamatlábak (a Bizottság referencia-kamatlába: 4,76 %) mellett kölcsönt nyújtsanak, amelyeket később [...] %, [...] % és [...] %-ra (a Bizottság referencia-kamatlába: 5,7 %) felemeltek. A piacnak a Schneider AG jövőbeni nyereségébe vetett bizalma – amelyet elsősorban a lézertechnológiai üzletágban betöltött vezető szerepére alapoztak – abban is megmutatkozott például, hogy a Schneider-részvények árfolyama 1998 és 2000 között majdnem a tízszeresére emelkedett, és a Lehman Brothers stratégiai befektetési bank ebben az időszakban egy igen pozitív tanulmány alapján megvásárolta a Schneider AG további [...] részvényét. 2000 júliusában az alaptőke majd 50 %-a közel 40 stratégiai befektető tulajdonában volt. Másodszor pedig az LfA lényegesen elővigyázatosabban járt el, mint a magán-részvénytulajdonos Lehman Brothers. A Lehman Brothers a Schneider AG alaptőkéjét 1999 decemberében 25 millió euróval emelte meg, és a 2000 februárjában történt alaptőke-emeléskor további 46 millió euróval vezető befektetővé vált. A februári tőkeemelésben való, mintegy 8,74 millió eurós részvételtől eltekintve (amelyet már az eljárás megindításáról szóló határozatban is a piacgazdasági befektető elvével összeegyeztethetőnek minősítettek) az LfA további 12,8 millió eurót kizárólag kamatos, visszafizetendő kölcsön formájában bocsátott rendelkezésre. Harmadrészt az LfA kamatlábai magasabbak voltak, mint a szindikátusban tömörült magánbankok kamatlábai, mind az eredeti (1999 szeptemberében és 2000 februárjában történt) kölcsönnyújtás, mind később, a kölcsönök (2002 szeptemberében és decemberében történt) meghosszabbítása esetében.

| (33) | Mindettől eltekintve további kétség áll fenn a kölcsönök természetét illetően. Az LfA azon feladata, hogy a regionális gazdaságot támogassa, valamint a meglévő információk alapján a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a beruházás arra irányult, hogy a nehéz időket a Schneider AG számára áthidalják, és a régióban meglévő munkahelyeket megmentsék. Ezen kívül nem egyértelmű, hogy a magasabb kamatlábak elegendőek voltak-e ahhoz, hogy kompenzálják a hiányzó biztosítékokat. A Schneider AG a kölcsönök nyújtásakor nehéz pénzügyi helyzetben volt, és nem volt kizárható, hogy a lézertechnológia kudarcba fullad. Azt nehéz megítélni, hogy a magasabb kamatlábak elegendőek voltak-e ahhoz, hogy ezt a kockázatot lefedjék. |
| --- | --- |

(33)

Mindettől eltekintve további kétség áll fenn a kölcsönök természetét illetően. Az LfA azon feladata, hogy a regionális gazdaságot támogassa, valamint a meglévő információk alapján a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a beruházás arra irányult, hogy a nehéz időket a Schneider AG számára áthidalják, és a régióban meglévő munkahelyeket megmentsék. Ezen kívül nem egyértelmű, hogy a magasabb kamatlábak elegendőek voltak-e ahhoz, hogy kompenzálják a hiányzó biztosítékokat. A Schneider AG a kölcsönök nyújtásakor nehéz pénzügyi helyzetben volt, és nem volt kizárható, hogy a lézertechnológia kudarcba fullad. Azt nehéz megítélni, hogy a magasabb kamatlábak elegendőek voltak-e ahhoz, hogy ezt a kockázatot lefedjék.

1.2.   TÁRGYTALAN DÖNTÉS

| (34) | A Bizottság véleménye szerint nyitva lehet hagyni azt a kérdést, hogy az LfA-kölcsönök esetében állami támogatásról van-e szó vagy sem. Még ha a kölcsönök összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnének is, akkor is tárgytalan lenne a támogatás visszaköveteléséről szóló határozat, mivel már nem létezik az a vállalkozás, amely közvetve vagy közvetlenül a feltételezett állami támogatás kedvezményezettjévé vált. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság véleménye szerint nyitva lehet hagyni azt a kérdést, hogy az LfA-kölcsönök esetében állami támogatásról van-e szó vagy sem. Még ha a kölcsönök összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnének is, akkor is tárgytalan lenne a támogatás visszaköveteléséről szóló határozat, mivel már nem létezik az a vállalkozás, amely közvetve vagy közvetlenül a feltételezett állami támogatás kedvezményezettjévé vált.

| (35) | Formailag a kölcsön kedvezményezettje a Schneider AG volt. Az SE-t és az SLT-t csak a kölcsönök nyújtását követően alapították, mindenesetre az azonban nem zárható ki, hogy ők a kölcsönök kedvezményezettjeivé váltak. A három Schneider-céggel szembeni felszámolási eljárást 2002 márciusában indították, és mindhárom céget törölték. A kölcsönökből eredő adósságot a felszámolási követelések közé sorolták. |
| --- | --- |

(35)

Formailag a kölcsön kedvezményezettje a Schneider AG volt. Az SE-t és az SLT-t csak a kölcsönök nyújtását követően alapították, mindenesetre az azonban nem zárható ki, hogy ők a kölcsönök kedvezményezettjeivé váltak. A három Schneider-céggel szembeni felszámolási eljárást 2002 márciusában indították, és mindhárom céget törölték. A kölcsönökből eredő adósságot a felszámolási követelések közé sorolták.

| (36) | A három vállalkozás vagyonát a felszámolóbiztos a felszámolást elrendelő bíróság felügyelete mellett értékesítette. A Bizottságnak az a véleménye, hogy az egyes vagyontárgyakat piaci áron értékesítették, így a támogatás előnyeit nem ruházták át egyik vevőre sem.






  a) | A Schneider AG-nak a felszámolás időpontjában meglévő vagyonát kereskedelmi védjegyek alkották. A felszámolóbiztos a potenciális befektetőknek egy M&A-tanácsadó segítségével végzett, világszerte történő felkutatását követően a kereskedelmi védjegyeket egy kínai szórakoztatóelektronikai gyártónak, a TCL-nek adta el 3,48 millió euróért. Ezzel párhuzamosan megbíztak egy második tanácsadót, hogy a kereskedelmi védjegyek értékét állapítsa meg. Több ajánlatot kapott, amelyek azonban egyértelműen elmaradtak a TCL ajánlatától. A Bizottság ezért abból indul ki, hogy a kereskedelmi védjegyeket piaci áron értékesítették. |
| --- | --- | --- |

(36)

A három vállalkozás vagyonát a felszámolóbiztos a felszámolást elrendelő bíróság felügyelete mellett értékesítette. A Bizottságnak az a véleménye, hogy az egyes vagyontárgyakat piaci áron értékesítették, így a támogatás előnyeit nem ruházták át egyik vevőre sem.

a)

A Schneider AG-nak a felszámolás időpontjában meglévő vagyonát kereskedelmi védjegyek alkották. A felszámolóbiztos a potenciális befektetőknek egy M&A-tanácsadó segítségével végzett, világszerte történő felkutatását követően a kereskedelmi védjegyeket egy kínai szórakoztatóelektronikai gyártónak, a TCL-nek adta el 3,48 millió euróért. Ezzel párhuzamosan megbíztak egy második tanácsadót, hogy a kereskedelmi védjegyek értékét állapítsa meg. Több ajánlatot kapott, amelyek azonban egyértelműen elmaradtak a TCL ajánlatától. A Bizottság ezért abból indul ki, hogy a kereskedelmi védjegyeket piaci áron értékesítették.

| b) | Az SE vagyonát, amely a televízió-gyártósorból és a raktárkészletből állt, a felszámolóbiztos 5 745 480 euro összértéken értékesítette a TCL-nek. A Németország által átadott információk szerint a felszámolóbiztos részletes tárgyalásokat folytatott egy sor potenciális befektetővel. A már több éves, a Schneider AG-ra szabott televízió-gyártósor iránt azonban nagyon csekély érdeklődés mutatkozott; a televíziókészülékek raktárkészlete iránt pedig, amelyekért senki sem vállalt garanciát, és amelyhez kapcsolódóan semmilyen vevőszolgálatot nem tudtak ajánlani, egyáltalán nem mutatkozott érdeklődés. A TCL tette a legmagasabb ajánlatot, amely ennek következtében piaci árnak tekinthető. |
| --- | --- |

b)

Az SE vagyonát, amely a televízió-gyártósorból és a raktárkészletből állt, a felszámolóbiztos 5 745 480 euro összértéken értékesítette a TCL-nek. A Németország által átadott információk szerint a felszámolóbiztos részletes tárgyalásokat folytatott egy sor potenciális befektetővel. A már több éves, a Schneider AG-ra szabott televízió-gyártósor iránt azonban nagyon csekély érdeklődés mutatkozott; a televíziókészülékek raktárkészlete iránt pedig, amelyekért senki sem vállalt garanciát, és amelyhez kapcsolódóan semmilyen vevőszolgálatot nem tudtak ajánlani, egyáltalán nem mutatkozott érdeklődés. A TCL tette a legmagasabb ajánlatot, amely ennek következtében piaci árnak tekinthető.

| c) | Az SLT esetében a felszámolóbiztos megbízott egy M&A-tanácsadót, aki az adásvételi dokumentációt közel 150 potenciális befektetőnek megküldte. Egy sor potenciális befektetővel részletekbe menő tárgyalások kezdődtek. A lézerkijelző-technológia fejlesztésének technikai problémáira tekintettel az érdeklődés végső soron nagyon csekély volt. Egy ajánlat sem volt jobb annál, amelyet a LOS tett, még akkor sem, amikor megpróbálták a meglévő és még be nem jegyzett szabadalmakat önállóan értékesíteni. Az SLT vagyonát két lépésben (6), összesen 6 025 0000 euróért adták el a LOS-nak. A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy az SLT vagyonáért is piaci árat fizettek. |
| --- | --- |

c)

Az SLT esetében a felszámolóbiztos megbízott egy M&A-tanácsadót, aki az adásvételi dokumentációt közel 150 potenciális befektetőnek megküldte. Egy sor potenciális befektetővel részletekbe menő tárgyalások kezdődtek. A lézerkijelző-technológia fejlesztésének technikai problémáira tekintettel az érdeklődés végső soron nagyon csekély volt. Egy ajánlat sem volt jobb annál, amelyet a LOS tett, még akkor sem, amikor megpróbálták a meglévő és még be nem jegyzett szabadalmakat önállóan értékesíteni. Az SLT vagyonát két lépésben (6), összesen 6 025 0000 euróért adták el a LOS-nak. A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy az SLT vagyonáért is piaci árat fizettek.

2.   A K+F PROJEKTEK

2.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS

| (37) | Az állami finanszírozást a bajor tartomány a BFS-en keresztül bocsátja rendelkezésre. A finanszírozás ezzel állami eszközökből történik, és azt az államhoz kell hozzárendelni. A Schneider AG az 1. és 2. projekt SLT által végrehajtott részének finanszírozásával vált kedvezményezetté. Mivel a szórakoztatóelektronika a tagállamok közötti kereskedelem tárgya, az intézkedés azzal a veszéllyel jár, hogy torzítja a versenyt, és a tagállamok közötti kereskedelmet hátrányosan befolyásolja. Következésképp az 1. és 2. projekthez nyújtott támogatásoknál állami támogatásról van szó. |
| --- | --- |

(37)

Az állami finanszírozást a bajor tartomány a BFS-en keresztül bocsátja rendelkezésre. A finanszírozás ezzel állami eszközökből történik, és azt az államhoz kell hozzárendelni. A Schneider AG az 1. és 2. projekt SLT által végrehajtott részének finanszírozásával vált kedvezményezetté. Mivel a szórakoztatóelektronika a tagállamok közötti kereskedelem tárgya, az intézkedés azzal a veszéllyel jár, hogy torzítja a versenyt, és a tagállamok közötti kereskedelmet hátrányosan befolyásolja. Következésképp az 1. és 2. projekthez nyújtott támogatásoknál állami támogatásról van szó.

| (38) | A Würzburgi Egyetem „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű projektjének finanszírozása esetében ezzel szemben az állami finanszírozás a Bizottság véleménye szerint nem minősül támogatásnak. A projekt alapkutatást érintett, amelynek az volt a célja, hogy a tudományos és technikai ismereteket általánosan gyarapítsa. Az 1986. évi, a kutatásról és fejlesztésről szóló keretszabály (7) (amely 1994-ben, a támogatások időpontjában érvényben volt) 2.2. pontja szerint az alapkutatások támogatása rendszerint nem minősül állami támogatásnak. „Azonban a Bizottság kivételes esetekben, amikor e támogatást különleges vállalkozásoknak vagy azok javára nyújtják, nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a támogatás a 92. cikk (1) bekezdésének [jelenlegi 87. cikk (1) bekezdése] hatálya alá esik.” Erről az esetről itt nincs szó. A projektet nem a Schneider javára hajtották végre. A támogatás iránti kérelmet a Würzburgi Egyetemtől függetlenül nyújtották be, és a támogatásokat közvetlenül az egyetemnek fizették ki. Amint azt Németország a Bizottságnak kifejtette, az egyetemi kutatások eredményei nem bizonyultak felhasználhatónak a Schneider AG számára, mivel a vállalkozásnak saját elképzelései voltak a kék lézer problémájának megoldására. A Schneider AG a kutató és fejlesztő tevékenységét a „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű projekttől függetlenül folytatta, és az egyetemi projekt eredményeit nem tartotta a saját technikai megoldásának. A két projektet a BFS kívánságára kapcsolták össze, amely remélte, hogy azok majd egyesülnek, ám ez végül nem jött létre. |
| --- | --- |

(38)

A Würzburgi Egyetem „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű projektjének finanszírozása esetében ezzel szemben az állami finanszírozás a Bizottság véleménye szerint nem minősül támogatásnak. A projekt alapkutatást érintett, amelynek az volt a célja, hogy a tudományos és technikai ismereteket általánosan gyarapítsa. Az 1986. évi, a kutatásról és fejlesztésről szóló keretszabály (7) (amely 1994-ben, a támogatások időpontjában érvényben volt) 2.2. pontja szerint az alapkutatások támogatása rendszerint nem minősül állami támogatásnak. „Azonban a Bizottság kivételes esetekben, amikor e támogatást különleges vállalkozásoknak vagy azok javára nyújtják, nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a támogatás a 92. cikk (1) bekezdésének [jelenlegi 87. cikk (1) bekezdése] hatálya alá esik.” Erről az esetről itt nincs szó. A projektet nem a Schneider javára hajtották végre. A támogatás iránti kérelmet a Würzburgi Egyetemtől függetlenül nyújtották be, és a támogatásokat közvetlenül az egyetemnek fizették ki. Amint azt Németország a Bizottságnak kifejtette, az egyetemi kutatások eredményei nem bizonyultak felhasználhatónak a Schneider AG számára, mivel a vállalkozásnak saját elképzelései voltak a kék lézer problémájának megoldására. A Schneider AG a kutató és fejlesztő tevékenységét a „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű projekttől függetlenül folytatta, és az egyetemi projekt eredményeit nem tartotta a saját technikai megoldásának. A két projektet a BFS kívánságára kapcsolták össze, amely remélte, hogy azok majd egyesülnek, ám ez végül nem jött létre.

2.2.   A SZERZŐDÉS 87. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI KIVÉTEL

| (39) | A K+F támogatásokat az 1986. évi (8) és az 1996. évi (9), kutatásról és fejlesztésről szóló keretszabály (a továbbiakban: „K+F keretszabály”) szerint kell értékelni, amely szerint az állami támogatások megengedhetőek az alapkutatások, ipari (alap-) kutatások és a kísérleti fejlesztések esetében. |
| --- | --- |

(39)

A K+F támogatásokat az 1986. évi (8) és az 1996. évi (9), kutatásról és fejlesztésről szóló keretszabály (a továbbiakban: „K+F keretszabály”) szerint kell értékelni, amely szerint az állami támogatások megengedhetőek az alapkutatások, ipari (alap-) kutatások és a kísérleti fejlesztések esetében.

1. projekt

K+F fokozat – Támogatásintenzitás

| (40) | Az 1. projektet az 1986. évi K+F keretszabály 1. melléklete (10) szerint az ipari alapkutatásba lehet besorolni. A kutatási tevékenység célja az volt, hogy új elméleti és kísérleti munkákkal a nagyfelbontású színes képek vetítésének területén, különböző felhasználási célokra teljesen új ismereteket hozzanak létre, valamint egy jövőbeni lézerkijelző-rendszer egyes elemeinek tudományos és technikai alapjait kifejlesszék. |
| --- | --- |

(40)

Az 1. projektet az 1986. évi K+F keretszabály 1. melléklete (10) szerint az ipari alapkutatásba lehet besorolni. A kutatási tevékenység célja az volt, hogy új elméleti és kísérleti munkákkal a nagyfelbontású színes képek vetítésének területén, különböző felhasználási célokra teljesen új ismereteket hozzanak létre, valamint egy jövőbeni lézerkijelző-rendszer egyes elemeinek tudományos és technikai alapjait kifejlesszék.

| (41) | A BFS a projektet 48,98 %-kal támogatta, azaz a támogatásintenzitás az ipari alapkutatásokra érvényes 50 %-os küszöb alatt marad. |
| --- | --- |

(41)

A BFS a projektet 48,98 %-kal támogatta, azaz a támogatásintenzitás az ipari alapkutatásokra érvényes 50 %-os küszöb alatt marad.

Ösztönző hatás

| (42) | A Bizottság azt a véleményt képviseli, hogy a K+F támogatás ösztönző hatású volt, mert a projektet állami támogatás nélkül nem lehetett volna végrehajtani. A projekthez nagyon magas technikai és gazdasági kockázat kötődött, a technológia nagyon újszerű volt, alapkutatást és nagy inputot igényelt. Ezt egy külső tanulmány is megerősítette, amelyet a BFS megbízásából készítettek, mielőtt az a támogatás odaítéléséről döntött volna. A megkérdezett szakértők azt az álláspontot képviselték, hogy a projekt – tekintettel a magasfokú komplexitására és az igényes célkitűzésére – csak lényeges támogatással valósítható meg. A legnagyobb technikai kockázatnak a kép pontos visszaadása bizonyult. A szakértők megerősítették továbbá, hogy ez a teljesen új technológia számos olyan önálló problémát felvetett, amelyek csak egy intenzív, koncentrált és egy pénzügyileg jól alátámasztott K+F projekt keretén belül oldhatók meg. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság azt a véleményt képviseli, hogy a K+F támogatás ösztönző hatású volt, mert a projektet állami támogatás nélkül nem lehetett volna végrehajtani. A projekthez nagyon magas technikai és gazdasági kockázat kötődött, a technológia nagyon újszerű volt, alapkutatást és nagy inputot igényelt. Ezt egy külső tanulmány is megerősítette, amelyet a BFS megbízásából készítettek, mielőtt az a támogatás odaítéléséről döntött volna. A megkérdezett szakértők azt az álláspontot képviselték, hogy a projekt – tekintettel a magasfokú komplexitására és az igényes célkitűzésére – csak lényeges támogatással valósítható meg. A legnagyobb technikai kockázatnak a kép pontos visszaadása bizonyult. A szakértők megerősítették továbbá, hogy ez a teljesen új technológia számos olyan önálló problémát felvetett, amelyek csak egy intenzív, koncentrált és egy pénzügyileg jól alátámasztott K+F projekt keretén belül oldhatók meg.

2. projekt

K+F fokozat – Támogatásintenzitás

| (43) | A 2. projekt tekintetében Németország azt állította, hogy ez a projekt is alapkutatásnak tekinthető (11). Németország adatai szerint az e projekt keretében végzett munkálatok fajtájuk szerint a projekt megtévesztő alcíme ellenére is („Rendszerintegráció és prototípusok”) teljesen megfelelnek a fenti meghatározásnak. Németország kifejtette, hogy a projektnek az volt a célja, hogy a technológia egyes elemeit továbbfejlesszék. Ezért a projektet a BFS teljes mértékben ipari kutatásnak sorolta be. Ezen kívül az első prototípust néhány hónappal a 2. projekt lezárását követően fejlesztették ki, amely esetében a prototípust ipari, nem pedig kereskedelmi felhasználásra szánták, mint ahogyan azt eredetileg tervezték. A tulajdonképpeni kísérleti kutatás csak a 2. projekt után, további közfinanszírozás nélkül következett. |
| --- | --- |

(43)

A 2. projekt tekintetében Németország azt állította, hogy ez a projekt is alapkutatásnak tekinthető (11). Németország adatai szerint az e projekt keretében végzett munkálatok fajtájuk szerint a projekt megtévesztő alcíme ellenére is („Rendszerintegráció és prototípusok”) teljesen megfelelnek a fenti meghatározásnak. Németország kifejtette, hogy a projektnek az volt a célja, hogy a technológia egyes elemeit továbbfejlesszék. Ezért a projektet a BFS teljes mértékben ipari kutatásnak sorolta be. Ezen kívül az első prototípust néhány hónappal a 2. projekt lezárását követően fejlesztették ki, amely esetében a prototípust ipari, nem pedig kereskedelmi felhasználásra szánták, mint ahogyan azt eredetileg tervezték. A tulajdonképpeni kísérleti kutatás csak a 2. projekt után, további közfinanszírozás nélkül következett.

| (44) | A Bizottság meggondolandónak tartja, hogy a projektet nem kell-e legalább részben a kísérleti fejlesztések (12) közé sorolni. A támogatást 25 %-ra korlátoznák, vagy az 1996. évi K+F közösségi keretszabály 5.5. és 5.9. pontjai szerint a súlyozott eszközöknek a megengedett támogatásintenzitásnak kellene megfelelnie. A Bizottság véleménye szerint az egyes elemeknek egy teljes rendszerbe történő integrálása a kísérleti kutatás fogalmába tartozhatna. Ezen kívül az első prototípust csak néhány hónappal a 2. projekt lezárását követően készítették el, ami amellett szól, hogy a projekt az első prototípus kifejlesztését célozta. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság meggondolandónak tartja, hogy a projektet nem kell-e legalább részben a kísérleti fejlesztések (12) közé sorolni. A támogatást 25 %-ra korlátoznák, vagy az 1996. évi K+F közösségi keretszabály 5.5. és 5.9. pontjai szerint a súlyozott eszközöknek a megengedett támogatásintenzitásnak kellene megfelelnie. A Bizottság véleménye szerint az egyes elemeknek egy teljes rendszerbe történő integrálása a kísérleti kutatás fogalmába tartozhatna. Ezen kívül az első prototípust csak néhány hónappal a 2. projekt lezárását követően készítették el, ami amellett szól, hogy a projekt az első prototípus kifejlesztését célozta.

| (45) | A kérdés mélyreható elemzése azonban tárgytalan lenne, mivel az esetlegesen összeegyeztethetetlen támogatások a piacot már nem torzítanák. A K+F támogatásokat a Schneider AG kapta. Az SE-t és az SLT-t csak később alapították. Nagyon valószínűtlen, hogy a televíziógyártó SE azon lézertechnológia-kutatásra adott K+F támogatás kedvezményezettjévé vált volna, amelyet teljes mértékben a megállapított módon használtak fel. Az SLT-nek származhatott a támogatásból előnye. Mindenesetre a vállalkozásokat időközben felszámolták, a K+F támogatásokat a felszámolási vagyonba sorolták (13), és a vagyontárgyakat piaci áron értékesítették. (lásd a 36. pontot). |
| --- | --- |

(45)

A kérdés mélyreható elemzése azonban tárgytalan lenne, mivel az esetlegesen összeegyeztethetetlen támogatások a piacot már nem torzítanák. A K+F támogatásokat a Schneider AG kapta. Az SE-t és az SLT-t csak később alapították. Nagyon valószínűtlen, hogy a televíziógyártó SE azon lézertechnológia-kutatásra adott K+F támogatás kedvezményezettjévé vált volna, amelyet teljes mértékben a megállapított módon használtak fel. Az SLT-nek származhatott a támogatásból előnye. Mindenesetre a vállalkozásokat időközben felszámolták, a K+F támogatásokat a felszámolási vagyonba sorolták (13), és a vagyontárgyakat piaci áron értékesítették. (lásd a 36. pontot).

Ösztönző hatás

| (46) | A Bizottság szerint a 2. projekt esetében a technológiai és a gazdasági kockázat nagyon magas volt, és az SLT a projektet a BFS támogatása nélkül nem tudta volna végrehajtani. Amint az első, ugyanúgy a második projekt is rendkívüli újító jelleggel rendelkezett és lényeges inputot igényelt. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság szerint a 2. projekt esetében a technológiai és a gazdasági kockázat nagyon magas volt, és az SLT a projektet a BFS támogatása nélkül nem tudta volna végrehajtani. Amint az első, ugyanúgy a második projekt is rendkívüli újító jelleggel rendelkezett és lényeges inputot igényelt.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (47) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az 1. projekt számára nyújtott, 6 498 468,68 euro értékű kutatási és fejlesztési támogatás, valamint a 2. projekt számára nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás 50 %-a, amely 1 275 826,60 euro összeget jelent, a Közösség támogatásra vonatkozó szabályaival összeegyeztethetőek voltak. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az 1. projekt számára nyújtott, 6 498 468,68 euro értékű kutatási és fejlesztési támogatás, valamint a 2. projekt számára nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás 50 %-a, amely 1 275 826,60 euro összeget jelent, a Közösség támogatásra vonatkozó szabályaival összeegyeztethetőek voltak.

| (48) | Ami a három, összességében 12,8 millió euro értékű kölcsönt és a 2. projekt számára nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás 50 %-át illeti, a Bizottság véleménye szerint a rendelkezésre álló információk nem elegendőek ahhoz, hogy egy végleges döntést lehessen hozni. A döntő kérdést azonban, hogy a kölcsönök esetében állami támogatásról van-e szó és a 2. projekt mennyiben szolgált ipari kutatási célokat, megválaszolatlanul lehet hagyni. Az esetleges összeegyeztethetetlen állami támogatásokat nem lehetne visszakövetelni, mivel a támogatás a tényleges vagy potenciális kedvezményezettek megszűnését, illetve vagyonuk piaci áron történő értékesítését követően a piacot már nem torzítaná.
  Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint megindított hivatalos eljárás a három kölcsön és a 2. projekt egy része vonatkozásában tárgytalanná vált, |
| --- | --- |

(48)

Ami a három, összességében 12,8 millió euro értékű kölcsönt és a 2. projekt számára nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás 50 %-át illeti, a Bizottság véleménye szerint a rendelkezésre álló információk nem elegendőek ahhoz, hogy egy végleges döntést lehessen hozni. A döntő kérdést azonban, hogy a kölcsönök esetében állami támogatásról van-e szó és a 2. projekt mennyiben szolgált ipari kutatási célokat, megválaszolatlanul lehet hagyni. Az esetleges összeegyeztethetetlen állami támogatásokat nem lehetne visszakövetelni, mivel a támogatás a tényleges vagy potenciális kedvezményezettek megszűnését, illetve vagyonuk piaci áron történő értékesítését követően a piacot már nem torzítaná.

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint megindított hivatalos eljárás a három kölcsön és a 2. projekt egy része vonatkozásában tárgytalanná vált,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Schneider AG, Türkheim vállalkozásnak a „Lézerkijelző-technológia” kutatási projekt javára 6 498 468,68 euro értékben, valamint a „Lézerkijelző-technológia – Rendszerintegráció és prototípusok” K+F projekt javára 1 275 826,60 euro értékben nyújtott támogatás a közös piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Az összességében 12,8 millió euro értékű LfA-kölcsönök, valamint az 1 275 826,60 euro értékű, a „Lézerkijelző-technológia – Rendszerintegráció és prototípusok” kutatási projekt számára nyújtott támogatás vonatkozásában indított hivatalos eljárás megszűnik.

3. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 16.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 46., 2005.2.22., 12. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Azon néhány hozzászólás, amely a vizsgálati szakaszban vagy azt követően érkezett, nem tekinthető hivatalos észrevételnek (leginkább kommentár nélküli, az esethez nem kapcsolódó újságcikkek és egy, a Bizottság részére az esethez kapcsolódóan küldött – mélyebben szintén ki nem fejtett – tanácsadási szolgáltatás nyújtására vonatkozó ajánlat).

3

(*1)  Üzleti titok

*1

(4)  Beleértve a „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű projekt támogatását, amelyet a Würzburgi Egyetem valósított meg.

4

(5)  Beleértve a „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű projekt támogatását, amelyet a Würzburgi Egyetem valósított meg.

5

(*2)  Ez a táblázat csak a Schneider AG kutatási tevékenységére fordított költségeket tartalmazza; nem veszi figyelembe a Würzburgi Egyetem által megvalósított és a BFS kérésére a Schneider-projekttel összekapcsolt „Blauer Laser” (Kék Lézer) elnevezésű projekthez nyújtott 0,26 millió euro értékű támogatást.

*2

(6)  Első lépésként alapítottak egy közös vállalkozást, amelyre átruházták az SLT vagyonát. A közös vállalkozásban a LOS 60 %-kal vett részt, 40 % a felszámolási vagyonba folyt be. Ennek az egyéves időtartamra létrehozott közbenső lépésnek kellett volna megteremtenie annak a lehetőségét, hogy egy stratégiai befektetőt találjanak, amely a 40 %-ot átvette volna a felszámolási vagyonból. Ilyen befektetőt azonban nem találtak, és a LOS megszerezhette a 100 %-ot.

6

(7)  HL C 83., 1986.4.11., 2. o.

7

(8)  Lásd a 8. lábjegyzetet

8

(9)  HL C 45., 1996.2.17., 5. o.

9

(10)  Az 1986. évi K+F keretszabály 1. melléklete szerint „az ipari alapkutatást olyan önálló elméleti vagy kísérleti munkaként lehet meghatározni, amely célja, hogy a tudományos és technikai törvények új vagy jobb megértését segítse elő, beleértve az iparban vagy egy bizonyos vállalkozás tevékenységében történő felhasználásukat is.”

10

ipari alapkutatást

(11)  Az 1996. évi K+F keretszabály 1. melléklete szerint az ipari kutatás új ismeretek megszerzése érdekében végzett tervszerű kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek az a célja, hogy ezeket az ismereteket új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztésére vagy a már meglévő termékek, eljárások vagy szolgáltatások lényegi javításának megvalósítására lehessen használni.

11

ipari kutatás

(12)  Az 1996. évi K+F közösségi keretszabály 1. melléklete szerint a kísérleti fejlesztés az ipari kutatás ismereteinek átültetését jelenti egy, az új, módosított vagy javított termékekről, eljárásokról vagy szolgáltatásokról szóló tervbe, sémába vagy tervezetbe, attól függetlenül, hogy azokat értékesítésre vagy felhasználásra szánják, beleértve egy első, nem kereskedelmi felhasználásra alkalmas prototípus létrehozását is. Ezen kívül ide tartozik az alternatív termékek, eljárások vagy szolgáltatások konzeptuális tervezése vagy tervezete, mint ahogy az első bemutató- vagy próbaprojektek is, mindaddig, amíg e projekteket ipari alkalmazásra vagy kereskedelmi felhasználásra át nem lehet alakítani vagy fel nem lehet használni.

12

kísérleti fejlesztés

(13)  Miután megállapításra került, hogy az SLT vagyontárgyait Bajorországon kívül értékesítették, a támogatás formai feltételei többé már nem teljesültek.

13

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/56

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. június 7.

a Németország által a borászati szövetkezetek üzletrészeinek megszerzéséhez nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 2070. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2007/57/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésére,

azt követően, hogy az érintett feleket az említett cikknek (1) megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság szolgálatainak írásos megkeresésére 2001. április 19-én kelt levélben értesítették a Bizottságot az intézkedésről. Mivel az intézkedést ebben az időpontban már végrehajtották, a támogatást áthelyezték a nem bejelentett támogatások jegyzékébe (NN 32/01 sz. támogatás). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság szolgálatainak írásos megkeresésére 2001. április 19-én kelt levélben értesítették a Bizottságot az intézkedésről. Mivel az intézkedést ebben az időpontban már végrehajtották, a támogatást áthelyezték a nem bejelentett támogatások jegyzékébe (NN 32/01 sz. támogatás).

| (2) | Kiegészítő információkat továbbítottak a 2002. február 13-i keltezésű, 2002. február 18-án beérkezett levélben, a 2002. július 5-i keltezésű, 2002. július 9-én beérkezett levélben és a 2002. december 5-i keltezésű, 2002. december 10-én beérkezett levélben. 2002. június 25-én ezen felül egy megbeszélésre került sor a Mezőgazdasági Főigazgatóság épületében. |
| --- | --- |

(2)

Kiegészítő információkat továbbítottak a 2002. február 13-i keltezésű, 2002. február 18-án beérkezett levélben, a 2002. július 5-i keltezésű, 2002. július 9-én beérkezett levélben és a 2002. december 5-i keltezésű, 2002. december 10-én beérkezett levélben. 2002. június 25-én ezen felül egy megbeszélésre került sor a Mezőgazdasági Főigazgatóság épületében.

| (3) | A Bizottság 2003. október 2-án kelt levelében (SG (2003) D/232035) értesítette Németországot azon határozatáról, hogy az említett intézkedés ellen megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (C 60/2003 sz. támogatás). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2003. október 2-án kelt levelében (SG (2003) D/232035) értesítette Németországot azon határozatáról, hogy az említett intézkedés ellen megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (C 60/2003 sz. támogatás).

| (4) | A Bizottság eljárás kezdeményezéséről szóló határozatát kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy a szóban forgó támogatással kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság eljárás kezdeményezéséről szóló határozatát kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy a szóban forgó támogatással kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket.

| (5) | A Bizottság a 2003. november 18-i keltezésű, 2003. november 25-én beérkezett levélben, a 2003. december 23-i keltezésű, 2004. január 5-én beérkezett levélben, és a 2004. február 12-i keltezésű, 2004. február 17-én beérkezett levélben megkapta az érintett felek, illetve a támogatást nyújtó német regionális hatóságok észrevételeit. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 2003. november 18-i keltezésű, 2003. november 25-én beérkezett levélben, a 2003. december 23-i keltezésű, 2004. január 5-én beérkezett levélben, és a 2004. február 12-i keltezésű, 2004. február 17-én beérkezett levélben megkapta az érintett felek, illetve a támogatást nyújtó német regionális hatóságok észrevételeit.

| (6) | Németország 2003. november 5-én kelt, 2003. november 6-án beérkezett levelében továbbította észrevételeit a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2003. november 5-én kelt, 2003. november 6-án beérkezett levelében továbbította észrevételeit a Bizottsághoz.

| (7) | Németország 2005. március 7-én kelt, 2005. március 9-én beérkezett levelében kiegészítő észrevételt továbbított a Bizottsághoz, amelyben az intézkedés értékelését kérte az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági és halászati ágazatban a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikke szerint. |
| --- | --- |

(7)

Németország 2005. március 7-én kelt, 2005. március 9-én beérkezett levelében kiegészítő észrevételt továbbított a Bizottsághoz, amelyben az intézkedés értékelését kérte az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági és halászati ágazatban a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikke szerint.

II.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

II.1.   Az intézkedés megnevezése

| (8) | Bortermelők üzletrész-szerzéséhez nyújtott támogatás Rheinland-Pfalzban. |
| --- | --- |

(8)

Bortermelők üzletrész-szerzéséhez nyújtott támogatás Rheinland-Pfalzban.

II.2.   Jogalap

| (9) | Az intézkedést az alábbi 4 irányelv alapján hajtják végre:
  A borászati szövetkezetbe belépő bortermelők segítésére a Bernkastel-Wittlich járás pénzeszközeiből nyújtott támogatásról szóló támogatási irányelv.
  A borászati szövetkezetbe / termelői csoportba belépő bortermelők segítésére a Cochem-Zell járás pénzeszközeiből nyújtott támogatásról szóló támogatási irányelv.
  A borászati szövetkezetbe / termelői csoportba belépő bortermelők segítésére a Trier-Saarburg járás pénzeszközeiből nyújtott támogatásról szóló támogatási irányelv.

  Schweich helyi önkormányzati társulás közleménye a borászati szövetkezetbe / termelői csoportba belépő bortermelők segítésére Trier-Saarburg járás által nyújtott támogatás megemeléséről. |
| --- | --- |

(9)

Az intézkedést az alábbi 4 irányelv alapján hajtják végre:

A borászati szövetkezetbe belépő bortermelők segítésére a Bernkastel-Wittlich járás pénzeszközeiből nyújtott támogatásról szóló támogatási irányelv.

A borászati szövetkezetbe / termelői csoportba belépő bortermelők segítésére a Cochem-Zell járás pénzeszközeiből nyújtott támogatásról szóló támogatási irányelv.

A borászati szövetkezetbe / termelői csoportba belépő bortermelők segítésére a Trier-Saarburg járás pénzeszközeiből nyújtott támogatásról szóló támogatási irányelv.

Schweich helyi önkormányzati társulás közleménye a borászati szövetkezetbe / termelői csoportba belépő bortermelők segítésére Trier-Saarburg járás által nyújtott támogatás megemeléséről.

| (10) | Bernkastel-Wittlich járási igazgatás irányelve egy adott szövetkezet, a Moselland szövetkezet üzletrészeinek vásárlásához irányoz elő támogatást. Cochem-Zell járási igazgatás irányelvei hasonló rendelkezéseket tartalmaznak, ami a gyakorlatban azt eredményezte, hogy kizárólag a Moselland szövekezet üzletrészeit támogatták. Trier-Saarburg járási igazgatás és Schweich helyi önkormányzati társulás irányelvei nem egy konkrét vállalkozásra irányulnak, hanem általánosságban a szövetkezetekre ill. termelői csoportokra, amelyeket a német piacszerkezetről szóló törvény szerint elismertek. |
| --- | --- |

(10)

Bernkastel-Wittlich járási igazgatás irányelve egy adott szövetkezet, a Moselland szövetkezet üzletrészeinek vásárlásához irányoz elő támogatást. Cochem-Zell járási igazgatás irányelvei hasonló rendelkezéseket tartalmaznak, ami a gyakorlatban azt eredményezte, hogy kizárólag a Moselland szövekezet üzletrészeit támogatták. Trier-Saarburg járási igazgatás és Schweich helyi önkormányzati társulás irányelvei nem egy konkrét vállalkozásra irányulnak, hanem általánosságban a szövetkezetekre ill. termelői csoportokra, amelyeket a német piacszerkezetről szóló törvény szerint elismertek.

II.3.   Az intézkedés célja

| (11) | Az intézkedés célja a termelői csoportok által összegyűjtött szőlő arányának megnövelése és a szabadon értékesíthető, azaz nem termelői csoportokon keresztül eladott hordós bor arányának a csökkentése volt, annak érdekében, hogy a hordós bor piacán stabilizálódjanak az árak. Egyúttal hosszú távú cél volt a pincegazdaságban, különösen a Mosel-Saar-Ruwer bortermelő vidék kis borászataiban az egyéni gazdaságok termelőkapacitásainak megszüntetése. |
| --- | --- |

(11)

Az intézkedés célja a termelői csoportok által összegyűjtött szőlő arányának megnövelése és a szabadon értékesíthető, azaz nem termelői csoportokon keresztül eladott hordós bor arányának a csökkentése volt, annak érdekében, hogy a hordós bor piacán stabilizálódjanak az árak. Egyúttal hosszú távú cél volt a pincegazdaságban, különösen a Mosel-Saar-Ruwer bortermelő vidék kis borászataiban az egyéni gazdaságok termelőkapacitásainak megszüntetése.

| (12) | A támogatással a borászati szövetkezetekn ill. termelői csoportok (a továbbiakban: termelői csoportok) üzletrészeinek megszerzési költségét részben megtérítették a borászati üzemek számára. A támogatást akkor kapta meg a bortermelő, ha vállalta, hogy a kérelem beadásától számított 5 éven át megtartja az üzletrészeket. Továbbá az üzemnek az általa művelt szőlőültetvénnyel együtt be kellett lépnie a termelői csoportba és az összes megtermelt szőlőt ill. mustot vagy bort le kellett adnia a termelői csoportnak. Ezenkívül pincegazdasági létesítményei bezárására kötelezték a borászati üzemet. |
| --- | --- |

(12)

A támogatással a borászati szövetkezetekn ill. termelői csoportok (a továbbiakban: termelői csoportok) üzletrészeinek megszerzési költségét részben megtérítették a borászati üzemek számára. A támogatást akkor kapta meg a bortermelő, ha vállalta, hogy a kérelem beadásától számított 5 éven át megtartja az üzletrészeket. Továbbá az üzemnek az általa művelt szőlőültetvénnyel együtt be kellett lépnie a termelői csoportba és az összes megtermelt szőlőt ill. mustot vagy bort le kellett adnia a termelői csoportnak. Ezenkívül pincegazdasági létesítményei bezárására kötelezték a borászati üzemet.

II.4.   A támogatás költségvetése

| (13) | A támogatást közvetlen támogatás és tőkepiaci hitelek kamattámogatása formájában nyújtották. |
| --- | --- |

(13)

A támogatást közvetlen támogatás és tőkepiaci hitelek kamattámogatása formájában nyújtották.

| (14) | Egy üzletrész megvásárlásának költsége rendszerint 293,99 EUR volt. Amennyiben egy üzletrész költsége csökkent, a támogatást is arányosan csökkentették. |
| --- | --- |

(14)

Egy üzletrész megvásárlásának költsége rendszerint 293,99 EUR volt. Amennyiben egy üzletrész költsége csökkent, a támogatást is arányosan csökkentették.

| (15) | Az alábbi támogatásokat nyújtották üzletrészenként:








  Járás ill. község | 1-5 üzletrész megszerzése esetén | Ezen felül részenként | Maximális támogatás újonnan belépő üzemenként |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bernkastel-Wittlich | 76,69 EUR | 38,35 EUR | 766,94 EUR |
| Cochem-Zell | 76,69 EUR | 76,69 EUR | Nincs felső határ |
| Trier-Saarburg | 76,69 EUR | 38,35 EUR | 766,94 EUR |
| Schweich | 51,13 EUR | — | 255,65 EUR |

(15)

Az alábbi támogatásokat nyújtották üzletrészenként:

Járás ill. község

1-5 üzletrész megszerzése esetén

Ezen felül részenként

Maximális támogatás újonnan belépő üzemenként

Bernkastel-Wittlich

76,69 EUR

38,35 EUR

766,94 EUR

Cochem-Zell

76,69 EUR

76,69 EUR

Nincs felső határ

Trier-Saarburg

76,69 EUR

38,35 EUR

766,94 EUR

Schweich

51,13 EUR

—

255,65 EUR

| (16) | Schweich helyi önkormányzati társulás támogatásait Trier-Saarburg járás kifizetésein felül (kumulatív módon) teljesítették. |
| --- | --- |

(16)

Schweich helyi önkormányzati társulás támogatásait Trier-Saarburg járás kifizetésein felül (kumulatív módon) teljesítették.

| (17) | Cochem-Zell járásban az üzletrészek megvásárlására felvett bármely hitel esetén 4,95 %-os mértékig, legfeljebb négy éves időszakon keresztül nyújtottak kamattámogatást. |
| --- | --- |

(17)

Cochem-Zell járásban az üzletrészek megvásárlására felvett bármely hitel esetén 4,95 %-os mértékig, legfeljebb négy éves időszakon keresztül nyújtottak kamattámogatást.

| (18) | 2000-ben a következő kifizetéseket teljesítették a termelői csoportok részére:








  Járás ill. község | Moselland borászati szövetkezet | Moselherz termelői csoport | Mosel Gate termelői csoport |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bernkastel-Wittlich | 44 022 EUR | - EUR | - EUR |
| Cochem-Zell | 20 171 EUR | - EUR | - EUR |
| Trier-Saarburg | 51 270 EUR | 6 990 EUR | 7 631 EUR |
| Schweich | 16 975 EUR | 3 390 EUR | 5 011 EUR |
| ÖSSZESEN | 132 438 EUR | 10 380 EUR | 12 642 EUR |

(18)

2000-ben a következő kifizetéseket teljesítették a termelői csoportok részére:

Járás ill. község

Moselland borászati szövetkezet

Moselherz termelői csoport

Mosel Gate termelői csoport

Bernkastel-Wittlich

44 022 EUR

- EUR

- EUR

Cochem-Zell

20 171 EUR

- EUR

- EUR

Trier-Saarburg

51 270 EUR

6 990 EUR

7 631 EUR

Schweich

16 975 EUR

3 390 EUR

5 011 EUR

ÖSSZESEN

132 438 EUR

10 380 EUR

12 642 EUR

| (19) | 2000-ben összesen 155 460 eurót fizettek ki. Az intézkedést a járási igazgatások ill. Schweich község eszközeiből finanszírozták. |
| --- | --- |

(19)

2000-ben összesen 155 460 eurót fizettek ki. Az intézkedést a járási igazgatások ill. Schweich község eszközeiből finanszírozták.

II.5.   Az intézkedés időtartama

| (20) | Az intézkedés időtartama Cochem-Zell járásban 4 év volt (2000–2003). A többi támogatási program a 2000-es évre korlátozódott. |
| --- | --- |

(20)

Az intézkedés időtartama Cochem-Zell járásban 4 év volt (2000–2003). A többi támogatási program a 2000-es évre korlátozódott.

II.6.   Kedvezményezettek

| (21) | A támogatást közvetlenül a termelői csoportoknak fizették ki, akik az üzletrészeket csökkentett áron értékesítették az újonnan belépő bortermelők és borászati üzemek számára. |
| --- | --- |

(21)

A támogatást közvetlenül a termelői csoportoknak fizették ki, akik az üzletrészeket csökkentett áron értékesítették az újonnan belépő bortermelők és borászati üzemek számára.

| (22) | Az adott járás bortermelői és borászati üzemei így alacsonyabb költségekkel juthattak hozzá a termelői csoport üzletrészeihez. |
| --- | --- |

(22)

Az adott járás bortermelői és borászati üzemei így alacsonyabb költségekkel juthattak hozzá a termelői csoport üzletrészeihez.

| (23) | A termelői csoportok az intézkedés segítségével növelni tudták saját tőkéjüket és biztosították a nyersanyagbeszerzést. |
| --- | --- |

(23)

A termelői csoportok az intézkedés segítségével növelni tudták saját tőkéjüket és biztosították a nyersanyagbeszerzést.

II.7.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokai

| (24) | Egy előzetes vizsgálat alapján az intézkedés a borászati üzemeknek és termelői csoportoknak nyújtott működési támogatásnak minősül, amely nem összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottság ezért hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett. |
| --- | --- |

(24)

Egy előzetes vizsgálat alapján az intézkedés a borászati üzemeknek és termelői csoportoknak nyújtott működési támogatásnak minősül, amely nem összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottság ezért hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezett.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

III.1.   Az intézkedéssel szemben benyújtott panaszok

| (25) | A Bizottság szolgálataihoz panaszt nyújtottak be a szóban forgó támogatási program bevezetésével összefüggésben. A panaszos felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatás segítségével egyes bortermelők kedvezőbb áron juthattak hozzá a helybeli termelői csoportok üzletrészeihez. A tőkeemelés előnye mellett a termelői csoportok ezáltal a nyersanyagbeszerzést is biztosították a must és a nyersborok esetében. A versenytársak hátrányt szenvednek a must és a nyersborok beszerzését illetően. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság szolgálataihoz panaszt nyújtottak be a szóban forgó támogatási program bevezetésével összefüggésben. A panaszos felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatás segítségével egyes bortermelők kedvezőbb áron juthattak hozzá a helybeli termelői csoportok üzletrészeihez. A tőkeemelés előnye mellett a termelői csoportok ezáltal a nyersanyagbeszerzést is biztosították a must és a nyersborok esetében. A versenytársak hátrányt szenvednek a must és a nyersborok beszerzését illetően.

III.2.   Az érdekelt felek észrevételei a hivatalos vizsgálati eljárás keretében

| (26) | Az érintett felek, illetve a támogatást nyújtó német regionális hatóságok észrevételeikben kihangsúlyozták az elengedhetetlen szerkezetváltás támogatásának szükségességét egy kétezer éves, meredek lejtőn folytatott szőlőművelést végző szőlőtermesztő vidéken, amelynek megőrzése óriási jelentőséggel bír a turizmus és a gasztronómia számára. Az intézkedés a termelési kapacitások megszüntetését szolgálja. Továbbá kérték az 1860/2004/EK rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(26)

Az érintett felek, illetve a támogatást nyújtó német regionális hatóságok észrevételeikben kihangsúlyozták az elengedhetetlen szerkezetváltás támogatásának szükségességét egy kétezer éves, meredek lejtőn folytatott szőlőművelést végző szőlőtermesztő vidéken, amelynek megőrzése óriási jelentőséggel bír a turizmus és a gasztronómia számára. Az intézkedés a termelési kapacitások megszüntetését szolgálja. Továbbá kérték az 1860/2004/EK rendelet alkalmazását.

IV.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (27) | Németország észrevételeiben kihangsúlyozta az elengedhetetlen szerkezetváltás támogatásának szükségességét egy kétezer éves, meredek lejtőn folytatott szőlőművelést végző szőlőtermesztő vidéken, melynek megőrzése óriási jelentőséggel bír a turizmus és a gasztronómia számára. A támogatás célja a bortermelők és borászati üzemek hátrányainak kiegyenlítése volt, amelyeknek meg kellett szüntetniük pincekapacitásaikat a termelői csoportnak történő ötéves leadási kötelezettség teljesítése érdekében és ezért a támogatás bezárási intézkedésként indokolt. |
| --- | --- |

(27)

Németország észrevételeiben kihangsúlyozta az elengedhetetlen szerkezetváltás támogatásának szükségességét egy kétezer éves, meredek lejtőn folytatott szőlőművelést végző szőlőtermesztő vidéken, melynek megőrzése óriási jelentőséggel bír a turizmus és a gasztronómia számára. A támogatás célja a bortermelők és borászati üzemek hátrányainak kiegyenlítése volt, amelyeknek meg kellett szüntetniük pincekapacitásaikat a termelői csoportnak történő ötéves leadási kötelezettség teljesítése érdekében és ezért a támogatás bezárási intézkedésként indokolt.

| (28) | Kiegészítő észrevételeiben Németország az 1860/2004/EK rendelet alkalmazását kérte. |
| --- | --- |

(28)

Kiegészítő észrevételeiben Németország az 1860/2004/EK rendelet alkalmazását kérte.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

KPSZ

| (29) | Az EK-Szerződés 36. cikke alkalmazandó a bortermelésre és -feldolgozásra, amelyek a borpiac közös5 szervezéséről szóló, 1999. május17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(29)

Az EK-Szerződés 36. cikke alkalmazandó a bortermelésre és -feldolgozásra, amelyek a borpiac közös5 szervezéséről szóló, 1999. május17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartoznak.

| (30) | Németország és az érdekelt felek észrevételei alapján a bortermelők és a borászati üzemek gazdasági nehézségei az értékesítési lehetőségek terén lezajló szerkezetváltásnak voltak köszönhetőek. A hordós bor forgalmazása a megszokott módon, saját pincészeti létesítmények használata mellett egyre nehezebbé vált. A piac vagy nyersanyagot (szőlőt vagy frissen préselt mustot) vagy minőség- és piacorientált borokat igényelt. Magánvállalatok is köthettek volna hasonló szerződéseket a borászati üzemekkel és átvállalhatták volna forgalmazási kockázataikat. |
| --- | --- |

(30)

Németország és az érdekelt felek észrevételei alapján a bortermelők és a borászati üzemek gazdasági nehézségei az értékesítési lehetőségek terén lezajló szerkezetváltásnak voltak köszönhetőek. A hordós bor forgalmazása a megszokott módon, saját pincészeti létesítmények használata mellett egyre nehezebbé vált. A piac vagy nyersanyagot (szőlőt vagy frissen préselt mustot) vagy minőség- és piacorientált borokat igényelt. Magánvállalatok is köthettek volna hasonló szerződéseket a borászati üzemekkel és átvállalhatták volna forgalmazási kockázataikat.

| (31) | Ebben az összefüggésben a (12) bekezdésben leírtak szerint a regionális hatóságok viselték a borászok termelői csoportjaiban az üzletrészek megvásárlása költségeinek egy részét. Az érintett termelői csoportok üzletrészeinek megvásárlóit arra kötelezték, hogy teljes megművelt területüket bevigyék a termelői csoportba és az összes szőlőt ill. mustot és bort leadják a termelői csoportnak. A borászati üzemeknek kötelezettséget kellett vállalniuk, hogy öt éven át megtartják az üzletrészeket, ami végeredményét tekintve a pincegazdasági létesítmények bezárásának felelt meg. A termelői csoportok – szemben a bortermeléssel és borforgalmazással foglalkozó más vállalatokkal – biztosítani tudták a nyersanyagok beszerzését a bortermelők és borászati üzemek azon kötelezettségének köszönhetően, hogy minden általuk termelt szőlőt ill. mustot és bort öt éven keresztül le kell adniuk a termelői csoportnak (lásd fent a II.2. szakaszt). |
| --- | --- |

(31)

Ebben az összefüggésben a (12) bekezdésben leírtak szerint a regionális hatóságok viselték a borászok termelői csoportjaiban az üzletrészek megvásárlása költségeinek egy részét. Az érintett termelői csoportok üzletrészeinek megvásárlóit arra kötelezték, hogy teljes megművelt területüket bevigyék a termelői csoportba és az összes szőlőt ill. mustot és bort leadják a termelői csoportnak. A borászati üzemeknek kötelezettséget kellett vállalniuk, hogy öt éven át megtartják az üzletrészeket, ami végeredményét tekintve a pincegazdasági létesítmények bezárásának felelt meg. A termelői csoportok – szemben a bortermeléssel és borforgalmazással foglalkozó más vállalatokkal – biztosítani tudták a nyersanyagok beszerzését a bortermelők és borászati üzemek azon kötelezettségének köszönhetően, hogy minden általuk termelt szőlőt ill. mustot és bort öt éven keresztül le kell adniuk a termelői csoportnak (lásd fent a II.2. szakaszt).

| (32) | A termelői csoportokat erősítő strukturális intézkedésnek minősül a termelői csoportok előnyben részesítése azáltal, hogy a borászati üzemek ígéretet tettek az összes szőlő ill. must és bor leadására valamint saját pincészetük bezárására. E termelői csoportok biztosított beszerzési előnye – ha csak önmagában nézzük – az 1493/1999/EK rendelet 39. cikkében foglalt célokkal összhangban lévő piacújjászervezési intézkedés kihatásaként igazolható. |
| --- | --- |

(32)

A termelői csoportokat erősítő strukturális intézkedésnek minősül a termelői csoportok előnyben részesítése azáltal, hogy a borászati üzemek ígéretet tettek az összes szőlő ill. must és bor leadására valamint saját pincészetük bezárására. E termelői csoportok biztosított beszerzési előnye – ha csak önmagában nézzük – az 1493/1999/EK rendelet 39. cikkében foglalt célokkal összhangban lévő piacújjászervezési intézkedés kihatásaként igazolható.

Állami Támogatás

| (33) | Az 1493/1999/EK rendelet 71. cikkének (1) bekezdése szerint
  „Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés 87., 88. és 89. cikkét kell alkalmazni az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállítására és kereskedelmére.” |
| --- | --- |

(33)

Az 1493/1999/EK rendelet 71. cikkének (1) bekezdése szerint

„Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés 87., 88. és 89. cikkét kell alkalmazni az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállítására és kereskedelmére.”

| (34) | A 71. cikk (2) bekezdése szerint

  „A II. cím II. fejezete (A szőlőtermő területek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatások) nem akadályozza meg nemzeti támogatás nyújtását az említett cím céljaihoz hasonló célok eléréséhez. Mindazonáltal az (1) bekezdést alkalmazni kell az ilyen támogatásokra.” |
| --- | --- |

(34)

A 71. cikk (2) bekezdése szerint

„A II. cím II. fejezete (A szőlőtermő területek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatások) nem akadályozza meg nemzeti támogatás nyújtását az említett cím céljaihoz hasonló célok eléréséhez. Mindazonáltal az (1) bekezdést alkalmazni kell az ilyen támogatásokra.”

| (35) | Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében az állami, vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, tilos, amennyiben az befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(35)

Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében az állami, vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, tilos, amennyiben az befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (36) | A szóban forgó támogatási rendszert a német Rheinland-Pfalz tartomány járásainak és egy községének a közpénzeiből finanszírozták. A támogatás alkalmas a verseny torzítására (5) és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására (6). |
| --- | --- |

(36)

A szóban forgó támogatási rendszert a német Rheinland-Pfalz tartomány járásainak és egy községének a közpénzeiből finanszírozták. A támogatás alkalmas a verseny torzítására (5) és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására (6).

V.1.   A bortermelők és borászati üzemek üzletrész-szerzéshez nyújtott támogatásból és kamattámogatásból eredő előnye

| (37) | Rheinland-Pfalz egyes bortermelői és borászati üzemei a regionális hatóságok támogatásával jutottak hozzá termelői csoportok üzletrészeihez, vagyis alacsonyabb árat fizettek az üzletrészekért (lásd fent a (15) bekezdést). Az üzletrészek szokásos árából levont összeget normális körülmények között nekik kellett volna kifizetniük. Ezért ez közvetlen gazdasági előnyt jelent az érintett vállalkozások számára, amelyet közpénzekből finanszíroztak. |
| --- | --- |

(37)

Rheinland-Pfalz egyes bortermelői és borászati üzemei a regionális hatóságok támogatásával jutottak hozzá termelői csoportok üzletrészeihez, vagyis alacsonyabb árat fizettek az üzletrészekért (lásd fent a (15) bekezdést). Az üzletrészek szokásos árából levont összeget normális körülmények között nekik kellett volna kifizetniük. Ezért ez közvetlen gazdasági előnyt jelent az érintett vállalkozások számára, amelyet közpénzekből finanszíroztak.

| (38) | Az egyes bortermelőknek és borászati üzemeknek az említett vásárlásokhoz (lásd fent (17) bekezdés) nyújtott 4,95 %-ig terjedő kamattámogatások szintén gazdasági előnyt jelentenek e mezőgazdasági termelőknek, amelyet közpénzekből finanszíroztak. |
| --- | --- |

(38)

Az egyes bortermelőknek és borászati üzemeknek az említett vásárlásokhoz (lásd fent (17) bekezdés) nyújtott 4,95 %-ig terjedő kamattámogatások szintén gazdasági előnyt jelentenek e mezőgazdasági termelőknek, amelyet közpénzekből finanszíroztak.

| (39) | Ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó. |
| --- | --- |

(39)

Ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

| (40) | Alább (V.3. szakaszban) történik annak az ellenőrzése, hogy a fent említett kedvezmény esetében alkalmazandó-e a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatások (7) (a továbbiakban: mezőgazdasági iránymutatások) 9. pontja a kapacitásmegszüntetéshez nyújtott támogatások vonatkozásában. |
| --- | --- |

(40)

Alább (V.3. szakaszban) történik annak az ellenőrzése, hogy a fent említett kedvezmény esetében alkalmazandó-e a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatások (7) (a továbbiakban: mezőgazdasági iránymutatások) 9. pontja a kapacitásmegszüntetéshez nyújtott támogatások vonatkozásában.

V.2.   A termelői közösségek előnye

| (41) | A Bizottság megerősíti a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló levelében foglalt véleményét, miszerint a termelői csoportokat előnyben részesítették az üzletrészeik felvásárlásához a bortermelőknek és borászati üzemeknek nyújtott támogatással. Az üzletrészek megszerzéséhez nyújtott támogatás egyes elismert termelői csoportokra korlátozódott (lásd fent a (10) bekezdést). A bortermelőknek és borászati üzemeknek öt évig meg kellett tartaniuk az üzletrészeket. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság megerősíti a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló levelében foglalt véleményét, miszerint a termelői csoportokat előnyben részesítették az üzletrészeik felvásárlásához a bortermelőknek és borászati üzemeknek nyújtott támogatással. Az üzletrészek megszerzéséhez nyújtott támogatás egyes elismert termelői csoportokra korlátozódott (lásd fent a (10) bekezdést). A bortermelőknek és borászati üzemeknek öt évig meg kellett tartaniuk az üzletrészeket.

| (42) | A német hatóságok szerint elkerülhetetlen volt a borpiac szerkezetváltása. Habár a bortermelők vásárolhattak volna üzletrészeket termelői csoportokban, mert az ár nem volt nagyon magas, ez a szerkezetváltás nem történt meg, míg el nem indult a regionális és helyi hatóságok támogatási programja. |
| --- | --- |

(42)

A német hatóságok szerint elkerülhetetlen volt a borpiac szerkezetváltása. Habár a bortermelők vásárolhattak volna üzletrészeket termelői csoportokban, mert az ár nem volt nagyon magas, ez a szerkezetváltás nem történt meg, míg el nem indult a regionális és helyi hatóságok támogatási programja.

| (43) | A termelői csoportok – a bortermeléssel és borforgalmazással foglalkozó más vállalkozásokkal összehasonlítva – meg tudták emelni tőkéjüket és likviditásukat és további bevételekre tettek szert az üzletrészeiket csökkentett áron vagy kamattámogatás segítségével megszerző további üzlettársak belépésével. A termelői csoportok további előnye a bortermelők azon kötelezettségéből származott, hogy az üzletrészek támogatott megvásárlásához kapcsolódóan az összes szőlőt ill. mustot és bort le kellett adniuk, valamint be kellett zárniuk pincegazdasági létesítményeiket. |
| --- | --- |

(43)

A termelői csoportok – a bortermeléssel és borforgalmazással foglalkozó más vállalkozásokkal összehasonlítva – meg tudták emelni tőkéjüket és likviditásukat és további bevételekre tettek szert az üzletrészeiket csökkentett áron vagy kamattámogatás segítségével megszerző további üzlettársak belépésével. A termelői csoportok további előnye a bortermelők azon kötelezettségéből származott, hogy az üzletrészek támogatott megvásárlásához kapcsolódóan az összes szőlőt ill. mustot és bort le kellett adniuk, valamint be kellett zárniuk pincegazdasági létesítményeiket.

| (44) | Célszerű az Európai Bíróság C-156/98 Bizottság kontra Németország ügyben (8) hozott ítéletének 26. pontjára hivatkozni:

  „Az EstG 52 § -ának (8) bekezdésében említett vállalkozásoknak közvetetten nyújtott előny a tagállam adóbevételeiről való lemondásában valósul meg, mely adóbevételekre normál esetben szert tett volna, mivel e lemondás révén a befektetők lehetőséget kaptak arra, hogy a vállalkozásokban adóügyileg kedvezőbb feltételek mellett jussanak részesedéshez.” |
| --- | --- |

(44)

Célszerű az Európai Bíróság C-156/98 Bizottság kontra Németország ügyben (8) hozott ítéletének 26. pontjára hivatkozni:

„Az EstG 52 § -ának (8) bekezdésében említett vállalkozásoknak közvetetten nyújtott előny a tagállam adóbevételeiről való lemondásában valósul meg, mely adóbevételekre normál esetben szert tett volna, mivel e lemondás révén a befektetők lehetőséget kaptak arra, hogy a vállalkozásokban adóügyileg kedvezőbb feltételek mellett jussanak részesedéshez.”

| (45) | Ezt az ítéletet megerősítette az Elsőfokú Bíróság T-93/02 sz., Confédération nationale du Crédit mutuel kontra Európai Közösségek Bizottsága ügy (9) 95. pontja:
  „... [Az] egy vállalkozás javára állami eszközökből finanszírozott intézkedés fennállásának megállapításához nem szükséges, hogy ez a vállalkozás a közvetlen kedvezményezett legyen. Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjából az következik ugyanis, hogy az egyes fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése hatálya alá eshet. Egy tagállam adóbevételekről való lemondása is magában foglalhatja állami eszközök közvetett áramlását, amely az adókedvezményben közvetlenül részesülőktől eltérő gazdasági szereplők javára adott támogatásnak minősíthető (vö. a Bíróságnak a C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítélete, EBHT 2000, I-6857, 24-28. pont).” |
| --- | --- |

(45)

Ezt az ítéletet megerősítette az Elsőfokú Bíróság T-93/02 sz., Confédération nationale du Crédit mutuel kontra Európai Közösségek Bizottsága ügy (9) 95. pontja:

„... [Az] egy vállalkozás javára állami eszközökből finanszírozott intézkedés fennállásának megállapításához nem szükséges, hogy ez a vállalkozás a közvetlen kedvezményezett legyen. Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjából az következik ugyanis, hogy az egyes fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése hatálya alá eshet. Egy tagállam adóbevételekről való lemondása is magában foglalhatja állami eszközök közvetett áramlását, amely az adókedvezményben közvetlenül részesülőktől eltérő gazdasági szereplők javára adott támogatásnak minősíthető (vö. a Bíróságnak a C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítélete, EBHT 2000, I-6857, 24-28. pont).”

| (46) | A fent idézett ítélkezési gyakorlat fényében a Bizottság úgy dönt, hogy a bortermelők és borászati üzemek számára egyes termelői csoportok üzletrészeinek megvásárlásához és legalább öt éven keresztüli megtartásához nyújtott támogatás a termelői csoport tőkéjének növekedéséhez vezetett, ami egyéb esetben nem történt volna meg. Ilyen üzletrészek állami támogatással történő megvásárlása az állami eszközök termelői csoportoknak való közvetett jutattását jelenti. A termelői csoport tőkéjének ebből következő emelkedése közvetett gazdasági előny, amelyet másféle állami támogatásként kell kezelni, mint a bortermelőknek és borászati üzemeknek nyújtott előnyt. |
| --- | --- |

(46)

A fent idézett ítélkezési gyakorlat fényében a Bizottság úgy dönt, hogy a bortermelők és borászati üzemek számára egyes termelői csoportok üzletrészeinek megvásárlásához és legalább öt éven keresztüli megtartásához nyújtott támogatás a termelői csoport tőkéjének növekedéséhez vezetett, ami egyéb esetben nem történt volna meg. Ilyen üzletrészek állami támogatással történő megvásárlása az állami eszközök termelői csoportoknak való közvetett jutattását jelenti. A termelői csoport tőkéjének ebből következő emelkedése közvetett gazdasági előny, amelyet másféle állami támogatásként kell kezelni, mint a bortermelőknek és borászati üzemeknek nyújtott előnyt.

| (47) | Ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó. |
| --- | --- |

(47)

Ezért az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

V.3.   Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti kivételek

| (48) | Meg kell vizsgálni, hogy alkalmazandó-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti alapvető támogatási tilalom alóli valamely kivétel ill. mentesség. |
| --- | --- |

(48)

Meg kell vizsgálni, hogy alkalmazandó-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti alapvető támogatási tilalom alóli valamely kivétel ill. mentesség.

| (49) | A rendelkezésre álló információk alapján az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdése és (3) bekezdésének a), b) és d) pontja szerinti kivételek nem alkalmazhatók, mivel sem






  — | az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, sem |
| --- | --- | --- |

(49)

A rendelkezésre álló információk alapján az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdése és (3) bekezdésének a), b) és d) pontja szerinti kivételek nem alkalmazhatók, mivel sem

—

az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, sem

| — | valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás, vagy |
| --- | --- |

—

valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás, vagy

| — | a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az a Közösségen belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben, esete nem áll fenn. |
| --- | --- |

—

a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az a Közösségen belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben, esete nem áll fenn.

| (50) | Az egyetlen esetleg alkalmazható kivételt a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja képezi. |
| --- | --- |

(50)

Az egyetlen esetleg alkalmazható kivételt a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja képezi.

A bortermelőknek és borászati üzemeknek nyújtott támogatás összeegyeztethetősége

| (51) | 2002. február 13-án kelt levelükben a német hatóságok azt javasolták, hogy a szóban forgó intézkedés a mezőgazdasági iránymutatások 9. pontja alapján kerüljön megítélésre. |
| --- | --- |

(51)

2002. február 13-án kelt levelükben a német hatóságok azt javasolták, hogy a szóban forgó intézkedés a mezőgazdasági iránymutatások 9. pontja alapján kerüljön megítélésre.

| (52) | A 9. pont alapján támogatás nyújtható termelési kapacitás megszüntetéséhez, ha koherens a termelési kapacitások csökkentéséről szóló más közösségi szabályozással és teljesülnek a következő feltételek:






  a) | A támogatást az érintett ágazat általános érdekében kell nyújtani és időben korlátozottnak kell lennie. |
| --- | --- | --- |

(52)

A 9. pont alapján támogatás nyújtható termelési kapacitás megszüntetéséhez, ha koherens a termelési kapacitások csökkentéséről szóló más közösségi szabályozással és teljesülnek a következő feltételek:

a)

A támogatást az érintett ágazat általános érdekében kell nyújtani és időben korlátozottnak kell lennie.

| b) | A kedvezményezettnek megfelelő ellenszolgáltatást kell nyújtania, amely rendszerint az érintett termelési létesítmények tényleges leselejtezését vagy visszafordíthatatlan bezárását eredményező szilárd és végleges döntés. |
| --- | --- |

b)

A kedvezményezettnek megfelelő ellenszolgáltatást kell nyújtania, amely rendszerint az érintett termelési létesítmények tényleges leselejtezését vagy visszafordíthatatlan bezárását eredményező szilárd és végleges döntés.

| c) | Kizárható a lehetőség, hogy a támogatás nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását szolgálja. |
| --- | --- |

c)

Kizárható a lehetőség, hogy a támogatás nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását szolgálja.

| d) | Nem történhet meg a termelési értékveszteség és a jövőbeli jövedelemveszteség túlkompenzálása. A támogatási intézkedések költségeinek legalább felét az érintet ágazat hozzájárulásából kell fedezni, mégpedig vagy önkéntes hozzájárulásokkal vagy kötelező befizetésekkel. |
| --- | --- |

d)

Nem történhet meg a termelési értékveszteség és a jövőbeli jövedelemveszteség túlkompenzálása. A támogatási intézkedések költségeinek legalább felét az érintet ágazat hozzájárulásából kell fedezni, mégpedig vagy önkéntes hozzájárulásokkal vagy kötelező befizetésekkel.

| e) | Nem nyújtható olyan támogatás, amely befolyásolhatja a közös piacszervezés mechanizmusait. |
| --- | --- |

e)

Nem nyújtható olyan támogatás, amely befolyásolhatja a közös piacszervezés mechanizmusait.

Az a) ponthoz Az ágazat általános érdekében

| (53) | A támogatás a mezőgazdasági termelés koncentrációja révén láthatóan pozitív hatást fejt ki, és a hordós bor piacán az árak bizonyos mértékű stabilizálódásához vezetett. A támogatás Rheinland-Pflaz három járására és egy községére korlátozódott. Bernkastel-Wittlich járási igazgatás irányelve egy adott szövetkezet, a Moselland szövetkezet üzletrészeinek vásárlásához irányzott elő támogatást. Cochem-Zell járási igazgatás irányelvei hasonló rendelkezéseket tartalmaztak, ami a gyakorlatban azt eredményezte, hogy kizárólag a Moselland szövekezet üzletrészeit támogatták. Trier-Saarburg járási igazgatás és Schweich helyi önkormányzati társulás irányelvei nem egy konkrét vállalkozásra irányultak, de olyan szövetkezeteket ill. termelői csoportokat támogattak, amelyeket a német piacszerkezetről szóló törvény szerint elismertek. A bortermeléssel vagy borkereskedelemmel foglalkozó magánvállalatok, amelyek nem feleltek meg a fent nevezett rendelkezéseknek, nem vehettek részt az intézkedésben. A programot négy év maximális időtartamra korlátozták. |
| --- | --- |

(53)

A támogatás a mezőgazdasági termelés koncentrációja révén láthatóan pozitív hatást fejt ki, és a hordós bor piacán az árak bizonyos mértékű stabilizálódásához vezetett. A támogatás Rheinland-Pflaz három járására és egy községére korlátozódott. Bernkastel-Wittlich járási igazgatás irányelve egy adott szövetkezet, a Moselland szövetkezet üzletrészeinek vásárlásához irányzott elő támogatást. Cochem-Zell járási igazgatás irányelvei hasonló rendelkezéseket tartalmaztak, ami a gyakorlatban azt eredményezte, hogy kizárólag a Moselland szövekezet üzletrészeit támogatták. Trier-Saarburg járási igazgatás és Schweich helyi önkormányzati társulás irányelvei nem egy konkrét vállalkozásra irányultak, de olyan szövetkezeteket ill. termelői csoportokat támogattak, amelyeket a német piacszerkezetről szóló törvény szerint elismertek. A bortermeléssel vagy borkereskedelemmel foglalkozó magánvállalatok, amelyek nem feleltek meg a fent nevezett rendelkezéseknek, nem vehettek részt az intézkedésben. A programot négy év maximális időtartamra korlátozták.

| (54) | A mezőgazdasági iránymutatások 9.6. pontja értelmében a kapacitásmegszüntetésre irányuló támogatási programokat az érintett ágazat minden résztvevője számára hozzáférhetővé kell tenni. A fentiek alapján ez a feltétel nem tekinthető teljesítettnek. A Bizottság ezenkívül panaszt kapott egy piaci szereplőtől, aki felhívta a figyelmet arra, hogy meghatározott szövetkezetek támogatása ezen intézkedés keretében semmiképp sem a borágazat általános érdeke, mivel a magánvállalatok, amelyek bortermeléssel vagy borkereskedelemmel foglalkoztak, nem tudtak részt venni az intézkedésben. |
| --- | --- |

(54)

A mezőgazdasági iránymutatások 9.6. pontja értelmében a kapacitásmegszüntetésre irányuló támogatási programokat az érintett ágazat minden résztvevője számára hozzáférhetővé kell tenni. A fentiek alapján ez a feltétel nem tekinthető teljesítettnek. A Bizottság ezenkívül panaszt kapott egy piaci szereplőtől, aki felhívta a figyelmet arra, hogy meghatározott szövetkezetek támogatása ezen intézkedés keretében semmiképp sem a borágazat általános érdeke, mivel a magánvállalatok, amelyek bortermeléssel vagy borkereskedelemmel foglalkoztak, nem tudtak részt venni az intézkedésben.

A b) ponthoz Ellenszolgáltatás

| (55) | A német hatóságok közölték, hogy a támogatás esetében a borászati üzemek termelési kapacitásainak megszüntetését célzó intézkedésről van szó. Ezt azzal indokolták, hogy a mezőgazdasági termelők kötelezték magukat az összes szőlő ill. must és bor termelői csoportokhoz való leadására, és a pincegazdaság területén hosszú távra megszüntették saját kapacitásaikat. |
| --- | --- |

(55)

A német hatóságok közölték, hogy a támogatás esetében a borászati üzemek termelési kapacitásainak megszüntetését célzó intézkedésről van szó. Ezt azzal indokolták, hogy a mezőgazdasági termelők kötelezték magukat az összes szőlő ill. must és bor termelői csoportokhoz való leadására, és a pincegazdaság területén hosszú távra megszüntették saját kapacitásaikat.

| (56) | A mezőgazdasági iránymutatások 9.2. pontja értelmében akkor engedélyezhető a kapacitásleépítés támogatása, ha azt az ágazat szerkezetváltására irányuló, egyértelműen meghatározott célokkal és ütemtervvel rendelkező program keretében tervezik. A szóban forgó intézkedést egy ilyen szerkezetátalakítási program felállítása nélkül hajtották végre. |
| --- | --- |

(56)

A mezőgazdasági iránymutatások 9.2. pontja értelmében akkor engedélyezhető a kapacitásleépítés támogatása, ha azt az ágazat szerkezetváltására irányuló, egyértelműen meghatározott célokkal és ütemtervvel rendelkező program keretében tervezik. A szóban forgó intézkedést egy ilyen szerkezetátalakítási program felállítása nélkül hajtották végre.

| (57) | A mezőgazdasági iránymutatások 9.4. pontja értelmében a kedvezményezettnek elegendő ellenszolgáltatást kell nyújtania, amely rendszerint az érintett termelőkapacitások tényleges leselejtezésére vagy visszafordíthatatlan bezárására vonatkozó szilárd és végleges döntés. A kedvezményezettnek jogilag kötelező erejű kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a bezárás végleges és visszavonahatatlan. A német hatóságok közölték, hogy a bortermelők nem tettek jogilag kötelező erejű ígéretet saját kapacitásaik bezárására. A bortermelés tekintetében a szőlő, must és bor leadásának kötelezettsége egyet jelent a kapacitások bezárásával, de csak arra az ötéves időszakra, amelyre a kötelezettség kiterjed. A Bizottság ezért megállapítja, hogy ez a feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

(57)

A mezőgazdasági iránymutatások 9.4. pontja értelmében a kedvezményezettnek elegendő ellenszolgáltatást kell nyújtania, amely rendszerint az érintett termelőkapacitások tényleges leselejtezésére vagy visszafordíthatatlan bezárására vonatkozó szilárd és végleges döntés. A kedvezményezettnek jogilag kötelező erejű kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a bezárás végleges és visszavonahatatlan. A német hatóságok közölték, hogy a bortermelők nem tettek jogilag kötelező erejű ígéretet saját kapacitásaik bezárására. A bortermelés tekintetében a szőlő, must és bor leadásának kötelezettsége egyet jelent a kapacitások bezárásával, de csak arra az ötéves időszakra, amelyre a kötelezettség kiterjed. A Bizottság ezért megállapítja, hogy ez a feltétel nem teljesül.

A c) ponthoz Nnehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás kizárása

| (58) | Ez a feltétel nincs egyértelműen rögzítve a támogatási irányelvekben. |
| --- | --- |

(58)

Ez a feltétel nincs egyértelműen rögzítve a támogatási irányelvekben.

A d) ponthoz A túlkompenzáció kizárása és az ágazat hozzájárulása

| (59) | A mezőgazdasági iránymutatások 9.6. pontja meghatározza, hogy a támogatás összege szigorúan a vagyon értékvesztésének kiegyenlítésére korlátozódik, amihez hozzáadódik a vagyon értékének 20 %-át nem meghaladó ösztönző kifizetés. A mezőgazdasági iránymutatások 9.7. pontja továbbá úgy rendelkezik, hogy az ilyen jellegű támogatási intézkedések költségeinek legalább felét az érintett ágazat hozzájárulásaiból kell fedezni, mégpedig vagy önkéntes hozzájárulással, vagy kötelező befizetésekkel. |
| --- | --- |

(59)

A mezőgazdasági iránymutatások 9.6. pontja meghatározza, hogy a támogatás összege szigorúan a vagyon értékvesztésének kiegyenlítésére korlátozódik, amihez hozzáadódik a vagyon értékének 20 %-át nem meghaladó ösztönző kifizetés. A mezőgazdasági iránymutatások 9.7. pontja továbbá úgy rendelkezik, hogy az ilyen jellegű támogatási intézkedések költségeinek legalább felét az érintett ágazat hozzájárulásaiból kell fedezni, mégpedig vagy önkéntes hozzájárulással, vagy kötelező befizetésekkel.

| (60) | A német hatóságok nem nyújtottak be pontos számításokat a borászati üzemek vagyona értékvesztésének mértékéről (ha egyáltalán volt ilyen). Ezért jelenleg nem zárható ki, hogy a veszteségek túlkompenzálása megtörtént, és hogy a támogatás meghaladja a támogatási intézkedés tényleges költségeinek 50 %-át. Ezért a Bizottság e feltételeket nem teljesítettnek tekinti. |
| --- | --- |

(60)

A német hatóságok nem nyújtottak be pontos számításokat a borászati üzemek vagyona értékvesztésének mértékéről (ha egyáltalán volt ilyen). Ezért jelenleg nem zárható ki, hogy a veszteségek túlkompenzálása megtörtént, és hogy a támogatás meghaladja a támogatási intézkedés tényleges költségeinek 50 %-át. Ezért a Bizottság e feltételeket nem teljesítettnek tekinti.

Az e) ponthoz Közös piacszervezés

| (61) | A támogatási program nem befolyásolja a borpiac közös szervezésének céljait. |
| --- | --- |

(61)

A támogatási program nem befolyásolja a borpiac közös szervezésének céljait.

| (62) | Mivel a bortermelőknek és borászati üzemeknek nyújtott támogatás a fent nevezett okokból nem összeegyeztethető a mezőgazdasági iránymutatások 9. pontjával, működési támogatásnak tekintendő, amely összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(62)

Mivel a bortermelőknek és borászati üzemeknek nyújtott támogatás a fent nevezett okokból nem összeegyeztethető a mezőgazdasági iránymutatások 9. pontjával, működési támogatásnak tekintendő, amely összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

| (63) | Nem alkalmazható más indok az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. |
| --- | --- |

(63)

Nem alkalmazható más indok az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján.

A termelői csoportoknak nyújtott támogatás összeegyeztethetősége

| (64) | Ami a termelői csoportokat illeti, a Bizottság kedvezően viszonyul olyan termelői csoportok megalakításához az agrárszektorban, amelyeket mezőgazdasági termelők hoznak létre a kínálat koncentrációja és a termelés piaci igényekhez történő hozzáigazítása érdekében. Támogatás nyújtható egy ilyen szervezet megalapításához (a mezőgazdasági iránymutatások 10.5. pontja) vagy a tevékenységi kör új termékekre vagy új ágazatokra történő jelentős mennyiségi kiterjesztése esetén (a mezőgazdasági iránymutatások 10.6. pontja). Jelen esetben ezen feltételek egyike sem teljesül. |
| --- | --- |

(64)

Ami a termelői csoportokat illeti, a Bizottság kedvezően viszonyul olyan termelői csoportok megalakításához az agrárszektorban, amelyeket mezőgazdasági termelők hoznak létre a kínálat koncentrációja és a termelés piaci igényekhez történő hozzáigazítása érdekében. Támogatás nyújtható egy ilyen szervezet megalapításához (a mezőgazdasági iránymutatások 10.5. pontja) vagy a tevékenységi kör új termékekre vagy új ágazatokra történő jelentős mennyiségi kiterjesztése esetén (a mezőgazdasági iránymutatások 10.6. pontja). Jelen esetben ezen feltételek egyike sem teljesül.

| (65) | A mezőgazdasági iránymutatások 10.8. pontja értelmében a termelői csoportoknak nyújtott, nem közvetlen alapítási költséget jelentő támogatásokat, így például a befektetéseket, az ilyen jellegű támogatások szabályai szerint kell kezelni. Mivel a jelenlegi intézkedés csak a termelői csoportok tőkéjének emelését jelenti, ez nem befektetés, ezért ez a pont nem képezi az összeegyeztethetőség értékelésének alapját. |
| --- | --- |

(65)

A mezőgazdasági iránymutatások 10.8. pontja értelmében a termelői csoportoknak nyújtott, nem közvetlen alapítási költséget jelentő támogatásokat, így például a befektetéseket, az ilyen jellegű támogatások szabályai szerint kell kezelni. Mivel a jelenlegi intézkedés csak a termelői csoportok tőkéjének emelését jelenti, ez nem befektetés, ezért ez a pont nem képezi az összeegyeztethetőség értékelésének alapját.

| (66) | A fenti okokból következően a termelői csoportoknak nyújtott támogatás nem összeegyeztethető a mezőgazdasági iránymutatások 10. pontjával. Így ez a támogatás működési támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(66)

A fenti okokból következően a termelői csoportoknak nyújtott támogatás nem összeegyeztethető a mezőgazdasági iránymutatások 10. pontjával. Így ez a támogatás működési támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

| (67) | Nem alkalmazható más indok az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. |
| --- | --- |

(67)

Nem alkalmazható más indok az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján.

V.4.   A termelői csoportoknak és borászati üzemeknek nyújtott de minimis támogatás

| (68) | A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az alacsony összegű támogatások bizonyos feltételek mellett nem tartoznak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az alacsony összegű támogatások bizonyos feltételek mellett nem tartoznak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

| (69) | Az 1860/2004/EK rendelet alapján a támogatások, amelyek a teljes támogatási összegnek az éves mezőgazdasági termelési érték 0,3 %-ára való korlátozása mellett nem lépik túl három éven belül kedvezményezettenként a 3 000 eurót, nem befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, nem torzítják a versenyt, nem is fenyegetnek ezzel, ezért nem esnek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(69)

Az 1860/2004/EK rendelet alapján a támogatások, amelyek a teljes támogatási összegnek az éves mezőgazdasági termelési érték 0,3 %-ára való korlátozása mellett nem lépik túl három éven belül kedvezményezettenként a 3 000 eurót, nem befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, nem torzítják a versenyt, nem is fenyegetnek ezzel, ezért nem esnek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

| (70) | Az 1860/2004/EK rendelet 5. cikke értelmében ez a hatálybalépés előtt folyósított támogatásokra is érvényes, ha az 1. és 3. cikk feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(70)

Az 1860/2004/EK rendelet 5. cikke értelmében ez a hatálybalépés előtt folyósított támogatásokra is érvényes, ha az 1. és 3. cikk feltételei teljesülnek.

| (71) | Az 1. cikk az alkalmazást a mezőgazdasági ágazatra korlátozza. A támogatás a bor forgalmazását érinti. Nem áll fenn az 1. cikk a)–c) pontjában foglalt korlátozás. |
| --- | --- |

(71)

Az 1. cikk az alkalmazást a mezőgazdasági ágazatra korlátozza. A támogatás a bor forgalmazását érinti. Nem áll fenn az 1. cikk a)–c) pontjában foglalt korlátozás.

| (72) | Ezért ezek az intézkedések 3 000 euro összeghatárig nem minősülnek támogatásnak, nem teljesül ugyanis az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében foglalt összes feltétel. A kettős számlálás elkerülése érdekében ez a határ csak a borászati üzemek szintjén alkalmazandó. |
| --- | --- |

(72)

Ezért ezek az intézkedések 3 000 euro összeghatárig nem minősülnek támogatásnak, nem teljesül ugyanis az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében foglalt összes feltétel. A kettős számlálás elkerülése érdekében ez a határ csak a borászati üzemek szintjén alkalmazandó.

| (73) | A Bizottság a fent leírt indokok alapján megállapítja, hogy az üzletrészek megszerzéséhez nyújtott támogatás 3 000 euro összeghatárig nem minősül támogatásnak, ha az 1860/2004/EK rendelet feltételei teljesülnek. A kedvezményezett bortermelők és borászati üzemek szintjén minden ezt a küszöbértéket túllépő összeg teljességében támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság a fent leírt indokok alapján megállapítja, hogy az üzletrészek megszerzéséhez nyújtott támogatás 3 000 euro összeghatárig nem minősül támogatásnak, ha az 1860/2004/EK rendelet feltételei teljesülnek. A kedvezményezett bortermelők és borászati üzemek szintjén minden ezt a küszöbértéket túllépő összeg teljességében támogatásnak minősül.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (74) | A Bizottság megállapítja, hogy az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatások és kamattámogatások működési támogatásnak minősülnek, amelyek nem tartoznak a támogatás általános tilalma alóli mentességek egyike alá sem, ezért összeegyeztethetetlenek a közös piaccal. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Németország a szóban forgó intézkedést jogellenesen hajtotta végre. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság megállapítja, hogy az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatások és kamattámogatások működési támogatásnak minősülnek, amelyek nem tartoznak a támogatás általános tilalma alóli mentességek egyike alá sem, ezért összeegyeztethetetlenek a közös piaccal. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Németország a szóban forgó intézkedést jogellenesen hajtotta végre.

| (75) | Ha egy jogellenesen nyújtott állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tekinthető, a megállapítás természetes következménye a visszatérítés, a támogatás nyújtása előtti versenyhelyzet lehetőség szerinti helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

(75)

Ha egy jogellenesen nyújtott állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tekinthető, a megállapítás természetes következménye a visszatérítés, a támogatás nyújtása előtti versenyhelyzet lehetőség szerinti helyreállítása érdekében.

| (76) | A határozat a szóban forgó programot érinti és a visszatérítéssel együtt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) 14. cikkének megfelelően azonnal végrehajtandó. |
| --- | --- |

(76)

A határozat a szóban forgó programot érinti és a visszatérítéssel együtt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) 14. cikkének megfelelően azonnal végrehajtandó.

| (77) | A bortermelők és borászati üzemek, valamint a termelői csoportok közvetlen és közvetett előnyben részesítésének megszüntetése érdekében, ugyanakkor azonban a támogatás kettős számlálásának elkerülésére Németország azoktól a vállalkozásoktól követeli vissza a támogatást, amelyeknek az állami forrásokat kifizették. A termelői csoportok támogatásvisszatérítési kötelezettsége nem érinti azt a lehetőséget, hogy a bortermelőknek és borászati üzemeknek legfeljebb 3 000 euro értékben nyújtott segély nem minősül támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, amennyiben teljesülnek az 1860/2004/EK rendelet feltételei. A kedvezményezett bortermelők és borászati üzemek szintjén minden ezt a küszöbértéket túllépő összeg teljességében támogatásnak minősül és visszatérítendő azon termelői csoport által, amelynek az üzletrészeit a végső kedvezményezett megszerezte. |
| --- | --- |

(77)

A bortermelők és borászati üzemek, valamint a termelői csoportok közvetlen és közvetett előnyben részesítésének megszüntetése érdekében, ugyanakkor azonban a támogatás kettős számlálásának elkerülésére Németország azoktól a vállalkozásoktól követeli vissza a támogatást, amelyeknek az állami forrásokat kifizették. A termelői csoportok támogatásvisszatérítési kötelezettsége nem érinti azt a lehetőséget, hogy a bortermelőknek és borászati üzemeknek legfeljebb 3 000 euro értékben nyújtott segély nem minősül támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, amennyiben teljesülnek az 1860/2004/EK rendelet feltételei. A kedvezményezett bortermelők és borászati üzemek szintjén minden ezt a küszöbértéket túllépő összeg teljességében támogatásnak minősül és visszatérítendő azon termelői csoport által, amelynek az üzletrészeit a végső kedvezményezett megszerezte.

| (78) | Ez a határozat nem érinti az érintett termelői csoportok lehetőségét arra, hogy a bortermelőktől és borászati üzemektől megfelelő összeget követeljenek, vagy egyéb jogorvoslati lehetőséggel éljenek, ha ilyen lehetőség a nemzeti jog alapján fennáll. |
| --- | --- |

(78)

Ez a határozat nem érinti az érintett termelői csoportok lehetőségét arra, hogy a bortermelőktől és borászati üzemektől megfelelő összeget követeljenek, vagy egyéb jogorvoslati lehetőséggel éljenek, ha ilyen lehetőség a nemzeti jog alapján fennáll.

| (79) | Cochem-Zell járásban a kamattámogatás tekintetében a bortermelők és borászati üzemek által visszatérítendő támogatás a nekik juttatott kamattámogatás mértékének felel meg. A bortermelők és borászati üzemek támogatásvisszatérítési kötelezettsége nem érinti azt a lehetőséget, hogy a bortermelőknek és borászati üzemeknek legfeljebb 3 000 euro értékben nyújtott segély nem minősül támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, amennyiben teljesülnek az 1860/2004/EK rendelet feltételei. A kedvezményezett bortermelők és borászati üzemek szintjén minden ezt a küszöbértéket túllépő összeg teljességében támogatásnak minősül és teljes mértékben visszatérítendő. |
| --- | --- |

(79)

Cochem-Zell járásban a kamattámogatás tekintetében a bortermelők és borászati üzemek által visszatérítendő támogatás a nekik juttatott kamattámogatás mértékének felel meg. A bortermelők és borászati üzemek támogatásvisszatérítési kötelezettsége nem érinti azt a lehetőséget, hogy a bortermelőknek és borászati üzemeknek legfeljebb 3 000 euro értékben nyújtott segély nem minősül támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, amennyiben teljesülnek az 1860/2004/EK rendelet feltételei. A kedvezményezett bortermelők és borászati üzemek szintjén minden ezt a küszöbértéket túllépő összeg teljességében támogatásnak minősül és teljes mértékben visszatérítendő.

| (80) | Ez a határozat nem érinti az érintett bortermelők és borászati üzemek azon lehetőségét, hogy egyéb jogorvoslati lehetőségekkel éljenek a termleői csoportokkal szemben, amennyiben a nemzeti jog alapján iylen lehetőség fennáll. |
| --- | --- |

(80)

Ez a határozat nem érinti az érintett bortermelők és borászati üzemek azon lehetőségét, hogy egyéb jogorvoslati lehetőségekkel éljenek a termleői csoportokkal szemben, amennyiben a nemzeti jog alapján iylen lehetőség fennáll.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A termelői csoportok üzletrészeibe való befektetéshez a bortermelők és borászati üzemek számára nyújtott közvetlen támogatás vagy kamattámogatás formájában és a termelői csoportoknak nyújtott közvetlen támogatás formájában megvalósuló állami támogatási program, amelyet a Németországi Szövetségi Köztársaság az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve jogellenesen hajtott végre, a 2. cikk sérelme nélkül összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

2. cikk

Az 1. cikkben említett, a Németországi Szövetségi Köztársaság által a kedvezményezetteknek nyújtott intézkedések nem minősülnek támogatásnak, ha teljesülnek az 1860/2004/EK rendeletben foglalt feltételek.

3. cikk

1.   E határozat dátumától számított két hónapon belül a Németországi Szövetségi Köztársaságnak tájékoztatnia kell az állami támogatási program alkalmazásában érintett minden borászati üzemet és termelői csoportot a Bizottság határozatáról, miszerint az 1. cikkben említett állami támogatási program összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

2.   A Németországi Szövetségi Köztársaság megtesz minden szükséges intézkedést az 1. cikkben említett és jogellenesen a kedvezményezetteknek nyújtott támogatás borászati üzemek általi, vagy adott esetben termelői csoportok általi visszatérítése érdekében, a 2. cikk vagy az ebből következő, nemzeti jog szerinti igények sérelme nélkül. A Németországi Szövetségi Köztársaság e határozatról szóló értesítés dátumától számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot e kedvezményezettek azonosságáról, az egyenként nyújtott támogatási összegről és az összegek meghatározásához használt módszerről.

3.   A visszatérítés késedelem nélkül és a nemzeti jog azon eljárásaival összhangban történik, amelyek lehetővé teszik a határozat azonnali és hatékony végrehajtását.

4.   A visszatérítendő támogatás magában foglalja a kamatokat a támogatásnak a kedvezményezett részére való első rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszatérítésig tartó teljes időszakra.

5.   A kamatokat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetének rendelkezéseivel összhangban kell kiszámítani.

4. cikk

A Németországi Szövetségi Köztársaság a határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a végrehajtásra vonatkozóan már meghozott és tervezett intézkedésekről. Németország ugyanezen időtartamon belül bemutat minden dokumentumot, amely bizonyítja, hogy a jogellenes támogatás kedvezményezetteivel szemben megindították a visszatérítési eljárást.

5. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. június 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 267., 2003.11.6., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  HL L 325., 2004.10.28., 4. o.

3

(4)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o.,A legutóbb a 2165/2005/EK rendelettel (HL L 345., 2005.12.28., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  Az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján ha egy állami támogatás megerősíti egy vállalkozás versenypozícióját, az általánosságban a verseny torzításának minősül olyan konkurens vállalkozásokkal szemben, amelyek nem kapnak ilyen támogatást (C-730/79. sz. ügy, Philip Morris, EBHT 1980, 2 671. o., 11. és 12. pont).

5

Philip Morris,

(6)  A németországi agrártermékek közösségen belüli kereskedelme bor esetében 10 364 000 millió hektoliter import, és 1 881 900 millió hektoliter export volt 1999-ben. Rheinland-Pfalz vonatkozásában nem állnak rendelkezésre külön adatok (forrás: Statistisches Bundesamt (német statisztikai hivatal)).

6

(7)  HL C 232., 2000.8.12., 19. o.

7

(8)  C-156/98 sz. ügy, Németország kontra Bizottság, EBHT 2000, I-/6857, 26. pont

8

Németország kontra Bizottság,

(9)  T-93/02 sz. ügy, Confédération nationale du Crédit mutuel kontra Európai Közösségek Bizottsága, még nem jelent meg az EBHT-ben, 95. pont.

9

Confédération nationale du Crédit mutuel kontra Európai Közösségek Bizottsága

(10)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

10

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/64

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. augusztus 28.

Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (EURATOM) között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

(2007/58/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkének második bekezdésére,

tekintettel a Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (EURATOM) közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás Bizottság általi megkötésének jóváhagyásáról szóló, 2006. február 27-i tanácsi határozatra,

mivel a Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség között létrejött, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodást az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A megállapodás 17. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést a Közösség nevében az energiaügyi biztos küldi meg.

Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 28-án/-én.

a Bizottság részéről

A.PIEBALGS

a Bizottság tagja

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/65

---

MEGÁLLAPODÁS

Japán kormánya és az Európai Atomenergia-Közösség között az atomenergia békés felhasználása terén való együttműködésről

JAPÁN KORMÁNYA ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG (A TOVÁBBIAKBAN: „A KÖZÖSSÉG”),

azzal az óhajjal, hogy folytassák és továbbfejlesszék a hosszú távú, tartós együttműködést, amely Japánnak, a Közösségnek és harmadik feleknek hasznára válik az atomenergia békés és nem robbantási célú felhasználása terén a kölcsönös előnyök és a viszonosság alapján;

felismerve azt, hogy Japán valamint a Közösség és annak tagállamai közel azonos fejlettségi szintet értek el az atomenergia békés felhasználása terén, továbbá az egészség, a biztonság, az atomenergia békés felhasználása és a környezetvédelem terén a vonatkozó törvényeik és rendelkezéseik által nyújtott biztonság tekintetében;

azzal az óhajjal, hogy az atomenergia békés és nem robbantási célú felhasználása terén egyben olyan előrelátható és gyakorlati módon jussanak hosszú távú együttműködési megállapodásokra, amely figyelembe veszi atomenergia-programjaikat és előmozdítja a Japán és a Közösség közötti kereskedelmi, kutatási és fejlesztési, valamint egyéb együttműködési tevékenységeket;

megerősítve Japán kormányának valamint a Közösség és tagállamai kormányainak szilárd elkötelezettségét az atomsorompó iránt, beleértve azoknak a kapcsolódó biztosítéki és exportellenőrzési rendszereknek az erősítését és hatékony alkalmazását is, amelyek szerint a Japán és a Közösség közötti együttműködésnek az atomenergia békés felhasználása terén meg kell valósulnia;

megerősítve Japán kormányának valamint a Közösség és tagállamai kormányainak támogatását a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (a továbbiakban: „az Ügynökség”) céljait és biztosítéki rendszerét illetően és azon óhajukat, hogy előmozdítsák az 1968. július elsején megkötött, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (a továbbiakban „az atomsorompó-szerződés”) egész világon történő betartását;

megállapítva, hogy az 1957. március 25-én megkötött, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: „az Euratom-szerződés”) értelmében a Közösség valamennyi tagállamában alkalmazzák a nukleáris biztosítékokat;

elismerve a nukleáris anyagok, berendezések és nem nukleáris anyagok Közösségen belüli szabad mozgásának az Euratom-szerződésben szereplő elvét; továbbá

felismerve a nagy fokú átláthatóság fontosságát is a plutóniummal való gazdálkodás terén, amivel csökkenteni lehet a nukleáris fegyverek elterjedésének veszélyét, és biztosítani lehet a munkások, a lakosság és a környezet védelmét,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

| a) | a „Felek” a japán kormányt és a Közösséget jelenti. A „Fél” kifejezés a fenti „Felek” egyikét jelenti. |
| --- | --- |

a)

a „Felek” a japán kormányt és a Közösséget jelenti. A „Fél” kifejezés a fenti „Felek” egyikét jelenti.

| b) | „a Közösség”:






  i. | az Euratom-szerződés által létrehozott jogi személy, egyrészt; továbbá |
| --- | --- | --- |

b)

„a Közösség”:

i.

az Euratom-szerződés által létrehozott jogi személy, egyrészt; továbbá

| ii. | azok a területek, amelyek az Euratom-szerződés hatálya alá tartoznak, másrészt. |
| --- | --- |

ii.

azok a területek, amelyek az Euratom-szerződés hatálya alá tartoznak, másrészt.

| c) | „személyek”: bármely olyan természetes személy, vállalat vagy más szervezet, melyre a Felek területi fennhatósága alatt hatályos törvények és rendelkezések vonatkoznak, de nem értendők bele a Felek maguk. |
| --- | --- |

c)

„személyek”: bármely olyan természetes személy, vállalat vagy más szervezet, melyre a Felek területi fennhatósága alatt hatályos törvények és rendelkezések vonatkoznak, de nem értendők bele a Felek maguk.

| d) | „megfelelő hatóság”: a japán kormány esetében, a Japán kormánya által kijelölt kormányhivatal, a Közösség esetében pedig az Európai Bizottság vagy más hatóság, amelyről az Európai Bizottság bármikor írásban értesítheti a japán kormányt. |
| --- | --- |

d)

„megfelelő hatóság”: a japán kormány esetében, a Japán kormánya által kijelölt kormányhivatal, a Közösség esetében pedig az Európai Bizottság vagy más hatóság, amelyről az Európai Bizottság bármikor írásban értesítheti a japán kormányt.

| e) | „nem minősített adatok” olyan információ, amely nincs ellátva a Felek bármelyike vagy a Közösség bármely tagállama általi titkos minősítéssel. |
| --- | --- |

e)

„nem minősített adatok” olyan információ, amely nincs ellátva a Felek bármelyike vagy a Közösség bármely tagállama általi titkos minősítéssel.

| f) | „nukleáris anyagok”:






  i. | „alapanyagok”, nevezetesen, természetben előforduló izotópok keverékét tartalmazó urán; 235-ös izotópban szegényített urán; tórium; az előzők bármelyike fém, ötvözet, vegyület vagy koncentrátum formájában; bármely olyan anyag, amely az előzőkből egyet vagy többet az Ügynökség kormányzótanácsa által az Ügynökség 1956. október 26-i Alapokmányának (a továbbiakban: „az Alapokmány”) XX. cikke alapján meghatározott koncentrációban tartalmaz, és amelyről – elfogadás céljából – a két Fél megfelelő hatóságai írásban tájékoztatják egymást; továbbá olyan az Ügynökség kormányzótanácsa által meghatározott egyéb anyag, amelyről – elfogadás céljából – a két Fél megfelelő hatóságai írásban tájékoztatják egymást. |
| --- | --- | --- |

f)

„nukleáris anyagok”:

i.

„alapanyagok”, nevezetesen, természetben előforduló izotópok keverékét tartalmazó urán; 235-ös izotópban szegényített urán; tórium; az előzők bármelyike fém, ötvözet, vegyület vagy koncentrátum formájában; bármely olyan anyag, amely az előzőkből egyet vagy többet az Ügynökség kormányzótanácsa által az Ügynökség 1956. október 26-i Alapokmányának (a továbbiakban: „az Alapokmány”) XX. cikke alapján meghatározott koncentrációban tartalmaz, és amelyről – elfogadás céljából – a két Fél megfelelő hatóságai írásban tájékoztatják egymást; továbbá olyan az Ügynökség kormányzótanácsa által meghatározott egyéb anyag, amelyről – elfogadás céljából – a két Fél megfelelő hatóságai írásban tájékoztatják egymást.

| ii. | „különleges hasadóanyagok”, nevezetesen plutónium; urán-233; 233-as vagy 235-ös izotópban dúsított urán; bármely olyan az Ügynökség kormányzótanácsa által meghatározott egyéb anyag, amelyről – elfogadás céljából – a két Fél megfelelő hatóságai írásban tájékoztatják egymást. A „különleges hasadóanyag” kifejezésbe az „alapanyag” nem tartozik bele. |
| --- | --- |

ii.

„különleges hasadóanyagok”, nevezetesen plutónium; urán-233; 233-as vagy 235-ös izotópban dúsított urán; bármely olyan az Ügynökség kormányzótanácsa által meghatározott egyéb anyag, amelyről – elfogadás céljából – a két Fél megfelelő hatóságai írásban tájékoztatják egymást. A „különleges hasadóanyag” kifejezésbe az „alapanyag” nem tartozik bele.

| g) | „kényes nukleáris anyagok”: leválasztott plutónium (beleértve a kevert oxidos fűtőanyagban lévő plutóniumot is) vagy 235-ös és/vagy 233-as izotópban 20 %-nál nagyobb mértékben dúsított urán. |
| --- | --- |

g)

„kényes nukleáris anyagok”: leválasztott plutónium (beleértve a kevert oxidos fűtőanyagban lévő plutóniumot is) vagy 235-ös és/vagy 233-as izotópban 20 %-nál nagyobb mértékben dúsított urán.

| h) | „berendezések”: speciálisan nukleáris tevékenységeknél történő felhasználásra szánt vagy gyártott olyan üzem, gép vagy műszer avagy ezek része, mely e megállapodás A. mellékletének A. részében fel van sorolva. |
| --- | --- |

h)

„berendezések”: speciálisan nukleáris tevékenységeknél történő felhasználásra szánt vagy gyártott olyan üzem, gép vagy műszer avagy ezek része, mely e megállapodás A. mellékletének A. részében fel van sorolva.

| i) | „nem nukleáris anyagok”: nehézvíz vagy egyéb olyan – e megállapodás A. mellékletének B. részében felsorolt – anyag, mely alkalmas arra, hogy atomreaktorban felhasználva lelassítsa a nagysebességű neutronokat és növelje a további maghasadás valószínűségét. |
| --- | --- |

i)

„nem nukleáris anyagok”: nehézvíz vagy egyéb olyan – e megállapodás A. mellékletének B. részében felsorolt – anyag, mely alkalmas arra, hogy atomreaktorban felhasználva lelassítsa a nagysebességű neutronokat és növelje a további maghasadás valószínűségét.

| j) | „melléktermékként kinyert vagy termelt nukleáris anyagok”: az e megállapodás szerint szállított nukleáris anyagokból nyert, illetve az e megállapodás szerint szállított atomreaktorok használatával egy vagy több folyamat révén nyert különleges hasadóanyagok, továbbá bármely egyéb – az e megállapodás A. mellékletének A. részében felsorolt – olyan berendezés, amelyet e megállapodás szerint kívánnak szállítani, ha a japán kormány és az Európai Bizottság – az Európai Bizottság és a Közösség érintett tagállamának kormánya között folytatott konzultációkat követően – írásban megállapodott annak szállításáról. |
| --- | --- |

j)

„melléktermékként kinyert vagy termelt nukleáris anyagok”: az e megállapodás szerint szállított nukleáris anyagokból nyert, illetve az e megállapodás szerint szállított atomreaktorok használatával egy vagy több folyamat révén nyert különleges hasadóanyagok, továbbá bármely egyéb – az e megállapodás A. mellékletének A. részében felsorolt – olyan berendezés, amelyet e megállapodás szerint kívánnak szállítani, ha a japán kormány és az Európai Bizottság – az Európai Bizottság és a Közösség érintett tagállamának kormánya között folytatott konzultációkat követően – írásban megállapodott annak szállításáról.

2. cikk

Az együttműködés területe

1.   A Felek e megállapodás alapján együttműködnek a Japánban és a Közösségben illetve a köztük zajló nukleáris kereskedelmi, kutatási és fejlesztési és egyéb tevékenységek területén a nukleáris energia békés és nem robbantási felhasználásnak elősegítése és megkönnyítése céljából, a termelők, a nukleáris fűtőanyagciklus ipara, a közüzemek, a kutatási és fejlesztési intézetek kölcsönös érdekében, ugyanakkor tartva magukat az atomsorompó-elvekhez.

2.   A Felek az alábbi módokon működnek együtt:

| a) | Bármelyik Fél vagy engedéllyel rendelkező személy szállíthat vagy fogadhat a másik félnek/féltől vagy engedéllyel rendelkező személyeknek/személyektől nukleáris anyagot, berendezést és nem nukleáris anyagot, a szállító és a fogadó között megállapodott feltételek mellett. |
| --- | --- |

a)

Bármelyik Fél vagy engedéllyel rendelkező személy szállíthat vagy fogadhat a másik félnek/féltől vagy engedéllyel rendelkező személyeknek/személyektől nukleáris anyagot, berendezést és nem nukleáris anyagot, a szállító és a fogadó között megállapodott feltételek mellett.

| b) | Bármelyik Fél vagy engedéllyel rendelkező személy teljesíthet e megállapodás körébe tartozó, nukleáris fűtőanyagciklussal összefüggő szolgáltatásokat vagy egyéb szolgáltatásokat a másik Fél vagy engedéllyel rendelkező személyek részére, illetve fogadhat ilyeneket a másik Féltől vagy engedéllyel rendelkező személyektől, a szolgáltató és az igénybe vevő között megállapodott feltételek mellett. |
| --- | --- |

b)

Bármelyik Fél vagy engedéllyel rendelkező személy teljesíthet e megállapodás körébe tartozó, nukleáris fűtőanyagciklussal összefüggő szolgáltatásokat vagy egyéb szolgáltatásokat a másik Fél vagy engedéllyel rendelkező személyek részére, illetve fogadhat ilyeneket a másik Féltől vagy engedéllyel rendelkező személyektől, a szolgáltató és az igénybe vevő között megállapodott feltételek mellett.

| c) | A Felek szakértők cseréjével ösztönzik az egymás és a személyek közötti együttműködést. Amikor a megállapodás szerinti együttműködés ilyen szakértőcserét tesz szükségessé, a Felek megkönnyítik a szakértők Japánba és a Közösségbe történő belépését és ott-tartózkodását. |
| --- | --- |

c)

A Felek szakértők cseréjével ösztönzik az egymás és a személyek közötti együttműködést. Amikor a megállapodás szerinti együttműködés ilyen szakértőcserét tesz szükségessé, a Felek megkönnyítik a szakértők Japánba és a Közösségbe történő belépését és ott-tartózkodását.

| d) | A Felek megkönnyítik nem minősített ismeretek szolgáltatását és cseréjét a közöttük, a személyek között vagy bármelyik Fél és személyek között létrejött megegyezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

d)

A Felek megkönnyítik nem minősített ismeretek szolgáltatását és cseréjét a közöttük, a személyek között vagy bármelyik Fél és személyek között létrejött megegyezéseknek megfelelően.

| e) | A Felek együttműködhetnek és ösztönözhetik az egymás közötti és személyek közötti együttműködést a Felek által helyesnek ítélt bármely egyéb módon. |
| --- | --- |

e)

A Felek együttműködhetnek és ösztönözhetik az egymás közötti és személyek közötti együttműködést a Felek által helyesnek ítélt bármely egyéb módon.

3.   A fenti (1) és (2) bekezdésekben szereplő együttműködés ennek a megállapodásnak, továbbá a vonatkozó nemzetközi megállapodásoknak, és a Japánban és a Közösségben hatályban lévő törvényeknek és rendelkezéseknek a hatálya alá tartozik.

3. cikk

A megállapodás hatálya alá tartozó tételek

1.   A Japán és a Közösség között – akár közvetlenül, akár harmadik országon keresztül – szállított nukleáris anyagok a fogadó Fél területi fennhatóságába belépéskor csak akkor válnak a megállapodás hatálya alá tartozóvá, ha a szállító Fél a fogadó Felet írásban értesítette a tervezett szállításról, a fogadó Fél pedig írásban visszaigazolta, hogy az adott tételt e megállapodás alá tartózóként fogják kezelni, s hogy a tervezett átvevő, ha az nem maga a fogadó Fél, a fogadó Fél területi fennhatósága alá tartozó engedéllyel rendelkező személy lesz.

2.   A Japán és a Közösség között – akár közvetlenül, akár harmadik országon keresztül – szállított berendezések és nem nukleáris anyagok a fogadó Fél területi fennhatóságába belépésükkor csak akkor válnak megállapodás hatálya alá tartozóvá, ha:

| a) | Japánból a Közösségbe történő szállítás esetén a japán kormány, illetve a Közösségből Japánba történő szállítás esetén a Közösség érintett tagállamának kormánya vagy adott esetben az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az ilyen tételek szállítása ennek a megállapodásnak a hatálya alatt történjék; és |
| --- | --- |

a)

Japánból a Közösségbe történő szállítás esetén a japán kormány, illetve a Közösségből Japánba történő szállítás esetén a Közösség érintett tagállamának kormánya vagy adott esetben az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az ilyen tételek szállítása ennek a megállapodásnak a hatálya alatt történjék; és

| b) | a szállító Fél írásban értesítette a fogadó Felet a tervezett szállításról, a fogadó Fél pedig írásban visszaigazolta, hogy az adott tételt e megállapodás alá tartózóként fogják kezelni, s hogy a tervezett átvevő, ha az a fogadó Félen kívüli személy, a fogadó Fél területi fennhatósága alá tartozó engedéllyel rendelkező személy lesz. |
| --- | --- |

b)

a szállító Fél írásban értesítette a fogadó Felet a tervezett szállításról, a fogadó Fél pedig írásban visszaigazolta, hogy az adott tételt e megállapodás alá tartózóként fogják kezelni, s hogy a tervezett átvevő, ha az a fogadó Félen kívüli személy, a fogadó Fél területi fennhatósága alá tartozó engedéllyel rendelkező személy lesz.

3.   A fenti (1) és (2) bekezdésekben előírt írásbeli értesítéseket és visszaigazolásokat e megállapodás 14. cikkében említett eljárásokkal összhangban kell elkészíteni.

4.   Az e megállapodás hatálya alá tartozó nukleáris anyagok, berendezések és nem nukleáris anyag mindaddig e megállapodás hatálya alá tartoznak, amíg:

| a) | az ilyen tételeket át nem szállították a fogadó Fél területi fennhatóságán kívülre e megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az ilyen tételeket át nem szállították a fogadó Fél területi fennhatóságán kívülre e megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;

| b) | a Felek meg nem állapodnak abban, hogy a tételek kikerüljenek e megállapodás hatály alól; vagy |
| --- | --- |

b)

a Felek meg nem állapodnak abban, hogy a tételek kikerüljenek e megállapodás hatály alól; vagy

| c) | nukleáris anyagok esetében, az ennek a megállapodásnak a 8. cikke (1) bekezdésében említett megállapodások biztosítéki intézkedéseinek megszüntetéséről szóló rendelkezéseinek megfelelően megállapítást nem nyert, hogy a nukleáris anyag felhasználódott, vagy olyan mértékben felhígult, hogy a biztosítéki intézkedések szempontjából már nem használható fel semmilyen nukleáris tevékenységhez, vagy gyakorlatilag visszanyerhetetlenné vált. |
| --- | --- |

c)

nukleáris anyagok esetében, az ennek a megállapodásnak a 8. cikke (1) bekezdésében említett megállapodások biztosítéki intézkedéseinek megszüntetéséről szóló rendelkezéseinek megfelelően megállapítást nem nyert, hogy a nukleáris anyag felhasználódott, vagy olyan mértékben felhígult, hogy a biztosítéki intézkedések szempontjából már nem használható fel semmilyen nukleáris tevékenységhez, vagy gyakorlatilag visszanyerhetetlenné vált.

4. cikk

Együttműködés a nukleáris kutatás és fejlesztés terén

1.   E megállapodás 2. cikkében foglaltaknak megfelelően a Felek együttműködést alakítanak ki a nukleáris energia békés és nem robbantási felhasználására irányuló kutatás és fejlesztés területén egymás között és szerveik között, továbbá – a Közösség tekintetében – annak egyedi programjai által lefedett területeken. A Felek és adott esetben szerveik engedélyezhetik az ilyen együttműködésben való részvételt az összes kutatási ágazat – köztük egyetemek, laboratóriumok és a magánszektor – kutatóinak és szervezeteinek számára. A Felek elősegítik a személyek közötti együttműködést is ezen a területen.

2.   A Felek az ennek a cikknek a hatálya alá tartozó tevékenységek továbbfejlesztése és megkönnyítése céljából egy külön megállapodást kötnek.

5. cikk

A megállapodás végrehajtása

1.   E megállapodás rendelkezéseit jóhiszeműen és oly módon kell végrehajtani, hogy elkerülhető legyen a Japánban és a Közösségben folyó nukleáris tevékenységek akadályozása, késleltetése vagy zavarása, továbbá úgy, hogy megfeleljen a nukleáris tevékenységeik gazdaságos és biztonságos végzéséhez szükséges körültekintő irányítási módszereknek.

2.   E megállapodás rendelkezéseit nem szabad a következő célokra felhasználni: kereskedelmi vagy ipari előnyök megszerzése, bármelyik Fél, illetve a Közösség tagállamainak kormányai belföldi illetve nemzetközi kereskedelmi vagy ipari érdekeinek megsértése, a nukleáris energia békés és nem robbantásos felhasználása előmozdításának akadályozása, olyan tételek a Felek területi fennhatóságán belüli avagy Japán és a Közösség közötti mozgásának akadályozása, amelyek e megállapodás hatálya alá tartoznak vagy az erre irányuló szándék bejelentésre került.

3.   A megállapodás hatálya alá tartozó nukleáris anyagokat a helyettesíthetőségi és arányossági elv alapján lehet kezelni, amikor olyan keverési folyamatokban kerülnek felhasználásra, ahol azonosságukat elvesztik, vagy el kell veszítsék, továbbá az átalakítási, fűtőelem-gyártási, dúsítási illetve újrafeldolgozási folyamatban.

4.   E megállapodás végrehajtása során Japán, a Közösség és annak tagállamai a nukleáris biztonságról szóló 1996. október 24-én hatályba lépett egyezmény rendelkezéseivel összhangban jár el.

6. cikk

Szellemi tulajdon

A megállapodás szerinti együttműködés alapján létrehozott szellemi tulajdon és átvitt technológia megfelelő és hatékony védelmét a Felek a Japánban és az Európai Közösségekben illetve azok tagállamaiban hatályos vonatkozó nemzetközi törvények és rendelkezéseknek megfelelően biztosítják.

7. cikk

Békés felhasználás

1.   Az e megállapodás szerinti együttműködést kizárólag békés és nem robbantási célokra szabad végezni.

2.   Az e megállapodás szerint szállított nukleáris anyagokat, berendezéseket és nem nukleáris anyagokat, továbbá a melléktermékként kinyert vagy termelt nukleáris anyagokat kizárólag békés célokra szabad felhasználni, és tilos bármilyen nukleáris robbanóeszközhöz, valamint ilyen eszköz kutatásához és fejlesztéséhez felhasználni.

8. cikk

Ügynökségi és Euratom-biztosítéki intézkedések

1.   Az e megállapodás szerinti együttműködés esetenként az Euratom-szerződésből eredő közösségi biztosítéki intézkedések alkalmazását, esetenként pedig az alábbi biztosítéki megállapodásokból eredő ügynökségi biztosítéki intézkedések alkalmazását követeli meg:

| a) | Japán kormánya és az Ügynökség között 1977. március 4-én készült és az 1998. december 4-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, az atomsorompó-szerződés III. cikke (1) és (4) bekezdésének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban „a Japánra vonatkozó biztosítéki megállapodás”); |
| --- | --- |

a)

Japán kormánya és az Ügynökség között 1977. március 4-én készült és az 1998. december 4-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, az atomsorompó-szerződés III. cikke (1) és (4) bekezdésének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban „a Japánra vonatkozó biztosítéki megállapodás”);

| b) | a Belga Királyság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Görög Királyság, a Holland Királyság, Írország, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság, a Közösség és az Ügynökség között 1973. április 5-én készült és az 1998. szeptember 22-i, utólag módosított kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, az atomsorompó-szerződés III. cikke (1) és (4) bekezdésének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: „Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Francia Köztársaság kivételével a Közösség tagállamaira vonatkozó biztosítéki megállapodás”); |
| --- | --- |

b)

a Belga Királyság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Görög Királyság, a Holland Királyság, Írország, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság, a Közösség és az Ügynökség között 1973. április 5-én készült és az 1998. szeptember 22-i, utólag módosított kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, az atomsorompó-szerződés III. cikke (1) és (4) bekezdésének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: „Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Francia Köztársaság kivételével a Közösség tagállamaira vonatkozó biztosítéki megállapodás”);

| c) | a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Közösség és az Ügynökség között 1976. szeptember 6-án készült és az 1998. szeptember 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, az atomsorompó-szerződéssel kapcsolatos biztosítéki intézkedések Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában való alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban „az Egyesült Királyságra vonatkozó biztosítéki megállapodás”); és |
| --- | --- |

c)

a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Közösség és az Ügynökség között 1976. szeptember 6-án készült és az 1998. szeptember 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, az atomsorompó-szerződéssel kapcsolatos biztosítéki intézkedések Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában való alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban „az Egyesült Királyságra vonatkozó biztosítéki megállapodás”); és

| d) | a Franciaország, a Közösség és az Ügynökség között 1978. július 27-én készült és az 1998. szeptember 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, a biztosítéki intézkedések Franciaországban való alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban „a Franciaországra vonatkozó biztosítéki megállapodás”). |
| --- | --- |

d)

a Franciaország, a Közösség és az Ügynökség között 1978. július 27-én készült és az 1998. szeptember 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, a biztosítéki intézkedések Franciaországban való alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban „a Franciaországra vonatkozó biztosítéki megállapodás”).

2.   Az e megállapodás szerint szállított nukleáris anyagok és a melléktermékként kinyert vagy termelt nukleáris anyagok:

| a) | amíg Japánban találhatók, a Japánra vonatkozó biztosítéki megállapodás szerinti ügynökségi biztosítéki intézkedések hatálya alá tartoznak; továbbá |
| --- | --- |

a)

amíg Japánban találhatók, a Japánra vonatkozó biztosítéki megállapodás szerinti ügynökségi biztosítéki intézkedések hatálya alá tartoznak; továbbá

| b) | amíg a Közösségben találhatók, a Közösség által az Euratom-szerződés értelmében alkalmazott biztosítéki intézkedések, továbbá adott esetben Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Francia Köztársaság kivételével a Közösség tagállamaira vonatkozó biztosítéki megállapodás, az Egyesült Királyságra vonatkozó biztosítéki megállapodás illetve a Franciaországra vonatkozó biztosítéki megállapodás rendelkezései szerinti ügynökségi biztosítéki intézkedések hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

b)

amíg a Közösségben találhatók, a Közösség által az Euratom-szerződés értelmében alkalmazott biztosítéki intézkedések, továbbá adott esetben Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Francia Köztársaság kivételével a Közösség tagállamaira vonatkozó biztosítéki megállapodás, az Egyesült Királyságra vonatkozó biztosítéki megállapodás illetve a Franciaországra vonatkozó biztosítéki megállapodás rendelkezései szerinti ügynökségi biztosítéki intézkedések hatálya alá tartoznak.

3.   Abban az esetben, ha az Ügynökség bármely okból nem alkalmazza a fenti (2) bekezdésben előírt biztosítéki intézkedéseket, a Felek haladéktalanul megvitatják korrekciós intézkedések meghozatalát, és – ilyen korrekciós intézkedések hiányában – azonnal olyan szabályozásokat hoznak, amelyek megfelelnek az Ügynökség biztosítéki elveivel és eljárásaival és az Ügynökség fenti (2) bekezdésben szereplő biztosítéki intézkedéseivel egyenértékű hatékonyságot és lefedettséget biztosítanak.

9. cikk

Továbbszállítások

1.   Az e megállapodás szerinti nukleáris anyagokat, berendezéseket és nem nukleáris anyagokat és a melléktermékként kinyert vagy termelt nukleáris anyagokat nem szabad a fogadó Fél területi fennhatóságán kívülre – a szállító Fél felségterületének kivételével – továbbszállítani, kivéve, ha a fogadó Fél birtokába jutott az e megállapodás B. mellékletében szereplő feltételek megfelelő teljesüléséről szóló garanciáknak, vagy pedig megkapta a szállító Fél előzetes írásbeli hozzájárulását.

2.   A fenti (1) bekezdés rendelkezéseinek kielégítésén túlmenően, az alábbi, e megállapodás szerint szállított tételeket a fogadó Fél területi fennhatóságán kívülre – a szállító Fél felségterületének kivételével – csak a szállító Fél előzetes írásbeli hozzájárulásával szabad továbbszállítani:

| a) | kényes nukleáris anyagokat; és |
| --- | --- |

a)

kényes nukleáris anyagokat; és

| b) | nehézvíz dúsítására, újrafeldolgozására vagy termelésére szolgáló berendezéseket |
| --- | --- |

b)

nehézvíz dúsítására, újrafeldolgozására vagy termelésére szolgáló berendezéseket

kivéve, ha a Japánból a Közösségbe szállított tételek esetében azok a japán kormány és a fogadó harmadik ország kormánya között a nukleáris energia békés felhasználásáról szóló megfelelő kétoldalú megállapodás hatálya alá kerülnek, a Közösségből Japánba szállított tételek esetében pedig akkor, ha a fogadó harmadik ország szerepel a Közösség által összeállítandó jegyzéken és a fogadó Fél értesítette az ilyen továbbszállításokról a szállító Felet.

10. cikk

Átláthatóság

A Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást az e megállapodás szerint szállított nukleáris anyagok, berendezések és nem nukleáris anyagok biztonságos és hatékony kezelésére vonatkozó adatokról.

11. cikk

Fizikai védelem

1.   Az e megállapodás szerint szállított nukleáris anyagok és a melléktermékként kinyert vagy termelt nukleáris anyagok tekintetében Japán kormánya a Közösség tagállamainak kormányai, és adott esetben az Európai Bizottság, olyan fizikai védelmi intézkedéseket foganatosítanak, amelyek megfelelnek az egyedileg elfogadott kritériumoknak és legalább az e megállapodás C. mellékletében foglaltaknak megfelelő szintű védelmet biztosítanak.

2.   Az e megállapodás hatálya alá tartozó nukleáris anyagok nemzetközi szállítását illetően Japán, a Közösség tagállamai, és adott esetben a Bizottság, a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló 1987 február 8-án hatályba lépett egyezmény rendelkezéseinek megfelelően járnak el, melynek részes felei.

12. cikk

Fennálló megállapodások

1.   E megállapodás rendelkezései kiegészítik a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kormánya és Japán kormánya között 1998. február 25-én létrejött, a nukleáris energia békés felhasználásában való együttműködésről szóló megállapodás rendelkezéseit, valamint Japán kormánya és a Francia Köztársaság kormánya közötti, 1972. február 26-án megkötött és ugyanezen Felek közötti 1990 április 9-i jegyzőkönyvvel módosított, a nukleáris energia békés felhasználásában való együttműködésről szóló megállapodás rendelkezéseit, illetve – adott esetben – elsőbbséget élveznek az említett kétoldalú megállapodások rendelkezéseihez képest.

2.   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett kétoldalú megállapodások az ebben a megállapodásban foglaltakon túlmenő kötelezettségeket vagy jogokat biztosítanak Japán kormányának, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kormányának vagy Franciaország kormányának, úgy ezek a jogok és kötelezettségek továbbra is az említett kétoldalú megállapodások szerint alkalmazandók.

3.   E megállapodás 3. cikke (1) bekezdésnek rendelkezéseitől eltérve, e megállapodás rendelkezései alkalmazandók az olyan nukleáris anyagok, amelyek Japán és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, valamint Japán és a Francia Köztársaság közötti szállítására e megállapodás hatályba lépését megelőzően került sor, a fenti (1) bekezdésben említett kétoldalú megállapodások alapján.

4.   E megállapodás 3. cikke (1) bekezdésnek rendelkezéseitől eltérően, e megállapodás rendelkezései alkalmazandók az olyan nukleáris anyagokra, amelyek Japán és a Közösséghez tartozó – Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságán valamint a Francia Köztársaságon kívüli – tagállamok közötti szállítására e megállapodás hatályba lépését megelőzően került sor, ha a Felek megállapodnak, hogy ezen nukleáris anyagokat e megállapodás hatálya alá vonják.

13. cikk

Felfüggesztés és felbontás

1.   Amennyiben a Közösség vagy bármely tagállama, avagy Japán e megállapodás hatályba lépését követően bármikor:

| a) | megsérti e megállapodás 7., 8., 9. vagy 11. cikke rendelkezéseit, avagy a megállapodás 15. cikkében említett választottbíróság határozatait; vagy |
| --- | --- |

a)

megsérti e megállapodás 7., 8., 9. vagy 11. cikke rendelkezéseit, avagy a megállapodás 15. cikkében említett választottbíróság határozatait; vagy

| b) | felbontja vagy lényegesen megszegi a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésében említett, a biztosítéki intézkedésekről az Ügynökséggel kötött bármely megállapodását, |
| --- | --- |

b)

felbontja vagy lényegesen megszegi a megállapodás 8. cikke (1) bekezdésében említett, a biztosítéki intézkedésekről az Ügynökséggel kötött bármely megállapodását,

úgy Japán kormányának illetve a Közösségnek jogában áll, hogy részben vagy teljesen megszüntesse a megállapodás alapján történő együttműködést, vagy hogy felbontsa ezt a megállapodást és követelje a megállapodás szerint szállított nukleáris anyagok visszaszolgáltatását.

2.   Ha a Közösség vagy Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságán valamint a Francia Köztársaságon kívüli bármely tagállama nukleáris robbanóeszközt robbant, akkor Japán kormányát megilleti a fenti (1) bekezdésben szereplő jog.

3.   Ha Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága vagy a Francia Köztársaság e megállapodás szerint szállított nukleáris anyag felhasználásával nukleáris robbanóeszközt robbant, akkor Japán kormányát megilleti a fenti (1) bekezdésben szereplő jog.

4.   Ha Japán nukleáris robbanóeszközt robbant, akkor a Közösséget megilleti a fenti (1) bekezdésben szereplő jog.

5.   Mielőtt bármelyik Fél lépéseket tenne a megállapodás szerinti együttműködés teljes vagy részleges megszüntetésére, vagy e megállapodás felbontására, vagy ilyen visszaszolgáltatás követelésére, a Felek konzultálnak korrekciós intézkedések meghozatala céljából és adott esetben gondosan megfontolják az alábbiakat, esetleges más megfelelő intézkedések megtételének szükségességét is figyelembe véve:

| a) | az ilyen lépések megtételének kihatásai; továbbá |
| --- | --- |

a)

az ilyen lépések megtételének kihatásai; továbbá

| b) | hogy az ilyen lépések fontolóra vételét előidéző tények szándékosak voltak-e. |
| --- | --- |

b)

hogy az ilyen lépések fontolóra vételét előidéző tények szándékosak voltak-e.

6.   Az e cikk szerinti jogokkal csak akkor szabad élni, ha a másik Fél elmulasztja a korrekciós intézkedések méltányos határidőn belüli megtételét a konzultációkat követően.

7.   Amennyiben bármelyik fél él az e cikk szerinti azon jogával, hogy visszaköveteli a megállapodás szerint szállított nukleáris anyagokat, úgy meg kell térítenie azok méltányos piaci értékét a másik Fél vagy az érintett személyek részére.

14. cikk

Operatív eljárások

E megállapodás rendelkezéseinek hatékony végrehajtása céljából a Felek megfelelő hatóságai kialakítják és szükség esetén módosítják az operatív eljárásokat.

15. cikk

Konzultáció és választottbírósági eljárás

1.   A megállapodás szerinti együttműködés érdekében a Felek bármelyikük kérésére diplomáciai csatornákon vagy más konzultatív fórumokon keresztül konzultációkat kezdenek egymással.

2.   Ha a megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatosan bármilyen kérdés merül fel, a Felek bármelyikük kérésére konzultációkat kezdenek egymással.

3.   Ha a megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatosan felmerült kérdést nem sikerült tárgyalással, közvetítéssel, egyeztetéssel vagy hasonló eljárással rendezni, a Felek megállapodhatnak abban, hogy választottbíróság elé bocsátják a vitát, mely e bekezdésben foglaltak szerint kijelölt három választottbíróból áll. Mindegyik fél egy-egy bírót jelöl ki, aki lehet Japán vagy a Közösség valamely tagállamának állampolgára, és az így kijelölt két bíró választ egy harmadikat, aki nem lehet Japán vagy valamely közösségi tagállam állampolgára, és ő lesz az elnök. Amennyiben a döntőbíráskodás iránti kérelmet követő harminc napon belül bármelyik Fél elmulasztja a választottbíró kijelölését, bármelyik Fél a Nemzetközi Bíróság elnökéhez fordulhat, hogy jelöljön ki egy választottbírót. Ugyanez az eljárás érvényes akkor, ha a második bíró kijelölésétől számított harminc napon belül nem választják meg a harmadik bírót, azzal, hogy az így kijelölt bíró nem lehet sem Japán sem a Közösség valamely tagállamának állampolgára. A választottbíróság tagjainak többsége biztosítja a határozatképességet, és minden határozathoz két választottbíró egyetértése szükséges. A választottbírósági eljárást a bíróság határozza meg. A bíróság határozatai a Felekre kötelezőek.

16. cikk

A mellékletek jogállása

E megállapodás mellékletei a megállapodás elválaszthatatlan részét képezik. A mellékletek a japán kormány és az Európai Bizottság írásbeli egyetértésével a megállapodás módosítása nélkül módosíthatók.

17. cikk

Hatálybalépés és időtartam

1.   Ez a megállapodás azt a napot követő harmincadik napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékek cseréjével értesítik egymást a megállapodás hatályba lépéséhez szükséges saját eljárásaik befejezéséről; a megállapodás harminc évig marad hatályban (1).

Ez a megállapodás ezt követően öt éves időszakokra automatikusan meghosszabbodik, kivéve, ha bármelyik Fél a lejáratot hat hónappal megelőzően írásban felmondja a másik Félnek a megállapodást.

2.   A megállapodás szerinti együttműködés teljes vagy részleges felfüggesztése vagy a megállapodás felbontása ellenére, a megállapodás 7., 8., 9. és 11. cikkének rendelkezései továbbra is hatályban maradnak.

Ez a megállapodás és mellékletei két-két eredeti példányban, angol, dán, finn, francia, görög, holland, japán, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven készült. Eltérés esetén az angol és a japán változat a mérvadó a más nyelvű változatokkal szemben.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírottak, kellő felhatalmazással rendelkezvén erre Japán kormányától illetve az Európai Atomenergia-közösségtől, aláírták ezt a megállapodást.

Készült Brüsszelben -ban/-ben , 2006. február 24-án/-én.

Japán kormánya részéről:

T. KAWAMURA

az Európai Atomenergia-közösség részéről:

A. PIEBALGS

---

(1)  A diplomáciai jegyzékváltásra 2006. november 20-án került sor. A megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a hatálybalépés időpontja: 2006. december 20.

1

---

A. MELLÉKLET

A.Rész

| 1. | Teljes nukleáris reaktorok:
  Szabályozott önfenntartó maghasadásos láncreakcióval történő üzemelésre képes atomreaktorok, a zérus energiájú reaktorok kizárásával, mely utóbbiak olyan reaktorok, amelyeknek tervezett maximális plutóniumtermelése nem haladja meg az évi 100 grammot. |
| --- | --- |

1.

Teljes nukleáris reaktorok:

Szabályozott önfenntartó maghasadásos láncreakcióval történő üzemelésre képes atomreaktorok, a zérus energiájú reaktorok kizárásával, mely utóbbiak olyan reaktorok, amelyeknek tervezett maximális plutóniumtermelése nem haladja meg az évi 100 grammot.

| 2. | Nukleáris reaktortartályok:
  Olyan fémtartályok, vagy ezek főbb, műhelyben gyártott részei, amelyeket speciálisan arra terveztek és készítettek, hogy a fenti (1) bekezdés szerinti reaktorok magját, valamint a lenti (8) bekezdés szerinti belső reaktorelemeket tartsák bennük. |
| --- | --- |

2.

Nukleáris reaktortartályok:

Olyan fémtartályok, vagy ezek főbb, műhelyben gyártott részei, amelyeket speciálisan arra terveztek és készítettek, hogy a fenti (1) bekezdés szerinti reaktorok magját, valamint a lenti (8) bekezdés szerinti belső reaktorelemeket tartsák bennük.

| 3. | Üzemanyag-átrakógépek:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok fűtőelemeinek berakására és kiszedésére szolgáló, külön e célra tervezett és készített kezelő berendezések. |
| --- | --- |

3.

Üzemanyag-átrakógépek:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok fűtőelemeinek berakására és kiszedésére szolgáló, külön e célra tervezett és készített kezelő berendezések.

| 4. | Atomreaktor szabályozó rudai és berendezései:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban zajló hasadási folyamat szabályozására szolgáló, külön e célra tervezett ill. készített rudak, azok tartó vagy függesztő szerkezetei, rúdmozgató mechanizmusok illetve rúdvezető csövek. |
| --- | --- |

4.

Atomreaktor szabályozó rudai és berendezései:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban zajló hasadási folyamat szabályozására szolgáló, külön e célra tervezett ill. készített rudak, azok tartó vagy függesztő szerkezetei, rúdmozgató mechanizmusok illetve rúdvezető csövek.

| 5. | Nyomástartó reaktorcsövek:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban a fűtőelemek és az elsődleges hűtőközeg 50 atmoszféra feletti üzemi nyomáson történő befogadására szolgáló, külön erre a célra tervezett vagy készített csövek. |
| --- | --- |

5.

Nyomástartó reaktorcsövek:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban a fűtőelemek és az elsődleges hűtőközeg 50 atmoszféra feletti üzemi nyomáson történő befogadására szolgáló, külön erre a célra tervezett vagy készített csövek.

| 6. | Cirkóniumcsövek:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban történő felhasználásra tervezett vagy készített cirkóniumfémből vagy -ötvözetekből álló csövek vagy csőkötegek – amennyiben mennyiségük bármely 12 hónapos időszak alatt meghaladja az 500 kg-ot –, és amelyeknél a hafnium cirkóniumhoz viszonyított aránya 1:500 tömegrésznél kisebb. |
| --- | --- |

6.

Cirkóniumcsövek:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban történő felhasználásra tervezett vagy készített cirkóniumfémből vagy -ötvözetekből álló csövek vagy csőkötegek – amennyiben mennyiségük bármely 12 hónapos időszak alatt meghaladja az 500 kg-ot –, és amelyeknél a hafnium cirkóniumhoz viszonyított aránya 1:500 tömegrésznél kisebb.

| 7. | Primerköri hűtőközeg-szivattyúk:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok primerköri hűtőközegének keringetésére szolgáló külön e célra tervezett vagy készített szivattyúk. |
| --- | --- |

7.

Primerköri hűtőközeg-szivattyúk:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok primerköri hűtőközegének keringetésére szolgáló külön e célra tervezett vagy készített szivattyúk.

| 8. | Belső reaktorelemek:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban történő felhasználásra tervezett vagy készített belső reaktorelemek, beleértve a magot tartó oszlopokat, fűtőanyagcsatornákat, hőpajzsokat, terelőlemezeket, magrácslapokat és diffúzorlapokat. |
| --- | --- |

8.

Belső reaktorelemek:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorokban történő felhasználásra tervezett vagy készített belső reaktorelemek, beleértve a magot tartó oszlopokat, fűtőanyagcsatornákat, hőpajzsokat, terelőlemezeket, magrácslapokat és diffúzorlapokat.

| 9. | Hőcserélők:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok elsődleges hűtőkörében történő felhasználásra tervezett vagy készített hőcserélők (gőzfejlesztők). |
| --- | --- |

9.

Hőcserélők:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok elsődleges hűtőkörében történő felhasználásra tervezett vagy készített hőcserélők (gőzfejlesztők).

| 10. | Neutrondetektorok és -mérőműszerek:
  A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok magján belüli neutronfluxus-szintek észlelésére és meghatározására szolgáló külön e célra tervezett vagy készített neutrondetektorok és -mérőműszerek. |
| --- | --- |

10.

Neutrondetektorok és -mérőműszerek:

A fenti (1) bekezdés szerinti nukleáris reaktorok magján belüli neutronfluxus-szintek észlelésére és meghatározására szolgáló külön e célra tervezett vagy készített neutrondetektorok és -mérőműszerek.

| 11. | Kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozó üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések. |
| --- | --- |

11.

Kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozó üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések.

| 12. | Atomreaktorokban használt fűtőelemeket gyártó üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések. |
| --- | --- |

12.

Atomreaktorokban használt fűtőelemeket gyártó üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések.

| 13. | Uránizotópok szétválasztására szolgáló üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések, kivéve analitikai műszerek. |
| --- | --- |

13.

Uránizotópok szétválasztására szolgáló üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések, kivéve analitikai műszerek.

| 14. | Nehézvíz, deutérium és deutérium-vegyületek előállítására és töményítésére szolgáló üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések. |
| --- | --- |

14.

Nehézvíz, deutérium és deutérium-vegyületek előállítására és töményítésére szolgáló üzemek és külön e célra tervezett vagy készített berendezések.

| 15. | Urán- és plutóniumátalakító üzemek, amelyek a fenti 12. bekezdés szerinti fűtőelemgyártásban történő felhasználásra, valamint a fenti 13. bekezdés szerinti uránizotópok szétválasztására szolgálnak és külön e célra tervezett vagy készített berendezések. |
| --- | --- |

15.

Urán- és plutóniumátalakító üzemek, amelyek a fenti 12. bekezdés szerinti fűtőelemgyártásban történő felhasználásra, valamint a fenti 13. bekezdés szerinti uránizotópok szétválasztására szolgálnak és külön e célra tervezett vagy készített berendezések.

B.Rész

| 1. | Deutérium és nehézvíz:
  Deutérium, nehézvíz (deutérium oxid) és bármely egyéb olyan deutérium-vegyület, amelyben a deutériumnak a hidrogén-atomokhoz viszonyított aránya 1:5 000 felett van, a fenti A. rész 1. bekezdése szerinti atomreaktorokban történő használatra, amennyiben a mennyiség bármely 12 hónapos időszak alatt meghaladja a 200 kg deutérium-atomot. |
| --- | --- |

1.

Deutérium és nehézvíz:

Deutérium, nehézvíz (deutérium oxid) és bármely egyéb olyan deutérium-vegyület, amelyben a deutériumnak a hidrogén-atomokhoz viszonyított aránya 1:5 000 felett van, a fenti A. rész 1. bekezdése szerinti atomreaktorokban történő használatra, amennyiben a mennyiség bármely 12 hónapos időszak alatt meghaladja a 200 kg deutérium-atomot.

| 2. | Nukleáris minőségű grafit:
  5 ppm bór-egyenértéknél jobb tisztasági szintű és 1,50 g/cm3-nél nagyobb sűrűségű grafit, a fenti A. rész 1. bekezdése szerinti atomreaktorokban történő használatra, amennyiben a mennyiség bármely 12 hónapos időszak alatt meghaladja a 30 tonnát. |
| --- | --- |

2.

Nukleáris minőségű grafit:

5 ppm bór-egyenértéknél jobb tisztasági szintű és 1,50 g/cm3-nél nagyobb sűrűségű grafit, a fenti A. rész 1. bekezdése szerinti atomreaktorokban történő használatra, amennyiben a mennyiség bármely 12 hónapos időszak alatt meghaladja a 30 tonnát.

---

B. MELLÉKLET

| (i) | A továbbszállított tételeket a fogadó harmadik országban kizárólag békés és nem robbantási célokra fogják felhasználni. |
| --- | --- |

(i)

A továbbszállított tételeket a fogadó harmadik országban kizárólag békés és nem robbantási célokra fogják felhasználni.

| (ii) | Ha a fogadó harmadik ország nukleáris fegyverrel nem rendelkező állam, az összes nukleáris anyagra az országban az ügynökségi biztosítéki intézkedések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(ii)

Ha a fogadó harmadik ország nukleáris fegyverrel nem rendelkező állam, az összes nukleáris anyagra az országban az ügynökségi biztosítéki intézkedések vonatkoznak.

| (iii) | Nukleáris anyag továbbszállítása esetén az ügynökségi biztosítéki intézkedéseket fogják alkalmazni a fogadó harmadik országban a nukleáris anyagokra. |
| --- | --- |

(iii)

Nukleáris anyag továbbszállítása esetén az ügynökségi biztosítéki intézkedéseket fogják alkalmazni a fogadó harmadik országban a nukleáris anyagokra.

| (iv) | Nukleáris anyag továbbszállítása esetén a nukleáris anyag fizikai védelmére megfelelő intézkedéseket fognak foganatosítani, amelyek legalább a C. mellékletben szereplő szintet fogják biztosítani. |
| --- | --- |

(iv)

Nukleáris anyag továbbszállítása esetén a nukleáris anyag fizikai védelmére megfelelő intézkedéseket fognak foganatosítani, amelyek legalább a C. mellékletben szereplő szintet fogják biztosítani.

| (v) | A továbbszállított tételeket nem fogják a fogadó harmadik országból egy másik országba még tovább szállítani, kivéve, ha ez utóbbi ország legalább a B. mellékletben foglaltakkal egyenértékű garanciákat nyújt. |
| --- | --- |

(v)

A továbbszállított tételeket nem fogják a fogadó harmadik országból egy másik országba még tovább szállítani, kivéve, ha ez utóbbi ország legalább a B. mellékletben foglaltakkal egyenértékű garanciákat nyújt.

---

C. MELLÉKLET

Fizikai védelmi szintek

A mellékelt táblázatban kategóriákba sorolt nukleáris anyagok használata, tárolás és szállítása során a japán kormány, a Közösség tagállamainak kormányai és – adott esetben – az Európai Bizottság által biztosítandó megegyezés szerinti fizikai védelem szintek legalább az alábbi védelmi jellemzőkkel kell rendelkezzenek:

III. KATEGÓRIA

Használat és tárolás olyan területeken belül, amelyekbe a bejutás ellenőrzés alatt áll.

Különleges óvintézkedések mellett történő szállítás, beleértve a feladó, a fogadó és a fuvarozó közötti előzetes egyeztetéseket, nemzetközi szállítás esetében pedig a küldő illetve fogadó állam joghatósága és rendelkezései alá tartozó szervezetek közötti előzetes megállapodást, megadva annak időpontját, helyét és a szállítási felelősség átszállására vonatkozó eljárásokat.

II. KATEGÓRIA

Használat és tárolás olyan területeken belül, amelyekbe a bejutás ellenőrzés alatt áll, azaz olyan, őrség és elektronikus eszközök állandó ellenőrzése alatt tartott terület, mely fizikailag kerítéssel van körülvéve, amelyen korlátozott számú és megfelelően ellenőrzött belépési pont található, illetve bármely, ezzel egyenértékű szintű fizikai védelemmel rendelkező terület.

Különleges óvintézkedések mellett történő szállítás, beleértve a feladó, a fogadó és a fuvarozó közötti előzetes egyeztetéseket, nemzetközi szállítás esetében pedig a küldő illetve fogadó állam joghatósága és rendelkezései alá tartozó szervezetek közötti előzetes megállapodást, megadva annak időpontját, helyét és a szállítási felelősség átszállására vonatkozó eljárásokat.

I. KATEGÓRIA

Az ebbe a kategóriába tartozó nukleáris anyagokat az illetéktelen használat ellen igen megbízható rendszerekkel kell védeni az alábbiak szerint:

Használat és tárolás erősen védett területeken belül, azaz a fenti II. kategória szerint védettségű terület azzal kiegészítve, hogy a belépés olyan személyekre van korlátozva, akiknek a megbízhatóságát meghatározták, és amely olyan őrök felügyelete alatt áll, akik szoros kapcsolatban állnak a megfelelő készenléti hatóságokkal. Az ezzel összefüggésben tett intézkedések célja bármilyen támadás, illetéktelen behatolás és az érintett nukleáris anyagok illetéktelen eltávolításának észlelése és megakadályozása.

A fenti II. és III. kategóriájú nukleáris anyagok szállításánál megadott különleges óvintézkedések mellett történő szállítás, kiegészítve kísérő osztagok állandó felügyeletével és olyan körülmények között, amelyek biztosítják a megfelelő készenléti hatóságokkal való szoros kapcsolattartást.

TÁBLÁZAT:

NUKLEÁRIS ANYAGOK OSZTÁLYBA SOROLÁSA

| Nukleáris anyag | Forma | I.kategória | II.kategória | III.kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Plutónium (1) |

Nukleáris anyag

Forma

I.kategória

II.kategória

III.kategória

1.

Plutónium (1)

Nem besugárzott (2)

2 kg vagy több

2 kg-nál kevesebb de 500 g-nál több

500 g vagy kevesebb (3)

| 2. | Urán – 235 |
| --- | --- |

2.

Urán – 235

Nem besugárzott (2)

| — | 235U-ban 20 % vagy nagyobb mértékben dúsított urán |
| --- | --- |

—

235U-ban 20 % vagy nagyobb mértékben dúsított urán

5 kg vagy több

5 kg-nál kevesebb de 1 kg-nál több

1 kg vagy kevesebb (3)

| — | 235U-ban 10-20 %-kal dúsított urán |
| --- | --- |

—

235U-ban 10-20 %-kal dúsított urán

10 kg vagy több

Kevesebb, mint 10 kg (3)

| — | 235U-ban 10 %-nál kisebb mértékben dúsított urán (4) |
| --- | --- |

—

235U-ban 10 %-nál kisebb mértékben dúsított urán (4)

10 kg vagy több

| 3. | Urán – 233 |
| --- | --- |

3.

Urán – 233

Nem besugárzott (2)

2 kg vagy több

2 kg-nál kevesebb de 500 g-nál több

500 g vagy kevesebb (3)

| 4. | Kiégett fűtőanyag |
| --- | --- |

4.

Kiégett fűtőanyag

Kimerült vagy természetes urán, tórium, vagy alacsony dúsítású fűtőanyag (>10 % hasadóanyag-tartalom) (5)
   (6)

---

(1)  A 238-as izotópból 80 %-nál többet tartalmazó – plutónium nem tartozik ide.

(2)  Olyan nukleáris anyag, amelyet nem sugároztak be reaktorban, vagy amelyet besugároztak reaktorban, de sugárzási szintje maximum 1 Gy/h (100 rad/h) egy méter távolságban, árnyékolás nélkül.

(3)  A radiológiailag jelentős mennyiségnél kisebb mennyiségre nem vonatkozik, de azt körültekintő módon kell kezelni.

(4)  A III. kategóriába nem tartozó természetes uránt, kimerült uránt, tóriumot, és 10 %-nál kisebb mértékben dúsított urán-mennyiségeket a körültekintő kezelési módnak megfelelően kell védeni.

(5)  Bár ez a védelmi szint a javasolt, a japán kormány, a Közösség tagállamainak kormányai és – adott esetben – az Európai Bizottság az egyedi körülmények kiértékelése után szabadon besorolhatja egy más fizikai védelmi kategóriába.

(6)  Egyéb fűtőanyag, mely eredeti hasadóanyag-tartalmánál fogva besugárzás előtt I. vagy II. kategóriásnak minősült, egy kategóriával alacsonyabbra sorolható be, ha a fűtőanyagból származó sugárzási szint egy méter távolságban árnyékolás nélkül meghaladja az 1 Gy/h (100 rad/hr) szintet.

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/76 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/76

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. szeptember 26.

a Hollandia által a Holland Malt BV-nek nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 4196. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

(2007/59/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az érdekelteket a fenti rendelkezések értelmében felszólították arra, hogy észrevételeiket (1) közöljék, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2004. január 31-i, 2004. április 6-án iktatott levélben a Szerződés 88. cikke (3) bekezdése szerint bejelentették a támogatást. |
| --- | --- |

(1)

A 2004. január 31-i, 2004. április 6-án iktatott levélben a Szerződés 88. cikke (3) bekezdése szerint bejelentették a támogatást.

| (2) | A 2004. június 1-i, 2004. augusztus 12-i és 2005. február 16-i leveleiben a Bizottság arra kérte Hollandiát, hogy küldjön kiegészítő információkat. A 2004. július 5-i, 2004. július 7-én iktatott levelében, a 2004. december 17-i, 2005. január 3-án iktatott levelében, valamint a 2005. március 15-i, 2005. március 23-án iktatott levélében Hollandia megválaszolta a Bizottság kérdéseit. |
| --- | --- |

(2)

A 2004. június 1-i, 2004. augusztus 12-i és 2005. február 16-i leveleiben a Bizottság arra kérte Hollandiát, hogy küldjön kiegészítő információkat. A 2004. július 5-i, 2004. július 7-én iktatott levelében, a 2004. december 17-i, 2005. január 3-án iktatott levelében, valamint a 2005. március 15-i, 2005. március 23-án iktatott levélében Hollandia megválaszolta a Bizottság kérdéseit.

| (3) | A 2005. május 5-i levelében a Bizottság értesítette Hollandiát, hogy a bejelentett támogatással kapcsolatosan elindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(3)

A 2005. május 5-i levelében a Bizottság értesítette Hollandiát, hogy a bejelentett támogatással kapcsolatosan elindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (4) | A Bizottság eljárást megindító határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). Ebben a Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság eljárást megindító határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). Ebben a Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

| (5) | A 2005. június 10-i levelében Hollandia küldött néhány észrevételét. |
| --- | --- |

(5)

A 2005. június 10-i levelében Hollandia küldött néhány észrevételét.

| (6) | A Bizottság kapott észrevételeket az érdekeltektől. Azokat továbbította Hollandiának, amelynek lehetősége nyílt reagálni; a Bizottság a 2005. október 14-én kelt levélben megkapta Hollandia észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kapott észrevételeket az érdekeltektől. Azokat továbbította Hollandiának, amelynek lehetősége nyílt reagálni; a Bizottság a 2005. október 14-én kelt levélben megkapta Hollandia észrevételeit.

II.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

| (7) | Hollandia úgy döntött, hogy támogatást nyújt a Holland Malt BV-nek a „Regionale investeringsprojecten 2000” nevű regionális beruházási támogatási program keretében (a továbbiakban: „IPR-program”). A Bizottság 2000-ben (3) jóváhagyta ezt az IPR-programot; valamint 2002. február 18-án a módosítását (4), amelynek következtében az IPR-programot alkalmazhatóvá tették a Szerződés I. mellékletében meghatározott mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataira. |
| --- | --- |

(7)

Hollandia úgy döntött, hogy támogatást nyújt a Holland Malt BV-nek a „Regionale investeringsprojecten 2000” nevű regionális beruházási támogatási program keretében (a továbbiakban: „IPR-program”). A Bizottság 2000-ben (3) jóváhagyta ezt az IPR-programot; valamint 2002. február 18-án a módosítását (4), amelynek következtében az IPR-programot alkalmazhatóvá tették a Szerződés I. mellékletében meghatározott mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataira.

| (8) | A jelen ügy a Holland Malt BV egyik beruházási projektjéhez nyújtott támogatására vonatkozik. A Holland Malt BV (a továbbiakban: Holland Malt) a Bavaria NV sörfőzde, valamint az észak-holland és német gabonatermelők szövetkezete között létrejött vegyes vállalkozás. A támogatást az Eemsmond városában található Eemshavenben létesítendő malátagyár megvalósítására szánták. Ennek a beruházásnak köszönhetően a különböző szakaszokat (a sörárpa tárolása és feldolgozása, valamint a malátagyártás és -kereskedelem) egyetlenegy láncolatába lehetett integrálni. |
| --- | --- |

(8)

A jelen ügy a Holland Malt BV egyik beruházási projektjéhez nyújtott támogatására vonatkozik. A Holland Malt BV (a továbbiakban: Holland Malt) a Bavaria NV sörfőzde, valamint az észak-holland és német gabonatermelők szövetkezete között létrejött vegyes vállalkozás. A támogatást az Eemsmond városában található Eemshavenben létesítendő malátagyár megvalósítására szánták. Ennek a beruházásnak köszönhetően a különböző szakaszokat (a sörárpa tárolása és feldolgozása, valamint a malátagyártás és -kereskedelem) egyetlenegy láncolatába lehetett integrálni.

| (9) | A holland gazdasági minisztérium úgy határozott, hogy az 55 millió eurót kitevő, támogatásra jogosult beruházásoknak a bruttó 13,5 %-át (nettó 10 %-át), legfeljebb 7 425 000 euró összeghatárig támogatja. Tekintettel arra, hogy itt a Szerződés I. mellékletében meghatározott mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataira vonatkozó beruházási projektnek nyújtott támogatásról van szó, és hogy a projekt támogatásra jogosult költsége magasabb 25 millió eurónál, ezért a Mezőgazdasági ágazat állami támogatására vonatkozó közösségi iránymutatások
   (5) (a továbbiakban: az iránymutatások) 4.2.6. pontja értelmében a támogatást a Bizottságnál be kell jelenteni. |
| --- | --- |

(9)

A holland gazdasági minisztérium úgy határozott, hogy az 55 millió eurót kitevő, támogatásra jogosult beruházásoknak a bruttó 13,5 %-át (nettó 10 %-át), legfeljebb 7 425 000 euró összeghatárig támogatja. Tekintettel arra, hogy itt a Szerződés I. mellékletében meghatározott mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataira vonatkozó beruházási projektnek nyújtott támogatásról van szó, és hogy a projekt támogatásra jogosult költsége magasabb 25 millió eurónál, ezért a Mezőgazdasági ágazat állami támogatására vonatkozó közösségi iránymutatások
   (5) (a továbbiakban: az iránymutatások) 4.2.6. pontja értelmében a támogatást a Bizottságnál be kell jelenteni.

| (10) | Holland Malt a beruházás mellett döntött, miután a holland állam a 2003. december 23-i levelében elkötelezte magát a támogatásra. A megállapodás azzal a feltétellel jött létre, hogy a támogatást az Európai Bizottság jóváhagyja. Holland Malt, eemshaveni építési munkálatai 2004 februárjában kezdődtek. A malátagyár 2005 áprilisában kezdte működését. |
| --- | --- |

(10)

Holland Malt a beruházás mellett döntött, miután a holland állam a 2003. december 23-i levelében elkötelezte magát a támogatásra. A megállapodás azzal a feltétellel jött létre, hogy a támogatást az Európai Bizottság jóváhagyja. Holland Malt, eemshaveni építési munkálatai 2004 februárjában kezdődtek. A malátagyár 2005 áprilisában kezdte működését.

| (11) | A Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás elindításánál a Bizottság az alábbi megfontolásokat vette alapul: |
| --- | --- |

(11)

A Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás elindításánál a Bizottság az alábbi megfontolásokat vette alapul:

| (12) | Miután a Bizottság megállapította, hogy ebben a szakaszban a támogatás valószínűleg megfelel a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében meghatározottaknak, megvizsgálta, hogy a támogatás a kivételek alapján a közösségi piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. |
| --- | --- |

(12)

Miután a Bizottság megállapította, hogy ebben a szakaszban a támogatás valószínűleg megfelel a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében meghatározottaknak, megvizsgálta, hogy a támogatás a kivételek alapján a közösségi piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e.

| (13) | Tekintettel a támogatás tulajdonságaira, az egyetlen szóba jöhető kivétel a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjában foglalt rendelkezés, amelyben meghatározták, hogy az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás közös piaccal összeegyeztethető, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a támogatás tulajdonságaira, az egyetlen szóba jöhető kivétel a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjában foglalt rendelkezés, amelyben meghatározták, hogy az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás közös piaccal összeegyeztethető, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (14) | Mivel itt a mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataira vonatkozó beruházási projektnek nyújtott támogatásról van szó, ezért a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia, hogy a támogatás megfelelt-e az iránymutatások 4.2. pontjában meghatározott összes feltételnek. Az alábbiak miatt a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a 87. cikke (3) bekezdése c) pontja ebben az esetben érvényes. |
| --- | --- |

(14)

Mivel itt a mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataira vonatkozó beruházási projektnek nyújtott támogatásról van szó, ezért a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia, hogy a támogatás megfelelt-e az iránymutatások 4.2. pontjában meghatározott összes feltételnek. Az alábbiak miatt a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a 87. cikke (3) bekezdése c) pontja ebben az esetben érvényes.

| (15) | Az iránymutatások 4.2.5. pontjában meghatározták, hogy nem nyújtható támogatás a mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataiba történő beruházásokra, amennyiben nincs elegendő bizonyíték arra, hogy az érintett termékeknek rendes értékesítési lehetőségei vannak a piacon. A Bizottság számára az eljárás megindításakor rendelkezésére álló adatok alapján nem lehetett kizárni, hogy a malátapiacon túltermelés állt fenn. |
| --- | --- |

(15)

Az iránymutatások 4.2.5. pontjában meghatározták, hogy nem nyújtható támogatás a mezőgazdasági termékek feldolgozási és kereskedelmi ágazataiba történő beruházásokra, amennyiben nincs elegendő bizonyíték arra, hogy az érintett termékeknek rendes értékesítési lehetőségei vannak a piacon. A Bizottság számára az eljárás megindításakor rendelkezésére álló adatok alapján nem lehetett kizárni, hogy a malátapiacon túltermelés állt fenn.

| (16) | A Holland Malt arra hivatkozott, hogy a kiváló minőségű „Prémium maláta” előállítása a „Prémium sör” termelését szolgálja, és hogy ennek a fajta malátának és sörnek a piaca még fejlődőben van. Mindazonáltal nem volt egyértelmű az eljárás elindításakor, hogy a „Prémium maláta” és a „Prémium sör” nem pusztán egyszerű marketingfogalmak, és ezért nem felelnek meg a különleges termék elkülönített piacának, amely esetében a túlteremlés kizárható lenne. |
| --- | --- |

(16)

A Holland Malt arra hivatkozott, hogy a kiváló minőségű „Prémium maláta” előállítása a „Prémium sör” termelését szolgálja, és hogy ennek a fajta malátának és sörnek a piaca még fejlődőben van. Mindazonáltal nem volt egyértelmű az eljárás elindításakor, hogy a „Prémium maláta” és a „Prémium sör” nem pusztán egyszerű marketingfogalmak, és ezért nem felelnek meg a különleges termék elkülönített piacának, amely esetében a túlteremlés kizárható lenne.

III.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (17) | A Bizottság észrevételeket kapott az alábbiaktól:






  — | a finn malátagyártók szövetsége |
| --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság észrevételeket kapott az alábbiaktól:

—

a finn malátagyártók szövetsége

| — | a brit malátagyártók szövetsége |
| --- | --- |

—

a brit malátagyártók szövetsége

| — | a német malátagyártók szövetsége |
| --- | --- |

—

a német malátagyártók szövetsége

| — | a francia malátagyártók szövetsége |
| --- | --- |

—

a francia malátagyártók szövetsége

| — | a dán malátagyártók szövetsége |
| --- | --- |

—

a dán malátagyártók szövetsége

| — | olyan érdekelt, aki a lehetséges károkra való tekintettel kérte a személyazonossága bizalmas kezelését |
| --- | --- |

—

olyan érdekelt, aki a lehetséges károkra való tekintettel kérte a személyazonossága bizalmas kezelését

| — | a holland mezőgazdasági és kertészeti szövetség (LTO Nederland) |
| --- | --- |

—

a holland mezőgazdasági és kertészeti szövetség (LTO Nederland)

| — | Agrifirm |
| --- | --- |

—

Agrifirm

| — | Holland Malt |
| --- | --- |

—

Holland Malt

| — | a hollandiai Groningen tartomány |
| --- | --- |

—

a hollandiai Groningen tartomány

| (18) | A finn malátagyártók szövetsége azért ellenzi a Hollandia által, a Holland Malt BV-nek nyújtandó támogatást, mivel szerinte az állami támogatások zavarják a piac működését. Megjegyzi, hogy a közösségi malátaágazatban kb. 1 millió tonnás túltermelés áll fenn, és hogy ezért a következő években a kínálatot 10 %-kal kellene csökkenteni. A Holland Malt azon állításával kapcsolatosan, hogy a Holland Malt „prémium malátát” a „prémium sör” termelésére szállít, a finn malátagyártók szövetsége arra utal, hogy a meglévő közösségi malátagyártók a piacot sokféle malátafajtával tudják ellátni, a kiváló minőségi „prémium malátát” is beleértve. |
| --- | --- |

(18)

A finn malátagyártók szövetsége azért ellenzi a Hollandia által, a Holland Malt BV-nek nyújtandó támogatást, mivel szerinte az állami támogatások zavarják a piac működését. Megjegyzi, hogy a közösségi malátaágazatban kb. 1 millió tonnás túltermelés áll fenn, és hogy ezért a következő években a kínálatot 10 %-kal kellene csökkenteni. A Holland Malt azon állításával kapcsolatosan, hogy a Holland Malt „prémium malátát” a „prémium sör” termelésére szállít, a finn malátagyártók szövetsége arra utal, hogy a meglévő közösségi malátagyártók a piacot sokféle malátafajtával tudják ellátni, a kiváló minőségi „prémium malátát” is beleértve.

| (19) | A brit malátagyártók szövetsége kifejezett álláspontja, hogy a malátagyártóknak nyújtandó állami támogatásokat kifejezetten be kell tiltani. Utal a malátaágazatot képviselő európai szövetség, az Euromalt 2004. évi, Bizottságnak küldött levelére, amelyben az előbbi kifejezi, hogy a mostani, mind a közösségi, mind a világpiaci túltermelésre való tekintettel nem szabadna állami támogatást nyújtani újabb malátatermelőknek (6). A szövetség szerint a tagállamok malátakínálata 8,8 millió tonna a körülbelül 5,9 millió tonnás kereslet mellett. Ez egy potenciális, 2,9 millió tonnás közösségi exporttöbbletet eredményez olyan világpiacra, amelyen évente 4,3 millió tonna kerül értékesítésre. A 2003/2004-es gazdasági évben a Közösségben 2,48 millió tonna malátára adtak ki kiviteli engedélyeket. A 2005 júniusában véget érő gazdasági évben ez 2,22 millió tonnára csökkent, amely a nehéz piaci helyzetre, valamint a közösségi malátagyártók korlátozott piaci lehetőségére utal. A brit malátagyártók szövetsége a közösségi malátatöbbletet 500 000 tonnára becsüli, amely az új, még induló kapacitásnak, valamint Oroszország és Kelet-Európa önellátásának megvalósulásából szármázó exportkereslet csökkenésének a kombinációja miatt majdnem 1 millió tonnára fog nőni. A brit malátagyártók szövetsége szerint ez a túltermelés arra vezetett, hogy a mostani malátapiac árai olyan szintre csökkentek, amely már nem fedezi az önköltségeket. Továbbá a brit malátagyártók szövetsége vitatja, hogy azért létesült volna az új holland üzem, hogy prémium malátát termeljen a prémiumpiacokra. A termelési ágazat jelentősen konszolidálódott és a malátagyárak vásárlóinak többsége csakis olyan kiváló minőségű malátát szeretne, amely megfelel a szigorú (és sokszor általános) követelményeinek valamint az élelmiszerbiztonsági előírásoknak. A malátapiac prémiumszektorba és nem-prémiumszektorba történő felosztásának a brit malátagyártók szövetsége szerint nincs reális alapja. |
| --- | --- |

(19)

A brit malátagyártók szövetsége kifejezett álláspontja, hogy a malátagyártóknak nyújtandó állami támogatásokat kifejezetten be kell tiltani. Utal a malátaágazatot képviselő európai szövetség, az Euromalt 2004. évi, Bizottságnak küldött levelére, amelyben az előbbi kifejezi, hogy a mostani, mind a közösségi, mind a világpiaci túltermelésre való tekintettel nem szabadna állami támogatást nyújtani újabb malátatermelőknek (6). A szövetség szerint a tagállamok malátakínálata 8,8 millió tonna a körülbelül 5,9 millió tonnás kereslet mellett. Ez egy potenciális, 2,9 millió tonnás közösségi exporttöbbletet eredményez olyan világpiacra, amelyen évente 4,3 millió tonna kerül értékesítésre. A 2003/2004-es gazdasági évben a Közösségben 2,48 millió tonna malátára adtak ki kiviteli engedélyeket. A 2005 júniusában véget érő gazdasági évben ez 2,22 millió tonnára csökkent, amely a nehéz piaci helyzetre, valamint a közösségi malátagyártók korlátozott piaci lehetőségére utal. A brit malátagyártók szövetsége a közösségi malátatöbbletet 500 000 tonnára becsüli, amely az új, még induló kapacitásnak, valamint Oroszország és Kelet-Európa önellátásának megvalósulásából szármázó exportkereslet csökkenésének a kombinációja miatt majdnem 1 millió tonnára fog nőni. A brit malátagyártók szövetsége szerint ez a túltermelés arra vezetett, hogy a mostani malátapiac árai olyan szintre csökkentek, amely már nem fedezi az önköltségeket. Továbbá a brit malátagyártók szövetsége vitatja, hogy azért létesült volna az új holland üzem, hogy prémium malátát termeljen a prémiumpiacokra. A termelési ágazat jelentősen konszolidálódott és a malátagyárak vásárlóinak többsége csakis olyan kiváló minőségű malátát szeretne, amely megfelel a szigorú (és sokszor általános) követelményeinek valamint az élelmiszerbiztonsági előírásoknak. A malátapiac prémiumszektorba és nem-prémiumszektorba történő felosztásának a brit malátagyártók szövetsége szerint nincs reális alapja.

| (20) | A német malátagyártók szövetségét nagyon aggasztja Hollandia szándéka, hogy állami támogatást nyújtson a Groningen tartományban létesítendő malátagyárra. A német malátagyártók szövetsége szerint a közösségi kivitel a hagyományos értékesítési területekre, mint pl. a Mercosur-országokba és Oroszországba/Ukrajnába ezen országok saját malátagyártási kapacitása fejlődésének, valamint az importtal szembeni védelemnek köszönhetően jelentősen csökkeni fog. Amellett a tengerentúli versenytársaknak, mint Kanadának és Ausztráliának a versenyhelyzete erősebb, mivel közelebb fekszenek a távol-keleti és délkelet-ázsiai növekvő sörpiacokhoz, valamint a kormányuk liberális kereskedelmi politikájának köszönhetően. Ezzel egyidejűleg stagnál a maláta értékesítése a belső piacon, amely körülbelül 1 millió tonnás túltermeléshez vezet a Közösségen belül. A német malátagyártók szövetsége nem jó érvnek találja a sörárpa helyi termelésének elősegítését. Megjegyzi, hogy a malátaipar már felvásárolja az egész holland sörárpa-termést, és hogy a groningeni új malátagyár ezért függeni fog az árpaimporttól. |
| --- | --- |

(20)

A német malátagyártók szövetségét nagyon aggasztja Hollandia szándéka, hogy állami támogatást nyújtson a Groningen tartományban létesítendő malátagyárra. A német malátagyártók szövetsége szerint a közösségi kivitel a hagyományos értékesítési területekre, mint pl. a Mercosur-országokba és Oroszországba/Ukrajnába ezen országok saját malátagyártási kapacitása fejlődésének, valamint az importtal szembeni védelemnek köszönhetően jelentősen csökkeni fog. Amellett a tengerentúli versenytársaknak, mint Kanadának és Ausztráliának a versenyhelyzete erősebb, mivel közelebb fekszenek a távol-keleti és délkelet-ázsiai növekvő sörpiacokhoz, valamint a kormányuk liberális kereskedelmi politikájának köszönhetően. Ezzel egyidejűleg stagnál a maláta értékesítése a belső piacon, amely körülbelül 1 millió tonnás túltermeléshez vezet a Közösségen belül. A német malátagyártók szövetsége nem jó érvnek találja a sörárpa helyi termelésének elősegítését. Megjegyzi, hogy a malátaipar már felvásárolja az egész holland sörárpa-termést, és hogy a groningeni új malátagyár ezért függeni fog az árpaimporttól.

| (21) | A francia malátagyártók szövetsége ellenzi az új közösségi malátagyárak állami támogatását. Ugyanarra az Euromalt levelére hivatkozik, mint a brit malátagyártók szövetsége, és ugyanazokat a termelési, import- és exportadatokat említi. A malátát jelenleg olyan áron értesítik, amely nem fedezi az önköltségeket. A francia malátagyártók szövetsége szerint nem igazolható a holland beruházás azzal, hogy a kiváló malátának külön piacára hivatkozzanak, mivel a sörfőzdék többsége ugyanolyan kiváló minőséget keres. Végül a francia sörfőzdék szövetségének az az álláspontja, hogy a közösségi malátaiparnak ki kellene zárnia az elavult technológiával dolgozó malátagyárakat, hogy javulhassanak a piaci feltételek. |
| --- | --- |

(21)

A francia malátagyártók szövetsége ellenzi az új közösségi malátagyárak állami támogatását. Ugyanarra az Euromalt levelére hivatkozik, mint a brit malátagyártók szövetsége, és ugyanazokat a termelési, import- és exportadatokat említi. A malátát jelenleg olyan áron értesítik, amely nem fedezi az önköltségeket. A francia malátagyártók szövetsége szerint nem igazolható a holland beruházás azzal, hogy a kiváló malátának külön piacára hivatkozzanak, mivel a sörfőzdék többsége ugyanolyan kiváló minőséget keres. Végül a francia sörfőzdék szövetségének az az álláspontja, hogy a közösségi malátaiparnak ki kellene zárnia az elavult technológiával dolgozó malátagyárakat, hogy javulhassanak a piaci feltételek.

| (22) | A dán malátagyártók szövetsége kifogást emel a Holland Maltnak nyújtandó állami támogatás ellen. A szövetség álláspontja szerint az egész világon a malátaipar szabad piaci feltételeken alapul. A malátaszegmensre a magántulajdon jellemző és fejlődik magánberuházások révén. A 7,4 millió euró nagyságú állami támogatás megzavarná a versenyt és a támogatást élvező vállalatot indokolatlan előnyhöz jutatna, főleg a lehívás utáni első években. A dán malátagyártók szövetsége elutasítja amellett a „prémium maláta” és „általános maláta” különbségére vonatkozó érvelést. A maláta egy általános termék, amelynek könnyebb változatai is vannak, de amelynek bizonyos, a sörfőzdék által meghatározott minőségi követelményei is vannak. Végül a dán malátagyártók szövetsége nem talál olyan helyi vagy regionális okokat, amelyek indokolják, hogy támogatni kell az Eemsmond régióban található beruházást, mivel ez egy normálisan fejlett hollandiai régió, amely szorosan kapcsolódik az árpa és maláta ellátási láncolatához. |
| --- | --- |

(22)

A dán malátagyártók szövetsége kifogást emel a Holland Maltnak nyújtandó állami támogatás ellen. A szövetség álláspontja szerint az egész világon a malátaipar szabad piaci feltételeken alapul. A malátaszegmensre a magántulajdon jellemző és fejlődik magánberuházások révén. A 7,4 millió euró nagyságú állami támogatás megzavarná a versenyt és a támogatást élvező vállalatot indokolatlan előnyhöz jutatna, főleg a lehívás utáni első években. A dán malátagyártók szövetsége elutasítja amellett a „prémium maláta” és „általános maláta” különbségére vonatkozó érvelést. A maláta egy általános termék, amelynek könnyebb változatai is vannak, de amelynek bizonyos, a sörfőzdék által meghatározott minőségi követelményei is vannak. Végül a dán malátagyártók szövetsége nem talál olyan helyi vagy regionális okokat, amelyek indokolják, hogy támogatni kell az Eemsmond régióban található beruházást, mivel ez egy normálisan fejlett hollandiai régió, amely szorosan kapcsolódik az árpa és maláta ellátási láncolatához.

| (23) | Az az érdekelt, aki a lehetséges károkra való tekintettel kérte a személyazonossága bizalmas kezelését, a következő okok miatt ellenzi a támogatást. A prémium maláta és általános maláta közti különbség mesterségesnek találja, nem talál olyan helyi vagy regionális okokat, amelyek indokolják, hogy támogatni kell a beruházást és azt gondolja, hogy a támogatás megzavarja a malátapiaci versenyt, amelyet a magántulajdon és a magánberuházások jellemzik. |
| --- | --- |

(23)

Az az érdekelt, aki a lehetséges károkra való tekintettel kérte a személyazonossága bizalmas kezelését, a következő okok miatt ellenzi a támogatást. A prémium maláta és általános maláta közti különbség mesterségesnek találja, nem talál olyan helyi vagy regionális okokat, amelyek indokolják, hogy támogatni kell a beruházást és azt gondolja, hogy a támogatás megzavarja a malátapiaci versenyt, amelyet a magántulajdon és a magánberuházások jellemzik.

| (24) | A holland mezőgazdasági és kertészeti szövetség (LTO Nederland) véleménye az, hogy az Eemshavenben található Holland Malt nevű malátagyárnak nagy jelentősége van a régió földművelésére. A malátagyár tengeri kikötő melletti fekvése, valamint a maláta- és sörpiac kiváló minőségi szegmensre irányuló gyártási folyamat a Hollandia északkeleti részében található földművelésnek fontos szociális-gazdasági perspektívát nyújt. Ez ösztönzi az ebben a gyártási folyamatban hasznosítható búzák termelését. A termelők árpája a teljesen nyilvántartott és tanúsított, integrált láncolatnak része, amelynek végterméke a kiváló minőségi sör. Ennek a régiónak a két legfontosabb termése a keményítőburgonya és a cukorrépa. De a Közösségi politika hatékonyságát és reformját szolgáló javítások arra vezettek, hogy ezeknek a terméseknek a területe csökkent. A sörárpa az egyike azon kevés jövedelmező, e termékeket pótló alternatívák közül lenne. Ezért a termelők ígérték, hogy pénzügyileg támogatják a Holland Maltot. |
| --- | --- |

(24)

A holland mezőgazdasági és kertészeti szövetség (LTO Nederland) véleménye az, hogy az Eemshavenben található Holland Malt nevű malátagyárnak nagy jelentősége van a régió földművelésére. A malátagyár tengeri kikötő melletti fekvése, valamint a maláta- és sörpiac kiváló minőségi szegmensre irányuló gyártási folyamat a Hollandia északkeleti részében található földművelésnek fontos szociális-gazdasági perspektívát nyújt. Ez ösztönzi az ebben a gyártási folyamatban hasznosítható búzák termelését. A termelők árpája a teljesen nyilvántartott és tanúsított, integrált láncolatnak része, amelynek végterméke a kiváló minőségi sör. Ennek a régiónak a két legfontosabb termése a keményítőburgonya és a cukorrépa. De a Közösségi politika hatékonyságát és reformját szolgáló javítások arra vezettek, hogy ezeknek a terméseknek a területe csökkent. A sörárpa az egyike azon kevés jövedelmező, e termékeket pótló alternatívák közül lenne. Ezért a termelők ígérték, hogy pénzügyileg támogatják a Holland Maltot.

| (25) | Agrifirm teljes egészében támogatják a Holland Maltnak nyújtott támogatást. A Bavaria sörfőzdével együttműködik a Holland Malt nevű vegyes vállalatban, amely a sörárpa termelését, tárolását és feldolgozását láncolatba integrálta. Agrifirm szerint Holland Malt gyártási és tárolási berendezéseit egyedülálló esélyeket nyújt. A sörárpa termelése jobb kilátásokat nyújt a régió gazdáinak. Azzal, hogy a régió gazdái a sörárpa termelésére központosulnak, hasznot húzhatnak a prémium sör piacában rejlő növekedési perspektívákból. Új ipari tevékenységet hoznak létre Észak-Hollandiában azáltal, hogy a logisztikai előnyöket kiaknázva az Eemshavenben építik. A holland kormány, a támogatásról szóló döntése alapul szolgál annak, hogy a projekt első kritikus éveiben megvalósítható legyen az üzemeltetés. |
| --- | --- |

(25)

Agrifirm teljes egészében támogatják a Holland Maltnak nyújtott támogatást. A Bavaria sörfőzdével együttműködik a Holland Malt nevű vegyes vállalatban, amely a sörárpa termelését, tárolását és feldolgozását láncolatba integrálta. Agrifirm szerint Holland Malt gyártási és tárolási berendezéseit egyedülálló esélyeket nyújt. A sörárpa termelése jobb kilátásokat nyújt a régió gazdáinak. Azzal, hogy a régió gazdái a sörárpa termelésére központosulnak, hasznot húzhatnak a prémium sör piacában rejlő növekedési perspektívákból. Új ipari tevékenységet hoznak létre Észak-Hollandiában azáltal, hogy a logisztikai előnyöket kiaknázva az Eemshavenben építik. A holland kormány, a támogatásról szóló döntése alapul szolgál annak, hogy a projekt első kritikus éveiben megvalósítható legyen az üzemeltetés.

| (26) | Holland Malt szerint fenntartható az, hogy létezik külön piac prémium sörre és prémium malátára. A prémium malátapiacon könnyen találhatók értékesítési lehetőségek a Holland Maltféle HTST-malátára („magas hőmérséklet, rövid idő”). A HTST-maláta növeli az íz, aroma és gyöngyözése stabilitását és ezért a sör eltarthatóságát. A Holland Malt a Weihenstephan-Müncheni Egyetem levelére hivatkozik, amelyben megerősítik, hogy a szabadalmaztatott technológia olyan malátát eredményez, amelyet egyértelműen az általános malátától lehet megkülönböztetni (7). Amellett az egyik prémium sör főzője elismeri a Holland Malt levelének mellékletében a HTST-maláta egyedülálló tulajdonságait. A HTST-maláta egyébként magasabb árkategóriába tartozik, mint a többi malátagyár malátája. Az egyedülálló fizikai tulajdonságoknak, az érezhető minőségnek, valamint a magasabb árkategóriának köszönhetően a Holland Malt szerint több mint valószínű, hogy a HTST-maláta és a normális maláta nem vagy alig helyettesítik egymást. A HTST-maláta valószínűleg saját keresletet és piacot generál. A Holland Malt szerint ezért a beruházás szükségszerűen nem eredményez a normális malátapiacon 55 000 tonnás kapacitásnövekedést. |
| --- | --- |

(26)

Holland Malt szerint fenntartható az, hogy létezik külön piac prémium sörre és prémium malátára. A prémium malátapiacon könnyen találhatók értékesítési lehetőségek a Holland Maltféle HTST-malátára („magas hőmérséklet, rövid idő”). A HTST-maláta növeli az íz, aroma és gyöngyözése stabilitását és ezért a sör eltarthatóságát. A Holland Malt a Weihenstephan-Müncheni Egyetem levelére hivatkozik, amelyben megerősítik, hogy a szabadalmaztatott technológia olyan malátát eredményez, amelyet egyértelműen az általános malátától lehet megkülönböztetni (7). Amellett az egyik prémium sör főzője elismeri a Holland Malt levelének mellékletében a HTST-maláta egyedülálló tulajdonságait. A HTST-maláta egyébként magasabb árkategóriába tartozik, mint a többi malátagyár malátája. Az egyedülálló fizikai tulajdonságoknak, az érezhető minőségnek, valamint a magasabb árkategóriának köszönhetően a Holland Malt szerint több mint valószínű, hogy a HTST-maláta és a normális maláta nem vagy alig helyettesítik egymást. A HTST-maláta valószínűleg saját keresletet és piacot generál. A Holland Malt szerint ezért a beruházás szükségszerűen nem eredményez a normális malátapiacon 55 000 tonnás kapacitásnövekedést.

| (27) | A Holland Malt amellett megjegyzi, hogy Holland Maltba történő beruházás a világpiacon fennálló túltermelés ellenére nem kell, hogy még több kapacitáshoz vezessen. Mivel a Holland Malt tengeri kikötő mellett fekszik, a malátagyár inkább értékesítési lehetőségeket talál a maláta exportpiacán. Miközben a nem tenger mellett fekvő európai malátaágazatnak a növekedési perspektívai csökkenhet a nyugat-európai csökkenő malátakereslet miatt, a malátakivitel lényeges növekedési perspektívákat nyújt. A Holland Malt szerint három, 2005. évi jelentésben erősítik ezt (8). Ezekből a jelentésekből kiderül, hogy az ázsiai, latin-amerikai, afrikai és kelet-európai feltörő piacok a malátának a legmagasabb követelményeket támasztanak, és hogy az európai malátaágazatnak a malátája magas minőségének köszönhetően versenyelőnye van. A Holland Malt megjegyzi, hogy nem nehéz találni normális értékesítési lehetőségeket a malátájára és hivatkozik arra is, hogy 2005-ben megtelt a megrendelési nyilvántartása, miközben a második egymást követő évben több malátát a megtermeltnél értesít. A Holland Malt még azt is megjegyzi, hogy a wageningeni és lieshouti zárt kapacitásával ellátja a nyugat-európai, zsugorodó piacot, miközben az eemshaveni új kapacitás a növekedő exportpiacra irányul. A malátapiac kapacitásának nettó növekedése kevesebb lesz a Bizottság 2005. május 5-i levélben meghatározottnál. A Holland Malt kifejti, hogy az eemshaveni berendezésbe történt beruházás sokkal jobban befolyásolja a harmadik országokkal folytatott kereskedelmet, mint a tagállamok közti kereskedelmet, mivel a malátaexport olyan piaci szegmens, amely független attól a szegmenstől, amelyen a hazai malátaszállítók tevékenykednek. A Holland Malt hangsúlyozza, hogy a világpiaci helyzet azért nem akadályozta meg a Bizottságot, hogy a litvániai malátagyárnak nyújtott beruházási támogatást hagyjon jóvá. |
| --- | --- |

(27)

A Holland Malt amellett megjegyzi, hogy Holland Maltba történő beruházás a világpiacon fennálló túltermelés ellenére nem kell, hogy még több kapacitáshoz vezessen. Mivel a Holland Malt tengeri kikötő mellett fekszik, a malátagyár inkább értékesítési lehetőségeket talál a maláta exportpiacán. Miközben a nem tenger mellett fekvő európai malátaágazatnak a növekedési perspektívai csökkenhet a nyugat-európai csökkenő malátakereslet miatt, a malátakivitel lényeges növekedési perspektívákat nyújt. A Holland Malt szerint három, 2005. évi jelentésben erősítik ezt (8). Ezekből a jelentésekből kiderül, hogy az ázsiai, latin-amerikai, afrikai és kelet-európai feltörő piacok a malátának a legmagasabb követelményeket támasztanak, és hogy az európai malátaágazatnak a malátája magas minőségének köszönhetően versenyelőnye van. A Holland Malt megjegyzi, hogy nem nehéz találni normális értékesítési lehetőségeket a malátájára és hivatkozik arra is, hogy 2005-ben megtelt a megrendelési nyilvántartása, miközben a második egymást követő évben több malátát a megtermeltnél értesít. A Holland Malt még azt is megjegyzi, hogy a wageningeni és lieshouti zárt kapacitásával ellátja a nyugat-európai, zsugorodó piacot, miközben az eemshaveni új kapacitás a növekedő exportpiacra irányul. A malátapiac kapacitásának nettó növekedése kevesebb lesz a Bizottság 2005. május 5-i levélben meghatározottnál. A Holland Malt kifejti, hogy az eemshaveni berendezésbe történt beruházás sokkal jobban befolyásolja a harmadik országokkal folytatott kereskedelmet, mint a tagállamok közti kereskedelmet, mivel a malátaexport olyan piaci szegmens, amely független attól a szegmenstől, amelyen a hazai malátaszállítók tevékenykednek. A Holland Malt hangsúlyozza, hogy a világpiaci helyzet azért nem akadályozta meg a Bizottságot, hogy a litvániai malátagyárnak nyújtott beruházási támogatást hagyjon jóvá.

| (28) | A Holland Malt állítja, hogy a beruházásnak pozitív hatása van az észak-hollandiai és németországi régió vidékfejlesztésére. A sok gazdának (körülbelül 1 800) ezzel alternatív gazdálkodás jön létre. A gazdák így kiváló minőségi sörárpát termelnek egy növekedő piacra, amely a takarmányárpával ellenére nem a közösségi intervenciós szabály alá esnek. Azon kívül a sörárpa termelése kevésbé káros a környezetre, mint a takarmányárpáé. Továbbá a Holland Malt megjegyzi, hogy a malátatermelési és tárolási integrált berendezése hozzájárul az élelmiszerbiztonsághoz. |
| --- | --- |

(28)

A Holland Malt állítja, hogy a beruházásnak pozitív hatása van az észak-hollandiai és németországi régió vidékfejlesztésére. A sok gazdának (körülbelül 1 800) ezzel alternatív gazdálkodás jön létre. A gazdák így kiváló minőségi sörárpát termelnek egy növekedő piacra, amely a takarmányárpával ellenére nem a közösségi intervenciós szabály alá esnek. Azon kívül a sörárpa termelése kevésbé káros a környezetre, mint a takarmányárpáé. Továbbá a Holland Malt megjegyzi, hogy a malátatermelési és tárolási integrált berendezése hozzájárul az élelmiszerbiztonsághoz.

| (29) | Groningen tartomány a Holland Maltnak nyújtott beruházás mellett foglalt állást. A régió a foglalkoztatásra gyakorolt pozitív hatására utal. Továbbá meghangsúlyozza a projekt keretében alkalmazott innovációs technológiát, valamint az Eemshaven fejlesztésének adott lökést, egyebek között egy mezőgazdasági ipari park megvalósulása miatt. A tartomány amellett a beruházás, azokra a gazdákra kifejtett serkentő hatására mutat, akiknek nehézségei vannak a hagyományos, helyi terméssel, mint pl. a keményítőburgonyával. Ha átváltanak sörárpára, akkor jobb perspektívái lesznek. |
| --- | --- |

(29)

Groningen tartomány a Holland Maltnak nyújtott beruházás mellett foglalt állást. A régió a foglalkoztatásra gyakorolt pozitív hatására utal. Továbbá meghangsúlyozza a projekt keretében alkalmazott innovációs technológiát, valamint az Eemshaven fejlesztésének adott lökést, egyebek között egy mezőgazdasági ipari park megvalósulása miatt. A tartomány amellett a beruházás, azokra a gazdákra kifejtett serkentő hatására mutat, akiknek nehézségei vannak a hagyományos, helyi terméssel, mint pl. a keményítőburgonyával. Ha átváltanak sörárpára, akkor jobb perspektívái lesznek.

IV.   HOLLANDIA ÉSZREVÉTELEI

| (30) | Hollandia a 2005. június 10-i levelében az eljárás elindítására reagált. A 2005. október 14-i levelében Hollandia reagált a harmadik érdekeltek észrevételeire, miután kérte a válaszadási határidő hosszabbítását. |
| --- | --- |

(30)

Hollandia a 2005. június 10-i levelében az eljárás elindítására reagált. A 2005. október 14-i levelében Hollandia reagált a harmadik érdekeltek észrevételeire, miután kérte a válaszadási határidő hosszabbítását.

| (31) | Az első levélben Hollandia kifejti, hogy amennyiben a nem tenger melletti európai malátaágazat növekedési perspektívai csökkennének a nyugat-európai csökkenő kereslet miatt, akkor a malátakivitel lényeges növekedési perspektívákat kínál. Mivel a Holland Malt tengeri kikötő mellett fekszik, ebből előnyt húzhat. Ebben az értelemben a malátapiac hasítottnak mondható. A Holland Malti beruházás nem befolyásolja a nyugat-európai helyi, nem tenger melletti malátagyárak számára egyre zsugorodó piacát. Hollandia kijelenti, hogy 2004/2005-ben a Közösség hasonló malátamennyiségekre adott ki kiviteli engedélyeket, mint 2003/2004-ben, és kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kiviteli engedélyekkel kapcsolatos legaktuálisabb adatokat. Továbbá Hollandia azon véleményen van, hogy létezik a Holland Maltféle kiváló minőségi maláta számára egy speciális piaci szegmens. Erre utal a Weihenstephani egyetem levele is, amelyben igazolják a HTST-maláta megkülönböztető tulajdonságait. |
| --- | --- |

(31)

Az első levélben Hollandia kifejti, hogy amennyiben a nem tenger melletti európai malátaágazat növekedési perspektívai csökkennének a nyugat-európai csökkenő kereslet miatt, akkor a malátakivitel lényeges növekedési perspektívákat kínál. Mivel a Holland Malt tengeri kikötő mellett fekszik, ebből előnyt húzhat. Ebben az értelemben a malátapiac hasítottnak mondható. A Holland Malti beruházás nem befolyásolja a nyugat-európai helyi, nem tenger melletti malátagyárak számára egyre zsugorodó piacát. Hollandia kijelenti, hogy 2004/2005-ben a Közösség hasonló malátamennyiségekre adott ki kiviteli engedélyeket, mint 2003/2004-ben, és kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kiviteli engedélyekkel kapcsolatos legaktuálisabb adatokat. Továbbá Hollandia azon véleményen van, hogy létezik a Holland Maltféle kiváló minőségi maláta számára egy speciális piaci szegmens. Erre utal a Weihenstephani egyetem levele is, amelyben igazolják a HTST-maláta megkülönböztető tulajdonságait.

| (32) | A harmadik érdekeltek észrevételeire reagálva Hollandia kifejti, hogy a maláta világpiaca a következő években nőni fog. A 2005. október 4-5-én rendezésre került, sörárpa témában tartott tanácskozásra hivatkoznak, amelynek keretében a Nemzetközi Búzatanács (9) megjósolta, hogy a maláta összmennyisége 2010-ben 10 %-kal nő. Ezen a tanácskozáson a Rabobank jelentette, hogy az összsörfogyasztás évi 2 %-kal nő, elsősorban a feltörő piacok, mint Dél-Amerika, Afrika, Oroszország, Délkelet-Ázsia és Kína növekvő sörfogyasztása miatt. A tenger melletti és tömegtermelésre képes malátagyárak hasznot húzhatnak ebből. Hollandia az Euromalt 2005 augusztusában kelt levelére (10) hivatkozik, amelyben szerepel, hogy be kell zárni a kis, régi és nem hatékony gyártási kapacitást. Ugyanabban a levélben szó van a malátaágazat legalább500 000–700 000 tonnás túltermeléséről. Hollandia szerint ez a szám napi 24-órás, heti 7 napos és évi 365 napos termelésre alapul. Megállási időszakokat nem vettek figyelembe, ami miatt nem biztos, hogy valóban szó van túltermelésről. Hollandia amellett a Frontier Economics nevű kutatóiroda, a Holland Malt (földtani piaca és innovációs szempontjai)ról szóló jelentésére (11) utal. A jelentés következtetése a következőképpen hangzik: semmi jel nincs arra, hogy a Holland Maltnak nyújtott támogatás miatt a többi európai gyártók maláta értékesítésében változás következne be, függetlenül azoktól, amelyek mindenképpen bekövetkeznek. Nincs semmilyen információ arra, hogy a támogatás odaítélése a rendes maláta gyártóinál esetlegesen fennálló túltermelést súlyosbítja. Hollandia kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a HTST-maláta – a kiváló minőségi malátafajta, amely a sör „öregedését” megelőzi – elkülönített piacának létezését. Továbbá Hollandia 12 000 tonna malátakapacitás további bezárására rámutat, amely a meglévő kapacitással összefüggő összes bezárását 77 000 tonnára teszi. A plusz kapacitás az egész közösségi kapacitásnak a 0,5 %-át teszi ki, amely nem zavarja meg a közösségi malátapiacot. Végül Hollandia megjegyzi, hogy a támogatást, amelyet nyújtani kíván, csak az Eemshaven hátrányos fekvésének kompenzálására nyújtja, valamint azért, hogy Holland Maltnak hasonló versenyfeltételei legyenek (támogatás nélkül hasonlóan beruháztak volna a terneuzeni tengeri kikötőben található malátagyárba). |
| --- | --- |

(32)

A harmadik érdekeltek észrevételeire reagálva Hollandia kifejti, hogy a maláta világpiaca a következő években nőni fog. A 2005. október 4-5-én rendezésre került, sörárpa témában tartott tanácskozásra hivatkoznak, amelynek keretében a Nemzetközi Búzatanács (9) megjósolta, hogy a maláta összmennyisége 2010-ben 10 %-kal nő. Ezen a tanácskozáson a Rabobank jelentette, hogy az összsörfogyasztás évi 2 %-kal nő, elsősorban a feltörő piacok, mint Dél-Amerika, Afrika, Oroszország, Délkelet-Ázsia és Kína növekvő sörfogyasztása miatt. A tenger melletti és tömegtermelésre képes malátagyárak hasznot húzhatnak ebből. Hollandia az Euromalt 2005 augusztusában kelt levelére (10) hivatkozik, amelyben szerepel, hogy be kell zárni a kis, régi és nem hatékony gyártási kapacitást. Ugyanabban a levélben szó van a malátaágazat legalább500 000–700 000 tonnás túltermeléséről. Hollandia szerint ez a szám napi 24-órás, heti 7 napos és évi 365 napos termelésre alapul. Megállási időszakokat nem vettek figyelembe, ami miatt nem biztos, hogy valóban szó van túltermelésről. Hollandia amellett a Frontier Economics nevű kutatóiroda, a Holland Malt (földtani piaca és innovációs szempontjai)ról szóló jelentésére (11) utal. A jelentés következtetése a következőképpen hangzik: semmi jel nincs arra, hogy a Holland Maltnak nyújtott támogatás miatt a többi európai gyártók maláta értékesítésében változás következne be, függetlenül azoktól, amelyek mindenképpen bekövetkeznek. Nincs semmilyen információ arra, hogy a támogatás odaítélése a rendes maláta gyártóinál esetlegesen fennálló túltermelést súlyosbítja. Hollandia kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a HTST-maláta – a kiváló minőségi malátafajta, amely a sör „öregedését” megelőzi – elkülönített piacának létezését. Továbbá Hollandia 12 000 tonna malátakapacitás további bezárására rámutat, amely a meglévő kapacitással összefüggő összes bezárását 77 000 tonnára teszi. A plusz kapacitás az egész közösségi kapacitásnak a 0,5 %-át teszi ki, amely nem zavarja meg a közösségi malátapiacot. Végül Hollandia megjegyzi, hogy a támogatást, amelyet nyújtani kíván, csak az Eemshaven hátrányos fekvésének kompenzálására nyújtja, valamint azért, hogy Holland Maltnak hasonló versenyfeltételei legyenek (támogatás nélkül hasonlóan beruháztak volna a terneuzeni tengeri kikötőben található malátagyárba).

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

Közös piacszervezés

| (33) | Az intézkedés árpát feldolgozó vállalat támogatását érinti. A Tanács a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK sz. rendelete 23. cikke értelmében (12) a Szerződés 87., 88. és 89. cikkei az ebben a rendeletben megnevezett termékekre alkalmazandók. Ezért az ágazat, amelyre jelen intézkedés vonatkozik, az állami támogatásokról szóló közösségi előírások alá esik. |
| --- | --- |

(33)

Az intézkedés árpát feldolgozó vállalat támogatását érinti. A Tanács a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK sz. rendelete 23. cikke értelmében (12) a Szerződés 87., 88. és 89. cikkei az ebben a rendeletben megnevezett termékekre alkalmazandók. Ezért az ágazat, amelyre jelen intézkedés vonatkozik, az állami támogatásokról szóló közösségi előírások alá esik.

Állami támogatás tilalma a Szerződés 87. cikke, (1) bekezdése alapján

| (34) | Az EK-szerződés 87. cikke, (1) bekezdése értelmében azok az állami támogatási intézkedések vagy bármilyen állami eszközökkel támogatott intézkedések, amelyek torzítják, vagy torzíthatják a versenyt bizonyos cégek vagy bizonyos termelő vállalatok előnyben részesítése miatt, összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben ez a támogatás a tagállamok közötti kereskedelemre kedvezőtlenül kihat. |
| --- | --- |

(34)

Az EK-szerződés 87. cikke, (1) bekezdése értelmében azok az állami támogatási intézkedések vagy bármilyen állami eszközökkel támogatott intézkedések, amelyek torzítják, vagy torzíthatják a versenyt bizonyos cégek vagy bizonyos termelő vállalatok előnyben részesítése miatt, összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben ez a támogatás a tagállamok közötti kereskedelemre kedvezőtlenül kihat.

| (35) | Az intézkedés egy közvetlenül végrehajtott beruházási támogatásból áll. Abban az értelemben szelektív, hogy egyetlenegy vállalkozást, mégpedig Holland Maltot előnyben részesít. |
| --- | --- |

(35)

Az intézkedés egy közvetlenül végrehajtott beruházási támogatásból áll. Abban az értelemben szelektív, hogy egyetlenegy vállalkozást, mégpedig Holland Maltot előnyben részesít.

| (36) | A Bíróság törvénykezése szerint a vállalkozás versenyhelyzete, az állami támogatásból kifolyó javulása bizonyíték arra, hogy a hasonló támogatást nem élvező vállalkozásokkal szembeni versenyt megzavarták (13). |
| --- | --- |

(36)

A Bíróság törvénykezése szerint a vállalkozás versenyhelyzete, az állami támogatásból kifolyó javulása bizonyíték arra, hogy a hasonló támogatást nem élvező vállalkozásokkal szembeni versenyt megzavarták (13).

| (37) | Az intézkedés kedvezőtlenül hat a tagállamok közötti kereskedelemre, amennyiben nehezíti a többi tagállamból történő importot, vagy megkönnyíti a többi tagállamba történő kivitelt. Ebben ügydöntő, hogy a közösségen belüli kereskedelem a vitatott intézkedés miatt máshogyan alakul-e vagy alakulhat-e. |
| --- | --- |

(37)

Az intézkedés kedvezőtlenül hat a tagállamok közötti kereskedelemre, amennyiben nehezíti a többi tagállamból történő importot, vagy megkönnyíti a többi tagállamba történő kivitelt. Ebben ügydöntő, hogy a közösségen belüli kereskedelem a vitatott intézkedés miatt máshogyan alakul-e vagy alakulhat-e.

| (38) | A jelen intézkedés által érintett termékkel (maláta) jelentős mértékben kereskednek a közösségen belül. 2004-ben a közösségben körülbelül 1,3 millió tonna malátával kereskedtek. Ez a 2004. évi egész közösségi malátatermelés körülbelül 15 %-át tette ki (14). Ezért az ágazat konkurenciának van kitéve. Fennáll a veszély, hogy a közösségen belüli kereskedelem az intézkedésnek köszönhetően máshogyan alakul. |
| --- | --- |

(38)

A jelen intézkedés által érintett termékkel (maláta) jelentős mértékben kereskednek a közösségen belül. 2004-ben a közösségben körülbelül 1,3 millió tonna malátával kereskedtek. Ez a 2004. évi egész közösségi malátatermelés körülbelül 15 %-át tette ki (14). Ezért az ágazat konkurenciának van kitéve. Fennáll a veszély, hogy a közösségen belüli kereskedelem az intézkedésnek köszönhetően máshogyan alakul.

| (39) | Az érintett intézkedés ezért a Szerződés 87. cikke, (1) bekezdése szerinti támogatás. |
| --- | --- |

(39)

Az érintett intézkedés ezért a Szerződés 87. cikke, (1) bekezdése szerinti támogatás.

A Szerződés 87. cikke, (2) bekezdése: kivételek

| (40) | A 87. cikk, (2) és (3) bekezdésében néhány, a Szerződés 87. cikke, (1) bekezdésben foglalt tilalom alóli kivételt határoztak meg. |
| --- | --- |

(40)

A 87. cikk, (2) és (3) bekezdésében néhány, a Szerződés 87. cikke, (1) bekezdésben foglalt tilalom alóli kivételt határoztak meg.

| (41) | Az intézkedés jellegére és céljaira való tekintettel a 87. cikk, (2) bekezdésében felsorolt kivételek nem alkalmazhatók. Hollandia sem kérte a 87. cikk, (2) bekezdésének alkalmazását. |
| --- | --- |

(41)

Az intézkedés jellegére és céljaira való tekintettel a 87. cikk, (2) bekezdésében felsorolt kivételek nem alkalmazhatók. Hollandia sem kérte a 87. cikk, (2) bekezdésének alkalmazását.

A Szerződés 87. cikke, (3) bekezdése: a Bizottság értékelése alóli kivételek

| (42) | A 87. cikk, (3) bekezdésében más támogatási formákat neveznek meg, amelyek a közösségi piaccal összeegyeztethetők. Hogy valóban a Szerződéssel összeegyeztethetők-e el kell bírálni a Közösség álláspontja felől, és nem csak egy bizonyos tagállam álláspontja felől. A közösségi piac jó működése érdekében a 87. cikk, (3) bekezdésében felsorolt kivételeket szigorúan értelmezni kell. |
| --- | --- |

(42)

A 87. cikk, (3) bekezdésében más támogatási formákat neveznek meg, amelyek a közösségi piaccal összeegyeztethetők. Hogy valóban a Szerződéssel összeegyeztethetők-e el kell bírálni a Közösség álláspontja felől, és nem csak egy bizonyos tagállam álláspontja felől. A közösségi piac jó működése érdekében a 87. cikk, (3) bekezdésében felsorolt kivételeket szigorúan értelmezni kell.

| (43) | A 87. cikk, (3) bekezdés, a) pontjával kapcsolatosan arra kell mutatni, hogy a támogatás kedvezményezettje nem olyan régióban települt le, ahol a gazdasági fejlődés nem különösen kedvezőtlennek mondható a Regionális támogatásokról szóló útmutatások
   (15) értelmében (a GDP/lakó az kevesebb a közösségi átlag 75 %-ánál). A Szerződés 87. cikke, (3) bekezdése, a) pontja ezért az I. sz. mellékletben felsorolt termékek gyártásának, feldolgozásának vagy értékesítésének támogatását nem igazolja. |
| --- | --- |

(43)

A 87. cikk, (3) bekezdés, a) pontjával kapcsolatosan arra kell mutatni, hogy a támogatás kedvezményezettje nem olyan régióban települt le, ahol a gazdasági fejlődés nem különösen kedvezőtlennek mondható a Regionális támogatásokról szóló útmutatások
   (15) értelmében (a GDP/lakó az kevesebb a közösségi átlag 75 %-ánál). A Szerződés 87. cikke, (3) bekezdése, a) pontja ezért az I. sz. mellékletben felsorolt termékek gyártásának, feldolgozásának vagy értékesítésének támogatását nem igazolja.

| (44) | A 87. cikk, (3) bekezdés, b) pontjával kapcsolatosan megjegyezendő, hogy a szóban forgó intézkedés nem vonatkozik olyan fontos, közös európai érdekű projektnek a megvalósítására, vagy az egyik tagállamban bekövetkezett súlyos gazdasági zavar megszüntetésére. |
| --- | --- |

(44)

A 87. cikk, (3) bekezdés, b) pontjával kapcsolatosan megjegyezendő, hogy a szóban forgó intézkedés nem vonatkozik olyan fontos, közös európai érdekű projektnek a megvalósítására, vagy az egyik tagállamban bekövetkezett súlyos gazdasági zavar megszüntetésére.

| (45) | A támogatást sem arra szántak vagy alkalmas arra, hogy a 87. cikk, (3) bekezdés, d) pontját valósítsa meg. |
| --- | --- |

(45)

A támogatást sem arra szántak vagy alkalmas arra, hogy a 87. cikk, (3) bekezdés, d) pontját valósítsa meg.

A Szerződés 87. cikke, (3) bekezdése c) pontja

| (46) | A 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő, az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piac szabályaival, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben |
| --- | --- |

(46)

A 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő, az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piac szabályaival, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben

| (47) | Mivel Holland Malt nem kis- vagy középvállalkozás a Bizottság definíciója értelmében (16), az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (17) nem alkalmazható. Az iránymutatások 4.2. pontja alapján kell értékelni, hogy a mezőgazdasági termékek feldolgozásába történt beruházásoknak a támogatása a 87. cikk, (3) bekezdés, c) pontjával összeegyeztethető-e. |
| --- | --- |

(47)

Mivel Holland Malt nem kis- vagy középvállalkozás a Bizottság definíciója értelmében (16), az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (17) nem alkalmazható. Az iránymutatások 4.2. pontja alapján kell értékelni, hogy a mezőgazdasági termékek feldolgozásába történt beruházásoknak a támogatása a 87. cikk, (3) bekezdés, c) pontjával összeegyeztethető-e.

A támogatható kiadások és támogatási százalékok

| (48) | Az iránymutatások 4.2.3. pontja szerint a támogatható kiadások ingatlanok, új gépek és berendezések – a számítógépes programokat beleértve – építésére, megszerzésére vagy javítására vonatkozhatnak. A támogatás nem lehet több az 1. célrégiók támogatható beruházások 50 %-ánál, valamint a többi régiókban nem lehet több 40 %-nál. |
| --- | --- |

(48)

Az iránymutatások 4.2.3. pontja szerint a támogatható kiadások ingatlanok, új gépek és berendezések – a számítógépes programokat beleértve – építésére, megszerzésére vagy javítására vonatkozhatnak. A támogatás nem lehet több az 1. célrégiók támogatható beruházások 50 %-ánál, valamint a többi régiókban nem lehet több 40 %-nál.

| (49) | Ezek a feltételek teljesültek, mivel a támogatást nyújtották az épületek építésére, az épületek és berendezések helyéül szolgáló telkek megvételére. Amellett Hollandia a bejelentett támogatást a támogatható költségek legfeljebb 13,5 %-ára nyújtotta. |
| --- | --- |

(49)

Ezek a feltételek teljesültek, mivel a támogatást nyújtották az épületek építésére, az épületek és berendezések helyéül szolgáló telkek megvételére. Amellett Hollandia a bejelentett támogatást a támogatható költségek legfeljebb 13,5 %-ára nyújtotta.

Gazdasági életképesség és közösségi minimumszabványok

| (50) | Az iránymutatások 4.2.3. pontjában továbbá kikötötték, hogy a beruházási támogatást csak olyan vállalkozásoknak szabad odaítélni, amelyek kilátásainak a megítélése bizonyítja, hogy a vállalkozás gazdasági szempontból életképes. A vállalkozásnak a környezet, higiénia és az állatok kímélete terén meg kell felelnie a közösségi minimumszabványoknak. |
| --- | --- |

(50)

Az iránymutatások 4.2.3. pontjában továbbá kikötötték, hogy a beruházási támogatást csak olyan vállalkozásoknak szabad odaítélni, amelyek kilátásainak a megítélése bizonyítja, hogy a vállalkozás gazdasági szempontból életképes. A vállalkozásnak a környezet, higiénia és az állatok kímélete terén meg kell felelnie a közösségi minimumszabványoknak.

| (51) | Megfeleltek ezeknek a feltételeknek. Hollandia mind Bavaria NV-ra, mind Agrifirmre vonatkozóan a gazdasági életképességükkel kapcsolatosan elegendő biztosítékot nyújtott. Azonkívül megfelelően igazolták, hogy a malátagyár a környezet, higiénia és az állatok kímélete terén a közösségi minimumszabványoknak megfelel. |
| --- | --- |

(51)

Megfeleltek ezeknek a feltételeknek. Hollandia mind Bavaria NV-ra, mind Agrifirmre vonatkozóan a gazdasági életképességükkel kapcsolatosan elegendő biztosítékot nyújtott. Azonkívül megfelelően igazolták, hogy a malátagyár a környezet, higiénia és az állatok kímélete terén a közösségi minimumszabványoknak megfelel.

Piaci értékesítési lehetőségek

| (52) | Az iránymutatások 4.2.5. pontjában meghatározták, hogy nem szabad támogatást nyújtani olyan beruházásoknak, amelynek termékeire nincs értékesítési lehetősége a piacon. A megfelelő szinten ezt meg kell ítélni a szóban forgó termékek, a beruházások fajtája valamint a meglévő és várható kapacitás alapján. Amellett az esetleges termelést korlátozó intézkedéseket vagy a közösségi piacszervezés keretében hozott, a közösségi támogatásokat korlátozó intézkedéseket is számításba kell venni. |
| --- | --- |

(52)

Az iránymutatások 4.2.5. pontjában meghatározták, hogy nem szabad támogatást nyújtani olyan beruházásoknak, amelynek termékeire nincs értékesítési lehetősége a piacon. A megfelelő szinten ezt meg kell ítélni a szóban forgó termékek, a beruházások fajtája valamint a meglévő és várható kapacitás alapján. Amellett az esetleges termelést korlátozó intézkedéseket vagy a közösségi piacszervezés keretében hozott, a közösségi támogatásokat korlátozó intézkedéseket is számításba kell venni.

| (53) | A Szerződés 88. cikke, (2) bekezdése szerinti eljárást azért indították, mert az eljárás elindításakor, a Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján nem lehetett kizárni a malátapiacon való túltermelést. |
| --- | --- |

(53)

A Szerződés 88. cikke, (2) bekezdése szerinti eljárást azért indították, mert az eljárás elindításakor, a Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján nem lehetett kizárni a malátapiacon való túltermelést.

| (54) | Hollandiának és a Holland Maltnak, az eljárás elindításával kapcsolatos észrevételei lényegében három pontra vonatkoznak. Először is vitatják a malátapiac túltermelését (de Hollandia és a Holland Malt nem vitatja azt a tényt, hogy a projekt további kínálathoz vezet a malátapiacon). Másodszor megjegyzik, hogy az eemshaveni gyárba történő beruházás jobban befolyásolja majd a harmadik országok közötti kereskedelmet, mint a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a malátaexport olyan piaci szegmens, amely független attól a szegmenstől, amelyben a nem tenger melletti malátaszállítók működnek. Harmadszor abból kell kiindulni, hogy általános malátára és prémium malátára elkülönített piacok vannak. |
| --- | --- |

(54)

Hollandiának és a Holland Maltnak, az eljárás elindításával kapcsolatos észrevételei lényegében három pontra vonatkoznak. Először is vitatják a malátapiac túltermelését (de Hollandia és a Holland Malt nem vitatja azt a tényt, hogy a projekt további kínálathoz vezet a malátapiacon). Másodszor megjegyzik, hogy az eemshaveni gyárba történő beruházás jobban befolyásolja majd a harmadik országok közötti kereskedelmet, mint a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a malátaexport olyan piaci szegmens, amely független attól a szegmenstől, amelyben a nem tenger melletti malátaszállítók működnek. Harmadszor abból kell kiindulni, hogy általános malátára és prémium malátára elkülönített piacok vannak.

A malátapiacon jelentkező túltermelés

| (55) | A Bizottság mind világi, mind közösségi szinten megvizsgálta a malátagyártás és -kereskedelemmel kapcsolatos helyzetet. Mivel az Eurostat statisztikai a malátával kapcsolatosan hiányosak (néhány ország gyártási és kiviteli adatai hiányoznak vagy bizalmasak), a Bizottság az Euromalt, a Nemzetközi Búzatanács adataira, valamint H.M. Gauger, a sörárpapiacról szóló jelentésére támaszkodott. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság mind világi, mind közösségi szinten megvizsgálta a malátagyártás és -kereskedelemmel kapcsolatos helyzetet. Mivel az Eurostat statisztikai a malátával kapcsolatosan hiányosak (néhány ország gyártási és kiviteli adatai hiányoznak vagy bizalmasak), a Bizottság az Euromalt, a Nemzetközi Búzatanács adataira, valamint H.M. Gauger, a sörárpapiacról szóló jelentésére támaszkodott.

| (56) | A világpiacot illetően, az Euromalt adataiból kiolvasható, hogy a malátagyárak mostani szállítási kapacitása jelentősen több mint a kereslet, és hogy ez még a következő években is így lesz. Euromalt 2005. augusztusban kelt levele (18) az alábbi, a világ malátakapacitásáról szóló táblázatot tartalmazza.
  Világ malátakapacitása









  (1000 tonnánként) |
| --- | --- |
| | 2004 | Többlet | 2006 (becslés) | Többlet |
| EU-15 | 7 500 | | 7 600 | |
| EU-10 | 1 200 | | 1 150 | |
| Összesen EU-25 | 8 700 | 2 500 | 8 750 | 2 700 |
| Oroszország | 850 | -550 | 1 550 | 100 |
| Ukrajna | 230 | -50 | 330 | 120 |
| Fehéroroszág | 70 | -6 | 70 | -10 |
| Közép- és Kelet-Európa | 460 | -60 | 470 | -60 |
| Összesen Európa | 10 130 | 1 834 | 11 170 | 2 850 |
| Nafta | 3 600 | | 3 900 | |
| Dél-Amerika | 1 220 | | 1 370 | |
| Óceánia | 770 | | 950 | |
| Közép-Kelet és Közép-Ázsia | 200 | | 200 | |
| Afrika | 380 | | 380 | |
| Kína | 3 000 | | 3 300 | |
| Távol Kelet | 300 | | 340 | |
| Összesen | 9 470 | -1 300 | 10 440 | -900 |
| Világ összesen | 19 780 | 534 | 21 610 | 1 950 |

(56)

A világpiacot illetően, az Euromalt adataiból kiolvasható, hogy a malátagyárak mostani szállítási kapacitása jelentősen több mint a kereslet, és hogy ez még a következő években is így lesz. Euromalt 2005. augusztusban kelt levele (18) az alábbi, a világ malátakapacitásáról szóló táblázatot tartalmazza.

Világ malátakapacitása

(1000 tonnánként)

2004

Többlet

2006 (becslés)

Többlet

EU-15

7 500

7 600

EU-10

1 200

1 150

Összesen EU-25

8 700

2 500

8 750

2 700

Oroszország

850

-550

1 550

100

Ukrajna

230

-50

330

120

Fehéroroszág

70

-6

70

-10

Közép- és Kelet-Európa

460

-60

470

-60

Összesen Európa

10 130

1 834

11 170

2 850

Nafta

3 600

3 900

Dél-Amerika

1 220

1 370

Óceánia

770

950

Közép-Kelet és Közép-Ázsia

200

200

Afrika

380

380

Kína

3 000

3 300

Távol Kelet

300

340

Összesen

9 470

-1 300

10 440

-900

Világ összesen

19 780

534

21 610

1 950

| (57) | Mint ahogy az a táblázatból kiolvasható, 2004-ben a világ malátakapacitása körülbelül fél millió tonnával több volt, mint a kereslet. A 2006. évre vonatkozó becslések arra utalnak, hogy ez a túltermelés körülbelül 2 millió tonnára nő majd. |
| --- | --- |

(57)

Mint ahogy az a táblázatból kiolvasható, 2004-ben a világ malátakapacitása körülbelül fél millió tonnával több volt, mint a kereslet. A 2006. évre vonatkozó becslések arra utalnak, hogy ez a túltermelés körülbelül 2 millió tonnára nő majd.

| (58) | Az Euromalt levelében az áll, hogy a világ sörtermelése az elvárások szerint évente legalább 1-2 %-kal növekszik. Ez az átlagnövekedés néhány „új” sörterület (Dél-Amerika, Afrika, Oroszország, Délkelet-Ázsia és Kína) kétszámjegyű növekedésének, valamint a „régi” régiók (Nyugat-Európa és Észak-Amerika) visszaesésének eredménye. A növekedő területeken létrejött sörfőzdékbe történt beruházásoknak a hatékonysága, valamint a „könnyebb” sörök tendenciája szintén a sör literenként használt maláta mennyiségének drasztikus csökkentését eredményezte. Euromalt levonja azt a következtetést, hogy a sör iránt növekvő kereslet a következő években nem társul a maláta iránt növekvő keresletével. A sörfogyasztás növekvési modellje és annak megjósolt folytatása túl nagyon serkentette a plusz maláta-világkapacitás megvalósítását, mégpedig úgy, hogy a mostani világkapacitás jelentősen több mint a kereslet, ami még egy pár évig így is lesz. Euromalt szerint továbbra is be kell ruházni malátaházakba, de az exportpiacok további hanyatlása esetén Európában nem lesz szükség újabb plusz kapacitásra. |
| --- | --- |

(58)

Az Euromalt levelében az áll, hogy a világ sörtermelése az elvárások szerint évente legalább 1-2 %-kal növekszik. Ez az átlagnövekedés néhány „új” sörterület (Dél-Amerika, Afrika, Oroszország, Délkelet-Ázsia és Kína) kétszámjegyű növekedésének, valamint a „régi” régiók (Nyugat-Európa és Észak-Amerika) visszaesésének eredménye. A növekedő területeken létrejött sörfőzdékbe történt beruházásoknak a hatékonysága, valamint a „könnyebb” sörök tendenciája szintén a sör literenként használt maláta mennyiségének drasztikus csökkentését eredményezte. Euromalt levonja azt a következtetést, hogy a sör iránt növekvő kereslet a következő években nem társul a maláta iránt növekvő keresletével. A sörfogyasztás növekvési modellje és annak megjósolt folytatása túl nagyon serkentette a plusz maláta-világkapacitás megvalósítását, mégpedig úgy, hogy a mostani világkapacitás jelentősen több mint a kereslet, ami még egy pár évig így is lesz. Euromalt szerint továbbra is be kell ruházni malátaházakba, de az exportpiacok további hanyatlása esetén Európában nem lesz szükség újabb plusz kapacitásra.

| (59) | A mostani túltermelést a világban a malátára vonatkozó visszaeső eladási számok igazolják, amelyeket a Nemzetközi Búzatanács a Brüsszelben 2005. október 4-én és 5-én megtartott, sörárpáról szóló munkaértekezletén közölt (19). A Nemzetközi Búzatanács szerint a maláta világkereskedelme két év alatt visszaesett a 2002/2003. évi 5,621 millió tonnáról 2004/2005. évi 5,275 millió tonnára (az utóbbi szám becsült adat). A 2005/2006. évre a Nemzetközi Búzatanács azt várja, hogy a maláta forgalmazott mennyisége tovább csökken. A csökkenő tendencia kiderül a 2004/2005. évben nyilvántartott kiviteli engedélyek a 2003/2004. évihez képest (2 477 849) csökkenő számából (2 219 661 tonna), miközben a 2005/2006. évről szóló elvárások még alacsonyabbak a 2004/2005. évi számnál (20). Az RM International (21), a malátapiacról szóló jelentéséből is úgy tűnik, hogy túltermelésre utal, mégpedig az új malátaházak magasabb alapkapacitása miatt, valamint amiatt is, hogy a világ sörtermelése kevésbé nőtt az elmúlt években, ezért az új malátatermelést a kereslet kevésbé gyorsan szívja fel. |
| --- | --- |

(59)

A mostani túltermelést a világban a malátára vonatkozó visszaeső eladási számok igazolják, amelyeket a Nemzetközi Búzatanács a Brüsszelben 2005. október 4-én és 5-én megtartott, sörárpáról szóló munkaértekezletén közölt (19). A Nemzetközi Búzatanács szerint a maláta világkereskedelme két év alatt visszaesett a 2002/2003. évi 5,621 millió tonnáról 2004/2005. évi 5,275 millió tonnára (az utóbbi szám becsült adat). A 2005/2006. évre a Nemzetközi Búzatanács azt várja, hogy a maláta forgalmazott mennyisége tovább csökken. A csökkenő tendencia kiderül a 2004/2005. évben nyilvántartott kiviteli engedélyek a 2003/2004. évihez képest (2 477 849) csökkenő számából (2 219 661 tonna), miközben a 2005/2006. évről szóló elvárások még alacsonyabbak a 2004/2005. évi számnál (20). Az RM International (21), a malátapiacról szóló jelentéséből is úgy tűnik, hogy túltermelésre utal, mégpedig az új malátaházak magasabb alapkapacitása miatt, valamint amiatt is, hogy a világ sörtermelése kevésbé nőtt az elmúlt években, ezért az új malátatermelést a kereslet kevésbé gyorsan szívja fel.

| (60) | A 2005. október 14-i levelében Hollandia megjegyzi, hogy 2010 körül a maláta iránti világkereslet várhatóan 10 %-kal nő. Hivatkoznak a Nemzetközi Búzatanács a Brüsszelben 2005. október 4-én és 5-én megtartott, sörárpáról szóló munkaértekezletén elhangzott előadásra. Azonban az előadásban elhangzott, hogy a 2010-es prognózisokat illetően a világ malátakapacitása 10 %-kal nő. Nem tűnik jónak, hogy a világ malátakapacitását indikációként használjuk a keresletre, mint ahogy Hollandia azt teszi. |
| --- | --- |

(60)

A 2005. október 14-i levelében Hollandia megjegyzi, hogy 2010 körül a maláta iránti világkereslet várhatóan 10 %-kal nő. Hivatkoznak a Nemzetközi Búzatanács a Brüsszelben 2005. október 4-én és 5-én megtartott, sörárpáról szóló munkaértekezletén elhangzott előadásra. Azonban az előadásban elhangzott, hogy a 2010-es prognózisokat illetően a világ malátakapacitása 10 %-kal nő. Nem tűnik jónak, hogy a világ malátakapacitását indikációként használjuk a keresletre, mint ahogy Hollandia azt teszi.

| (61) | A következő években úgy tűnik, hogy a maláta világpiacán két fontos fejlemény megy végbe. Először nő a sörfogyasztás az „új” sörterületeken. De kérdéses, hogy mennyire tud a közösségi malátaágazat ebből profitálni. |
| --- | --- |

(61)

A következő években úgy tűnik, hogy a maláta világpiacán két fontos fejlemény megy végbe. Először nő a sörfogyasztás az „új” sörterületeken. De kérdéses, hogy mennyire tud a közösségi malátaágazat ebből profitálni.

| (62) | A kínai sörtermelés növekedése nem vezetett a maláta-behozatal jelentős növekedéséhez. A Rabobank, a világ malátaágazatról szóló jelentése (22) szerint nem nőtt a maláta importált mennyisége, akkor sem, amikor 2002-ben jelentősen csökkentették a behozatali tarifát, mivel a kiterjedt kínai feldolgozóipar kedvez a sörárpa behozatalának. |
| --- | --- |

(62)

A kínai sörtermelés növekedése nem vezetett a maláta-behozatal jelentős növekedéséhez. A Rabobank, a világ malátaágazatról szóló jelentése (22) szerint nem nőtt a maláta importált mennyisége, akkor sem, amikor 2002-ben jelentősen csökkentették a behozatali tarifát, mivel a kiterjedt kínai feldolgozóipar kedvez a sörárpa behozatalának.

| (63) | A délkelet-ázsiai növekedett sörfogyasztás és -termelést nagyrészt az Ausztráliából történt nagyobb maláta-behozatal tette lehetővé, a közelségének, valamint az ezzel az országgal megkötött szabadkereskedelmi megállapodásnak köszönhetően. |
| --- | --- |

(63)

A délkelet-ázsiai növekedett sörfogyasztás és -termelést nagyrészt az Ausztráliából történt nagyobb maláta-behozatal tette lehetővé, a közelségének, valamint az ezzel az országgal megkötött szabadkereskedelmi megállapodásnak köszönhetően.

| (64) | A tengeri kikötők mellett fekvő közösségi malátaházak, mint pl. Holland Malt úgy tűnik, hogy jó helyzetben vannak, ha nézzük a dél-amerikai és afrikai növekvő maláta iránti keresletét. Dél-Amerikát illetően a most épülő argentin malátakapacitás esetleg tudná teljesíteni a maláta iránti növekvő keresletet. Azonkívül a Mercosur Venezuelával, és egyéb dél-amerikai országokkal történő bővítése valószínűleg a dél-amerikai malátakereskedelem növekedéséhez vezethetne. |
| --- | --- |

(64)

A tengeri kikötők mellett fekvő közösségi malátaházak, mint pl. Holland Malt úgy tűnik, hogy jó helyzetben vannak, ha nézzük a dél-amerikai és afrikai növekvő maláta iránti keresletét. Dél-Amerikát illetően a most épülő argentin malátakapacitás esetleg tudná teljesíteni a maláta iránti növekvő keresletet. Azonkívül a Mercosur Venezuelával, és egyéb dél-amerikai országokkal történő bővítése valószínűleg a dél-amerikai malátakereskedelem növekedéséhez vezethetne.

| (65) | Az oroszországi fejlemények a maláta világpiacának a második fontos tényezője. Oroszország összmalátakapacitása 1 millió tonna, most épül még 450 000 tonna kapacitás. Mivel a jó sörárpa rendelkezésére állása megelőzi a kapacitás kibővítését, azért Oroszország egyre önellátóbb lesz, és valószínűleg malátaexportőr lesz. |
| --- | --- |

(65)

Az oroszországi fejlemények a maláta világpiacának a második fontos tényezője. Oroszország összmalátakapacitása 1 millió tonna, most épül még 450 000 tonna kapacitás. Mivel a jó sörárpa rendelkezésére állása megelőzi a kapacitás kibővítését, azért Oroszország egyre önellátóbb lesz, és valószínűleg malátaexportőr lesz.

| (66) | A fentiek alapján a Bizottságnak nincsenek jelei, hogy a következő években véget ér a maláta világpiacán most tapasztalható túltermelés. A maláta világkereskedelmével kapcsolatosan a Nemzetközi Búzatanács 2010-ig relatív stabil mennyiséget vár, mivel „az Oroszországban tapasztalható visszaesést a dél-amerikai növekedés kompenzálja”, mint ahogy ezt a 2005. októberben megtartott, a sörárpáról szóló munkaértekezleten elhangzott előadásban mondták. |
| --- | --- |

(66)

A fentiek alapján a Bizottságnak nincsenek jelei, hogy a következő években véget ér a maláta világpiacán most tapasztalható túltermelés. A maláta világkereskedelmével kapcsolatosan a Nemzetközi Búzatanács 2010-ig relatív stabil mennyiséget vár, mivel „az Oroszországban tapasztalható visszaesést a dél-amerikai növekedés kompenzálja”, mint ahogy ezt a 2005. októberben megtartott, a sörárpáról szóló munkaértekezleten elhangzott előadásban mondták.

| (67) | Ami a maláta közösségi termelési kapacitását és kereskedelmét illeti, meg kell jegyezni, hogy a Holland Malt, az eemshavenben található malátagyára 2005. áprilisában kezdte működését. Euromalt 2005. augusztusában kelt levelében az áll, hogy a Közösségben még mindig legalább 500 000–700 000 tonnás túlkínálat van, annak ellenére, hogy néhány malátagyár túl alacsony jövedelmezőség miatt bezárt (a közösségi kapacitás 8 800 000 tonna, a fogyasztás 5 900 000 tonna és a kivitel 2 250 000 tonna). |
| --- | --- |

(67)

Ami a maláta közösségi termelési kapacitását és kereskedelmét illeti, meg kell jegyezni, hogy a Holland Malt, az eemshavenben található malátagyára 2005. áprilisában kezdte működését. Euromalt 2005. augusztusában kelt levelében az áll, hogy a Közösségben még mindig legalább 500 000–700 000 tonnás túlkínálat van, annak ellenére, hogy néhány malátagyár túl alacsony jövedelmezőség miatt bezárt (a közösségi kapacitás 8 800 000 tonna, a fogyasztás 5 900 000 tonna és a kivitel 2 250 000 tonna).

| (68) | Euromalt szerint a malátaágazatban a jövedelmezőség a 2005/2006. évben a sok veszteséges vállalkozás miatt eléri a mélypontját, amelynek költségeire csak részben fedezet van. Feltehetően az alacsony jövedelmezőség következtében a nagy német, Andernachban található malátagyártó Weissheimer 2006-ban csődöt jelentett. Amellett más malátagyártási egység zárt be véglegesen, egyebek között négy gyár az Egyesült Királyságban, kettő Németországban, és egy Franciaországban. Itt nagyobb vállalkozások régebbi egységeiről van szó. Más malátagyártók úgy döntöttek, hogy ideiglenesen bezárják kapacitásuknak egyik részét. Más esetben pótolták a régi malátatermelési kapacitást újabbal. Ebből kifolyólag H.M. Gauger a 2006. júliusi, közösségi összmalátakapacitást 8 800 000 tonnára becsüli (23), amellett a közösségi fogyasztásra és a közösségi kivitelre vonatkozó becslések egyeznek az Euromalt 2005. augusztusban kelt levelében feltüntettekkel. Ez még mindig körülbelül 600 000 tonna túltermelést jelentene. |
| --- | --- |

(68)

Euromalt szerint a malátaágazatban a jövedelmezőség a 2005/2006. évben a sok veszteséges vállalkozás miatt eléri a mélypontját, amelynek költségeire csak részben fedezet van. Feltehetően az alacsony jövedelmezőség következtében a nagy német, Andernachban található malátagyártó Weissheimer 2006-ban csődöt jelentett. Amellett más malátagyártási egység zárt be véglegesen, egyebek között négy gyár az Egyesült Királyságban, kettő Németországban, és egy Franciaországban. Itt nagyobb vállalkozások régebbi egységeiről van szó. Más malátagyártók úgy döntöttek, hogy ideiglenesen bezárják kapacitásuknak egyik részét. Más esetben pótolták a régi malátatermelési kapacitást újabbal. Ebből kifolyólag H.M. Gauger a 2006. júliusi, közösségi összmalátakapacitást 8 800 000 tonnára becsüli (23), amellett a közösségi fogyasztásra és a közösségi kivitelre vonatkozó becslések egyeznek az Euromalt 2005. augusztusban kelt levelében feltüntettekkel. Ez még mindig körülbelül 600 000 tonna túltermelést jelentene.

| (69) | 2005. októberi levelében Hollandia felhozza, hogy az Euromalt által megnevezett, malátaágazatban tapasztalható 500 000 – 700 000 tonnányi közösségi túltermelés úgynevezett „name plate”-kapacitáson, vagyis 24 órás, heti hét napos és évi 365 napos termelésen alapul. A karbantartási, hibaelhárítási és javítási időszakokat, amikor a gyárak leállnak, nem is vettek figyelembe, ami miatt nem is biztos, hogy valóban szó van túltermelésről. |
| --- | --- |

(69)

2005. októberi levelében Hollandia felhozza, hogy az Euromalt által megnevezett, malátaágazatban tapasztalható 500 000 – 700 000 tonnányi közösségi túltermelés úgynevezett „name plate”-kapacitáson, vagyis 24 órás, heti hét napos és évi 365 napos termelésen alapul. A karbantartási, hibaelhárítási és javítási időszakokat, amikor a gyárak leállnak, nem is vettek figyelembe, ami miatt nem is biztos, hogy valóban szó van túltermelésről.

| (70) | A Bizottság a közösségi malátaágazatban, az elmúlt években keletkezett tényleges kapacitásra és termelésre támaszkodott. A Bizottság az alábbi táblázatot H.M. Gauger 2004/2005. évi statisztikai áttekintéséből vette át, amelynek forrásaiként nemzeti statisztikák, Euromalt és Eurostat szolgáltak.
  A Közösség összes malátakapacitása | Kapacitás (tonnában): | Termelés tonnában |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 8 613 304 | 8 455 119 |
| 2003 | 8 632 525 | 859 556 |
| 2004 | 8 818 633 | 8 644 575 |

(70)

A Bizottság a közösségi malátaágazatban, az elmúlt években keletkezett tényleges kapacitásra és termelésre támaszkodott. A Bizottság az alábbi táblázatot H.M. Gauger 2004/2005. évi statisztikai áttekintéséből vette át, amelynek forrásaiként nemzeti statisztikák, Euromalt és Eurostat szolgáltak.

A Közösség összes malátakapacitása

Kapacitás (tonnában):

Termelés tonnában

2002

8 613 304

8 455 119

2003

8 632 525

859 556

2004

8 818 633

8 644 575

| (71) | A táblázatban szereplő adatok az összkapacitás legalább 98 % felhasználását mutatják 2002-2004-ben. A Frontier Economics (24) jelentésében szereplő számadatok hasonló felhasználási százalékot mutatnak. 2005-ben a felhasználási százalék alacsonyabb volt, mégpedig a közösségi malátatermelés 8,4 millió tonna volt 8,8 millió tonnás kapacitás mellett. A 2006/2007. forgalmazási évre 8,0 millió tonna össztermelést várnak 8,8 millió tonnás kapacitás mellett (25). Ezek az alacsonyabb felhasználási százalékok tükrözik a malátagyárak, az alacsony jövedelmezőséggel kapcsolatos reakcióját, azaz döntésüket, hogy kevesebb malátát gyártanak, és ideiglenesen bezárnak termelési kapacitást. A 2006/2007. évre a sörárpa rossz termése is lehet a magyarázat része. A 2002-2004. évi számadatok megmutatják, hogy lehetséges az össztermelési kapacitás 98 %-ának felhasználása. Az összkapacitás tényleges felhasználás magas százaléka még nem ok arra, hogy kétségbe vonjuk a közösségi malátaágazat túlteremlését. |
| --- | --- |

(71)

A táblázatban szereplő adatok az összkapacitás legalább 98 % felhasználását mutatják 2002-2004-ben. A Frontier Economics (24) jelentésében szereplő számadatok hasonló felhasználási százalékot mutatnak. 2005-ben a felhasználási százalék alacsonyabb volt, mégpedig a közösségi malátatermelés 8,4 millió tonna volt 8,8 millió tonnás kapacitás mellett. A 2006/2007. forgalmazási évre 8,0 millió tonna össztermelést várnak 8,8 millió tonnás kapacitás mellett (25). Ezek az alacsonyabb felhasználási százalékok tükrözik a malátagyárak, az alacsony jövedelmezőséggel kapcsolatos reakcióját, azaz döntésüket, hogy kevesebb malátát gyártanak, és ideiglenesen bezárnak termelési kapacitást. A 2006/2007. évre a sörárpa rossz termése is lehet a magyarázat része. A 2002-2004. évi számadatok megmutatják, hogy lehetséges az össztermelési kapacitás 98 %-ának felhasználása. Az összkapacitás tényleges felhasználás magas százaléka még nem ok arra, hogy kétségbe vonjuk a közösségi malátaágazat túlteremlését.

| (72) | A jövőben, ahogy azt az Euromalt 2005. augusztusában kelt levelében írták, „a kis, régi és nem hatásos kapacitást be kell zárni. Tekintettel néhány tagállam ágazatának struktúrájára ez egy lassú folyamat lesz”. Ez a folyamat 2006-ban úgy tűnik, felgyorsult. 2006 közepén úgy tűnik, hogy a közösségi malátatermelés megint egyensúlyban van a tényleges kereslettel, mivel a malátagyártók megtanulták, hogy korlátozni kell a termelésüket az eladási mennyiségekre (26). De a régi malátatermelési berendezések fent említett végleges bezárása után még mindig meghaladja a termelési összkapacitás a tényleges keresletet körülbelül 600 000 tonnával. Amellett nem várható, hogy a Közösségen belül a kereslet nő, tekintettel a stagnáló sörfogyasztásra, miközben a közösségi export olyan világkereskedelmi helyzetben történik, amely várhatóan a következő években aránylag stabil marad. Ezért a Bizottságnak nincsenek egyértelmű jelei arra, hogy a mostani túltermelési helyzetben hamarosan változás következne be. |
| --- | --- |

(72)

A jövőben, ahogy azt az Euromalt 2005. augusztusában kelt levelében írták, „a kis, régi és nem hatásos kapacitást be kell zárni. Tekintettel néhány tagállam ágazatának struktúrájára ez egy lassú folyamat lesz”. Ez a folyamat 2006-ban úgy tűnik, felgyorsult. 2006 közepén úgy tűnik, hogy a közösségi malátatermelés megint egyensúlyban van a tényleges kereslettel, mivel a malátagyártók megtanulták, hogy korlátozni kell a termelésüket az eladási mennyiségekre (26). De a régi malátatermelési berendezések fent említett végleges bezárása után még mindig meghaladja a termelési összkapacitás a tényleges keresletet körülbelül 600 000 tonnával. Amellett nem várható, hogy a Közösségen belül a kereslet nő, tekintettel a stagnáló sörfogyasztásra, miközben a közösségi export olyan világkereskedelmi helyzetben történik, amely várhatóan a következő években aránylag stabil marad. Ezért a Bizottságnak nincsenek egyértelmű jelei arra, hogy a mostani túltermelési helyzetben hamarosan változás következne be.

A tagállamok közötti kereskedelemre kifejtett következmények

| (73) | Hollandiának és Holland Maltnak az a véleménye, hogy az eemshaveni gyárba történt beruházás jobban befolyásolja majd a harmadik országok közötti kereskedelmet, mint a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a malátaexport olyan piaci szegmens, amely független attól a szegmenstől, amelyben a nem tenger mellett fekvő malátagyártók működnek. |
| --- | --- |

(73)

Hollandiának és Holland Maltnak az a véleménye, hogy az eemshaveni gyárba történt beruházás jobban befolyásolja majd a harmadik országok közötti kereskedelmet, mint a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a malátaexport olyan piaci szegmens, amely független attól a szegmenstől, amelyben a nem tenger mellett fekvő malátagyártók működnek.

| (74) | A Bizottság elismeri, hogy a malátakapacitás egyik része olyan nem tenger mellett fekvő, kis magán/családi vállalkozásokból áll, amelyek elsősorban a belföldi piacra termelnek. De termelésük egyik része kivitelre is szánhatják, akkor más, főleg exportra irányuló malátagyárak (mint pl. Holland Malt) konkurenciájának vannak kitéve. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság elismeri, hogy a malátakapacitás egyik része olyan nem tenger mellett fekvő, kis magán/családi vállalkozásokból áll, amelyek elsősorban a belföldi piacra termelnek. De termelésük egyik része kivitelre is szánhatják, akkor más, főleg exportra irányuló malátagyárak (mint pl. Holland Malt) konkurenciájának vannak kitéve.

| (75) | Amellett nagy csoportok vannak a közösségi malátaágazatban, amelyek malátájukat mind a Közösségen belül, mind azon kívül értékesítik. Holland Malt is ahhoz tartozik, miközben a tenger mellett olyan kikötőben fekszik, amelyből el lehet látni mind a közösségi piacot, mind a közösségen kívüli piacokat. Azok a malátagyárak, amelyek elsősorban más piacokra történő kivitelre összpontosulnak, ezért Holland Malt konkurenciájának lehetnek kitéve. Ugyanaz érvényes azokra a közösségi piacokra, amelyek elsősorban a belső piacon értékesítenek, mivel Holland Malt még mindig jelentős mennyiségű malátát európai országoknak szeretne adni. 2003. augusztusi üzleti tervében Holland Malt ismerteti, hogy 2005-ben 71 540 tonnát európai rendeltetési helyeknek szeretne eladni (az Ázsiának szánt 28 100 tonnával, a Latin-Amerikának szánt 40 600 tonnával és az Oroszországnak szánt 29 000 tonnával szemben). |
| --- | --- |

(75)

Amellett nagy csoportok vannak a közösségi malátaágazatban, amelyek malátájukat mind a Közösségen belül, mind azon kívül értékesítik. Holland Malt is ahhoz tartozik, miközben a tenger mellett olyan kikötőben fekszik, amelyből el lehet látni mind a közösségi piacot, mind a közösségen kívüli piacokat. Azok a malátagyárak, amelyek elsősorban más piacokra történő kivitelre összpontosulnak, ezért Holland Malt konkurenciájának lehetnek kitéve. Ugyanaz érvényes azokra a közösségi piacokra, amelyek elsősorban a belső piacon értékesítenek, mivel Holland Malt még mindig jelentős mennyiségű malátát európai országoknak szeretne adni. 2003. augusztusi üzleti tervében Holland Malt ismerteti, hogy 2005-ben 71 540 tonnát európai rendeltetési helyeknek szeretne eladni (az Ázsiának szánt 28 100 tonnával, a Latin-Amerikának szánt 40 600 tonnával és az Oroszországnak szánt 29 000 tonnával szemben).

| (76) | Lehetnek olyan helyzetek, amelyekben a főleg közösségen kívüli exportra irányuló malátagyárak (mint, pl. Holland Malt), nem találnak ott vevőket az odaszánt termelésre, amely esetében ezt a termelést talán a közösségen belül próbálják eladni. A fordítottja is lehet. Ezért a Bizottság a Közösségen belüli és kívüli szegmenseket nem tekinti teljesen különálló szegmenseknek. Van egymás közti összefüggés, ami miatt a Közösségen kívüli fejlemények lehetnek hatással a Közösségen belüli fejleményekre és fordítva. |
| --- | --- |

(76)

Lehetnek olyan helyzetek, amelyekben a főleg közösségen kívüli exportra irányuló malátagyárak (mint, pl. Holland Malt), nem találnak ott vevőket az odaszánt termelésre, amely esetében ezt a termelést talán a közösségen belül próbálják eladni. A fordítottja is lehet. Ezért a Bizottság a Közösségen belüli és kívüli szegmenseket nem tekinti teljesen különálló szegmenseknek. Van egymás közti összefüggés, ami miatt a Közösségen kívüli fejlemények lehetnek hatással a Közösségen belüli fejleményekre és fordítva.

| (77) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság nem ért egyet a Frontier Economics jelentésének annak következtetésével, hogy nincs jel arra, hogy a Holland Maltnak nyújtott támogatás más európai gyártók forgalmában változást okozna, leszámítva azokat, amelyeket ettől függetlenül is bekövetkeznének. A Bizottság nem tudja kizárni, hogy a többi közösségi malátagyártó Közösségen belüli és kívüli vevőknek történő eladásukban történnek csúszások. Ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás a tagállamok közötti kereskedelmet és konkurenciát befolyásolhatja. |
| --- | --- |

(77)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság nem ért egyet a Frontier Economics jelentésének annak következtetésével, hogy nincs jel arra, hogy a Holland Maltnak nyújtott támogatás más európai gyártók forgalmában változást okozna, leszámítva azokat, amelyeket ettől függetlenül is bekövetkeznének. A Bizottság nem tudja kizárni, hogy a többi közösségi malátagyártó Közösségen belüli és kívüli vevőknek történő eladásukban történnek csúszások. Ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás a tagállamok közötti kereskedelmet és konkurenciát befolyásolhatja.

A prémium maláta piaca

| (78) | A Bizottság tudomásul vette a Hollandia és Holland Malt által küldött, a HTST-malátával kapcsolatos fejlesztésére vonatkozó adatokat (harmadik személyek leveleit is beleértve) (27). Hollandia, Holland Malt és az érdekeltek a HTST-malátát olyan malátafajtaként ismertetik, amelynek jellemzői mások az általános malátánál, mert a sörnek több ízt és aromát, tartósabb gyöngyözést és hosszabb eltarthatóságot kölcsönöz. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság tudomásul vette a Hollandia és Holland Malt által küldött, a HTST-malátával kapcsolatos fejlesztésére vonatkozó adatokat (harmadik személyek leveleit is beleértve) (27). Hollandia, Holland Malt és az érdekeltek a HTST-malátát olyan malátafajtaként ismertetik, amelynek jellemzői mások az általános malátánál, mert a sörnek több ízt és aromát, tartósabb gyöngyözést és hosszabb eltarthatóságot kölcsönöz.

| (79) | Hollandia és Holland Malt szerint a HTST-maláta prémium malátának lehet tekinteni. Tekintettel az egyedülálló fizikai jellemzőire, az érezhető minőségre és a magasabb árkategóriára több mint valószínű, hogy a HTST-maláta és az általános maláta nem vagy alig cserélhetők ki. A HTST-maláta várhatóan saját keresletet és piacot generál. |
| --- | --- |

(79)

Hollandia és Holland Malt szerint a HTST-maláta prémium malátának lehet tekinteni. Tekintettel az egyedülálló fizikai jellemzőire, az érezhető minőségre és a magasabb árkategóriára több mint valószínű, hogy a HTST-maláta és az általános maláta nem vagy alig cserélhetők ki. A HTST-maláta várhatóan saját keresletet és piacot generál.

| (80) | A Bizottság elismeri, hogy a HTST-maláta különleges jellemzőkkel rendelkezhet, valamint kiváló minőségi lehet. De megállapítandó, hogy létezik vagy nem létezik-e elkülönített piac a prémium malátának (amelyet el kell látni HTST-malátával) az általános malátapiac mellett. Az elsőfokú Bíróság kijelentette, hogy csak akkor lehet szólni egy eléggé elkülönített piacról
  „amennyiben ez a termék vagy szolgáltatás olyan különleges jegyekkel rendelkezik, amely miatt egyértelműen meg lehet különböztetni más termékektől vagy szolgáltatásoktól, hogy mással történő kicserélése csak korlátozottan lehetséges, és hogy emiatt alig észrevehetően van konkurenciája. Az egymás közötti kicserélhetőség a termékek objektív jellemzői alapján kell megítélni, valamint a piaci kereslet és kínálat struktúrája, és a versenyhelyzetek alapján (28) .” |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság elismeri, hogy a HTST-maláta különleges jellemzőkkel rendelkezhet, valamint kiváló minőségi lehet. De megállapítandó, hogy létezik vagy nem létezik-e elkülönített piac a prémium malátának (amelyet el kell látni HTST-malátával) az általános malátapiac mellett. Az elsőfokú Bíróság kijelentette, hogy csak akkor lehet szólni egy eléggé elkülönített piacról

„amennyiben ez a termék vagy szolgáltatás olyan különleges jegyekkel rendelkezik, amely miatt egyértelműen meg lehet különböztetni más termékektől vagy szolgáltatásoktól, hogy mással történő kicserélése csak korlátozottan lehetséges, és hogy emiatt alig észrevehetően van konkurenciája. Az egymás közötti kicserélhetőség a termékek objektív jellemzői alapján kell megítélni, valamint a piaci kereslet és kínálat struktúrája, és a versenyhelyzetek alapján (28) .”

| (81) | A piaci kereslet és kínálat struktúrájával, és a versenyhelyzetekkel kapcsolatosan a Bizottság több érdekelt (elsősorban malátagyártók nemzeti szövetségei) észrevételét kapott, akik jelezték, hogy nem lehet egyértelműen megkülönböztetni az általános és a prémium malátát. Az észrevételek szerint a maláta általános jellegű termék, amelynek enyhén különböző jellemzői valamint a sörfőzdék által meghatározott minőségi feltételei vannak. A malátagyárak vevői többsége kiváló minőségi malátát kérnek, amely a követelményeinek és az élelmiszerbiztonsági előírásoknak megfelel. |
| --- | --- |

(81)

A piaci kereslet és kínálat struktúrájával, és a versenyhelyzetekkel kapcsolatosan a Bizottság több érdekelt (elsősorban malátagyártók nemzeti szövetségei) észrevételét kapott, akik jelezték, hogy nem lehet egyértelműen megkülönböztetni az általános és a prémium malátát. Az észrevételek szerint a maláta általános jellegű termék, amelynek enyhén különböző jellemzői valamint a sörfőzdék által meghatározott minőségi feltételei vannak. A malátagyárak vevői többsége kiváló minőségi malátát kérnek, amely a követelményeinek és az élelmiszerbiztonsági előírásoknak megfelel.

| (82) | Ezért a különböző malátagyárak malátafajtainak egymás közötti kicserélhetőségének mértéke nem tűnik csekélynek, mivel mindegyik kiváló minőséginek kell, legyenek, hogy megfeleljenek a vevőik igényeinek. |
| --- | --- |

(82)

Ezért a különböző malátagyárak malátafajtainak egymás közötti kicserélhetőségének mértéke nem tűnik csekélynek, mivel mindegyik kiváló minőséginek kell, legyenek, hogy megfeleljenek a vevőik igényeinek.

| (83) | Alátámasztják ezt azok a jelentések is, hogy prémium sört nem szükséges más malátaminőséggel főzni, mint általános sört. Hollandia szerint Holland Malt a HTST-malátát elsősorban a sörpiac „prémiumszegmensére” termeli. Hollandia megjegyzi, hogy ilyen prémium sör termeléséhez kiváló minőségi alapanyagok kellenek, mégpedig olyan jellemzőkkel, amelyek jobb ízt kölcsönnek a sörnek. Holland Malt levelében megnevezi a „Just Drinks.com 2004 nevű jelentést (29)”, amelyben Holland Malt szerint fontos sörfőzdék azt állítják, hogy a prémium sör teltebb és jellegzetesebb ízű, inherens jobb folyadék. |
| --- | --- |

(83)

Alátámasztják ezt azok a jelentések is, hogy prémium sört nem szükséges más malátaminőséggel főzni, mint általános sört. Hollandia szerint Holland Malt a HTST-malátát elsősorban a sörpiac „prémiumszegmensére” termeli. Hollandia megjegyzi, hogy ilyen prémium sör termeléséhez kiváló minőségi alapanyagok kellenek, mégpedig olyan jellemzőkkel, amelyek jobb ízt kölcsönnek a sörnek. Holland Malt levelében megnevezi a „Just Drinks.com 2004 nevű jelentést (29)”, amelyben Holland Malt szerint fontos sörfőzdék azt állítják, hogy a prémium sör teltebb és jellegzetesebb ízű, inherens jobb folyadék.

| (84) | A Bizottság szerint a jelentésnek ez a mondata arra utal, hogy a fogyasztónak mi az elképzelése a prémium sörről, és hogy ez nem a fontos sörfőzdéknek a kijelentése. A jelentés 59. oldalán az áll, hogy a Scottish & Newcastle szerint a fogyasztó azt gondolja, hogy egy prémiummárka jobb minőségi és magasabb a státusza. Lényeges tényezők: a jobb minőség gondolata – a prémium sör teltebb és jellegzetesebb ízű, inherens jobb folyadék. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság szerint a jelentésnek ez a mondata arra utal, hogy a fogyasztónak mi az elképzelése a prémium sörről, és hogy ez nem a fontos sörfőzdéknek a kijelentése. A jelentés 59. oldalán az áll, hogy a Scottish & Newcastle szerint a fogyasztó azt gondolja, hogy egy prémiummárka jobb minőségi és magasabb a státusza. Lényeges tényezők: a jobb minőség gondolata – a prémium sör teltebb és jellegzetesebb ízű, inherens jobb folyadék.

| (85) | A Holland Malt saját maga által benyújtott jelentés összefoglalójában az áll, hogy a „just-drinks.com, a sörfőzési ágazat fontos nemzetközi szereplőivel folytatott interjúkból kiderült, hogy a prémium sör igazából egy marketingfogás”. Továbbá az áll a jelentésben, hogy egy általános sör egy bizonyos régióban vagy országban prémium sörré válhat, és hogy a legfontosabb nemzetközi sörfőzdék marketingstratégiájukat a piachoz igazítják. Bizonyos régiókban prémium sörként feltüntetett fajták nem kell, hogy más régiókban is annak tüntetik fel. Továbbá szerepel a jelentésben, hogy „az olvasó legyen tudatában annak, hogy a prémium sör kereslete változik a fogyasztó elképzelésében történt változások miatt és nem a termékspecifikációban végbement változások miatt. Ahogy Interbrew ezt kijelenti, a fogyasztó meghatározza azt, hogy mi prémium, és nem az ipar”. |
| --- | --- |

(85)

A Holland Malt saját maga által benyújtott jelentés összefoglalójában az áll, hogy a „just-drinks.com, a sörfőzési ágazat fontos nemzetközi szereplőivel folytatott interjúkból kiderült, hogy a prémium sör igazából egy marketingfogás”. Továbbá az áll a jelentésben, hogy egy általános sör egy bizonyos régióban vagy országban prémium sörré válhat, és hogy a legfontosabb nemzetközi sörfőzdék marketingstratégiájukat a piachoz igazítják. Bizonyos régiókban prémium sörként feltüntetett fajták nem kell, hogy más régiókban is annak tüntetik fel. Továbbá szerepel a jelentésben, hogy „az olvasó legyen tudatában annak, hogy a prémium sör kereslete változik a fogyasztó elképzelésében történt változások miatt és nem a termékspecifikációban végbement változások miatt. Ahogy Interbrew ezt kijelenti, a fogyasztó meghatározza azt, hogy mi prémium, és nem az ipar”.

| (86) | Az a tény, hogy a termékspecifikáció nem fontos tényező abban, hogy melyik sör prémium sör, utalhat arra, hogy a különböző malátafajták, amennyiben megfelelnek a sörfőzdék által meghatározott (minimum) minőségi előírásoknak, egymás között kicserélhetők. Az egymás közötti kicserélhetőségre a Hugh Baird / Scottish and Newcastleféle (30).ügyben is utalnak. Az érintett termék piacával kapcsolatosan a bejelentő felek (Hugh Baird és Scottish and Newcastle) kijelentik, hogy ez legalább olyan nagy, mint a malátapiac. A határozatban az áll, hogy bár a malátapiac kimutathatóan egy maláta- és egy főzési piacból áll, a felek ezt nem jó érvnek találják, tekintettel a kínálati oldal kicserélhetőségének magas mértékére. |
| --- | --- |

(86)

Az a tény, hogy a termékspecifikáció nem fontos tényező abban, hogy melyik sör prémium sör, utalhat arra, hogy a különböző malátafajták, amennyiben megfelelnek a sörfőzdék által meghatározott (minimum) minőségi előírásoknak, egymás között kicserélhetők. Az egymás közötti kicserélhetőségre a Hugh Baird / Scottish and Newcastleféle (30).ügyben is utalnak. Az érintett termék piacával kapcsolatosan a bejelentő felek (Hugh Baird és Scottish and Newcastle) kijelentik, hogy ez legalább olyan nagy, mint a malátapiac. A határozatban az áll, hogy bár a malátapiac kimutathatóan egy maláta- és egy főzési piacból áll, a felek ezt nem jó érvnek találják, tekintettel a kínálati oldal kicserélhetőségének magas mértékére.

| (87) | Ezen kívül a Bizottság a malátatermelés statisztikai források áttanulmányozásánál nem talált külön piacot a prémium malátára. Ellenkezőleg, minden forrás (Eurostat, Euromalt, Nemzetközi Búzatanács) csakis az általános malátapiacra vonatkozó adatokat közölnek. Hollandia és Holland Malt sem nyújtottak be olyan adatokat, amelyek vonatkoznak a prémium maláta meglévő kapacitására vagy termelésére. Ellenkezőleg, a túltermelésről szóló érvelésükben a maláta (mint egységes termék) számadataira utaltak, anélkül, hogy megkülönböztették volna az általános malátát és a prémium malátát. |
| --- | --- |

(87)

Ezen kívül a Bizottság a malátatermelés statisztikai források áttanulmányozásánál nem talált külön piacot a prémium malátára. Ellenkezőleg, minden forrás (Eurostat, Euromalt, Nemzetközi Búzatanács) csakis az általános malátapiacra vonatkozó adatokat közölnek. Hollandia és Holland Malt sem nyújtottak be olyan adatokat, amelyek vonatkoznak a prémium maláta meglévő kapacitására vagy termelésére. Ellenkezőleg, a túltermelésről szóló érvelésükben a maláta (mint egységes termék) számadataira utaltak, anélkül, hogy megkülönböztették volna az általános malátát és a prémium malátát.

| (88) | Ezért a Bizottság azt gondolja, hogy mindkét kategória (általános és prémium maláta) közé nem lehet egyértelmű határt húzni. Talán léteznek minőségbeli különbségek, de ezek nem olyanok, hogy a malátafajták kicserélhetősége vagy a malátagyártók közötti verseny ezzel jelentősen korlátozódik. |
| --- | --- |

(88)

Ezért a Bizottság azt gondolja, hogy mindkét kategória (általános és prémium maláta) közé nem lehet egyértelmű határt húzni. Talán léteznek minőségbeli különbségek, de ezek nem olyanok, hogy a malátafajták kicserélhetősége vagy a malátagyártók közötti verseny ezzel jelentősen korlátozódik.

| (89) | A fenti, a malátapiacon tapasztalható túltermelésre vonatkozó következtetések, a szóban forgó intézkedés, a tagállamok közötti kereskedelemre történő hatása, valamint a prémium sör, egyértelműen meglévő elkülönített piaca hiánya alapján a Bizottság azon a véleményen van, hogy a támogatás nem egyezik az iránymutatások 4.2.5. pontjával, amelyben meghatározták, hogy nem szabad állami támogatást nyújtani olyan termékekbe történő beruházásokba, amelyekre a piacon nem találhatók normális értékesítési lehetőségek. |
| --- | --- |

(89)

A fenti, a malátapiacon tapasztalható túltermelésre vonatkozó következtetések, a szóban forgó intézkedés, a tagállamok közötti kereskedelemre történő hatása, valamint a prémium sör, egyértelműen meglévő elkülönített piaca hiánya alapján a Bizottság azon a véleményen van, hogy a támogatás nem egyezik az iránymutatások 4.2.5. pontjával, amelyben meghatározták, hogy nem szabad állami támogatást nyújtani olyan termékekbe történő beruházásokba, amelyekre a piacon nem találhatók normális értékesítési lehetőségek.

Litvániai malátagyárnak nyújtott támogatás

| (90) | Holland Malt megjegyzi, hogy a világpiaci helyzet nem akadályozta meg a Bizottságot, hogy jóváhagyja a litvániai malátaháznak járó támogatást. |
| --- | --- |

(90)

Holland Malt megjegyzi, hogy a világpiaci helyzet nem akadályozta meg a Bizottságot, hogy jóváhagyja a litvániai malátaháznak járó támogatást.

| (91) | A Bizottság rámutat arra, hogy az ország 2004. május 1-i belépése után nem hagyott jóvá egy litvániai malátaháznak járó támogatást. Ez előtt az időpont előtt Litvániában nem voltak mezőgazdasági termékek támogatására vonatkozó szabályok érvényben. Akárhogyan, más tagállam, a Szerződés 87. és 88. cikke szerinti kötelezettségmulasztása irreleváns abban a kérdéskörben, hogy az a tagállam, aki ellen elindították a Szerződés, 88. cikke, (2) bekezdése szerinti eljárást, (jogtalanul) nyújtott-e támogatást (31). |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság rámutat arra, hogy az ország 2004. május 1-i belépése után nem hagyott jóvá egy litvániai malátaháznak járó támogatást. Ez előtt az időpont előtt Litvániában nem voltak mezőgazdasági termékek támogatására vonatkozó szabályok érvényben. Akárhogyan, más tagállam, a Szerződés 87. és 88. cikke szerinti kötelezettségmulasztása irreleváns abban a kérdéskörben, hogy az a tagállam, aki ellen elindították a Szerződés, 88. cikke, (2) bekezdése szerinti eljárást, (jogtalanul) nyújtott-e támogatást (31).

| (92) | A Bizottság ezzel kapcsolatban meg szeretné jegyezni, hogy a Szerződés, 88. cikke, (2) bekezdése szerinti eljárást indította el, miután Spanyolország jelezte, hogy a Maltacarrión S.A. malátagyárnak támogatást kíván nyújtani (32). Azt az eljárást a jelenlegihez hasonló okok miatt indította, azaz nem zárható ki, hogy a malátapiacon túltermelés van. Jelen eljárás elindítása után Spanyolország visszavonta a szóban forgó támogatás bejelentését. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság ezzel kapcsolatban meg szeretné jegyezni, hogy a Szerződés, 88. cikke, (2) bekezdése szerinti eljárást indította el, miután Spanyolország jelezte, hogy a Maltacarrión S.A. malátagyárnak támogatást kíván nyújtani (32). Azt az eljárást a jelenlegihez hasonló okok miatt indította, azaz nem zárható ki, hogy a malátapiacon túltermelés van. Jelen eljárás elindítása után Spanyolország visszavonta a szóban forgó támogatás bejelentését.

Regionális aspektusok

| (93) | A Bizottság elismeri a regionális fejlődés érdekében a Holland Maltnak nyújtott támogatással kapcsolatosan, ahogy Hollandia és egyéb érdekelt is felhozta és nem is vitatja ezt. Ebben az értelemben a projekt valóban az IPR-programnak felel meg. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság elismeri a regionális fejlődés érdekében a Holland Maltnak nyújtott támogatással kapcsolatosan, ahogy Hollandia és egyéb érdekelt is felhozta és nem is vitatja ezt. Ebben az értelemben a projekt valóban az IPR-programnak felel meg.

| (94) | De a projektnek a mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott támogatás, az iránymutatásokban lefektetett feltételeinek kell megfelelnie. Mivel a projekt legalább egy fontos feltételnek nem felel meg, a Bizottság nem hagyhatja jóvá a projekt állami támogatását, a regionális fejlődésre gyakorlott pozitív aspektusokkal szemben is. |
| --- | --- |

(94)

De a projektnek a mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott támogatás, az iránymutatásokban lefektetett feltételeinek kell megfelelnie. Mivel a projekt legalább egy fontos feltételnek nem felel meg, a Bizottság nem hagyhatja jóvá a projekt állami támogatását, a regionális fejlődésre gyakorlott pozitív aspektusokkal szemben is.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (95) | A fenti okok miatt a Bizottság a Holland Maltnak nyújtott támogatást a Szerződés 87. és 88. cikkével összeegyeztethetetlennek tekinti. Az intézkedés nem egyezik az iránymutatások 4.2.5. pontjával, amelyben meghatározták, hogy nem szabad állami támogatást nyújtani olyan termékekbe történő beruházásokba, amelyekre a piacon nem találhatók normális értékesítési lehetőségek. |
| --- | --- |

(95)

A fenti okok miatt a Bizottság a Holland Maltnak nyújtott támogatást a Szerződés 87. és 88. cikkével összeegyeztethetetlennek tekinti. Az intézkedés nem egyezik az iránymutatások 4.2.5. pontjával, amelyben meghatározták, hogy nem szabad állami támogatást nyújtani olyan termékekbe történő beruházásokba, amelyekre a piacon nem találhatók normális értékesítési lehetőségek.

| (96) | Hollandia a 2004. december 17-i levelében kifejezte, hogy a támogatást a Bizottság jóváhagyásának kikötése mellett ítélik oda. Amennyiben a kikötés ellenére mégis odanyújtották a támogatást, akkor azt vissza kell követelni. |
| --- | --- |

(96)

Hollandia a 2004. december 17-i levelében kifejezte, hogy a támogatást a Bizottság jóváhagyásának kikötése mellett ítélik oda. Amennyiben a kikötés ellenére mégis odanyújtották a támogatást, akkor azt vissza kell követelni.

MEGHOZTA AZ ALÁBBI HATÁROZATOT:

1. cikk

A Hollandia, a Holland Malt BV-nek, a Bizottság jóváhagyásának kikötése mellett odaítélt, 7 425 000 euró összegű állami támogatás a közösségi piaccal összeegyeztethetetlen.

2. cikk

Hollandia visszavonja az 1. cikkben említett állami támogatást.

3. cikk

1.   Hollandia minden szükséges lépést megtesz azért, hogy visszakövetelje az 1. cikkben megnevezett és már jogellenesen rendelkezésre állított támogatást a kedvezményezettől.

2.   A visszakövetelés azonnali hatállyal és a nemzeti jogi eljárásoknak megfelelően történik, amennyiben ezek az eljárások megengedik jelen határozat azonnali és tényleges végrehajtását. A visszakövetelendő támogatás tartalmazza a kamatot is, attól a naptól számítva, amelyen a támogatást a kedvezményezettek rendelkezésére állították, addig a dátumig, amíg azt ténylegesen vissza nem fizetik. A kamatot ki kell számítani a regionális támogatások keretében kiszámítandó nettó támogatási egyenértéknél használt referencia-kamatláb alapján.

4. cikk

Ezen határozatról való értesítést követő két hónapon belül Hollandia tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében tett intézkedésekről.

5. cikk

E a határozat címzettje a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 26.

A Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

A Bizottság tagja

---

(1)  HL C 154., 2005.6.25., 6. o.

1

(2)  Ld. 1. lábjegyzet.

2

(3)  Területi beruházási projektek 2000 (IPR 2000-2006), N 549/99. Jóváhagyva 2000. augusztus 17-én az SG(2000) D/106266 sz. levélben.

3

(4)  Területi beruházási projektek 2000 módosítása, N831/2001. Jóváhagyva 2002. február 18-án a C(2002)233. sz levélben.

4

(5)  HL C 28, 2000.2.1, 2. o.

5

(6)  A malátagyárak létesítéséhez nyújtandó állami támogatásokról szóló 2004. július 23-i levél.

6

(7)  - A 2005. májusában, a Wiehenstephani Egyetemen dolgozó Dr. Krottenthaler által íródott levél.

7

(8)  RM International, Malt Market Report, 2005. április 22. Rabobank, The malt industry, a changing industry structure, driven by emerging beer markets, 2005. március H.M. Gauger, Market report, 2005. március H.M. Gauger malátabróker/tanácsadó, aki havonta a malátapiacról szóló jelentéseket ad ki, amelyek tartalmaznak a malátatermeléssel és kereskedelemmel kapcsolatos adatokat.

8

(9)  Búzakereskedelmi, kormányközi szervezet.

9

(10)  Euromalt: „The EU malting industry”, augustus 2005

10

(11)  Frontier Economics: „Holland Malt” , oktober 2005

11

(12)  HL L 270, 2003.10.21., 78. o. A Bizottság 1154/2005/EK sz. rendelettel módosítva (HL L 187, 2005.7.19., 11. o.).

12

(13)  A Bíróság, a C-730/79 ügyében, 1980 szeptember 17-én hozott határozata, Philip Morris / az Európai Közösségek Bizottsága, Joggyak., 2671. o., 11. és 12. pont.

13

(14)  Forrás: H.M. Gauger Statistical Digest 2004-2005.

14

(15)  HL C 74, 1998.3.10., 9. o.

15

(16)  A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás  (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

16

(17)  HL L 1., 2004.1.3., 1. 0.

17

(18)  Lásd 10. lábjegyzet

18

(19)  John Tjaardstra, a sör-, sörárpa- és malátatermelés és –fogyasztás tendenciairól szóló előadása.

19

(20)  Report nr. 5 of H.M. Gauger, 2006. június 2. Ebben a jelentésben a 2005/2006. évre vonatkozóan 2 140 millió tonna összkivitelből indulnak ki.

20

(21)  Lásd 8. lábjegyzet.

21

(22)  Lásd 8. lábjegyzet.

22

(23)  H.M. Gauger, July 2006 – State of the European Malt Industry

23

(24)  Lásd 11. lábjegyzet.

24

(25)  H.M. Gauger Market report nr. 4, 2006. május 2.

25

(26)  H.M. Gauger, July 2006 – State of the European Malt Industry

26

(27)  Bühler, a Holland Malt technológiáiról szóló kijelentése, nincs dátum.

27

A Freising – Weihenstephan Müncheni Egyetem levele, 2005. májusa.

Érdekelt, üzleti titkokat tartalmazó levele, amelyet ezért bizalmasan kell kezelni.

(28)  Az elsőfokú Bíróság a T-229/94. sz., Deutsche Bahn kontra Bizottság ügyben 1997. október 21-én hozott ítéletének [EBHT 1997., II-1689. o.] 10. pontja.

28

(29)  www.just-drinks.com, »A global market review of premium beer – with forecasts to 2010«.

29

(30)  IV/M.1372. sz. ügy, 1998.12.18.12.

30

(31)  Lásd pl. az elsőfokú Bíróság a T-214/95. sz., a Flandria kontra Bizottság ügyben 1998. április 30-án hozott ítéletének [EBHT II-717. o.] 54. pontja.

31

(32)  Ügy C 48, 2005.12.21., még nem jelent meg a Hivatalos Lapban.

32

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/88

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. október 26.

a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalának az 58/2003/EK tanácsi rendelet értelmében való létrehozásáról

(2007/60/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 58/2003/EK rendelet a Bizottságra ruházza annak jogát, hogy az említett rendelet alapszabályával összhangban végrehajtó hivatalok létrehozásáról döntsön, és azokat az egy vagy több közösségi programhoz kapcsolódó bizonyos feladatokkal bízza meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 58/2003/EK rendelet a Bizottságra ruházza annak jogát, hogy az említett rendelet alapszabályával összhangban végrehajtó hivatalok létrehozásáról döntsön, és azokat az egy vagy több közösségi programhoz kapcsolódó bizonyos feladatokkal bízza meg.

| (2) | A végrehajtó hivatal létrehozásának célja, hogy a Bizottság azon elsőrendű tevékenységeire és feladataira összpontosíthasson, amelyek nem kiszervezhetőek, mindamellett pedig megtartsa a végrehajtó hivatalok által irányított cselekvések ellenőrzését és a végső felelősséget. |
| --- | --- |

(2)

A végrehajtó hivatal létrehozásának célja, hogy a Bizottság azon elsőrendű tevékenységeire és feladataira összpontosíthasson, amelyek nem kiszervezhetőek, mindamellett pedig megtartsa a végrehajtó hivatalok által irányított cselekvések ellenőrzését és a végső felelősséget.

| (3) | A transzeurópai közlekedési hálózat területét érintő közösségi cselekvés irányítása politikai döntéshozatalt nem igénylő projektek megvalósítását jelenti, és a projektek teljes lefutási ideje alatt kiemelkedő műszaki és pénzügyi szakértelmet igényel. |
| --- | --- |

(3)

A transzeurópai közlekedési hálózat területét érintő közösségi cselekvés irányítása politikai döntéshozatalt nem igénylő projektek megvalósítását jelenti, és a projektek teljes lefutási ideje alatt kiemelkedő műszaki és pénzügyi szakértelmet igényel.

| (4) | E közösségi fellépés végrehajtásához kapcsolódó feladatok végrehajtó hivataloknak való átadását meg lehet tenni az ütemterv meghatározása, a prioritások megállapítása és a terv értékelése – amely feladatok a Bizottság szervezeti egységeinek hatáskörébe fognak tartozni –, valamint a projektek megvalósítása – amellyel a végrehajtó hivatalt fogják megbízni – világos szétválasztásával. |
| --- | --- |

(4)

E közösségi fellépés végrehajtásához kapcsolódó feladatok végrehajtó hivataloknak való átadását meg lehet tenni az ütemterv meghatározása, a prioritások megállapítása és a terv értékelése – amely feladatok a Bizottság szervezeti egységeinek hatáskörébe fognak tartozni –, valamint a projektek megvalósítása – amellyel a végrehajtó hivatalt fogják megbízni – világos szétválasztásával.

| (5) | Az e célból készült költség-haszon elemzés kimutatta, hogy a végrehajtó hivatal létrehozásával kisebb költség mellett javítható lenne a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításának hatékonysága. A transzeurópai közlekedési hálózat sajátosságait figyelembe véve a hangsúlyt a műszaki feladatok átadására kell fektetni, a fő cél ugyanis a transzeurópai közlekedési hálózat és a szakértői közösség közti kapcsolatok erősítése. |
| --- | --- |

(5)

Az e célból készült költség-haszon elemzés kimutatta, hogy a végrehajtó hivatal létrehozásával kisebb költség mellett javítható lenne a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításának hatékonysága. A transzeurópai közlekedési hálózat sajátosságait figyelembe véve a hangsúlyt a műszaki feladatok átadására kell fektetni, a fő cél ugyanis a transzeurópai közlekedési hálózat és a szakértői közösség közti kapcsolatok erősítése.

| (6) | A hivatal feladata, hogy a Bizottság által meghatározott célok szolgálatában, és annak ellenőrzésével magas szintű szakértői véleményt szolgáltasson. A hivatal létrehozásával ugyanakkor a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósítása is optimalizálható, mivel megkönnyíti a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó kérdésekben szakképzett személyzet felvételét. |
| --- | --- |

(6)

A hivatal feladata, hogy a Bizottság által meghatározott célok szolgálatában, és annak ellenőrzésével magas szintű szakértői véleményt szolgáltasson. A hivatal létrehozásával ugyanakkor a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósítása is optimalizálható, mivel megkönnyíti a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó kérdésekben szakképzett személyzet felvételét.

| (7) | Az ügynökség létrehozásának növelnie kell a transzeurópai közlekedési hálózat területét érintő közösségi cselekvés végrehajtásának rugalmasságát. A hivatal éves munkatervének többek között lehetővé kell tennie, hogy a hivatal hozzájáruljon a transzeurópai közlekedési hálózat végrehajtásában a Bizottság által eltervezett és meghatározott éves prioritások megvalósításához. A hivatalnak ugyanakkor biztosítania kell a finanszírozások más közösségi eszközökkel való összehangolásának javítását. |
| --- | --- |

(7)

Az ügynökség létrehozásának növelnie kell a transzeurópai közlekedési hálózat területét érintő közösségi cselekvés végrehajtásának rugalmasságát. A hivatal éves munkatervének többek között lehetővé kell tennie, hogy a hivatal hozzájáruljon a transzeurópai közlekedési hálózat végrehajtásában a Bizottság által eltervezett és meghatározott éves prioritások megvalósításához. A hivatalnak ugyanakkor biztosítania kell a finanszírozások más közösségi eszközökkel való összehangolásának javítását.

| (8) | A hivatal által elért eredményekre alapuló irányításnak – a szükséges ellenőrzési és koordinációs eljárások és csatornák létrehozásával – lehetővé kell tennie a Bizottság szervezeti egységei számára a transzeurópai közlekedési hálózat végrehajtási módozatainak egyszerűsítését. A Bizottság szervezeti egységei hasznosíthatják a hivatal szakmai munkáját oly módon, hogy ezekkel párhuzamosan megfelelő módon kidolgozzák azon feladatokat, amelyek politikai jellegű megfontolást feltételeznek. |
| --- | --- |

(8)

A hivatal által elért eredményekre alapuló irányításnak – a szükséges ellenőrzési és koordinációs eljárások és csatornák létrehozásával – lehetővé kell tennie a Bizottság szervezeti egységei számára a transzeurópai közlekedési hálózat végrehajtási módozatainak egyszerűsítését. A Bizottság szervezeti egységei hasznosíthatják a hivatal szakmai munkáját oly módon, hogy ezekkel párhuzamosan megfelelő módon kidolgozzák azon feladatokat, amelyek politikai jellegű megfontolást feltételeznek.

| (9) | A hivatal és a Bizottság szervezeti egységei közti együttműködésnek és a hivatal külön feladatai ellátásának lehetővé kell tennie a közösségi cselekvés ismertségi fokának növelését a transzeurópai közlekedési hálózat területén. |
| --- | --- |

(9)

A hivatal és a Bizottság szervezeti egységei közti együttműködésnek és a hivatal külön feladatai ellátásának lehetővé kell tennie a közösségi cselekvés ismertségi fokának növelését a transzeurópai közlekedési hálózat területén.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Végrehajtó Hivatalok Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Végrehajtó Hivatalok Bizottsága véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A hivatal létrehozása

(1)   A transzeurópai közlekedési hálózat területét érintő közösségi cselekvés irányítására végrehajtó hivatal (a továbbiakban: hivatal) létesül, amelynek alapszabályzatára az 58/2003/EK rendelet irányadó.

(2)   A hivatal elnevezése: „A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala”.

2. cikk

Székhely

A hivatal székhelye Brüsszel.

3. cikk

Időtartam

A hivatal a 2006. november 1-jétől2008. december 31-ig terjedő időtartamra jön létre.

4. cikk

Célkitűzés és feladatok

(1)   A hivatalt a 2236/95/EK tanácsi rendelet (2) alapján megbízzák a transzeurópai közlekedési hálózat területét érintő közösségi cselekvések keretében közösségi pénzügyi támogatás nyújtásával összefüggő feladatok elvégzésével, az ütemterv meghatározása, a prioritások megállapítása, a terv értékelése, finanszírozási határozatok elfogadása és a jogszabályok betartásának felügyelete kivételével. A következő feladatok hárulnak nevezetesen a hivatalra:

| (a) | a transzeurópai közlekedési hálózat költségvetéséből a közös érdekű projektek javára nyújtott pénzügyi támogatás előkészítési, finanszírozási és nyomon követési szakaszának, valamint az e célból szükséges ellenőrzések irányítása, a Bizottság felhatalmazása alapján a megfelelő határozatok meghozatalával; |
| --- | --- |

(a)

a transzeurópai közlekedési hálózat költségvetéséből a közös érdekű projektek javára nyújtott pénzügyi támogatás előkészítési, finanszírozási és nyomon követési szakaszának, valamint az e célból szükséges ellenőrzések irányítása, a Bizottság felhatalmazása alapján a megfelelő határozatok meghozatalával;

| (b) | más közösségi eszközökkel való összehangolás, biztosítva a strukturális alapok, a Kohéziós Alap valamint az Európai Beruházási Bank által egyaránt finanszírozott kiemelt fontosságú projektek teljes lefutásuk alatti finanszírozásai közötti koordináció javítását; |
| --- | --- |

(b)

más közösségi eszközökkel való összehangolás, biztosítva a strukturális alapok, a Kohéziós Alap valamint az Európai Beruházási Bank által egyaránt finanszírozott kiemelt fontosságú projektek teljes lefutásuk alatti finanszírozásai közötti koordináció javítását;

| (c) | technikai segítségnyújtás a projektek kezdeményezői számára a projektek pénzügyi tervezéséhez és a közös értékelési módszerek kifejlesztéséhez; |
| --- | --- |

(c)

technikai segítségnyújtás a projektek kezdeményezői számára a projektek pénzügyi tervezéséhez és a közös értékelési módszerek kifejlesztéséhez;

| (d) | költségvetési bevételek és kiadások végrehajtására irányuló jogi aktusok elfogadása és a Bizottság felhatalmazása alapján minden, a transzeurópai közlekedési hálózatok területét érintő közösségi cselekvések irányításához szükséges, a 2236/95/EK tanácsi rendelet (3) által előírt – különösen a szerződések és a támogatások odaítéléséhez kapcsolódó – művelet végrehajtása. |
| --- | --- |

(d)

költségvetési bevételek és kiadások végrehajtására irányuló jogi aktusok elfogadása és a Bizottság felhatalmazása alapján minden, a transzeurópai közlekedési hálózatok területét érintő közösségi cselekvések irányításához szükséges, a 2236/95/EK tanácsi rendelet (3) által előírt – különösen a szerződések és a támogatások odaítéléséhez kapcsolódó – művelet végrehajtása.

| (e) | a transzeurópai hálózat végrehajtásához szükséges információk összegyűjtése, elemzése és továbbítása a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(e)

a transzeurópai hálózat végrehajtásához szükséges információk összegyűjtése, elemzése és továbbítása a Bizottság számára.

| (f) | a Bizottság által kért bárminemű műszaki és ügyintézési támogatás. |
| --- | --- |

(f)

a Bizottság által kért bárminemű műszaki és ügyintézési támogatás.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjában előírt feladatok elvégzése nem befolyásolja a strukturális alapok vagy a Kohéziós Alap közreműködésével társfinanszírozott működési programokat irányító hatóságok felelősségét a transzeurópai közlekedési hálózathoz tartozó projektek kiválasztását és végrehajtását illetően, sem a tagállamok pénzügyi felelősségét e programok megosztott irányítása keretében.

(3)   Az (1) bekezdésben említett feladatok mellett a Bizottság, a Végrehajtó Hivatalok Bizottsága véleményének kikérése után, az 58/2003/EK rendelet (2) cikke értelmében megbízhatja a hivatalt más közösségi programok és cselekvések keretében hasonló jellegű feladatok elvégzésével, azzal a feltétellel, hogy e közösségi programoknak vagy cselekvéseknek a transzeurópai közlekedési hálózat területén kell történniük.

(4)   A Bizottság általi felhatalmazásról szóló határozat állapítja meg a hivatal összes feladatának részeleteit, és amint új feladatokkal bízzák meg a hivatalt, e határozat módosításra kerül. A határozatot tájékoztatásul megküldik a Végrehajtó Hivatalok Bizottságának.

5. cikk

Szervezeti felépítés

(1)   A hivatal a Bizottság által kijelölt igazgatótanács és igazgató irányítása alatt áll.

(2)   Az igazgatótanács tagjait a 3. cikk szerinti időtartamra nevezik ki.

(3)   A hivatal igazgatójának kinevezése a 3. cikk szerinti időtartamra szól.

6. cikk

Támogatás

A hivatal az Európai Közösségek általános költségvetésében szereplő és a transzeurópai közlekedési hálózat területét érintő közösségi cselekvésekre, illetve adott esetben egyéb, a 4. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában olyan közösségi programokra vagy cselekvésekre előirányozott pénzügyi forrásból származó támogatásban részesül, amelyek végrehajtása a hivatal megbízását képezik.

7. cikk

Ellenőrzés és jelentéstétel

A hivatal a Bizottság ellenőrzése alatt áll, és a rábízott programok végrehajtásáról rendszeresen jelentést kell tennie a felhatalmazó határozat által meghatározott módozatok és gyakoriság szerint.

8. cikk

A működési költségvetés végrehajtása

A hivatal költégvetésének végrehajtása a 1653/2004/EK bizottsági rendelet (4) rendelkezései szerint történik.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 26-án.

a Bizottság részéről

Jacques BARROT

alelnök

---

(1)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

1

(2)  HL L 228., 1995.9.23., 1. o.

2

(3)  HL L 228., 1995.9.23., 1. o.

3

(4)  HL L 297., 2004.09.22, 6. o.

4

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/91 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/91

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK KERESKEDELMÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS SZERINT LÉTREHOZOTT ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI VEGYESBIZOTTSÁG 1/2006 HATÁROZATA

2006. december 1.

a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének módosításáról

(2007/61/EK)

AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a mezőgazdasági megállapodás), és különösen annak 11. melléklete 19. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett, |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett,

| (2) | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 19. cikkének (1) bekezdése létrehozza az állat-egészségügyi vegyesbizottságot, amelynek meg kell vizsgálnia az említett melléklethez és annak végrehajtásához kapcsolódó minden kérdést és el kell látnia a mellékletben meghatározott feladatokat. E cikk (3) bekezdése értelmében az állat-egészségügyi vegyesbizottság határozhat a mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete függelékeinek módosításáról, különösen azok kiigazítása és frissítése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 19. cikkének (1) bekezdése létrehozza az állat-egészségügyi vegyesbizottságot, amelynek meg kell vizsgálnia az említett melléklethez és annak végrehajtásához kapcsolódó minden kérdést és el kell látnia a mellékletben meghatározott feladatokat. E cikk (3) bekezdése értelmében az állat-egészségügyi vegyesbizottság határozhat a mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete függelékeinek módosításáról, különösen azok kiigazítása és frissítése érdekében.

| (3) | A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság először a 2003. november 25-i 2/2003, a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékeinek módosításáról szóló határozatával módosította (1). |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság először a 2003. november 25-i 2/2003, a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékeinek módosításáról szóló határozatával módosította (1).

| (4) | A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 1., 2., 3., 4., 5. és 11. függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság legutóbb a 2004. december 9-i 2/2004, a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékeinek módosításáról szóló határozatával módosította (2). |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 1., 2., 3., 4., 5. és 11. függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság legutóbb a 2004. december 9-i 2/2004, a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékeinek módosításáról szóló határozatával módosította (2).

| (5) | A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 6. függelékét az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság 2005. december 21-i 1/2005, a megállapodás 11. melléklete 6. függelékének módosításáról szóló határozatával módosította (3). |
| --- | --- |

(5)

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 6. függelékét az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás szerint létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság 2005. december 21-i 1/2005, a megállapodás 11. melléklete 6. függelékének módosításáról szóló határozatával módosította (3).

| (6) | A Svájci Államszövetség vállalta, hogy nemzeti jogrendszerébe átülteti a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok gyakoriságának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és a 2160/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. június 30-i 1003/2005/EK bizottsági rendelet (6) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(6)

A Svájci Államszövetség vállalta, hogy nemzeti jogrendszerébe átülteti a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok gyakoriságának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról és a 2160/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. június 30-i 1003/2005/EK bizottsági rendelet (6) rendelkezéseit.

| (7) | A Svájci Államszövetség vállalta, hogy nemzeti jogrendszerébe átülteti a harmadik országokból a Közösségbe érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv (7) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(7)

A Svájci Államszövetség vállalta, hogy nemzeti jogrendszerébe átülteti a harmadik országokból a Közösségbe érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv (7) rendelkezéseit.

| (8) | A Svájci Államszövetség vállalta, hogy nemzeti jogrendszerébe átülteti az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendelet (8), a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. december 5-i 2074/2005/EK bizottsági rendelet (9), valamint a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 5-i 2075/2005/EK bizottsági rendelet (10) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(8)

A Svájci Államszövetség vállalta, hogy nemzeti jogrendszerébe átülteti az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendelet (8), a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. december 5-i 2074/2005/EK bizottsági rendelet (9), valamint a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 5-i 2075/2005/EK bizottsági rendelet (10) rendelkezéseit.

| (9) | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1. függelékének szövegét a zoonózisokra vonatkozó közösségi és svájci jogszabályok, valamint az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kereskedelem különleges szabályainak figyelembe vétele érdekében módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1. függelékének szövegét a zoonózisokra vonatkozó közösségi és svájci jogszabályok, valamint az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kereskedelem különleges szabályainak figyelembe vétele érdekében módosítani kell.

| (10) | Helyénvaló a mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5. és 10. függelékének szövegét módosítani a hatályos közösségi és svájci jogszabályokban 2006. július 1-ig történt változások figyelembe vétele érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Helyénvaló a mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5. és 10. függelékének szövegét módosítani a hatályos közösségi és svájci jogszabályokban 2006. július 1-ig történt változások figyelembe vétele érdekében.

| (11) | A svájci jogszabályok által előírt egészségügyi intézkedéseket az emberi fogyasztásra szánt állati termékek kereskedelme céljából egyenértékűnek ismerik el. Ezért helyénvaló a mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 6. függelékének szövegét módosítani. |
| --- | --- |

(11)

A svájci jogszabályok által előírt egészségügyi intézkedéseket az emberi fogyasztásra szánt állati termékek kereskedelme céljából egyenértékűnek ismerik el. Ezért helyénvaló a mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 6. függelékének szövegét módosítani.

| (12) | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 5. és 10. függelékének rendelkezéseit az állat-egészségügyi vegyesbizottság keretében a határozat hatálybalépése után legfeljebb egy éven belül felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(12)

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 5. és 10. függelékének rendelkezéseit az állat-egészségügyi vegyesbizottság keretében a határozat hatálybalépése után legfeljebb egy éven belül felül kell vizsgálni.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás 11. mellékletének 1., 2., 3., 4., 6. és 10. függeléke helyébe az e határozat melléklete függelékeinek szövege lép.

2. cikk

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 5. függeléke 3. fejezete V. pontjának A bekezdése a következőképpen módosul:

| „A. | Az e melléklet hatálya alá nem tartozó országokból származó élő állatok vizsgálata esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy legalább a 882/2004/EK rendelet VI. fejezetében előírt hivatalos ellenőrzésekhez kapcsolódó, a rendelet V. mellékletében meghatározott minimális díjakat beszedik.” |
| --- | --- |

„A.

Az e melléklet hatálya alá nem tartozó országokból származó élő állatok vizsgálata esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy legalább a 882/2004/EK rendelet VI. fejezetében előírt hivatalos ellenőrzésekhez kapcsolódó, a rendelet V. mellékletében meghatározott minimális díjakat beszedik.”

3. cikk

E két példányban készült határozatot a társelnökök, vagy a felek nevében eljárásra felhatalmazott egyéb személyek írják alá.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

A határozat az utolsó aláírás napján lép hatályba.

Kelt Bernben, 2006. december 1-jén.

a Svájci Államszövetség nevében

a küldöttség vezetője

Hans WYSS

Kelt Brüsszelben, 2006. december 1-jén.

az Európai Bizottság nevében

a küldöttség vezetője

Paul VAN GELDORP

---

(1)  HL L 23., 2004.1.28., 27. o.

1

(2)  HL L 17., 2005.1.20., 1. o.

2

(3)  HL L 347., 2005.12.30., 93. o.

3

(4)  HL L 325., 2005.12.12., 31. o.

4

(5)  HL L 325., 2003.12.12., 1. o.

5

(6)  HL L 170., 2005.7.1., 12. o.

6

(7)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

7

(8)  HL L 338., 2005.12.22., 1. o.

8

(9)  HL L 338., 2005.12.22., 27. o.

9

(10)  HL L 338., 2005.12.22., 60. o.

10

---

MELLÉKLET

1. függelék

VÉDEKEZÉSI INTÉZKEDÉSEK/MEGBETEGEDÉSEK BEJELENTÉSE

I.   Száj- és körömfájás

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A 2003/85/EK tanácsi irányelv XI. mellékletének egyes tagállamok nemzeti laboratóriumainak tekintetében történő módosításáról szóló, 2005. augusztus 16-i 2005/615/EK bizottsági határozattal módosított, 2003. szeptember 29-i 2003/85/EK tanácsi irányelv a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról (HL L 306., 2003.11.22., 1.o) |

Európai Közösség

Svájc

1.

A 2003/85/EK tanácsi irányelv XI. mellékletének egyes tagállamok nemzeti laboratóriumainak tekintetében történő módosításáról szóló, 2005. augusztus 16-i 2005/615/EK bizottsági határozattal módosított, 2003. szeptember 29-i 2003/85/EK tanácsi irányelv a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról (HL L 306., 2003.11.22., 1.o)

| 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |
| --- | --- |

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 99 - 103. cikke (a száj- és körömfájás elleni küzdelem érdekében tett különleges intézkedések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 99 - 103. cikke (a száj- és körömfájás elleni küzdelem érdekében tett különleges intézkedések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium, nyilvántartás, ellenőrzés és a száj- és körömfájás elleni védőoltás rendelkezésre bocsátása) |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium, nyilvántartás, ellenőrzés és a száj- és körömfájás elleni védőoltás rendelkezésre bocsátása)

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | Az Európai Bizottság és a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal kölcsönösen értesítik egymást rendkívüli védőoltás alkalmazására irányuló szándékukról. Különösen sürgős esetekben a már meghozott határozatról, valamint az annak végrehajtására irányadó szabályokról küldenek értesítést. Minden esetben haladéktalanul konzultációt kell tartani az állat-egészségügyi vegyesbizottságban. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottság és a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal kölcsönösen értesítik egymást rendkívüli védőoltás alkalmazására irányuló szándékukról. Különösen sürgős esetekben a már meghozott határozatról, valamint az annak végrehajtására irányadó szabályokról küldenek értesítést. Minden esetben haladéktalanul konzultációt kell tartani az állat-egészségügyi vegyesbizottságban.

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 3. | A száj- és körömfájás vírusának azonosítását végző közös referencia-laboratórium: az Institute for Animal Health Pirbright Laboratory, Anglia. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2003/85/EK irányelv XVI. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

3.

A száj- és körömfájás vírusának azonosítását végző közös referencia-laboratórium: az Institute for Animal Health Pirbright Laboratory, Anglia. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2003/85/EK irányelv XVI. melléklete határozza meg.

II.   Klasszikus sertéspestis

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet: A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6. Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelv a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről (HL L 316, 2001.12.1., 5. o.). | 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet: A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6. Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelv a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről (HL L 316, 2001.12.1., 5. o.).

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 40-47. cikke (a hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 116 - 121. cikke (a sertéspestis vágásnál történő észlelése, a sertéspestis leküzdése érdekében tett különleges intézkedések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 40-47. cikke (a hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 116 - 121. cikke (a sertéspestis vágásnál történő észlelése, a sertéspestis leküzdése érdekében tett különleges intézkedések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium).

| 4. | A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

4.

A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22)

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | Az Európai Bizottság és a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal kölcsönösen értesítik egymást rendkívüli védőoltás alkalmazására irányuló szándékukról. Ezzel kapcsolatban haladéktalanul konzultációkat tartanak az állat-egészségügyi vegyesbizottságban. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Bizottság és a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal kölcsönösen értesítik egymást rendkívüli védőoltás alkalmazására irányuló szándékukról. Ezzel kapcsolatban haladéktalanul konzultációkat tartanak az állat-egészségügyi vegyesbizottságban.

| 2. | Ha szükséges, a járványos állatbetegségekről szóló rendelet 117. cikkének (5) bekezdése értelmében a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal a védő- és megfigyelési körzetekből származó hús jelölésére és kezelésére vonatkozóan technikai végrehajtási szabályokat állapít meg. . |
| --- | --- |

2.

Ha szükséges, a járványos állatbetegségekről szóló rendelet 117. cikkének (5) bekezdése értelmében a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal a védő- és megfigyelési körzetekből származó hús jelölésére és kezelésére vonatkozóan technikai végrehajtási szabályokat állapít meg. .

| 3. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 121. cikke értelmében Svájc vállalja, hogy a 2001/89/EK irányelv 15. és 16. cikkével összhangban a vaddisznók klasszikus sertéspestisének felszámolására irányuló tervet tervet hajt végre. Ezzel kapcsolatban haladéktalanul konzultációkat tartanak az állat-egészségügyi vegyesbizottságban. |
| --- | --- |

3.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 121. cikke értelmében Svájc vállalja, hogy a 2001/89/EK irányelv 15. és 16. cikkével összhangban a vaddisznók klasszikus sertéspestisének felszámolására irányuló tervet tervet hajt végre. Ezzel kapcsolatban haladéktalanul konzultációkat tartanak az állat-egészségügyi vegyesbizottságban.

| 4. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

4.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 5. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2001/89/EK irányelv 21. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

5.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2001/89/EK irányelv 21. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 6. | Ha szükséges, a járványos állatbetegségekről szóló rendelet 89. cikkének (2) bekezdése értelmében a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal állapítja meg a védő- és megfigyelési körzetekben végzett szerológiai ellenőrzésekre vonatkozó technikai végrehajtási szabályokat a 2002/106/EK határozat mellékletének IV. fejezetével összhangban (HL L 39., 2002.2.9., 71. o.) |
| --- | --- |

6.

Ha szükséges, a járványos állatbetegségekről szóló rendelet 89. cikkének (2) bekezdése értelmében a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal állapítja meg a védő- és megfigyelési körzetekben végzett szerológiai ellenőrzésekre vonatkozó technikai végrehajtási szabályokat a 2002/106/EK határozat mellékletének IV. fejezetével összhangban (HL L 39., 2002.2.9., 71. o.)

| 7. | A klasszikus sertéspestissel foglalkozó közös referencia-laboratórium: az Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover, 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover, Németország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2001/89/EK irányelv IV. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

7.

A klasszikus sertéspestissel foglalkozó közös referencia-laboratórium: az Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover, 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover, Németország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2001/89/EK irányelv IV. melléklete határozza meg.

III.   Afrikai sertéspestis

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet:A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6. Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított, 2002. június 27-i 2002/60/EK tanácsi irányelv az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/199/EK irányelv módosításáról (HL L 192., 2002.7.20., 27. o.) | 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet:A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6. Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított, 2002. június 27-i 2002/60/EK tanácsi irányelv az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/199/EK irányelv módosításáról (HL L 192., 2002.7.20., 27. o.)

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 40-47. cikke (a hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása), 49. cikke (az állatokra kóros mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 116 - 121. cikke (a sertéspestis vágásnál történő észlelése, a sertéspestis leküzdése érdekében tett különleges intézkedések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 40-47. cikke (a hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása), 49. cikke (az állatokra kóros mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 116 - 121. cikke (a sertéspestis vágásnál történő észlelése, a sertéspestis leküzdése érdekében tett különleges intézkedések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium).

| 4. | A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

4.

A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22)

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | Az afrikai sertéspestissel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Centro de Investigación en Sanidad Animal, 28130 Valdeolmos (Madrid), Spanyolország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2002/60/EK irányelv V. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

1.

Az afrikai sertéspestissel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Centro de Investigación en Sanidad Animal, 28130 Valdeolmos (Madrid), Spanyolország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2002/60/EK irányelv V. melléklete határozza meg.

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 3. | Ha szükséges, a járványos állatbetegségekről szóló rendelet 89. cikkének (2) bekezdése értelmében a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal az afrikai sertéspestis diagnosztizálásának módszereire vonatkozóan technikai végrehajtási szabályokat állapít meg a 2003/422/EK határozat (HL L 143., 2003.6.11., 35 o.) rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

3.

Ha szükséges, a járványos állatbetegségekről szóló rendelet 89. cikkének (2) bekezdése értelmében a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal az afrikai sertéspestis diagnosztizálásának módszereire vonatkozóan technikai végrehajtási szabályokat állapít meg a 2003/422/EK határozat (HL L 143., 2003.6.11., 35 o.) rendelkezéseivel összhangban.

| 4. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2002/60/EK irányelv 20. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

4.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2002/60/EK irányelv 20. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

IV.   Afrikai lópestis

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. április 29-i 92/35/EGK tanácsi irányelv az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályok és intézkedések meghatározásáról (HL L 157., 1992.6.10., 19. o.) | 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. április 29-i 92/35/EGK tanácsi irányelv az afrikai lópestis elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályok és intézkedések meghatározásáról (HL L 157., 1992.6.10., 19. o.)

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 112 - 115. cikke (az afrikai lópestis elleni küzdelem érdekében tett különleges intézkedések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 112 - 115. cikke (az afrikai lópestis elleni küzdelem érdekében tett különleges intézkedések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | Ha Svájcban kivételesen súlyos járványos állatbetegség alakul ki, az állat-egészségügyi vegyesbizottság összeül, hogy megvizsgálja a helyzetet. Az illetékes svájci hatóságok vállalják, hogy megteszik az adott vizsgálat eredményei alapján szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

Ha Svájcban kivételesen súlyos járványos állatbetegség alakul ki, az állat-egészségügyi vegyesbizottság összeül, hogy megvizsgálja a helyzetet. Az illetékes svájci hatóságok vállalják, hogy megteszik az adott vizsgálat eredményei alapján szükséges intézkedéseket.

| 2. | A lópestissel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, 28110 Algete, Madrid, Spanyolország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/35/EGK irányelv III. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

2.

A lópestissel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, 28110 Algete, Madrid, Spanyolország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/35/EGK irányelv III. melléklete határozza meg.

| 3. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/35/EGK irányelv 16. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

3.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/35/EGK irányelv 16. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 4. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

4.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

V.   Madárinfluenza

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. május 19-i 92/40/EGK tanácsi irányelv a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről (HL L 167., 1992.6.22., 1. o.) |

Európai Közösség

Svájc

1.

A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. május 19-i 92/40/EGK tanácsi irányelv a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről (HL L 167., 1992.6.22., 1. o.)

| 2. | A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 010., 2006.1.14., 16. o.) |
| --- | --- |

2.

A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 010., 2006.1.14., 16. o.)

| 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |
| --- | --- |

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 122 - 125. cikke (a madárinfluenzára vonatkozó különleges intézkedések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 122 - 125. cikke (a madárinfluenzára vonatkozó különleges intézkedések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A madárinfluenza közösségi referencia-laboratóriuma: a Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/40/EGK irányelv V. melléklete és a 2005/94/EK irányelv VII. mellékletének 2. pontja határozza meg. |
| --- | --- |

1.

A madárinfluenza közösségi referencia-laboratóriuma: a Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/40/EGK irányelv V. melléklete és a 2005/94/EK irányelv VII. mellékletének 2. pontja határozza meg.

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 3. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/40/EGK irányelv 18. cikkével, a 2005/94/EK irányelv 60. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

3.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/40/EGK irányelv 18. cikkével, a 2005/94/EK irányelv 60. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

VI.   Newcastle-betegség

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. július 14-i 92/66/EGK tanácsi irányelv a Newcastle-betegség elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről (HL L 260., 1992.9.5., 1. o.) | 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. július 14-i 92/66/EGK tanácsi irányelv a Newcastle-betegség elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről (HL L 260., 1992.9.5., 1. o.)

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 40-47. cikke (a hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 122 - 125. cikke (a Newcastle-betegségre vonatkozó különleges intézkedések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 40-47. cikke (a hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 - 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 122 - 125. cikke (a Newcastle-betegségre vonatkozó különleges intézkedések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium).

| 4. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal 1989. június 20-i utasítása (technikai útmutatója) a paramyxovirosis elleni védekezésről (a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal Közlönye 90(13) p. 113 (védőoltás stb.) |
| --- | --- |

4.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal 1989. június 20-i utasítása (technikai útmutatója) a paramyxovirosis elleni védekezésről (a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal Közlönye 90(13) p. 113 (védőoltás stb.)

| 5. | A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

5.

A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22)

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A Newcastle-betegséggel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/66/EGK irányelv V. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

1.

A Newcastle-betegséggel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/66/EGK irányelv V. melléklete határozza meg.

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 3. | A 92/66/EGK irányelv 17. és 19. cikkében meghatározott információ az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

3.

A 92/66/EGK irányelv 17. és 19. cikkében meghatározott információ az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik.

| 4. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/66/EGK irányelv 22. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

4.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/66/EGK irányelv 22. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

VII.   Hal- és kagylóbetegségek

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet: - A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6.Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított, 1993. június 24-i 93/53/EGK tanácsi irányelv az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről (HL L 175., 1993.7.19., 23. o.). |

Európai Közösség

Svájc

1.

A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet: - A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6.Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított, 1993. június 24-i 93/53/EGK tanácsi irányelv az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről (HL L 175., 1993.7.19., 23. o.).

| 2. | A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1995. december 22-i 95/70/EK tanácsi irányelv a kéthéjú kagylókat érintő egyes betegségek elleni védekezés céljából közösségi minimum-intézkedések bevezetéséről (HL L 332., 1995.12.30., 33. o.) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1995. december 22-i 95/70/EK tanácsi irányelv a kéthéjú kagylókat érintő egyes betegségek elleni védekezés céljából közösségi minimum-intézkedések bevezetéséről (HL L 332., 1995.12.30., 33. o.)

| 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 10 cikke (intézkedések a fertőző állatbetegségek leküzdésére), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |
| --- | --- |

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 10 cikke (intézkedések a fertőző állatbetegségek leküzdésére), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 3. és 4. cikke (a felsorolt járványos állatbetegségek), 61. cikke (a halászati jogok bérlői és a halászat felügyeletéért felelős szervek kötelezettségei), 62 - 76. cikke (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), valamint a 275 - 290. cikke (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 3. és 4. cikke (a felsorolt járványos állatbetegségek), 61. cikke (a halászati jogok bérlői és a halászat felügyeletéért felelős szervek kötelezettségei), 62 - 76. cikke (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), valamint a 275 - 290. cikke (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium)

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | Jelenleg a lazachalászat nem engedélyezett, és e faj nem fordul elő Svájcban. A a járványos állatbetegségekről szóló rendelet előírja, hogy a fertőző lazacanémiát a felszámolandó betegségek közé kell sorolni. |
| --- | --- |

1.

Jelenleg a lazachalászat nem engedélyezett, és e faj nem fordul elő Svájcban. A a járványos állatbetegségekről szóló rendelet előírja, hogy a fertőző lazacanémiát a felszámolandó betegségek közé kell sorolni.

| 2. | A lapos osztriga tenyésztésével Svájcban jelenleg nem foglalkoznak. Amennyiben bonamiosis- vagy marteiliosis-esetek jelennek meg, a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal vállalja, hogy a közösségi jogszabályokkal összhangban, valamint a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikke alapján megteszi a szükséges sürgősségi intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.

A lapos osztriga tenyésztésével Svájcban jelenleg nem foglalkoznak. Amennyiben bonamiosis- vagy marteiliosis-esetek jelennek meg, a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal vállalja, hogy a közösségi jogszabályokkal összhangban, valamint a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikke alapján megteszi a szükséges sürgősségi intézkedéseket.

| 3. | A 93/53/EGK irányelv 7. cikkében említett esetekben az információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

3.

A 93/53/EGK irányelv 7. cikkében említett esetekben az információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 4. | A halbetegségekkel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Statens Veterinaere Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet, Hangövej 2, 8200 Århus, Dánia. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 93/53/EGK irányelv C. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

4.

A halbetegségekkel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Statens Veterinaere Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet, Hangövej 2, 8200 Århus, Dánia. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 93/53/EGK irányelv C. melléklete határozza meg.

| 5. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

5.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 6. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 93/53/EGK irányelv 16. cikkével, a 95/70/EK irányelv 8. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

6.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 93/53/EGK irányelv 16. cikkével, a 95/70/EK irányelv 8. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 7. | A 95/70/EGK irányelv 5. cikkében említett esetekben az információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

7.

A 95/70/EGK irányelv 5. cikkében említett esetekben az információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 8. | A kagylókat érintő betegségekkel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Franciaország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 95/70/EGK irányelv B. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

8.

A kagylókat érintő betegségekkel foglalkozó közös referencia-laboratórium: a Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Franciaország. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 95/70/EGK irányelv B. melléklete határozza meg.

VIII.   Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.) | 1. | A legutóbb a 2006. április 12-én módosított, 1981. május 27-i rendelet az állatok védelméről (OPAn), (RS 455.1), és különösen annak 64f cikke (Elkábítási eljárások) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.)

1.

A legutóbb a 2006. április 12-én módosított, 1981. május 27-i rendelet az állatok védelméről (OPAn), (RS 455.1), és különösen annak 64f cikke (Elkábítási eljárások)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

| 3. | A legutóbb 2005. december 16-án módosított, 1992. október 9-i törvény az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (LDAl), (RS 817.0), és különösen annak 24. cikke (Ellenőrzés és mintavétel) és 40. cikke (Az élelmiszerek ellenőrzése) |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2005. december 16-án módosított, 1992. október 9-i törvény az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (LDAl), (RS 817.0), és különösen annak 24. cikke (Ellenőrzés és mintavétel) és 40. cikke (Az élelmiszerek ellenőrzése)

| 4. | A DFI 2005. november 23-i rendelete az állati eredetű élelmiszerekről (RS 817.022.108), és különösen annak 4. és 7. cikke (az állatok hasított testének azon részei, amelyek felhasználása tiltott) |
| --- | --- |

4.

A DFI 2005. november 23-i rendelete az állati eredetű élelmiszerekről (RS 817.022.108), és különösen annak 4. és 7. cikke (az állatok hasított testének azon részei, amelyek felhasználása tiltott)

| 5. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 6. cikke (Meghatározások és rövidítések), 36. cikke (szabadalmak), 61. cikke (bejelentési kötelezettség), 130. cikke (A svájci állatállomány felügyelete), 175 – 181. cikke (fertőző szivacsos agyvelőbántalmak), 297. cikke (Az országon belüli végrehajtás), 301. cikke (A kanton állatorvosának feladatai), 303. cikke (A hatósági állatorvosok képzése és továbbképzése) és 312. cikke (Diagnosztikai laboratóriumok) |
| --- | --- |

5.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 6. cikke (Meghatározások és rövidítések), 36. cikke (szabadalmak), 61. cikke (bejelentési kötelezettség), 130. cikke (A svájci állatállomány felügyelete), 175 – 181. cikke (fertőző szivacsos agyvelőbántalmak), 297. cikke (Az országon belüli végrehajtás), 301. cikke (A kanton állatorvosának feladatai), 303. cikke (A hatósági állatorvosok képzése és továbbképzése) és 312. cikke (Diagnosztikai laboratóriumok)

| 6. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1999. június 10-i rendelet az Állati takarmányok könyvéről (OLAlA), (RS 916.307.1), és különösen annak 28. cikke (A haszonállatok takarmányának szállítása), az I. melléklet 9. része (Földön élő állatok termékei) 10. része (Halak, egyéb tengeri állatok, azok termékei és melléktermékei), és a 4. melléklet (a tiltott anyagok listája) |
| --- | --- |

6.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1999. június 10-i rendelet az Állati takarmányok könyvéről (OLAlA), (RS 916.307.1), és különösen annak 28. cikke (A haszonállatok takarmányának szállítása), az I. melléklet 9. része (Földön élő állatok termékei) 10. része (Halak, egyéb tengeri állatok, azok termékei és melléktermékei), és a 4. melléklet (a tiltott anyagok listája)

| 7. | A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22) |
| --- | --- |

7.

A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22)

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal (TSE) foglalkozó közös referencia-laboratórium: The Veterinary Laboratories Agency, Woodham Lane New Haw, Addlestone, Surrey KT15 3NB Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének B fejezete határozza meg. |
| --- | --- |

1.

A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal (TSE) foglalkozó közös referencia-laboratórium: The Veterinary Laboratories Agency, Woodham Lane New Haw, Addlestone, Surrey KT15 3NB Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének B fejezete határozza meg.

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikke értelmében Svájc a TSE elleni küzdelemre vészhelyzeti végrehajtási tervet dolgozott ki. |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikke értelmében Svájc a TSE elleni küzdelemre vészhelyzeti végrehajtási tervet dolgozott ki.

| 3. | A 999/2001/EK rendelet 12. cikke alapján a Közösség tagországaiban valamennyi, szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús állatot hatósági forgalmi korlátozás alá kell helyezni, amíg ismertté nem válnak az illetékes hatóság által végzett klinikai és járványügyi vizsgálatok eredményei, vagy az állatot hatósági felügyelet mellett laboratóriumi vizsgálat céljából le nem ölik.
  A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179b és 180a cikke alapján Svájc tiltja a szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús állatok leölését. A fertőzött-gyanús állatokat kíméletesen kell megölni, és el kell égetni, agyukat pedig a TSE-vel foglalkozó svájci referencia-laboratóriumban meg kell vizsgálni.
  A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 10. cikke alapján Svájc a szarvasmarhaféléket állandó azonosítási rendszer segítségével azonosítja, amely lehetővé teszi az anyaállatok és a származási állomány azonosítását, valamint annak megállapítását, hogy az állatok nem származnak-e szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús vagy fertőzött nőivarú szarvasmarhától.
  A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179c cikke alapján Svájc levágatja a TSE-vel fertőzött állatokat, valamint a fertőzött tehenektől származó, a diagnózist megelőző két éven belül született állatokat is. 1999. július 1-je óta a kohortok levágását is alkalmazzák (az állományok levágását 1996. december 14-től1999. június 30-ig alkalmazták). |
| --- | --- |

3.

A 999/2001/EK rendelet 12. cikke alapján a Közösség tagországaiban valamennyi, szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús állatot hatósági forgalmi korlátozás alá kell helyezni, amíg ismertté nem válnak az illetékes hatóság által végzett klinikai és járványügyi vizsgálatok eredményei, vagy az állatot hatósági felügyelet mellett laboratóriumi vizsgálat céljából le nem ölik.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179b és 180a cikke alapján Svájc tiltja a szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús állatok leölését. A fertőzött-gyanús állatokat kíméletesen kell megölni, és el kell égetni, agyukat pedig a TSE-vel foglalkozó svájci referencia-laboratóriumban meg kell vizsgálni.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 10. cikke alapján Svájc a szarvasmarhaféléket állandó azonosítási rendszer segítségével azonosítja, amely lehetővé teszi az anyaállatok és a származási állomány azonosítását, valamint annak megállapítását, hogy az állatok nem származnak-e szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús vagy fertőzött nőivarú szarvasmarhától.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179c cikke alapján Svájc levágatja a TSE-vel fertőzött állatokat, valamint a fertőzött tehenektől származó, a diagnózist megelőző két éven belül született állatokat is. 1999. július 1-je óta a kohortok levágását is alkalmazzák (az állományok levágását 1996. december 14-től1999. június 30-ig alkalmazták).

| 4. | A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 180b cikke alapján Svájc leöleti a surlókórral fertőzött állatokat, az anyaállatokat, a fertőzött anyaállatok közvetlen leszármazottait, valamint az állományba tartozó minden juhot és kecskét a következők kivételével:






  — | legalább 1 ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli juhok; valamint |
| --- | --- | --- |

4.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 180b cikke alapján Svájc leöleti a surlókórral fertőzött állatokat, az anyaállatokat, a fertőzött anyaállatok közvetlen leszármazottait, valamint az állományba tartozó minden juhot és kecskét a következők kivételével:

—

legalább 1 ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli juhok; valamint

| — | a két hónapnál fiatalabb, kizárólag vágásra szánt állatok. Az állatok fejét és hasüregi szerveit az állati melléktermékek ártalmatlanításáról szóló rendelet (OESPA) rendelkezéseinek megfelelően eltávolítják. |
| --- | --- |

—

a két hónapnál fiatalabb, kizárólag vágásra szánt állatok. Az állatok fejét és hasüregi szerveit az állati melléktermékek ártalmatlanításáról szóló rendelet (OESPA) rendelkezéseinek megfelelően eltávolítják.

Kivételes jelleggel a kis létszámú fajok esetében az állomány leöléséről le lehet mondani. Ilyen esetben az állományt két éves időtartamra hatósági állatorvosi felügyelet alá kell helyezni, amelynek során az állomány állatait évente kétszer klinikai vizsgálatnak vetik alá. Ha ezen időszak alatt az állatokat vágásra ítélik, a fejeket, a mandulákat beleértve, a TSE-vel foglalkozó referencia-laboratóriumban vizsgálatnak kell alávetni.

Ezeket az intézkedéseket az állatok egészségügyi felügyeletének eredményeivel összhangban felül kell vizsgálni. A felügyeleti időszakot különösen az állományon belül jelentkező új megbetegedés esetén meg kell hosszabbítani.

A BSE juh- vagy kecskefélében történő megállapítása esetén Svájc vállalja a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletében előírt rendelkezések alkalmazását.

| 5. | A 999/2001/EK rendelet 7. cikkének alapján a Közösség tagállamai tiltják a feldolgozott állati eredetű fehérjék használatát hizlalt vagy tenyésztett gazdasági haszonállatoknak szánt takarmány céljára. A közösség tagállamai teljes mértékben alkalmazzák az állati eredetű fehérjék kérődzők takarmányozására történő felhasználására vonatkozó tilalmat.
  Az állati melléktermékek eltávolításáról szóló rendelet (OESPA) 18. cikke alapján Svájc teljes mértékben tiltja az állati fehérjék használatát tenyésztett gazdasági haszonállatoknak szánt takarmány céljára; a tilalom 2001. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

5.

A 999/2001/EK rendelet 7. cikkének alapján a Közösség tagállamai tiltják a feldolgozott állati eredetű fehérjék használatát hizlalt vagy tenyésztett gazdasági haszonállatoknak szánt takarmány céljára. A közösség tagállamai teljes mértékben alkalmazzák az állati eredetű fehérjék kérődzők takarmányozására történő felhasználására vonatkozó tilalmat.

Az állati melléktermékek eltávolításáról szóló rendelet (OESPA) 18. cikke alapján Svájc teljes mértékben tiltja az állati fehérjék használatát tenyésztett gazdasági haszonállatoknak szánt takarmány céljára; a tilalom 2001. január 1-jén lépett hatályba.

| 6. | A 999/2001/EK rendelet 6. cikke alapján és a rendelet III. mellékletének A fejezete kritériumaival összhangban a Közösség valamennyi tagállama évente ismétlődő programot futtat a BSE ellenőrzése céljából. Ez a program valamennyi 24 hónaposnál idősebb, kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állat, és valamennyi 30 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott állat BSE gyorstesztjére is kiterjed.
  A Svájc által végzett BSE gyorstesztek listáját a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének C fejezete tartalmazza.
  A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179. cikke alapján Svájc kötelezően elvégezteti valamennyi 30 hónaposnál idősebb, kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állat, és a 30 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott állatok egy mintájának BSE gyorstesztjét. Ezen kívül a gazdasági szereplők a 20 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott szarvasmarhák húsának önkéntes ellenőrzésére irányuló programot is végrehajtják. |
| --- | --- |

6.

A 999/2001/EK rendelet 6. cikke alapján és a rendelet III. mellékletének A fejezete kritériumaival összhangban a Közösség valamennyi tagállama évente ismétlődő programot futtat a BSE ellenőrzése céljából. Ez a program valamennyi 24 hónaposnál idősebb, kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állat, és valamennyi 30 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott állat BSE gyorstesztjére is kiterjed.

A Svájc által végzett BSE gyorstesztek listáját a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének C fejezete tartalmazza.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179. cikke alapján Svájc kötelezően elvégezteti valamennyi 30 hónaposnál idősebb, kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állat, és a 30 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott állatok egy mintájának BSE gyorstesztjét. Ezen kívül a gazdasági szereplők a 20 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott szarvasmarhák húsának önkéntes ellenőrzésére irányuló programot is végrehajtják.

| 7. | A 999/2001/EK rendelet 6. cikke alapján és a rendelet III. mellékletének A fejezete kritériumaival összhangban a Közösség valamennyi tagállama évente ismétlődő programot futtat a surlókór ellenőrzése céljából.
  A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 177. cikke alapján Svájc TSE ellenőrzési programot hajt végre a 12 hónaposnál idősebb juh- és kecskeféléknél. A kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állatokat, valamint az emberi fogyasztásra levágott állatokat a 2004 júniusa és 2005 júliusa közötti időszakban megvizsgálták. Mivel a minták összessége BSE-re negatívnak bizonyult, csak a klinikailag gyanús, a kényszervágás alá esett és a gazdaságban elpusztult állatok mintájának felügyeletét tartották fenn.
  A TSE juh- és kecskeféléknél történő felügyeletére vonatkozó jogszabályok hasonlóságának elismerését az állat-egészségügyi vegyesbizottságban felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

7.

A 999/2001/EK rendelet 6. cikke alapján és a rendelet III. mellékletének A fejezete kritériumaival összhangban a Közösség valamennyi tagállama évente ismétlődő programot futtat a surlókór ellenőrzése céljából.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 177. cikke alapján Svájc TSE ellenőrzési programot hajt végre a 12 hónaposnál idősebb juh- és kecskeféléknél. A kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állatokat, valamint az emberi fogyasztásra levágott állatokat a 2004 júniusa és 2005 júliusa közötti időszakban megvizsgálták. Mivel a minták összessége BSE-re negatívnak bizonyult, csak a klinikailag gyanús, a kényszervágás alá esett és a gazdaságban elpusztult állatok mintájának felügyeletét tartották fenn.

A TSE juh- és kecskeféléknél történő felügyeletére vonatkozó jogszabályok hasonlóságának elismerését az állat-egészségügyi vegyesbizottságban felül kell vizsgálni.

| 8. | A 999/2001/EK irányelv 6. cikkében, a III. melléklet B fejezetében és a IV. mellékletben (3.III) meghatározott információ az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

8.

A 999/2001/EK irányelv 6. cikkében, a III. melléklet B fejezetében és a IV. mellékletben (3.III) meghatározott információ az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik.

| 9. | A helyszíni vizsgálatok végzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 999/2001/EK irányelv 21. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

9.

A helyszíni vizsgálatok végzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 999/2001/EK irányelv 21. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

C.   KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

| 1. | 2003. január 1-je óta a 2002. november 20-i, az állati hulladékok 2003. évben történő eltávolítása költségeinek fedezéséhez juttatott támogatásról szóló rendelet (RS 916.406) alapján Svájc pénzügyi ösztönzőket léptetett életbe azon gazdaságok számára, ahol a szarvasmarhák megszületnek, valamint azon vágóhidak számára, ahol azokat leölik, amennyiben azok tiszteletben tartják a hatályos jogszabályokban az állatok mozgására vonatkozóan előírt bejelentési eljárásokat. |
| --- | --- |

1.

2003. január 1-je óta a 2002. november 20-i, az állati hulladékok 2003. évben történő eltávolítása költségeinek fedezéséhez juttatott támogatásról szóló rendelet (RS 916.406) alapján Svájc pénzügyi ösztönzőket léptetett életbe azon gazdaságok számára, ahol a szarvasmarhák megszületnek, valamint azon vágóhidak számára, ahol azokat leölik, amennyiben azok tiszteletben tartják a hatályos jogszabályokban az állatok mozgására vonatkozóan előírt bejelentési eljárásokat.

| 2. | A 999/2001/EK rendelet 8. cikke alapján és a rendelet XI. mellékletének 1. pontjával összhangban a Közösség tagállamai eltávolítják és megsemmisítik a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM).
  A szarvasmarhaféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül a koponya, kivéve az állkapcsot, de beleértve az agyat és a szemet, valamint a 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélék gerincveleje; a gerincoszlop, kivéve a farokcsigolyákat, a nyaki, ágyék- és hátcsigolyák harántnyúlványát és a keresztcsont szárnyait, de beleértve a dorzális gyökéridegdúcokat, valamint a 24 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélék gerincveleje; valamint bármilyen korú szarvasmarhafélék mandulája, belei a patkóbéltől (duodenum) a végbélig (rectum), és a bélfodra.
  Eltávolítandó SRM-nek minősül a 12 hónaposnál idősebb, illetve olyan juh- és kecskefélék koponyája, beleértve az agyat és a szemet, a mandulái és a gerincoszlopa, amelyek egy állandó metszőfoga már áttörte a fogínyt, valamint a bármilyen korú juh- és kecskefélék lépe és csípőbele.
  A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179d cikke alapján, valamint az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendelet 4. cikke alapján Svájc a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM) az állati és emberi élelmiszerláncból kivonó politikát léptetett életbe. A szarvasmarhaféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül különösen a 30 hónaposnál idősebb állatok gerincoszlopa, valamint a bármilyen korú állatok mandulája, belei az epésbéltől (duodenum) a végbélig (rectum), és a bélfodra.
  A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 180c cikke, valamint az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendelet 4. cikke alapján Svájc a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM) az állati és emberi élelmiszerláncból kivonó politikát léptetett életbe. A juh- és kecskeféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül különösen a 12 hónaposnál idősebb, illetve olyan juh- és kecskefélék koponyából el nem távolított agya, a gerincveleje a kemény agyhártyával (Dura mater) valamint mandulái, vagy amelyeknek egy állandó metszőfoga már áttörte a fogínyt, valamint a bármilyen korú állatok lépe és csípőbele. |
| --- | --- |

2.

A 999/2001/EK rendelet 8. cikke alapján és a rendelet XI. mellékletének 1. pontjával összhangban a Közösség tagállamai eltávolítják és megsemmisítik a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM).

A szarvasmarhaféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül a koponya, kivéve az állkapcsot, de beleértve az agyat és a szemet, valamint a 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélék gerincveleje; a gerincoszlop, kivéve a farokcsigolyákat, a nyaki, ágyék- és hátcsigolyák harántnyúlványát és a keresztcsont szárnyait, de beleértve a dorzális gyökéridegdúcokat, valamint a 24 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélék gerincveleje; valamint bármilyen korú szarvasmarhafélék mandulája, belei a patkóbéltől (duodenum) a végbélig (rectum), és a bélfodra.

Eltávolítandó SRM-nek minősül a 12 hónaposnál idősebb, illetve olyan juh- és kecskefélék koponyája, beleértve az agyat és a szemet, a mandulái és a gerincoszlopa, amelyek egy állandó metszőfoga már áttörte a fogínyt, valamint a bármilyen korú juh- és kecskefélék lépe és csípőbele.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179d cikke alapján, valamint az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendelet 4. cikke alapján Svájc a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM) az állati és emberi élelmiszerláncból kivonó politikát léptetett életbe. A szarvasmarhaféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül különösen a 30 hónaposnál idősebb állatok gerincoszlopa, valamint a bármilyen korú állatok mandulája, belei az epésbéltől (duodenum) a végbélig (rectum), és a bélfodra.

A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 180c cikke, valamint az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendelet 4. cikke alapján Svájc a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM) az állati és emberi élelmiszerláncból kivonó politikát léptetett életbe. A juh- és kecskeféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül különösen a 12 hónaposnál idősebb, illetve olyan juh- és kecskefélék koponyából el nem távolított agya, a gerincveleje a kemény agyhártyával (Dura mater) valamint mandulái, vagy amelyeknek egy állandó metszőfoga már áttörte a fogínyt, valamint a bármilyen korú állatok lépe és csípőbele.

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 1774/2002/EK rendelete megállapítja a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírásokat a Közösség tagállamaiban.
  Az állati melléktermékek eltávolításáról szóló rendelet 13. cikke alapján Svájc elégeti az 1. kategóriába tartozó állati melléktermékeket, beleértve a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat és a gazdaságban elhullott állatokat. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 1774/2002/EK rendelete megállapítja a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírásokat a Közösség tagállamaiban.

Az állati melléktermékek eltávolításáról szóló rendelet 13. cikke alapján Svájc elégeti az 1. kategóriába tartozó állati melléktermékeket, beleértve a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat és a gazdaságban elhullott állatokat.

IX.   Kéknyelv betegség

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A Tanács 2000. november 20-i 2000/75/EK irányelve a kéknyelv betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról. | 1. | A legutóbb a 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |

Európai Közösség

Svájc

A Tanács 2000. november 20-i 2000/75/EK irányelve a kéknyelv betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról.

1.

A legutóbb a 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 – 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 126 – 127. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 – 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 126 – 127. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A kéknyelv betegséggel foglalkozó közös referencia-laboratórium: az AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2000/75/EK irányelv II. melléklete B. fejezete határozza meg. |
| --- | --- |

1.

A kéknyelv betegséggel foglalkozó közös referencia-laboratórium: az AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2000/75/EK irányelv II. melléklete B. fejezete határozza meg.

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 3. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2000/75/EK irányelv 17. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

3.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2000/75/EK irányelv 17. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

X.   Zoonózisok

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről (HL L 325., 2003.12.12., 1. o.). |

Európai Közösség

Svájc

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről (HL L 325., 2003.12.12., 1. o.).

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/99/EK irányelve (2003. november 17.) a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 325., 2003.12.12. 31. o.). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/99/EK irányelve (2003. november 17.) a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 325., 2003.12.12. 31. o.).

| 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40) |
| --- | --- |

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

| 2. | A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

| 3. | A legutóbb 2005. december 16-án módosított, 1992. október 9-i szövetségi törvény az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (LDAI) (RS 817.0) |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2005. december 16-án módosított, 1992. október 9-i szövetségi törvény az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (LDAI) (RS 817.0)

| 4. | A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (ODAIOUs) (RS 817.02) |
| --- | --- |

4.

A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (ODAIOUs) (RS 817.02)

| 5. | A DFI 2005. november 23-i rendelete a higiéniáról (OHyg) (RS 817.024.1) |
| --- | --- |

5.

A DFI 2005. november 23-i rendelete a higiéniáról (OHyg) (RS 817.024.1)

| 6. | A legutóbb 2003. március 21-én módosított 1970. december 18-i szövetségi törvény a fertőző emberi betegségekről (A fertőző betegségekről szóló törvény) (RS 818.101) |
| --- | --- |

6.

A legutóbb 2003. március 21-én módosított 1970. december 18-i szövetségi törvény a fertőző emberi betegségekről (A fertőző betegségekről szóló törvény) (RS 818.101)

| 7. | A legutóbb 2003. december 15-én módosított, 1999. január 13-i rendelet a fertőző emberi betegségek bejelentéséről (A bejelentésről szóló rendelet) (RS 818.141.1). |
| --- | --- |

7.

A legutóbb 2003. december 15-én módosított, 1999. január 13-i rendelet a fertőző emberi betegségek bejelentéséről (A bejelentésről szóló rendelet) (RS 818.141.1).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A közösségi referencia-laboratóriumok a következők:






  — | A zoonózisok (szalmonella) elemzésével és vizsgálatával foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- | --- | --- |
| 3720 BA Bilthoven |
| Hollandia |

1.

A közösségi referencia-laboratóriumok a következők:

—

A zoonózisok (szalmonella) elemzésével és vizsgálatával foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

3720 BA Bilthoven

Hollandia

| — | A tengeri biotoxinok ellenőrzésével foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA): |
| --- | --- |
| E-36201 Vigo |
| Spanyolország |

—

A tengeri biotoxinok ellenőrzésével foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA):

E-36201 Vigo

Spanyolország

| — | A kéthéjú kagylók vírusos és bakteriális fertőzöttségére vonatkozó ellenőrzésekkel foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  A Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) laboratóriuma |
| --- | --- |
| Weymouth |
| Dorset DT4 8UB |
| Egyesült Királyság |

—

A kéthéjú kagylók vírusos és bakteriális fertőzöttségére vonatkozó ellenőrzésekkel foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

A Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) laboratóriuma

Weymouth

Dorset DT4 8UB

Egyesült Királyság

| — | A Listeria monocytogenes-sel foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires |
| --- | --- |
| (LERQAP) |
| F-94700 Maisons-Alfort |
| Franciaország |

—

A Listeria monocytogenes-sel foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires

(LERQAP)

F-94700 Maisons-Alfort

Franciaország

| — | A koaguláz-pozitív sztafilokokkuszokkal, köztük a Staphylococcus aureus-szal foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires |
| --- | --- |
| (LERQAP) |
| F-94700 Maisons-Alfort |
| Franciaország |

—

A koaguláz-pozitív sztafilokokkuszokkal, köztük a Staphylococcus aureus-szal foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

AFSSA – Laboratoire d'études et de recherches sur la qualité des aliments et sur les procédés agroalimentaires

(LERQAP)

F-94700 Maisons-Alfort

Franciaország

| — | Az Escherichia coli-val, beleértve a verotoxikus E. coli (VTEC) baktériummal foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- | --- |
| I-00161 Roma |
| Olaszország |

—

Az Escherichia coli-val, beleértve a verotoxikus E. coli (VTEC) baktériummal foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

I-00161 Roma

Olaszország

| — | A Campylobacter-rel foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA) |
| --- | --- |
| S-751 89 Uppsala |
| Svédország |

—

A Campylobacter-rel foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA)

S-751 89 Uppsala

Svédország

| — | A parazitákkal (különösen Trichinella, Echinococcus és Anisakis) foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- | --- |
| I-00161 Roma |
| Olaszország |

—

A parazitákkal (különösen Trichinella, Echinococcus és Anisakis) foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

I-00161 Roma

Olaszország

| — | Az antimikrobiális rezisztenciával foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:





  Danmarks Fødevareforskning (DFVF) |
| --- | --- |
| DK – 1790 København V |
| Dánia |

—

Az antimikrobiális rezisztenciával foglalkozó közösségi referencia-laboratórium:

Danmarks Fødevareforskning (DFVF)

DK – 1790 København V

Dánia

| 2. | Svájc viseli a laboratóriumok által ilyen minőségükben végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratóriumok funkcióit és feladatait a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 2004. április 2-i 9882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL  165., 2004.4.30., 1. o.) határozza meg. |
| --- | --- |

2.

Svájc viseli a laboratóriumok által ilyen minőségükben végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratóriumok funkcióit és feladatait a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 2004. április 2-i 9882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL  165., 2004.4.30., 1. o.) határozza meg.

| 3. | Svájc minden év május végéig a zoonózisok, zoonózis-kórokozók és az antimikrobás szerekkel szembeni rezisztencia tendenciáiról és forrásairól jelentést nyújt be a Bizottságnak, amely az előző év folyamán, a 2003/99/EK irányelv 4., 7. és 8. cikke értelmében összegyűjtött adatokat foglalja magában. A jelentésnek tartalmaznia kell a 2160/2003/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett információkat is. A zoonózisok, zoonózis-kórokozók és az antimikrobás szerekkel szembeni rezisztencia közösségbeli tendenciáiról és forrásairól szóló átfogó jelentés közzététele érdekében a jelentést a Bizottság eljuttatja az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak. |
| --- | --- |

3.

Svájc minden év május végéig a zoonózisok, zoonózis-kórokozók és az antimikrobás szerekkel szembeni rezisztencia tendenciáiról és forrásairól jelentést nyújt be a Bizottságnak, amely az előző év folyamán, a 2003/99/EK irányelv 4., 7. és 8. cikke értelmében összegyűjtött adatokat foglalja magában. A jelentésnek tartalmaznia kell a 2160/2003/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett információkat is. A zoonózisok, zoonózis-kórokozók és az antimikrobás szerekkel szembeni rezisztencia közösségbeli tendenciáiról és forrásairól szóló átfogó jelentés közzététele érdekében a jelentést a Bizottság eljuttatja az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak.

XI.   Egyéb betegségek

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. december 17-i 92/119/EGK tanácsi irányelv az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről (HL L 62., 1993.3.15., 69. o.) | 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1992. december 17-i 92/119/EGK tanácsi irányelv az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről (HL L 62., 1993.3.15., 69. o.)

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 – 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 103 – 105. cikke (a sertések hólyagos betegségére vonatkozó különleges intézkedések) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokat megbetegítő mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77 – 98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 103 – 105. cikke (a sertések hólyagos betegségére vonatkozó különleges intézkedések)

| 3. | A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb 2006. március 10-én módosított 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (RS 172.216.1), és különösen annak 8. cikke (referencia-laboratórium).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 92/119/EGK irányelv 6. cikkében említett esetekben az információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

1.

A 92/119/EGK irányelv 6. cikkében említett esetekben az információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 2. | A sertések hólyagos betegségével foglalkozó közös referencia-laboratórium: az AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/119/EGK irányelv III. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

2.

A sertések hólyagos betegségével foglalkozó közös referencia-laboratórium: az AFRC Institute for Animal Health Pirbright Laboratory Ash Road, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 92/119/EGK irányelv III. melléklete határozza meg.

| 3. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervet dolgozott ki. Az Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által kibocsátott 95/65. technikai végrehajtási szabály állapítja meg az e tervre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

3.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti riasztási tervet dolgozott ki. Az Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által kibocsátott 95/65. technikai végrehajtási szabály állapítja meg az e tervre vonatkozó szabályokat.

| 4. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/119/EGK irányelv 22. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

4.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 92/119/EGK irányelv 22. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

XII.   Megbetegedések bejelentése

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2004. március 1-jei 2004/216/EK, az 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelvet egyes lóbetegségeknek és a méhek egyes betegségeinek a bejelentési kötelezettség alá eső megbetegedések listájára való felvétele tekintetében módosító határozatával (HL L 67., 2004.3.5., 27. o.) módosított, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelv az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről (HL L 378., 1982.12.31., 58. o.). | 1. | A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 11. cikke (a megbetegedések bejelentése), és 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2004. március 1-jei 2004/216/EK, az 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelvet egyes lóbetegségeknek és a méhek egyes betegségeinek a bejelentési kötelezettség alá eső megbetegedések listájára való felvétele tekintetében módosító határozatával (HL L 67., 2004.3.5., 27. o.) módosított, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelv az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről (HL L 378., 1982.12.31., 58. o.).

1.

A legutóbb 2004. június 23-án módosított, 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 11. cikke (a megbetegedések bejelentése), és 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés)

| 2. | A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2 – 5. cikke (az említett betegségek), 59 – 65. és 291. cikke (bejelentési kötelezettség, értesítés), valamint 292 – 299. cikke (ellenőrzés, végrehajtás, közigazgatási együttműködés) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 2 – 5. cikke (az említett betegségek), 59 – 65. és 291. cikke (bejelentési kötelezettség, értesítés), valamint 292 – 299. cikke (ellenőrzés, végrehajtás, közigazgatási együttműködés)

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

Az Európai Bizottság a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatallal együttműködve megvalósítja Svájcnak az állat-megbetegedések bejelentésére vonatkozó rendszerbe történő integrációját a 82/894/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően.

2. függelék

ÁLLATEGÉSZSÉGÜGY: KERESKEDELEM ÉS FORGALOMBA HOZATAL

I.   Szarvasmarhafélék És Sertések

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Tanács 2004. december 22-i 2005/1/EK, az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, szóló, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelvet és az 1255/97/EK rendeletet módosító rendeletével (HL L 003., 2005.1.5., 1. o.) módosított, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról (HL L 121., 1964.7.29., 1977/64. o.) | 1. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 27 – 31. cikke (piacok, kiállítások), 34 – 37. cikke (kereskedelem), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 116 – 121. cikke (afrikai sertéspestis), 135 – 141. cikke (Aujeszky-betegség), 150 – 157. cikke (szarvasmarha-brucellózis), 158 – 165. cikke (tuberkulózis), 166 – 169. cikke (járványos szarvasmarha-leukózis), 170 – 174. cikke (IBR/IPV), 175 – 195. cikke (szivacsos agyvelőbántalom), 186 – 189. cikke (szarvasmarha nemzőszervi fertőzések), 207-211. cikke (sertés-brucellózis), 297. cikke (piacok, gyűjtőállomások és fertőtlenítő pontok jóváhagyása) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Tanács 2004. december 22-i 2005/1/EK, az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, szóló, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelvet és az 1255/97/EK rendeletet módosító rendeletével (HL L 003., 2005.1.5., 1. o.) módosított, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról (HL L 121., 1964.7.29., 1977/64. o.)

1.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 27 – 31. cikke (piacok, kiállítások), 34 – 37. cikke (kereskedelem), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 116 – 121. cikke (afrikai sertéspestis), 135 – 141. cikke (Aujeszky-betegség), 150 – 157. cikke (szarvasmarha-brucellózis), 158 – 165. cikke (tuberkulózis), 166 – 169. cikke (járványos szarvasmarha-leukózis), 170 – 174. cikke (IBR/IPV), 175 – 195. cikke (szivacsos agyvelőbántalom), 186 – 189. cikke (szarvasmarha nemzőszervi fertőzések), 207-211. cikke (sertés-brucellózis), 297. cikke (piacok, gyűjtőállomások és fertőtlenítő pontok jóváhagyása)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A járványos állatbetegségekről szóló törvény 297. cikkének első bekezdésével összhangban a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal jóváhagyja a 64/432/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott gyűjtőállomásokat. E melléklet alkalmazásában és a 64/432/EGK irányelv 11., 12. és 13. cikke rendelkezéseivel összhangban Svájc felállítja jóváhagyott gyűjtőállomásainak, szállítóinak és kereskedőinek jegyzékét. |
| --- | --- |

1.

A járványos állatbetegségekről szóló törvény 297. cikkének első bekezdésével összhangban a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal jóváhagyja a 64/432/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott gyűjtőállomásokat. E melléklet alkalmazásában és a 64/432/EGK irányelv 11., 12. és 13. cikke rendelkezéseivel összhangban Svájc felállítja jóváhagyott gyűjtőállomásainak, szállítóinak és kereskedőinek jegyzékét.

| 2. | A 64/432/EGK irányelv 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

2.

A 64/432/EGK irányelv 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 3. | E melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 64/432/EGK irányelv A melléklete II. részének 7. bekezdésében meghatározott feltételeknek a szarvasmarha-brucellózis tekintetében. Svájc annak érdekében, hogy szarvasmarha-állománya brucellózis-mentességének hivatalos minősítését megőrizze, vállalja az alábbi követelmények teljesítését:






  a) | az illetékes hatóságoknak jelenteni kell minden brucellózisfertőzés-gyanús szarvasmarhát, és az állatot hivatalos, legalább két komplementkötési próbából álló brucellózisvizsgálatnak kell alávetni, valamint vetélés esetén a megfelelő minták mikrobiológiai vizsgálatát is el kell végezni; |
| --- | --- | --- |

3.

E melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 64/432/EGK irányelv A melléklete II. részének 7. bekezdésében meghatározott feltételeknek a szarvasmarha-brucellózis tekintetében. Svájc annak érdekében, hogy szarvasmarha-állománya brucellózis-mentességének hivatalos minősítését megőrizze, vállalja az alábbi követelmények teljesítését:

a)

az illetékes hatóságoknak jelenteni kell minden brucellózisfertőzés-gyanús szarvasmarhát, és az állatot hivatalos, legalább két komplementkötési próbából álló brucellózisvizsgálatnak kell alávetni, valamint vetélés esetén a megfelelő minták mikrobiológiai vizsgálatát is el kell végezni;

| b) | amíg meg nem szűnik a betegség gyanúja, azaz amíg az a) pontban előírt vizsgálatok negatív eredményre nem vezetnek, azon állomány hivatalos brucellózis-mentes minősítését, amelyhez a fertőzésgyanús szarvasmarha (vagy szarvasmarhák) tartozik (vagy tartoznak), fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

b)

amíg meg nem szűnik a betegség gyanúja, azaz amíg az a) pontban előírt vizsgálatok negatív eredményre nem vezetnek, azon állomány hivatalos brucellózis-mentes minősítését, amelyhez a fertőzésgyanús szarvasmarha (vagy szarvasmarhák) tartozik (vagy tartoznak), fel kell függeszteni.

Az állományok vizsgálati eredményeire vonatkozó részletes információt és a járványügyi jelentést meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. Ha a 64/432/EGK irányelv A melléklete II. része 7. bekezdésének első albekezdésében meghatározott követelmények bármelyikét Svájc nem teljesíti, a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a helyzetet e bekezdés rendelkezéseinek felülvizsgálata végett.

| 4. | E melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 64/432/EGK irányelv A melléklete I. részének 4. bekezdésében meghatározott feltételeknek a szarvasmarha-tuberkulózis tekintetében. Svájc annak érdekében, hogy szarvasmarha-állománya tuberkulózis-mentességének hivatalos minősítését megőrizze, vállalja az alábbi követelmények teljesítését:






  a) | azonosítási rendszert kell bevezetni, amely lehetővé teszi a szarvasmarhák származási állományának meghatározását; |
| --- | --- | --- |

4.

E melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 64/432/EGK irányelv A melléklete I. részének 4. bekezdésében meghatározott feltételeknek a szarvasmarha-tuberkulózis tekintetében. Svájc annak érdekében, hogy szarvasmarha-állománya tuberkulózis-mentességének hivatalos minősítését megőrizze, vállalja az alábbi követelmények teljesítését:

a)

azonosítási rendszert kell bevezetni, amely lehetővé teszi a szarvasmarhák származási állományának meghatározását;

| b) | minden levágott állatot hatósági állatorvos által végzett levágást követő húsvizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

b)

minden levágott állatot hatósági állatorvos által végzett levágást követő húsvizsgálatnak kell alávetni;

| c) | jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amikor élő, elhullott vagy levágott állatoknál tuberkulózis gyanúja merül fel; |
| --- | --- |

c)

jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amikor élő, elhullott vagy levágott állatoknál tuberkulózis gyanúja merül fel;

| d) | az illetékes hatóságok minden esetben elvégzik a gyanított betegség fennállásának megállapításához szükséges vizsgálatokat, és meghatározzák a származási- és a tranzitállományokat. Ha a boncolás vagy a vágás során olyan kóros elváltozást fedeznek fel, amelyet vélhetőleg tuberkulózis idézett elő, az illetékes hatóságok megfelelő mintát küldenek laboratóriumi vizsgálatra; |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságok minden esetben elvégzik a gyanított betegség fennállásának megállapításához szükséges vizsgálatokat, és meghatározzák a származási- és a tranzitállományokat. Ha a boncolás vagy a vágás során olyan kóros elváltozást fedeznek fel, amelyet vélhetőleg tuberkulózis idézett elő, az illetékes hatóságok megfelelő mintát küldenek laboratóriumi vizsgálatra;

| e) | a hivatalosan tuberkulózismentes minősítéssel rendelkező származási állományok vagy tranzitállományok e minősítését fel kell függeszteni, amíg a klinikai, a laboratóriumi vagy a tuberkulózis-vizsgálatok meg nem erősítik, hogy nincs szó szarvasmarha-tuberkulózisról; |
| --- | --- |

e)

a hivatalosan tuberkulózismentes minősítéssel rendelkező származási állományok vagy tranzitállományok e minősítését fel kell függeszteni, amíg a klinikai, a laboratóriumi vagy a tuberkulózis-vizsgálatok meg nem erősítik, hogy nincs szó szarvasmarha-tuberkulózisról;

| f) | ha a klinikai, a laboratóriumi vagy a tuberkulózis-vizsgálatok megerősítik a tuberkulózis fennállását, a származási állományok vagy a tranzitállományok hivatalos tuberkulózismentes minősítését vissza kell vonni; |
| --- | --- |

f)

ha a klinikai, a laboratóriumi vagy a tuberkulózis-vizsgálatok megerősítik a tuberkulózis fennállását, a származási állományok vagy a tranzitállományok hivatalos tuberkulózismentes minősítését vissza kell vonni;

| g) | a hivatalos tuberkulózismentes minősítés csak akkor szerezhető vissza, ha valamennyi fertőzöttségre gyanús állatot eltávolítottak az állományból, létesítményeket és a berendezéseket fertőtlenítették; és valamennyi megmaradt, hat hétnél idősebb állat a 64/432/EGK irányelv B. melléklete szerint legalább két hivatalos intradermális tuberkulin injekcióra negatívan reagált; az első injekcióra a fertőzött állat állományból történő eltávolítása után legalább hat hónappal kerül sor, a másodikra pedig legalább az első injekció után hat hónappal. |
| --- | --- |

g)

a hivatalos tuberkulózismentes minősítés csak akkor szerezhető vissza, ha valamennyi fertőzöttségre gyanús állatot eltávolítottak az állományból, létesítményeket és a berendezéseket fertőtlenítették; és valamennyi megmaradt, hat hétnél idősebb állat a 64/432/EGK irányelv B. melléklete szerint legalább két hivatalos intradermális tuberkulin injekcióra negatívan reagált; az első injekcióra a fertőzött állat állományból történő eltávolítása után legalább hat hónappal kerül sor, a másodikra pedig legalább az első injekció után hat hónappal.

A fertőzött állományokról szóló részletes információt és a járványügyi jelentést meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. Ha a 64/432/EGK irányelv A melléklete I. részének 4. bekezdése első albekezdésében meghatározott feltételek bármelyike nem teljesül, a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a helyzetet e bekezdés rendelkezéseinek felülvizsgálata végett.

| 5. | E melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 64/432/EGK irányelv D. melléklet I. (F) fejezetében meghatározott feltételeknek az enzootikus szarvasmarha-leukózis tekintetében. Svájc annak érdekében, hogy szarvasmarha-állománya enzootikus szarvasmarhaleukózis-mentességének hivatalos minősítését megőrizze, vállalja az alábbi követelmények teljesítését:






  a) | a svájci állományt mintavételes vizsgálattal kísérik figyelemmel. A mintát úgy kell meghatározni, hogy 99 %-os megbízhatósággal meg lehessen állapítani, hogy az állomány kevesebb, mint 0,2 %-a fertőzött enzootikus szarvasmarha-leukózissal; |
| --- | --- | --- |

5.

E melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 64/432/EGK irányelv D. melléklet I. (F) fejezetében meghatározott feltételeknek az enzootikus szarvasmarha-leukózis tekintetében. Svájc annak érdekében, hogy szarvasmarha-állománya enzootikus szarvasmarhaleukózis-mentességének hivatalos minősítését megőrizze, vállalja az alábbi követelmények teljesítését:

a)

a svájci állományt mintavételes vizsgálattal kísérik figyelemmel. A mintát úgy kell meghatározni, hogy 99 %-os megbízhatósággal meg lehessen állapítani, hogy az állomány kevesebb, mint 0,2 %-a fertőzött enzootikus szarvasmarha-leukózissal;

| b) | minden levágott állatot hatósági állatorvos által végzett levágást követő húsvizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

b)

minden levágott állatot hatósági állatorvos által végzett levágást követő húsvizsgálatnak kell alávetni;

| c) | jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amikor a klinikai vizsgálatok, a boncolások vagy a levágást követő húsvizsgálatok során felmerül az enzootikus szarvasmarha-leukózis gyanúja; |
| --- | --- |

c)

jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amikor a klinikai vizsgálatok, a boncolások vagy a levágást követő húsvizsgálatok során felmerül az enzootikus szarvasmarha-leukózis gyanúja;

| d) | ha az enzootikus szarvasmarha-leukózis gyanúja felmerül vagy jelenlétét megállapították, az állomány hivatalos enzootikus szarvasmarhaleukózis-mentes minősítését az elkülönítési időszak végéig fel kell függeszteni; |
| --- | --- |

d)

ha az enzootikus szarvasmarha-leukózis gyanúja felmerül vagy jelenlétét megállapították, az állomány hivatalos enzootikus szarvasmarhaleukózis-mentes minősítését az elkülönítési időszak végéig fel kell függeszteni;

| e) | az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatokat és szükség esetén a borjaikat eltávolították, és két, legalább 90 napos időközönként végzett szerológiai vizsgálat negatív eredményt hozott. |
| --- | --- |

e)

az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatokat és szükség esetén a borjaikat eltávolították, és két, legalább 90 napos időközönként végzett szerológiai vizsgálat negatív eredményt hozott.

Ha az állomány 0,2 %-ánál enzootikus szarvasmarha-leukózist észleltek, a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a helyzetet e bekezdés rendelkezéseinek felülvizsgálata végett.

| 6. | E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől. Svájc e minősítés megőrzése érdekében vállalja az alábbi követelmények teljesítését:






  a) | a svájci állományt mintavételes vizsgálattal kísérik figyelemmel. A mintát úgy kell meghatározni, hogy 99 %-os megbízhatósággal meg lehessen állapítani, hogy az állomány kevesebb, mint 0,2 %-a fertőzött a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével; |
| --- | --- | --- |

6.

E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől. Svájc e minősítés megőrzése érdekében vállalja az alábbi követelmények teljesítését:

a)

a svájci állományt mintavételes vizsgálattal kísérik figyelemmel. A mintát úgy kell meghatározni, hogy 99 %-os megbízhatósággal meg lehessen állapítani, hogy az állomány kevesebb, mint 0,2 %-a fertőzött a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével;

| b) | a 24 hónaposnál idősebb tenyészbikákat évente szerológiai vizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

b)

a 24 hónaposnál idősebb tenyészbikákat évente szerológiai vizsgálatnak kell alávetni;

| c) | jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amikor a szarvasmarhák fertőző orr- és légcsőgyulladásának gyanúja merül fel; az állatokat virológiai vagy szerológiai vizsgálatokból álló hatósági vizsgálatnak kell alávetni a szarvasmarhák fertőző orr-és légcsőgyulladásának megállapítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amikor a szarvasmarhák fertőző orr- és légcsőgyulladásának gyanúja merül fel; az állatokat virológiai vagy szerológiai vizsgálatokból álló hatósági vizsgálatnak kell alávetni a szarvasmarhák fertőző orr-és légcsőgyulladásának megállapítása érdekében;

| d) | ha a szarvasmarhák fertőző orr-és légcsőgyulladásának gyanúja felmerül, vagy jelenlétét megállapították, az állomány szarvasmarhák fertőző orr- és légcsőgyulladásától mentes hivatalos minősítését az elkülönítési időszak végéig fel kell függeszteni; |
| --- | --- |

d)

ha a szarvasmarhák fertőző orr-és légcsőgyulladásának gyanúja felmerül, vagy jelenlétét megállapították, az állomány szarvasmarhák fertőző orr- és légcsőgyulladásától mentes hivatalos minősítését az elkülönítési időszak végéig fel kell függeszteni;

| e) | az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatok eltávolítása után legalább 30 nappal végzett szerológiai vizsgálat eredménye negatív. |
| --- | --- |

e)

az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatok eltávolítása után legalább 30 nappal végzett szerológiai vizsgálat eredménye negatív.

Mivel Svájc állatbetegségtől mentes minősítése elismert, a 2004/558/EK határozatot (HL L 249., 2004.7.23., 20. o.) értelemszerűen alkalmazni kell..

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot az e minősítés elismerésének alapjául szolgáló körülményekben bekövetkezett bármilyen változásról. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a helyzetet e bekezdés felülvizsgálata céljából.

| 7. | E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes az Aujeszky-féle betegségtől. Svájc e minősítés megőrzése érdekében vállalja az alábbi követelmények teljesítését:






  a) | a svájci állományt mintavételes vizsgálattal kísérik figyelemmel. A mintát úgy kell meghatározni, hogy 99 %-os megbízhatósággal meg lehessen állapítani, hogy az állomány kevesebb, mint 0,2 %-a fertőzött az Aujeszky-féle betegséggel; |
| --- | --- | --- |

7.

E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes az Aujeszky-féle betegségtől. Svájc e minősítés megőrzése érdekében vállalja az alábbi követelmények teljesítését:

a)

a svájci állományt mintavételes vizsgálattal kísérik figyelemmel. A mintát úgy kell meghatározni, hogy 99 %-os megbízhatósággal meg lehessen állapítani, hogy az állomány kevesebb, mint 0,2 %-a fertőzött az Aujeszky-féle betegséggel;

| b) | jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amelyben az Aujeszky-féle betegség gyanúja merül fel; az állatokat virológiai vagy szerológiai vizsgálatokból álló hatósági vizsgálatnak kell alávetni az Aujeszky-féle betegség megállapítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

jelenteni kell az illetékes hatóságoknak minden olyan esetet, amelyben az Aujeszky-féle betegség gyanúja merül fel; az állatokat virológiai vagy szerológiai vizsgálatokból álló hatósági vizsgálatnak kell alávetni az Aujeszky-féle betegség megállapítása érdekében;

| c) | ha az Aujeszky-féle betegség gyanúja felmerül, vagy jelenlétét megállapították, az állomány Aujeszky-féle betegségtől mentes hivatalos minősítését az elkülönítési időszak végéig fel kell függeszteni; |
| --- | --- |

c)

ha az Aujeszky-féle betegség gyanúja felmerül, vagy jelenlétét megállapították, az állomány Aujeszky-féle betegségtől mentes hivatalos minősítését az elkülönítési időszak végéig fel kell függeszteni;

| d) | az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatokat eltávolítása után, a valamennyi tenyészállaton és a hízóállatok reprezentatív mintáján végzett két, legalább 21 napos időközönként végzett szerológiai vizsgálat eredménye negatív. |
| --- | --- |

d)

az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatokat eltávolítása után, a valamennyi tenyészállaton és a hízóállatok reprezentatív mintáján végzett két, legalább 21 napos időközönként végzett szerológiai vizsgálat eredménye negatív.

Mivel Svájc állatbetegségtől mentes minősítése elismert, a legutóbb a 2005/768/EK határozattal (HL L 290., 2005.11.4., 27. o.) módosított 2005/618/EK határozatot (HL L 215., 2001.8.9., 48. o.) kell értelemszerűen alkalmazni.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot az e minősítés elismerésének alapjául szolgáló körülményekben bekövetkezett bármilyen változásról. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a helyzetet e bekezdés felülvizsgálata céljából.

| 8. | A sertések fertőző gyomor-bélgyulladására (TGE) és a sertések szaporító- és légzőszervi tünetegyüttesére (PRRS) vonatkozó esetleges további garanciák kérdését az állat-egészségügyi vegyesbizottság haladéktalanul megvizsgálja. Az Európai Bizottság értesíti a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatalt e vizsgálat eredményeiről. |
| --- | --- |

8.

A sertések fertőző gyomor-bélgyulladására (TGE) és a sertések szaporító- és légzőszervi tünetegyüttesére (PRRS) vonatkozó esetleges további garanciák kérdését az állat-egészségügyi vegyesbizottság haladéktalanul megvizsgálja. Az Európai Bizottság értesíti a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatalt e vizsgálat eredményeiről.

| 9. | A 64/432/EGK irányelv B. mellékletének 4. pontjával összhangban a Svájcban végzett hatósági tuberkulin-vizsgálat a Berni Egyetem Állat-egészségügyi Bakteriológiai Intézetének hatáskörébe tarozik. |
| --- | --- |

9.

A 64/432/EGK irányelv B. mellékletének 4. pontjával összhangban a Svájcban végzett hatósági tuberkulin-vizsgálat a Berni Egyetem Állat-egészségügyi Bakteriológiai Intézetének hatáskörébe tarozik.

| 10. | A 64/432/EGK irányelv C (A). mellékletének 4. pontjával összhangban a Svájcban végzett hatósági antigén-vizsgálat (brucellózis) a Berni Egyetem Állat-egészségügyi Bakteriológiai Intézetének hatáskörébe tartozik |
| --- | --- |

10.

A 64/432/EGK irányelv C (A). mellékletének 4. pontjával összhangban a Svájcban végzett hatósági antigén-vizsgálat (brucellózis) a Berni Egyetem Állat-egészségügyi Bakteriológiai Intézetének hatáskörébe tartozik

| 11. | A Közösség tagállamai és a Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarha- és sertésszállítmányokat a 64/432/EGK irányelv F. mellékletében szereplő mintáknak megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Ezzel kapcsolatban a következő kiigazításokat kell alkalmazni: |
| --- | --- |

11.

A Közösség tagállamai és a Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarha- és sertésszállítmányokat a 64/432/EGK irányelv F. mellékletében szereplő mintáknak megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Ezzel kapcsolatban a következő kiigazításokat kell alkalmazni:

az I. minta esetében:

| — | A C szakaszban a bizonyítványok a következőképpen módosulnak:





  — | A kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:






  „– | megbetegedés: szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise, |
| --- | --- | --- | --- |

—

—

A kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:

„–

megbetegedés: szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise,

| – | A Bizottság 2004/558/EK határozatával összhangban, amelynek intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell”; |
| --- | --- |

–

A Bizottság 2004/558/EK határozatával összhangban, amelynek intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell”;

A II. minta esetében:

| — | A C szakaszban a bizonyítványok a következőképpen módosulnak:





  — | A kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:






  „– | megbetegedés: Aujeszky-féle betegség |
| --- | --- | --- | --- |

—

—

A kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:

„–

megbetegedés: Aujeszky-féle betegség

| – | a Bizottság 2001/618/EK határozatával összhangban, amelynek intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell”; |
| --- | --- |

–

a Bizottság 2001/618/EK határozatával összhangban, amelynek intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell”;

| 12. | E melléklet alkalmazásában a Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarha- és sertésszállítmányokat kiegészítő állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amely tartalmazza a következő állat-egészségügyi nyilatkozatokat:






  „– | A szarvasmarhafélék:





  — | azonosítása állandó azonosítási rendszer segítségével történik, amely lehetővé teszi az anyaállatok és a származási állomány megtalálását, és annak megállapítását, hogy az állatok közvetlenül nem szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús vagy azzal fertőzött, a diagnózis előtti két év során született nőivarú szarvasmarhától származnak; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

E melléklet alkalmazásában a Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarha- és sertésszállítmányokat kiegészítő állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amely tartalmazza a következő állat-egészségügyi nyilatkozatokat:

„–

—

azonosítása állandó azonosítási rendszer segítségével történik, amely lehetővé teszi az anyaállatok és a származási állomány megtalálását, és annak megállapítását, hogy az állatok közvetlenül nem szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús vagy azzal fertőzött, a diagnózis előtti két év során született nőivarú szarvasmarhától származnak;

| — | nem származnak olyan állományból, amelyben jelenleg szivacsos agyvelőbántalomra gyanús eset kivizsgálása folyamatban van; |
| --- | --- |

—

nem származnak olyan állományból, amelyben jelenleg szivacsos agyvelőbántalomra gyanús eset kivizsgálása folyamatban van;

| — | 2001. június 1-je után születtek.” |
| --- | --- |

—

2001. június 1-je után születtek.”

II.   Juh- És Kecskefélék

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2005. december 21-i 2005/932/EK, a juh- és kecskeféle állatokra vonatkozó egészségügyi bizonyítványminták naprakésszé tétele tekintetében a 91/68/EGK tanácsi irányelv E mellékletének módosításáról szóló határozatával (HL L 340. 2005.12.23.) módosított, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelv a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 19. o.). | 1. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 27-31. cikke (piacok, kiállítások), 34-37. cikke (kereskedelem), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 142-149. cikke (veszettség), 158-165. cikke (tuberkulózis), 166-169. cikke (súrlókór), 190-195. cikke (juh- és kecskefélék brucellózisa), 196-199. (fertőző elapasztás), 200-203. cikke (kecske arthritis/encephalitis), 233-235. cikke (kosok brucellózisa), valamint 297. cikke (piacok, gyűjtőállomások és fertőtlenítő pontok jóváhagyása) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2005. december 21-i 2005/932/EK, a juh- és kecskeféle állatokra vonatkozó egészségügyi bizonyítványminták naprakésszé tétele tekintetében a 91/68/EGK tanácsi irányelv E mellékletének módosításáról szóló határozatával (HL L 340. 2005.12.23.) módosított, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelv a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 19. o.).

1.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 27-31. cikke (piacok, kiállítások), 34-37. cikke (kereskedelem), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 142-149. cikke (veszettség), 158-165. cikke (tuberkulózis), 166-169. cikke (súrlókór), 190-195. cikke (juh- és kecskefélék brucellózisa), 196-199. (fertőző elapasztás), 200-203. cikke (kecske arthritis/encephalitis), 233-235. cikke (kosok brucellózisa), valamint 297. cikke (piacok, gyűjtőállomások és fertőtlenítő pontok jóváhagyása)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 91/68/EGK irányelv 3. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett információt közölni kell az állat-egészségügyi vegyesbizottsággal. |
| --- | --- |

1.

A 91/68/EGK irányelv 3. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett információt közölni kell az állat-egészségügyi vegyesbizottsággal.

| 2. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 91/68/EGK irányelv 11. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

2.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 91/68/EGK irányelv 11. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 3. | E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes a juh- és kecskefélék brucellózisától. Svájc e minősítés megőrzése érdekében vállalja, hogy meghozza a 91/68/EGK irányelv A. melléklete I. fejezetének II. 2. pontjában meghatározott intézkedéseket.
  A juh- és kecskefélék brucellózisának megjelenése vagy ismételt megjelenése esetén Svájc tájékoztatja az állat-egészségügyi vegyesbizottságot, hogy meg lehessen hozni a helyzetnek megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.

E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes a juh- és kecskefélék brucellózisától. Svájc e minősítés megőrzése érdekében vállalja, hogy meghozza a 91/68/EGK irányelv A. melléklete I. fejezetének II. 2. pontjában meghatározott intézkedéseket.

A juh- és kecskefélék brucellózisának megjelenése vagy ismételt megjelenése esetén Svájc tájékoztatja az állat-egészségügyi vegyesbizottságot, hogy meg lehessen hozni a helyzetnek megfelelő intézkedéseket.

| 4. | A Közösség tagállamai és a Svájc közötti kereskedelemben a juh- és kecskeféléket a 91/68/EGK irányelv E mellékletében szereplő mintának megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványoknak kell kísérniük. |
| --- | --- |

4.

A Közösség tagállamai és a Svájc közötti kereskedelemben a juh- és kecskeféléket a 91/68/EGK irányelv E mellékletében szereplő mintának megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványoknak kell kísérniük.

III.   Lófélék

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Tanács 2004. április 26-i, 2004/68/EK, egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára és tranzitjára irányadó egészségügyi feltételek meghatározásáról szóló, a 90/426/EGK irányelvet és a 92/65/EGK irányelvet módosító, és a 72/462/EGK irányelvet hatályon kívül helyező irányelvével (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 42. o.). | 1. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 112 – 115. cikke (afrikai lópestis), 204 – 206. cikke (tenyészbénaság, lovak járványos agy- és gerincvelő-gyulladása, fertőző kevésvérűség, takonykór), 240 – 244. cikke (lovak ragályos méhgyulladása) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Tanács 2004. április 26-i, 2004/68/EK, egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára és tranzitjára irányadó egészségügyi feltételek meghatározásáról szóló, a 90/426/EGK irányelvet és a 92/65/EGK irányelvet módosító, és a 72/462/EGK irányelvet hatályon kívül helyező irányelvével (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 42. o.).

1.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 112 – 115. cikke (afrikai lópestis), 204 – 206. cikke (tenyészbénaság, lovak járványos agy- és gerincvelő-gyulladása, fertőző kevésvérűség, takonykór), 240 – 244. cikke (lovak ragályos méhgyulladása)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 90/426/EGK irányelv 3. cikkében említett információt közölni kell az állat-egészségügyi vegyesbizottsággal. |
| --- | --- |

1.

A 90/426/EGK irányelv 3. cikkében említett információt közölni kell az állat-egészségügyi vegyesbizottsággal.

| 2. | A 90/426/EGK irányelv 6. cikkében említett információt közölni kell az állat-egészségügyi vegyesbizottsággal. |
| --- | --- |

2.

A 90/426/EGK irányelv 6. cikkében említett információt közölni kell az állat-egészségügyi vegyesbizottsággal.

| 3. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 90/426/EGK irányelv 10. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

3.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 90/426/EGK irányelv 10. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 4. | A 90/426/EGK irányelv B és C mellékletének rendelkezéseit Svájcra vonatkozóan értelemszerűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

4.

A 90/426/EGK irányelv B és C mellékletének rendelkezéseit Svájcra vonatkozóan értelemszerűen alkalmazni kell.

IV.   Baromfi És Keltetőtojás

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított 1990. október 15-i 90/539/EGK tanácsi irányelv a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országokból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 303., 1990.10.31., 6. o.). | 1. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 25. cikke (szállítás), 122 – 125. cikke (klasszikus baromfipestis és Newcastle-betegség), 255 – 261. cikke (salmonella enteritidis), valamint 262 – 265. cikke (fertőző gége- és légcsőgyulladás) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított 1990. október 15-i 90/539/EGK tanácsi irányelv a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országokból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 303., 1990.10.31., 6. o.).

1.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 25. cikke (szállítás), 122 – 125. cikke (klasszikus baromfipestis és Newcastle-betegség), 255 – 261. cikke (salmonella enteritidis), valamint 262 – 265. cikke (fertőző gége- és légcsőgyulladás)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 90/539/EGK irányelv 3. cikke szerint Svájc tervet nyújt be az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak, amelyben meghatározza a telepei jóváhagyása érdekében végrehajtani kívánt intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

A 90/539/EGK irányelv 3. cikke szerint Svájc tervet nyújt be az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak, amelyben meghatározza a telepei jóváhagyása érdekében végrehajtani kívánt intézkedéseket.

| 2. | A 90/539/EGK irányelv 4. cikke értelmében Svájc nemzeti referencia-laboratóriuma a Berni Egyetem Állat-egészségügyi Bakteriológiai Intézete. |
| --- | --- |

2.

A 90/539/EGK irányelv 4. cikke értelmében Svájc nemzeti referencia-laboratóriuma a Berni Egyetem Állat-egészségügyi Bakteriológiai Intézete.

| 3. | A 90/539/EGK irányelv 7. cikk (1) bekezdése első francia bekezdésében a tojások szállítás előtti tárolására vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

3.

A 90/539/EGK irányelv 7. cikk (1) bekezdése első francia bekezdésében a tojások szállítás előtti tárolására vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell.

| 4. | A Közösségbe irányuló keltetőtojás-szállítmányok esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy betartják az 1868/77/EGK bizottsági rendeletben megállapított jelölési szabályokat. Svájc jele: „CH”. |
| --- | --- |

4.

A Közösségbe irányuló keltetőtojás-szállítmányok esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy betartják az 1868/77/EGK bizottsági rendeletben megállapított jelölési szabályokat. Svájc jele: „CH”.

| 5. | A 90/539/EGK irányelv 9. cikkének a) pontjában a tartózkodási feltételre vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

5.

A 90/539/EGK irányelv 9. cikkének a) pontjában a tartózkodási feltételre vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell.

| 6. | A 90/539/EGK irányelv 10. cikkének a) pontjában a tartózkodási feltételre vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

6.

A 90/539/EGK irányelv 10. cikkének a) pontjában a tartózkodási feltételre vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell.

| 7. | A 90/539/EGK irányelv 11. cikk (2) bekezdése első francia bekezdésében a tartózkodási feltételre vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

7.

A 90/539/EGK irányelv 11. cikk (2) bekezdése első francia bekezdésében a tartózkodási feltételre vonatkozó követelményt Svájcra értelemszerűen alkalmazni kell.

| 8. | A melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 90/539/EGK irányelv 12. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek a Newcastle-betegség tekintetében, és ennek megfelelően olyan minősítéssel rendelkezik, hogy nem kell védőoltást adnia a Newcastle-betegség ellen. A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot az e minősítés elismerésének alapjául szolgáló körülményekben bekövetkezett bármilyen változásról. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a helyzetet e bekezdés felülvizsgálata céljából. |
| --- | --- |

8.

A melléklet alkalmazásában Svájc elismerten megfelel a 90/539/EGK irányelv 12. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek a Newcastle-betegség tekintetében, és ennek megfelelően olyan minősítéssel rendelkezik, hogy nem kell védőoltást adnia a Newcastle-betegség ellen. A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot az e minősítés elismerésének alapjául szolgáló körülményekben bekövetkezett bármilyen változásról. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a helyzetet e bekezdés felülvizsgálata céljából.

| 9. | A A 90/539/EGK irányelv 15. cikkében a tagállam nevére történő hivatkozások értelemszerűen vonatkoznak Svájcra. |
| --- | --- |

9.

A A 90/539/EGK irányelv 15. cikkében a tagállam nevére történő hivatkozások értelemszerűen vonatkoznak Svájcra.

| 10. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a baromfi- és tojásszállítmányokat kísérő egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 90/539/EGK irányelv IV. mellékletében szereplő mintáknak. |
| --- | --- |

10.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a baromfi- és tojásszállítmányokat kísérő egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 90/539/EGK irányelv IV. mellékletében szereplő mintáknak.

| 11. | A Svájcból Finnországba vagy Svédországba irányuló szállítmányok esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy a közösségi jogszabályokban előírtak szerint nyújtanak szalmonellára vonatkozó garanciát. |
| --- | --- |

11.

A Svájcból Finnországba vagy Svédországba irányuló szállítmányok esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy a közösségi jogszabályokban előírtak szerint nyújtanak szalmonellára vonatkozó garanciát.

V.   Tenyésztett Víziállatok És Az Akvakultúra Termékei

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Tanács 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelv a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 1. o.) | 1. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.401), és különösen annak 275 – 290. cikke (hal- és folyamirák-betegségek), valamint 297. cikke (telepek, övezetek és laboratóriumok jóváhagyása) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Tanács 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelv a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 1. o.)

1.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.401), és különösen annak 275 – 290. cikke (hal- és folyamirák-betegségek), valamint 297. cikke (telepek, övezetek és laboratóriumok jóváhagyása)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 91/67/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

1.

A 91/67/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 2. | Az állat-egészségügyi vegyesbizottság dönt a 91/67/EGK irányelv 5., 6. és 10. cikkének Svájcra történő alkalmazásáról. |
| --- | --- |

2.

Az állat-egészségügyi vegyesbizottság dönt a 91/67/EGK irányelv 5., 6. és 10. cikkének Svájcra történő alkalmazásáról.

| 3. | Az állat-egészségügyi vegyesbizottság dönt a 91/67/EGK irányelv 12., és 13. cikkének Svájcra történő alkalmazásáról. |
| --- | --- |

3.

Az állat-egészségügyi vegyesbizottság dönt a 91/67/EGK irányelv 12., és 13. cikkének Svájcra történő alkalmazásáról.

| 4. | A 91/67/EGK irányelv 15. cikkének alkalmazásában a svájci hatóságok vállalják, hogy a közösségi jogszabályokkal összhangban mintavételi terveket készítenek, és diagnosztikai módszereket határoznak meg. |
| --- | --- |

4.

A 91/67/EGK irányelv 15. cikkének alkalmazásában a svájci hatóságok vállalják, hogy a közösségi jogszabályokkal összhangban mintavételi terveket készítenek, és diagnosztikai módszereket határoznak meg.

| 5. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 91/67/EGK irányelv 17. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

5.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 91/67/EGK irányelv 17. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 6. | a) | A valamely mentes övezetből származó élő halak, ikrák vagy ivarsejtek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E mellékletének 1. fejezete határozza meg. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

A valamely mentes övezetből származó élő halak, ikrák vagy ivarsejtek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E mellékletének 1. fejezete határozza meg.

| b) | A valamely mentes halgazdaságból származó élő halak, ikrák vagy ivarsejtek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E mellékletének 2. fejezete határozza meg. |
| --- | --- |

b)

A valamely mentes halgazdaságból származó élő halak, ikrák vagy ivarsejtek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E mellékletének 2. fejezete határozza meg.

| c) | A valamely mentes part menti övezetből származó puhatestűek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E. mellékletének 3. fejezete határozza meg. |
| --- | --- |

c)

A valamely mentes part menti övezetből származó puhatestűek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E. mellékletének 3. fejezete határozza meg.

| d) | A valamely mentes halgazdaságból származó puhatestűek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E. mellékletének 4. fejezete határozza meg. |
| --- | --- |

d)

A valamely mentes halgazdaságból származó puhatestűek forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 91/67/EGK irányelv E. mellékletének 4. fejezete határozza meg.

| e) | Az IHN, VHS vagy bonamiosis-, illetve marteiliosis betegségre nem hajlamos fajtákhoz tartozó, tenyésztett halak, kagylók vagy rákfélék, azok ikrái vagy ivarsejtjei forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 2003/390/EK bizottsági határozat I. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

e)

Az IHN, VHS vagy bonamiosis-, illetve marteiliosis betegségre nem hajlamos fajtákhoz tartozó, tenyésztett halak, kagylók vagy rákfélék, azok ikrái vagy ivarsejtjei forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 2003/390/EK bizottsági határozat I. melléklete határozza meg.

| f) | A vadon élő, élő halak, kagylók vagy rákfélék, azok ikrái vagy ivarsejtjei forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 2003/390/EK bizottsági határozat I. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

f)

A vadon élő, élő halak, kagylók vagy rákfélék, azok ikrái vagy ivarsejtjei forgalomba hozatalához szükséges szállítási bizonyítványt a 2003/390/EK bizottsági határozat I. melléklete határozza meg.

VI.   Szarvasmarha-embriók

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2006. január 6-i, 2004/60/EK, a Tanács 89/556/EGK irányelv C. mellékletének a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelméhez szükséges állat-egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló határozatával (HL L 310., 2006.2.3., 24. o.) módosított, 1989. szeptember 25-i 89/556/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 302., 1989.10.19., 1. o.). | 1. | A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-ei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.401), és különösen annak 56 – 58. cikke (embrióátültetés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2006. január 6-i, 2004/60/EK, a Tanács 89/556/EGK irányelv C. mellékletének a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelméhez szükséges állat-egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló határozatával (HL L 310., 2006.2.3., 24. o.) módosított, 1989. szeptember 25-i 89/556/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 302., 1989.10.19., 1. o.).

1.

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-ei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.401), és különösen annak 56 – 58. cikke (embrióátültetés)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 89/556/EGK irányelv 15. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

1.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 89/556/EGK irányelv 15. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 2. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarhaembrió-szállítmányok esetében az egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 89/556/EGK irányelv C mellékletében előírtaknak. |
| --- | --- |

2.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarhaembrió-szállítmányok esetében az egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 89/556/EGK irányelv C mellékletében előírtaknak.

VII.   Szarvasmarhasperma

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2006. január 5-i 2006/16/EK, a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermája Közösségbe való behozatalának feltételeiről szóló 88/407/EGK tanácsi irányelv B. mellékletének és a 2004/639/EK határozat II. mellékletének a módosításáról szóló határozatával (HL L 30., 2006.1.17., 21. o.) módosított, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 194., 1988.7.22., 10. o.). | 1. | A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 51 – 55. cikke (mesterséges meg-termékenyítés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2006. január 5-i 2006/16/EK, a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermája Közösségbe való behozatalának feltételeiről szóló 88/407/EGK tanácsi irányelv B. mellékletének és a 2004/639/EK határozat II. mellékletének a módosításáról szóló határozatával (HL L 30., 2006.1.17., 21. o.) módosított, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 194., 1988.7.22., 10. o.).

1.

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 51 – 55. cikke (mesterséges meg-termékenyítés)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 88/407/EGK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában minden svájci megtermékenyítő állomás csak olyan állatokat tarthat, amelyek vizsgálati eredménye a szérumsemlegesítési próbán vagy az Elisa-vizsgálaton negatív volt. |
| --- | --- |

1.

A 88/407/EGK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában minden svájci megtermékenyítő állomás csak olyan állatokat tarthat, amelyek vizsgálati eredménye a szérumsemlegesítési próbán vagy az Elisa-vizsgálaton negatív volt.

| 2. | A 88/407/EGK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

2.

A 88/407/EGK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 3. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 88/407/EGK irányelv 16. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

3.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 88/407/EGK irányelv 16. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 4. | A A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarhasperma-szállítmányok esetében az állat-egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 88/407/EGK D. mellékletében előírtaknak. |
| --- | --- |

4.

A A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarhasperma-szállítmányok esetében az állat-egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 88/407/EGK D. mellékletében előírtaknak.

VIII.   Sertéssperma

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított 1990. június 26-i 90/429/EGK tanácsi irányelv a sertéssperma Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 62. o.). | 1. | A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 51 – 55. cikke (mesterséges megtermékenyítés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított 1990. június 26-i 90/429/EGK tanácsi irányelv a sertéssperma Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 62. o.).

1.

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 51 – 55. cikke (mesterséges megtermékenyítés)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 90/429/EGK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

1.

A 90/429/EGK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 2. | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 90/429/EGK irányelv 16. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

2.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 90/429/EGK irányelv 16. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 3. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a sertéssperma-szállítmányok esetében az állat-egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 90/429/EGK D mellékletében előírtaknak. |
| --- | --- |

3.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a sertéssperma-szállítmányok esetében az állat-egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a 90/429/EGK D mellékletében előírtaknak.

IX.   Egyéb Fajok

A.   JOGSZABÁLYOK

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Tanács 2004. április 26-i, 2004/68/EK, egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára és tranzitjára irányadó egészségügyi feltételek meghatározásáról szóló, a 90/426/EGK irányelvet és a 92/65/EGK irányelvet módosító, és a 72/462/EGK irányelvet hatályon kívül helyező irányelvével (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv a 90/425/EK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.)
  A legutóbb a Bizottság 2006. április 12-i 590/2006/EK, a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az országok és területek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 104., 2006.4.13., 8. o.) módosított, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.). | 1. | A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 51-55. cikke (mesterséges megtermékenyítés) és 56-58. cikke (embrióátültetés) |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Tanács 2004. április 26-i, 2004/68/EK, egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára és tranzitjára irányadó egészségügyi feltételek meghatározásáról szóló, a 90/426/EGK irányelvet és a 92/65/EGK irányelvet módosító, és a 72/462/EGK irányelvet hatályon kívül helyező irányelvével (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv a 90/425/EK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.)

A legutóbb a Bizottság 2006. április 12-i 590/2006/EK, a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az országok és területek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 104., 2006.4.13., 8. o.) módosított, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.).

1.

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 51-55. cikke (mesterséges megtermékenyítés) és 56-58. cikke (embrióátültetés)

| 2. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

2.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | E melléklet alkalmazásában ez a szakasz az I-től V-ig terjedő szakaszok hatálya alá nem tartozó élő állatok, valamint ezen állatok a VI-tól VIII-ig terjedő szakaszok hatálya alá nem tartozó spermáinak, petesejtjeinek és embrióinak a kereskedelmét szabályozza. |
| --- | --- |

1.

E melléklet alkalmazásában ez a szakasz az I-től V-ig terjedő szakaszok hatálya alá nem tartozó élő állatok, valamint ezen állatok a VI-tól VIII-ig terjedő szakaszok hatálya alá nem tartozó spermáinak, petesejtjeinek és embrióinak a kereskedelmét szabályozza.

| 2. | A Közösség és Svájc vállalja, hogy nem tiltja meg, illetve nem korlátozza az 1. pontban említett állatok, illetve azok spermáinak, petesejtjeinek és embrióinak kereskedelmét, kivéve ha erre az e melléklet alkalmazásából adódó állat-egészségügyi ok, és különösen a 20. cikk alapján esetleg hozott védintézkedések miatt van szükség. |
| --- | --- |

2.

A Közösség és Svájc vállalja, hogy nem tiltja meg, illetve nem korlátozza az 1. pontban említett állatok, illetve azok spermáinak, petesejtjeinek és embrióinak kereskedelmét, kivéve ha erre az e melléklet alkalmazásából adódó állat-egészségügyi ok, és különösen a 20. cikk alapján esetleg hozott védintézkedések miatt van szükség.

| 3. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben az I., II. és III. szakaszban említettektől eltérő patások esetén a kísérő egészségügyi bizonyítványoknak a 92/65/EGK irányelv E melléklete I. részében előírtaknak kell megfelelniük, a 92/65/EGK irányelv 6. cikke (A) bekezdésének 1e. pontjában előírt tanúsítvánnyal kiegészítve. |
| --- | --- |

3.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben az I., II. és III. szakaszban említettektől eltérő patások esetén a kísérő egészségügyi bizonyítványoknak a 92/65/EGK irányelv E melléklete I. részében előírtaknak kell megfelelniük, a 92/65/EGK irányelv 6. cikke (A) bekezdésének 1e. pontjában előírt tanúsítvánnyal kiegészítve.

| 4. | A nyúlalakúaknak a Közösségből Svájcba irányuló szállítmányai esetén az egészségügyi bizonyítványoknak a 92/65/EGK irányelv E melléklete első részében előírtaknak kell megfelelniük, szükség esetén a 92/65/EGK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírt tanúsítvánnyal kiegészítve.
  E tanúsítványt a svájci hatóságok módosíthatják annak érdekében, hogy az teljes egészében megfeleljen a 92/65/EGK irányelv 9. cikke szerinti követelményeknek. |
| --- | --- |

4.

A nyúlalakúaknak a Közösségből Svájcba irányuló szállítmányai esetén az egészségügyi bizonyítványoknak a 92/65/EGK irányelv E melléklete első részében előírtaknak kell megfelelniük, szükség esetén a 92/65/EGK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírt tanúsítvánnyal kiegészítve.

E tanúsítványt a svájci hatóságok módosíthatják annak érdekében, hogy az teljes egészében megfeleljen a 92/65/EGK irányelv 9. cikke szerinti követelményeknek.

| 5. | A 92/65/EGK irányelv 9. cikk (2) bekezdése negyedik albekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

5.

A 92/65/EGK irányelv 9. cikk (2) bekezdése negyedik albekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

| 6. | a) | A Közösségből a Svájcba irányuló macska- és kutyaszállítmányokra a 92/65/EGK irányelv 10. cikk (2) bekezdése vonatkozik. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

A Közösségből a Svájcba irányuló macska- és kutyaszállítmányokra a 92/65/EGK irányelv 10. cikk (2) bekezdése vonatkozik.

| b) | A Svájcból a Közösség Egyesült Királyságon, Írországon és Svédországon kívüli tagállamaiba irányuló macska- és kutyaszállítmányokra a 92/65/EGK irányelv 10. cikke (2) bekezdésében foglalt követelmények vonatkoznak. |
| --- | --- |

b)

A Svájcból a Közösség Egyesült Királyságon, Írországon és Svédországon kívüli tagállamaiba irányuló macska- és kutyaszállítmányokra a 92/65/EGK irányelv 10. cikke (2) bekezdésében foglalt követelmények vonatkoznak.

| c) | A Svájcból az Egyesült Királyságba, Írországba és Svédországba irányuló macska- és kutyaszállítmányokra a 92/65/EGK irányelv 10. cikk (3) bekezdésében foglalt előírások vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

A Svájcból az Egyesült Királyságba, Írországba és Svédországba irányuló macska- és kutyaszállítmányokra a 92/65/EGK irányelv 10. cikk (3) bekezdésében foglalt előírások vonatkoznak.

| d) | Az azonosítási rendszert a legutóbb a 2006. április 12-i, 590/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 104., 2006.4.13., 8. o.) módosított, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 146., 2003. 6. 13., 1. o.) határozza meg. A használandó útlevelet a Bizottság 2003/803/EK határozata (HL L 312., 2003. 11. 27., 1. o.) határozza meg. A 998/2003/EK rendelet 5. cikkével és a Bizottság 2005/91/EK határozatával (HL L 031, 2005.2.4., 61.o) összhangban a veszettség elleni védőoltás, illetve adott esetben az ismételt védőoltás érvényességének idejét a gyártó laboratórium ajánlásainak megfelelően kell elismerni. |
| --- | --- |

d)

Az azonosítási rendszert a legutóbb a 2006. április 12-i, 590/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 104., 2006.4.13., 8. o.) módosított, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 146., 2003. 6. 13., 1. o.) határozza meg. A használandó útlevelet a Bizottság 2003/803/EK határozata (HL L 312., 2003. 11. 27., 1. o.) határozza meg. A 998/2003/EK rendelet 5. cikkével és a Bizottság 2005/91/EK határozatával (HL L 031, 2005.2.4., 61.o) összhangban a veszettség elleni védőoltás, illetve adott esetben az ismételt védőoltás érvényességének idejét a gyártó laboratórium ajánlásainak megfelelően kell elismerni.

| 7. | A juh- és kecskefélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a legutóbb a 2004. december 30-i 2005/43/EK bizottsági határozattal (HL L 20., 2005.1.22., 34. o.) módosított 95/388/EK határozatban előírt bizonyítványokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

7.

A juh- és kecskefélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a legutóbb a 2004. december 30-i 2005/43/EK bizottsági határozattal (HL L 20., 2005.1.22., 34. o.) módosított 95/388/EK határozatban előírt bizonyítványokat kell alkalmazni.

| 8. | A lófélék spermájának a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a 95/307/EK bizottsági határozatban előírt bizonyítványt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

8.

A lófélék spermájának a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a 95/307/EK bizottsági határozatban előírt bizonyítványt kell alkalmazni.

| 9. | A lófélék petesejtjeinek és embrióinak a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a 95/294/EK határozatban előírt bizonyítványt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

9.

A lófélék petesejtjeinek és embrióinak a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a 95/294/EK határozatban előírt bizonyítványt kell alkalmazni.

| 10. | A sertések petesejtjeinek és embrióinak a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a 95/483/EK határozatban előírt bizonyítványt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

10.

A sertések petesejtjeinek és embrióinak a Közösség és Svájc közötti szállítmányaira a 95/483/EK határozatban előírt bizonyítványt kell alkalmazni.

| 11. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a méhcsaládok (kaptárak vagy méhanya és kísérő dolgozók) szállítása esetében a 92/65/EGK irányelv E melléklete második részében szereplő mintának megfelelő egészségügyi bizonyítványt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

11.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a méhcsaládok (kaptárak vagy méhanya és kísérő dolgozók) szállítása esetében a 92/65/EGK irányelv E melléklete második részében szereplő mintának megfelelő egészségügyi bizonyítványt kell alkalmazni.

| 12. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a 92/65/EK irányelv C mellékletében előírtak szerint az engedélyezett szervezetekből, intézményekből vagy központokból származó állatok, spermák, petesejtek és embriók szállítása esetében a 92/65/EGK irányelv E melléklete harmadik részében szereplő mintának megfelelő egészségügyi bizonyítványt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

12.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a 92/65/EK irányelv C mellékletében előírtak szerint az engedélyezett szervezetekből, intézményekből vagy központokból származó állatok, spermák, petesejtek és embriók szállítása esetében a 92/65/EGK irányelv E melléklete harmadik részében szereplő mintának megfelelő egészségügyi bizonyítványt kell alkalmazni.

| 13. | A 92/65/EGK irányelv 24. cikke alkalmazásának céljából a cikk (2) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak. |
| --- | --- |

13.

A 92/65/EGK irányelv 24. cikke alkalmazásának céljából a cikk (2) bekezdésében meghatározott információt meg kell küldeni az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak.

3. függelék

ÉLŐ ÁLLATOK, AZOK SPERMÁJÁNAK, PETESEJTJEINEK ÉS EMBRÓINAK BEHOZATALA HARMADIK ORSZÁGOKBÓL

I.   Európai közösségi jogszabályok

A.   Patások a lófélék kivételével

A Tanács 2004. április 26-i 2004/68/EK irányelve az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 139., 2004.4.30., 320 o.).

B.   Lófélék

A legutóbb a Tanács 2004. április 26-i, 2004/68/EK, egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára és tranzitjára irányadó egészségügyi feltételek meghatározásáról szóló, a 90/426/EGK irányelvet és a 92/65/EGK irányelvet módosító, és a 72/462/EGK irányelvet hatályon kívül helyező irányelvével (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 42. o.).

C.   Baromfi és keltetőtojás

A legutóbb a Tanács 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (minősített többség) elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1990. október 15-i 90/539/EGK tanácsi irányelv a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országokból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 303., 1990.10.31., 6. o.).

D.   Tenyésztett víziállatok

A legutóbb a Tanács 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelv a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 1. o.)

E.   Szarvasmarha-embriók

A legutóbb a Bizottság 2006. január 6-i, 2004/60/EK, a Tanács 89/556/EGK irányelv C. mellékletének a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelméhez szükséges állat-egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló határozatával (HL L 310., 2006.2.3., 24. o.) módosított, 1989. szeptember 25-i 89/556/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 302., 1989.10.19., 1. o.).

F.   Szarvasmarhasperma

A legutóbb a Bizottság 2006. január 5-i 2006/16/EK, a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermája Közösségbe való behozatalának feltételeiről szóló 88/407/EGK tanácsi irányelv B. mellékletének és a 2004/639/EK határozat II. mellékletének a módosításáról szóló határozatával (HL L 30., 20064.1.17., 21. o.) módosított, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 194., 1988.7.22., 10. o.).

G.   Sertéssperma

A legutóbb a Tanács 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1990. június 26-i 90/429/EGK tanácsi irányelv a sertéssperma Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 62. o.).

H.   Egyéb élő állatok

| 1. | A legutóbb a Tanács 2004. április 26-i, 2004/68/EK, egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára és tranzitjára irányadó egészségügyi feltételek meghatározásáról szóló, a 90/426/EGK irányelvet és a 92/65/EGK irányelvet módosító, és a 72/462/EGK irányelvet hatályon kívül helyező irányelvével (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv a 90/425/EK irányelv A. mellékletének I. szakaszában felsorolt közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.) |
| --- | --- |

1.

A legutóbb a Tanács 2004. április 26-i, 2004/68/EK, egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára és tranzitjára irányadó egészségügyi feltételek meghatározásáról szóló, a 90/426/EGK irányelvet és a 92/65/EGK irányelvet módosító, és a 72/462/EGK irányelvet hatályon kívül helyező irányelvével (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv a 90/425/EK irányelv A. mellékletének I. szakaszában felsorolt közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.)

| 2. | A legutóbb a Bizottság 2006. április 12-i 590/2006/EK, a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az országok és területek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 104., 2006.4.13., 8. o.) módosított, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.). |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a Bizottság 2006. április 12-i 590/2006/EK, a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az országok és területek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 104., 2006.4.13., 8. o.) módosított, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.).

II.   Svájci jogszabályok

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

A melléklet alkalmazásában a zürichi állatkert elismerten megfelel a 92/65/EGK irányelv C mellékletében meghatározott feltételeknek, mint engedélyezett állomás.

III.   Végrehajtási szabályok

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal a függelék 1. pontjában foglaltakkal azonos behozatali feltételeket alkalmaz. A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal azonban szigorúbb intézkedéseket is elfogadhat, és további garanciákat kérhet. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság konzultációkat tart a megfelelő megoldás megtalálása érdekében.

4. Függelék

ÁLLATTENYÉSZTÉSI TECHNIKA, A HARMADIK ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATALT IS BELEÉRTVE

I.   EURÓPAI KÖZÖSSÉGI JOGSZABÁLYOK

A.   Szarvasmarhafélék

A legutóbb a Tanács 807/2003/EK rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított, 1977. július 25-i 77/504/EGK tanácsi irányelv a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól (HL L 206., 1977.8.12., 8. o.).

B.   Sertések

A legutóbb a Tanács 806/2003/EK rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1988. december 19-i 88/661/EGK tanácsi irányelv a tenyészsertésekre alkalmazandó állattenyésztés-technológiai előírásokról (HL L 382., 1988.12.31., 36. o.).

C.   Juh- és kecskefélék

A Tanács 1989. május 30-i 89/361/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről (HL L 153., 1989.6.6., 30. o.).

D.   Lófélék

| a) | A Tanács 1990. június 26-i 90/427/EGK irányelve a lófélék Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 55. o.). |
| --- | --- |

a)

A Tanács 1990. június 26-i 90/427/EGK irányelve a lófélék Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 55. o.).

| b) | A Tanács 1990. június 26-i 90/428/EGK irányelve a versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételeinek megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 60. o.). |
| --- | --- |

b)

A Tanács 1990. június 26-i 90/428/EGK irányelve a versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételeinek megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 60. o.).

E.   Fajtatiszta állatok

A Tanács 1991. március 25-i 91/174/EGK irányelve a fajtatiszta állatok forgalmazására vonatkozó tenyésztéstechnikai és származási követelmények megállapításáról, valamint a 77/504/EGK és 90/425/EGK irányelv módosításáról (HL L 85., 1991.4.5., 37. o.).

F.   Harmadik országokból származó behozatal

A Tanács 1994. június 23-i 94/28/EK irányelve a harmadik országokból származó állatok, azok spermája, petesejtjei és embriói behozatalára alkalmazandó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekre vonatkozó elvek megállapításáról és a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló 77/504/EGK irányelv módosításáról (HL L 178., 1994.7.12., 66. o.).

II.   SVÁJCI JOGSZABÁLYOK

A legutóbb 2003. november 23-án módosított, 1998. december 7-i rendelet az állattenyésztésről (RS 916.310).

III.   VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

Az 5. és 6. függelékben foglalt szabályok által előírt állattenyésztési ellenőrzések sérelme nélkül, a svájci hatóságok vállalják annak biztosítását, hogy a behozatal a 94/28/EK tanácsi irányelv rendelkezéseivel összhangban történik.

Ha a kereskedelem során nehézségek merülnek fel, az ügyet bármelyik Szerződő Fél kezdeményezésére az állat-egészségügyi vegyesbizottság elé kell utalni.

6. függelék

ÁLLATI TERMÉKEK

I. FEJEZET

ÁGAZATOK, AHOL KÖLCSÖNÖSEN ELISMERIK AZ EGYENÉRTÉKŰSÉGET

„Emberi fogyasztásra szánt állati termékek”

A 853/2004/EK rendelet meghatározásait kell értelemszerűen alkalmazni.

| | A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export |
| --- | --- |
| | Kereskedelmi feltételek | Egyenértékűség |
| | EK-szabványok | Svájci szabványok |
| Állategészégügy: |
| 1. | Friss hús, a darált húst, a húskészítményeket, a húsalapú termékeket, a fel nem dolgozott zsírt és a kiolvasztott zsírt is beleértve |

A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export

Kereskedelmi feltételek

Egyenértékűség

EK-szabványok

Svájci szabványok

Állategészégügy:

1.

Friss hús, a darált húst, a húskészítményeket, a húsalapú termékeket, a fel nem dolgozott zsírt és a kiolvasztott zsírt is beleértve

Háziasított patások

Háziasított egypatás állatok

64/432/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

2001/1/EK rendelet (1)

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) (1)

Igen (1)

| 2. | Tenyésztett vadak húsa, húskészítmények, húsalapú termékek |
| --- | --- |

2.

Tenyésztett vadak húsa, húskészítmények, húsalapú termékek

A fent említettektől eltérő tenyésztett szárazföldi emlősök

64/432/EGK irányelv

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

2001/999/EK rendelet

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

Tenyésztett laposmellű futómadarak

Nyúlalakúak

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

Igen

| 3. | Vadak húsa, húskészítmények, húsalapú termékek |
| --- | --- |

3.

Vadak húsa, húskészítmények, húsalapú termékek

Vadon élő patások

Nyúlalakúak

Egyéb szárazföldi emlősök

Vadon élő szárnyas vadak

2002/99/EK irányelv

2001/999/EK rendelet

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

| 4. | Friss baromfihús, húskészítmények, húsalapú termékek, zsír és kiolvasztott zsír |
| --- | --- |

4.

Friss baromfihús, húskészítmények, húsalapú termékek, zsír és kiolvasztott zsír

Baromfi

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

| 5. | Gyomor, hólyag és belső részek |
| --- | --- |

5.

Gyomor, hólyag és belső részek

Szarvasmarhafélék

Juh- és kecskefélék

Sertések

64/432/EGK irányelv

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

2001/999/EK rendelet (1)

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) (1)

Igen (1)

| 6. | Csont és az abból készült termékek |
| --- | --- |

6.

Csont és az abból készült termékek

Háziasított patások

Háziasított egypatás állatok

Egyéb tenyésztett vagy vadon élő szárazföldi emlősök

Baromfi, laposmellű futómadár és vadon élő szárnyas vadak

64/432/EGK irányelv

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

2001/999/EK rendelet (1)

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) (1)

Igen (1)

| 7. | Feldolgozott állati fehérje, vér és vérből készült termékek |
| --- | --- |

7.

Feldolgozott állati fehérje, vér és vérből készült termékek

Háziasított patások

Háziasított egypatás állatok

Egyéb tenyésztett vagy vadon élő szárazföldi emlősök

Baromfi, laposmellű futómadár és vadon élő szárnyas vadak

64/432/EGK irányelv

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

2001/999/EK rendelet (1)

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) (1)

Igen (1)

| 8. | Zselatin és kollagén |
| --- | --- |

8.

Zselatin és kollagén

2002/99/EK irányelv

2001/999/EK rendelet (1)

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) (1)

Igen (1)

| 9. | Tej és tejtermékek |
| --- | --- |

9.

Tej és tejtermékek

64/432/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

| 10. | Tojás és tojásból készült termékek |
| --- | --- |

10.

Tojás és tojásból készült termékek

90/539/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

| 11. | Halászati termékek, kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, vízi zsákállatok és tengeri haslábúak |
| --- | --- |

11.

Halászati termékek, kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, vízi zsákállatok és tengeri haslábúak

91/67/EGK irányelv

93/53/EGK irányelv

95/70/EK irányelv

2002/99/EK irányelv

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

| 12. | Méz |
| --- | --- |

12.

Méz

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

| 13. | Csiga és békacomb |
| --- | --- |

13.

Csiga és békacomb

92/118/EGK irányelv

2002/99/EK irányelv

Az 1996. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE) (RS 916.40)

Az 1995. november 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Igen

| A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export |
| --- |
| Kereskedelmi feltételek | Egyenértékűség |
| EK-szabványok | Svájci szabványok |
| Közegészségügy |
| A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.)
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 852/2004/EK rendelete az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.6.25., 206. o.)
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL  165., 2004.4.30., 1. o.)
  A Bizottság 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendelete az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.).
  A Bizottság 2005. december 5-i 2074/2005/EK rendelete a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 338., 2005.12.22. 27. o.).
  A Bizottság 2005. december 5-i 2075/2005/EK rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 338., 2005.12.22., 60. o.). | A legutóbb 2005. december 16-án módosított, 1992. október 9-i szövetségi törvény az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (Az élelmiszerekről szóló törvény) (RS 817.0)
  A legutóbb 2006. április 27-én módosított, 1981. május 12-i végzés az állatok védelméről (OPAn) (RS 455.1)
  A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. március 1-jei rendelet a húsok higiéniai ellenőrzésével megbízott szervek létrehozásáról (OFHV) (RS 817.191.54)
  A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)
  Az 2005. november 23-i rendelet az elsődleges termelésről (RS 916.020)
  A 2005. november 23-i rendelet az állatok vágásáról és a húsok ellenőrzéséről (OabCV) (RS 817.190)
  A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (ODAIOUs) (RS 817.02)
  A DFI 2005. november 23-i rendelete az élelmiszerekről szóló jogszabályok végrehajtásáról (RS 817.025.21)
  A DFE 2005. november 23-i rendelete az elsődleges termelés higiéniájáról (RS 916.020.1)
  A DFI 2005. november 23-i rendelete a higiéniáról (RS 817.024.1)
  A DFE 2005. november 23-i rendelete az állatok levágásának higiéniájáról (OhyAb) (RS 817.190.1)
  A DFI 2005. november 23-i rendelete az állati eredetű élelmiszerekről (RS 817.022.108) | Igen, különleges feltételekkel |

A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export

Kereskedelmi feltételek

Egyenértékűség

EK-szabványok

Svájci szabványok

Közegészségügy

A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 852/2004/EK rendelete az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.6.25., 206. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL  165., 2004.4.30., 1. o.)

A Bizottság 2005. november 15-i 2073/2005/EK rendelete az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.).

A Bizottság 2005. december 5-i 2074/2005/EK rendelete a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 338., 2005.12.22. 27. o.).

A Bizottság 2005. december 5-i 2075/2005/EK rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 338., 2005.12.22., 60. o.).

A legutóbb 2005. december 16-án módosított, 1992. október 9-i szövetségi törvény az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (Az élelmiszerekről szóló törvény) (RS 817.0)

A legutóbb 2006. április 27-én módosított, 1981. május 12-i végzés az állatok védelméről (OPAn) (RS 455.1)

A legutóbb 2005. november 23-án módosított 1995. március 1-jei rendelet a húsok higiéniai ellenőrzésével megbízott szervek létrehozásáról (OFHV) (RS 817.191.54)

A legutóbb a 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401)

Az 2005. november 23-i rendelet az elsődleges termelésről (RS 916.020)

A 2005. november 23-i rendelet az állatok vágásáról és a húsok ellenőrzéséről (OabCV) (RS 817.190)

A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (ODAIOUs) (RS 817.02)

A DFI 2005. november 23-i rendelete az élelmiszerekről szóló jogszabályok végrehajtásáról (RS 817.025.21)

A DFE 2005. november 23-i rendelete az elsődleges termelés higiéniájáról (RS 916.020.1)

A DFI 2005. november 23-i rendelete a higiéniáról (RS 817.024.1)

A DFE 2005. november 23-i rendelete az állatok levágásának higiéniájáról (OhyAb) (RS 817.190.1)

A DFI 2005. november 23-i rendelete az állati eredetű élelmiszerekről (RS 817.022.108)

Igen, különleges feltételekkel

Különleges feltételek

| (1) | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kereskedelem tárgyát képező, emberi fogyasztásra szánt állati termékek forgalmára kizárólag ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint a Közösség tagállamai közötti kereskedelem tárgyát képező, emberi fogyasztásra szánt állati termékek kereskedelmére. Szükség esetén ezeket a termékeket a közösségi tagállamok közötti kereskedelem céljaira előírt vagy az e mellékletben meghatározott egészségügyi bizonyítványoknak kell kísérniük, amelyek a TRACES rendszerben megtalálhatók. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kereskedelem tárgyát képező, emberi fogyasztásra szánt állati termékek forgalmára kizárólag ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint a Közösség tagállamai közötti kereskedelem tárgyát képező, emberi fogyasztásra szánt állati termékek kereskedelmére. Szükség esetén ezeket a termékeket a közösségi tagállamok közötti kereskedelem céljaira előírt vagy az e mellékletben meghatározott egészségügyi bizonyítványoknak kell kísérniük, amelyek a TRACES rendszerben megtalálhatók.

| (2) | Svájc a 882/2004/EK rendelet 31. cikke rendelkezéseivel összhangban (létesítmények nyilvántartásba vétele/engedélyezése) jegyzéket készít engedélyezett létesítményeiről. |
| --- | --- |

(2)

Svájc a 882/2004/EK rendelet 31. cikke rendelkezéseivel összhangban (létesítmények nyilvántartásba vétele/engedélyezése) jegyzéket készít engedélyezett létesítményeiről.

| (3) | Behozatalaira Svájc ugyanazokat a rendelkezéseket alkalmazza, mint amelyeket közösségi szinten kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Behozatalaira Svájc ugyanazokat a rendelkezéseket alkalmazza, mint amelyeket közösségi szinten kell alkalmazni.

| (4) | A svájci illetékes hatóságok nem élnek a trichinella kimutatása érdekében végzett vizsgálat alóli mentesüléssel a 2075/2005/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése értelmében. Amennyiben mégis ilyen mentesüléshez folyamodnának, a svájci illetékes hatóságok kötelezik magukat, hogy írásbeli eljárás keretében megküldik a Bizottságnak azoknak a régióknak a jegyzékét, amelyekben trichinella kockázatát a házisertéseknél hivatalosan elhanyagolhatónak nyilvánították. A Közösség tagállamai ezen értesítéstől számított három hónapos határidővel rendelkeznek arra, hogy észrevételeiket írásban megküldjék a Bizottságnak. Ha sem a Bizottságnak sem bármely tagállamnak nincs ellenvetése, a régiót a trichinella elhanyagolható kockázatát hordozó régiónak minősítik és a régióból származó házisertések mentesülnek a vágás utáni trichinella vizsgálat alól. A 2075/2005/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdését ilyenkor értelemszerűen kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

A svájci illetékes hatóságok nem élnek a trichinella kimutatása érdekében végzett vizsgálat alóli mentesüléssel a 2075/2005/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése értelmében. Amennyiben mégis ilyen mentesüléshez folyamodnának, a svájci illetékes hatóságok kötelezik magukat, hogy írásbeli eljárás keretében megküldik a Bizottságnak azoknak a régióknak a jegyzékét, amelyekben trichinella kockázatát a házisertéseknél hivatalosan elhanyagolhatónak nyilvánították. A Közösség tagállamai ezen értesítéstől számított három hónapos határidővel rendelkeznek arra, hogy észrevételeiket írásban megküldjék a Bizottságnak. Ha sem a Bizottságnak sem bármely tagállamnak nincs ellenvetése, a régiót a trichinella elhanyagolható kockázatát hordozó régiónak minősítik és a régióból származó házisertések mentesülnek a vágás utáni trichinella vizsgálat alól. A 2075/2005/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdését ilyenkor értelemszerűen kell alkalmazni.

| (5) | Svájc a 2075/2005/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. fejezetében leírt kimutatási módszereket használja a trichinella kimutatásának érdekében folytatott vizsgálatok során. Az ugyanezen rendelet I: mellékletének 3. fejezetében leírt thichinoszkópos vizsgálatot ellenben Svájc nem alkalmazza. |
| --- | --- |

(5)

Svájc a 2075/2005/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. fejezetében leírt kimutatási módszereket használja a trichinella kimutatásának érdekében folytatott vizsgálatok során. Az ugyanezen rendelet I: mellékletének 3. fejezetében leírt thichinoszkópos vizsgálatot ellenben Svájc nem alkalmazza.

| (6) | Az illetékes svájci hatóságok a kis kapacitású vágóhidakat mentesíthetik a trichinella kimutatásának érdekében folytatott vizsgálat alól a kizárólag hízásra és vágásra tartott házisertés teste és húsa esetében.
  Ezt a rendelkezést 2009. december 31-ig kell alkalmazni.
  A DFE az állatok levágásának higiéniájáról szóló 2005. november 23-i rendelete (RS 817.190.1) 8. cikke 3a bekezdése, valamint a DFI az állati eredetű élelmiszerekről szóló 2005. november 23-i rendelete (RS 817.022.108) 9. cikke 7. bekezdése végrehajtásához e kizárólag hízásra és vágásra tartott házisertések testét és húsát, valamint az abból származó húskészítményeket, húsalapú termékeket és húsalapú feldolgozott termékeket különleges állat-egészségügyi bélyegzővel jelölik az állatok levágásának higiéniájáról szóló 2005. november 23-i DFE rendelet (RS 817.190.1) 9. mellékletének 2. bekezdésében szereplő minta szerint. A DFI az állati eredetű élelmiszerekről szóló 2005.november 23-i rendelete (RS 817.022.108) 9. és 14. cikke értelmében ezek a termékek nem képezhetik a közösségi tagállamokkal folytatott kereskedelem tárgyát. |
| --- | --- |

(6)

Az illetékes svájci hatóságok a kis kapacitású vágóhidakat mentesíthetik a trichinella kimutatásának érdekében folytatott vizsgálat alól a kizárólag hízásra és vágásra tartott házisertés teste és húsa esetében.

Ezt a rendelkezést 2009. december 31-ig kell alkalmazni.

A DFE az állatok levágásának higiéniájáról szóló 2005. november 23-i rendelete (RS 817.190.1) 8. cikke 3a bekezdése, valamint a DFI az állati eredetű élelmiszerekről szóló 2005. november 23-i rendelete (RS 817.022.108) 9. cikke 7. bekezdése végrehajtásához e kizárólag hízásra és vágásra tartott házisertések testét és húsát, valamint az abból származó húskészítményeket, húsalapú termékeket és húsalapú feldolgozott termékeket különleges állat-egészségügyi bélyegzővel jelölik az állatok levágásának higiéniájáról szóló 2005. november 23-i DFE rendelet (RS 817.190.1) 9. mellékletének 2. bekezdésében szereplő minta szerint. A DFI az állati eredetű élelmiszerekről szóló 2005.november 23-i rendelete (RS 817.022.108) 9. és 14. cikke értelmében ezek a termékek nem képezhetik a közösségi tagállamokkal folytatott kereskedelem tárgyát.

| (7) | A közösségi tagállamok és Svájc között kereskedelemben a kizárólag hízásra és vágásra tartott házisertés testére és húsára, amelynek származási helye:






  — | a közösségi tagállamok illetékes hatóságai által trichinella-mentesnek elismert gazdaság |
| --- | --- | --- |

(7)

A közösségi tagállamok és Svájc között kereskedelemben a kizárólag hízásra és vágásra tartott házisertés testére és húsára, amelynek származási helye:

—

a közösségi tagállamok illetékes hatóságai által trichinella-mentesnek elismert gazdaság

| — | a trichinella a házisertésekre elhanyagolható kockázatát hordozó régióként jóváhagyott régiók, |
| --- | --- |

—

a trichinella a házisertésekre elhanyagolható kockázatát hordozó régióként jóváhagyott régiók,

és amelyekre a trichinella-vizsgálatot a 2075/2005/EK rendelet 3. cikkének rendelkezéseivel összhangban nem folytatták le, ugyanazon szabályok vonatkoznak, mint a közösségi tagállamok közötti hasonló termékek szállítmányaira .

| (8) | A higiéniáról szóló rendelet (RS 817.024.1) 2. cikke rendelkezéseinek alapján a svájci illetékes hatóságok különleges esetekben A higiéniáról szóló rendelet (RS 817.024.1) 8., 10. és 14. cikke rendelkezéseit kiigazítják:






  a) | az azokban a hegyvidéki régiókban található létesítmények szükségleteinek megfelelően, amelyeket a hegyvidéki régiókban történő befektetésekhez nyújtott támogatásról szóló 1997. március 21-i szövetségi törvény melléklete sorol fel.
  A svájci illetékes hatóságok kötelezik magukat, hogy írásbeli eljárás keretében értesítik a Bizottságot e kiigazításokról. Ez az értesítés:






  — | részletesen ismerteti azokat a rendelkezéseket, amelyek esetében a svájci illetékes hatóságok szerint kiigazításra van szükség, és megjelöli a kiigazítás jellegét; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A higiéniáról szóló rendelet (RS 817.024.1) 2. cikke rendelkezéseinek alapján a svájci illetékes hatóságok különleges esetekben A higiéniáról szóló rendelet (RS 817.024.1) 8., 10. és 14. cikke rendelkezéseit kiigazítják:

a)

az azokban a hegyvidéki régiókban található létesítmények szükségleteinek megfelelően, amelyeket a hegyvidéki régiókban történő befektetésekhez nyújtott támogatásról szóló 1997. március 21-i szövetségi törvény melléklete sorol fel.

A svájci illetékes hatóságok kötelezik magukat, hogy írásbeli eljárás keretében értesítik a Bizottságot e kiigazításokról. Ez az értesítés:

—

részletesen ismerteti azokat a rendelkezéseket, amelyek esetében a svájci illetékes hatóságok szerint kiigazításra van szükség, és megjelöli a kiigazítás jellegét;

| — | leírást ad az érintett élelmiszerekről és létesítményekről; |
| --- | --- |

—

leírást ad az érintett élelmiszerekről és létesítményekről;

| — | magyarázatot ad a kiigazítás indokairól (szükség esetén a végrehajtott kockázatelemzés összefoglalójával és megjelölve minden olyan intézkedést, amelynek célja, hogy a kiigazítás ne veszélyeztesse a higiéniáról szóló rendelet (RS 817.024.1) célkitűzéseit), |
| --- | --- |

—

magyarázatot ad a kiigazítás indokairól (szükség esetén a végrehajtott kockázatelemzés összefoglalójával és megjelölve minden olyan intézkedést, amelynek célja, hogy a kiigazítás ne veszélyeztesse a higiéniáról szóló rendelet (RS 817.024.1) célkitűzéseit),

| — | minden egyéb ezzel kapcsolatos információt megad. |
| --- | --- |

—

minden egyéb ezzel kapcsolatos információt megad.

A Közösség tagállamai és a Bizottság ezen értesítéstől számított három hónapos határidővel rendelkeznek arra, hogy észrevételeiket írásban megtegyék. Ha szükséges, az ügyet az állat-egészségügyi vegyesbizottság elé utalják.

| b) | a hagyományos jellegű élelmiszerek előállítása céljából.
  A svájci illetékes hatóságok kötelezik magukat, hogy írásbeli eljárás keretében megküldik a Bizottságnak e módosítások jegyzékét, legfeljebb egy évvel azok egyedi vagy általános jóváhagyása után. Minden ilyen értesítésben:






  — | röviden meg kell jelölni az elfogadott intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

b)

a hagyományos jellegű élelmiszerek előállítása céljából.

A svájci illetékes hatóságok kötelezik magukat, hogy írásbeli eljárás keretében megküldik a Bizottságnak e módosítások jegyzékét, legfeljebb egy évvel azok egyedi vagy általános jóváhagyása után. Minden ilyen értesítésben:

—

röviden meg kell jelölni az elfogadott intézkedéseket;

| — | leírást kell adni az érintett élelmiszerekről és létesítményekről; |
| --- | --- |

—

leírást kell adni az érintett élelmiszerekről és létesítményekről;

| — | és minden egyéb releváns információt meg kell adni. |
| --- | --- |

—

és minden egyéb releváns információt meg kell adni.

| (9) | A Bizottság tájékoztatja Svájcot a Közösség tagállamaiban a 852/2004/EK rendelet 13. cikke, a 852/2003/EK rendelet 10. cikke, a 854/2003/EK rendelet 13. cikke és a 854/2003/EK rendelet 7. cikke szerint alkalmazott eltérésekről és módosításokról. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság tájékoztatja Svájcot a Közösség tagállamaiban a 852/2004/EK rendelet 13. cikke, a 852/2003/EK rendelet 10. cikke, a 854/2003/EK rendelet 13. cikke és a 854/2003/EK rendelet 7. cikke szerint alkalmazott eltérésekről és módosításokról.

| (10) | A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok jegyzékére vonatkozó közösségi és svájci jogszabályok összehangolására várva Svájc belső technikai irányelv útján kötelezte magát arra, hogy a közösségi tagállamokkal folytatott kereskedelembe nem bocsát 24 hónaposnál idősebb a gerinccsontot tartalmazó vágott szarvasmarhatestet, sem abból készített termékeket. |
| --- | --- |

(10)

A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok jegyzékére vonatkozó közösségi és svájci jogszabályok összehangolására várva Svájc belső technikai irányelv útján kötelezte magát arra, hogy a közösségi tagállamokkal folytatott kereskedelembe nem bocsát 24 hónaposnál idősebb a gerinccsontot tartalmazó vágott szarvasmarhatestet, sem abból készített termékeket.

„Nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek”

| A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export |
| --- |
| Kereskedelmi feltételek | Egyenértékűség |
| EK-szabványok | Svájci szabványok |
| A legutóbb a Bizottság 2006. február 7-i, 208/2006/EK, az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. és VIII. mellékletének a biogáz- és komposztálóüzemekre vonatkozó feldolgozási előírások és a trágyára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 36., 2006.2.8., 25. o.) módosított, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.). | A 2005. november 23-i rendelet az állatok vágásáról és a húsok ellenőrzéséről (OabCV) (RS 817.190)
  A DFE 2005. november 23-i rendelete az állatok levágásának higiéniájáról (OhyAb) (RS 817.190.1)
  A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401).
  A 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).
  A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22) | Igen |

A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export

Kereskedelmi feltételek

Egyenértékűség

EK-szabványok

Svájci szabványok

A legutóbb a Bizottság 2006. február 7-i, 208/2006/EK, az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. és VIII. mellékletének a biogáz- és komposztálóüzemekre vonatkozó feldolgozási előírások és a trágyára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 36., 2006.2.8., 25. o.) módosított, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.).

A 2005. november 23-i rendelet az állatok vágásáról és a húsok ellenőrzéséről (OabCV) (RS 817.190)

A DFE 2005. november 23-i rendelete az állatok levágásának higiéniájáról (OhyAb) (RS 817.190.1)

A legutóbb 2005. november 23-án módosított, 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401).

A 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

A legutóbb 2005. június 22-én módosított 2004. június 23-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA), (RS 916.441.22)

Igen

Különleges feltételek

Az 1774/2002/EK rendelet 29. cikke értelmében Svájc az általa importált termékekre a rendelet VII., VIII., X. (bizonyítványok) és XI. (országok) mellékleteiben meghatározott intézkedéseket alkalmazza.

Az 1. és a 2. kategóriába tartozó anyagok kereskedelme tilos, kivéve bizonyos, az 1774/2002/EK rendeletben megállapított technikai felhasználások céljából (a Bizottság 878/2004/EK rendeletében megállapított átmeneti intézkedések).

Az 1774/2002/EK rendelet 7. és 8. cikke szerint a Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a 3. kategóriába tartozó anyagokat a II. melléklet 3. fejezetében megállapított termékkísérő okmányok és állat-egészségügyi bizonyítványok kísérik.

Az 1774/2002/EK rendelet 3. fejezete szerint Svájc felállítja megfelelő létesítményeinek listáját.

II. FEJEZET

Az I. fejezetben foglalt ágazatokon kívüli ágazatok

I.   A Közösségből a Svájcba irányuló export

A Közösségből a Svájcba irányuló exportra ugyanazokat a feltételeket kell alkalmazni, mint a Közösségen belüli kereskedelemre. Az illetékes hatóságok által kibocsátott, az e feltételeknek való megfelelést igazoló bizonyítványnak minden esetben kísérnie kell a szállítmányt.

Szükség esetén az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a bizonyítványok mintáit.

II.   A Svájcból a Közösségbe irányuló export

A Svájcból a Közösségbe irányuló export a közösségi rendelkezéseknek megfelelően történik. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja a bizonyítványok mintáit.

A minták meghatározásáig a bizonyítványokra a jelenlegi követelményeket kell alkalmazni.

III. FEJEZET

Ágazat áthelyezése a II. fejezetből az I. fejezetbe

Amint Svájc olyan jogszabályt fogad el, amely Svájc véleménye szerint a közösségi jogszabályokkal egyenértékű, a kérdést az állat-egészségügyi vegyesbizottság megvizsgálja. A bizottság vizsgálatának figyelembe vételével e függelék I. fejezetét a lehető legrövidebb időn belül kiegészítik..

10. függelék

HATÁRELLENŐRZÉSEK ÉS ELLENŐRZÉSI DÍJAK

I. FEJEZET

A.   Határellenőrzés olyan ágazatok esetében, ahol kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget

| Határellenőrzés típusa | Díj mértéke |
| --- | --- |
| 1. | Okmányellenőrzés |

Határellenőrzés típusa

Díj mértéke

1.

Okmányellenőrzés

100 %

| 2. | Fizikai ellenőrzés |
| --- | --- |

2.

Fizikai ellenőrzés

1 %

B.   Határellenőrzés az A pontban nem említett ágazatok esetében

| Határellenőrzés típusa | Díj mértéke |
| --- | --- |
| 1. | Okmányellenőrzés |

Határellenőrzés típusa

Díj mértéke

1.

Okmányellenőrzés

100 %

| 2. | Fizikai ellenőrzés |
| --- | --- |

2.

Fizikai ellenőrzés

1-től 10 %-ig

C.   Egyedi intézkedések

Figyelembe kell venni az EK-Svájc vegyesbizottság 1/94 számú határozatának 3. mellékletét az állati eredetű termékekre és élő állatokra vonatkozó egyes állatorvosi ellenőrzések és alakiságok megkönnyítéséről. Ezt a kérdést állat-egészségügyi vegyesbizottság keretében a lehető legrövidebb időn belül felül kell vizsgálni.

D.   Díjak

| 1. | Azokra az ágazatokra, ahol kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget, a következő díjakat kell beszedni:
  1,5 euro/t; szállítmányonként minimum 30 euro és maximum 350 euro. |
| --- | --- |

1.

Azokra az ágazatokra, ahol kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget, a következő díjakat kell beszedni:

1,5 euro/t; szállítmányonként minimum 30 euro és maximum 350 euro.

| 2. | Az 1. pontban nem említett ágazatokra a következő díjakat kell beszedni:
  3,5 euro/t; szállítmányonként minimum 30 euro és maximum 350 euro. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban nem említett ágazatokra a következő díjakat kell beszedni:

3,5 euro/t; szállítmányonként minimum 30 euro és maximum 350 euro.

E.   Az Európai Unió vagy Svájc területén át szállított állatokra vonatkozó szabályok

| 1. | Az Unió területén áthaladó, Svájcból származó állati termékekre az esetnek megfelelően a fenti A és B pontban előírt ellenőrzési rendelkezések vonatkoznak., A 97/78/EK irányelv 11. cikke 2c, d és e pontjai nem alkalmazandók azokra a termékekre, amelyeknél kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget, és amelyeket az Európai Unió területén kívüli exportra szánnak, amennyiben a fenti A. pontnak megfelelően elvégzett állat-egészségügyi ellenőrzések kedvezőek. |
| --- | --- |

1.

Az Unió területén áthaladó, Svájcból származó állati termékekre az esetnek megfelelően a fenti A és B pontban előírt ellenőrzési rendelkezések vonatkoznak., A 97/78/EK irányelv 11. cikke 2c, d és e pontjai nem alkalmazandók azokra a termékekre, amelyeknél kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget, és amelyeket az Európai Unió területén kívüli exportra szánnak, amennyiben a fenti A. pontnak megfelelően elvégzett állat-egészségügyi ellenőrzések kedvezőek.

| 2. | Az Svájc területén áthaladó, Európai Unióból származó állati termékekre az esetnek megfelelően a fenti A. és B. pontban előírt ellenőrzési rendelkezések vonatkoznak. |
| --- | --- |

2.

Az Svájc területén áthaladó, Európai Unióból származó állati termékekre az esetnek megfelelően a fenti A. és B. pontban előírt ellenőrzési rendelkezések vonatkoznak.

F.   TRACES rendszer

1.   Jogszabályok

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A legutóbb a Bizottság 2005. július 14-i 2005/515/EK, a TRACES rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról szóló 2004/292/EK határozatot módosító határozatával (HL L 187., 2005.7.19., 29. o.) módosított, 2004. március 30-i 2004/292/EK bizottsági határozat a TRACES rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról (HL L 94., 2004.3.31., 63. o.). | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |

Európai Közösség

Svájc

A legutóbb a Bizottság 2005. július 14-i 2005/515/EK, a TRACES rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról szóló 2004/292/EK határozatot módosító határozatával (HL L 187., 2005.7.19., 29. o.) módosított, 2004. március 30-i 2004/292/EK bizottsági határozat a TRACES rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról (HL L 94., 2004.3.31., 63. o.).

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

2.   Különleges végrehajtási szabályok

A Bizottság 2004/292/EK határozata szerint az Európai Bizottság a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatallal együttműködve bevonja Svájcot a TRACES számítógépes rendszerbe.

A 2004/292/EK határozat 3. cikkének a közös állat-egészségügyi beléptetési okmányoknak a TRACES-be történő bevezetéséről szóló rendelkezéseit nem kell alkalmazni azokra a termékekre, amelyeknél kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget, kivéve azokat, amelyekre a 97/78/EK irányelv 8., 12(4) és 13. cikkében említett eljárások vonatkoznak, et amelyeket a határellenőrzések nyomán visszautasítottak.

Azokban az ágazatokban, ahol kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget, az Európai Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben az állati termékek forgalmára ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint a Közösség tagállamai közötti kereskedelemben. Szükség esetén ezeket a termékeket a közösségi tagállamok közötti kereskedelem céljaira előírt vagy az e mellékletben meghatározott egészségügyi bizonyítványoknak kell kísérniük, amelyek a TRACES rendszerben megtalálhatók.

Ha szükséges, az állat-egészségügyi vegyesbizottság átmeneti intézkedéseket hoz.

II. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ IMPORT ELLENŐRZÉSE

1.   Jogszabályok

A harmadik országokból származó behozatal ellenőrzése a következő rendelkezések szerint kell elvégezni:

| Európai Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Bizottság 2004. január 22-i 136/2004/EK rendelete a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állat-egészségügyi határállomásokon való állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11. o.) |

Európai Közösség

Svájc

1.

A Bizottság 2004. január 22-i 136/2004/EK rendelete a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állat-egészségügyi határállomásokon való állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11. o.)

| 2. | A Bizottság 2004. április 16-i 745/2004/EK rendelete a személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozatalára tekintettel intézkedések megállapításáról (HL L 122., 2004.4.26., 1. o.) |
| --- | --- |

2.

A Bizottság 2004. április 16-i 745/2004/EK rendelete a személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozatalára tekintettel intézkedések megállapításáról (HL L 122., 2004.4.26., 1. o.)

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.6.25., 206. o.) Európai Közösség |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.6.25., 206. o.) Európai Közösség

| 4. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL 165., 2004.4.30., 1. o.) |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL 165., 2004.4.30., 1. o.)

| 5. | A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletével (HL 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv a harmadik országokból a Közösségbe érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról (HL L 24, 1998.1.30., 9. o.) |
| --- | --- |

5.

A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletével (HL 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv a harmadik országokból a Közösségbe érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról (HL L 24, 1998.1.30., 9. o.)

| 6. | A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.) |
| --- | --- |

6.

A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.)

| 1. | Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11). |
| --- | --- |

1.

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

| 2. | A legutóbb 2004.június 18-án módosított, 1992. október 9-i törvény az élelmiszerekről (LDAl), (RS 817.0) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb 2004.június 18-án módosított, 1992. október 9-i törvény az élelmiszerekről (LDAl), (RS 817.0)

| 3. | A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (ODAIOUs) (RS 817.02) |
| --- | --- |

3.

A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (ODAIOUs) (RS 817.02)

| 4. | A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről szóló jogszabályok végrehajtásáról (RS 817.025.21) Svájc |
| --- | --- |

4.

A 2005. november 23-i rendelet az élelmiszerekről szóló jogszabályok végrehajtásáról (RS 817.025.21) Svájc

2.   Alkalmazási szabályok

A 97/78/EK irányelv 6. cikkének alkalmazásában az állat-egészségügyi határállomások a következők: a Basel-Mulhouse repülőtér, a Ferney-Voltaire-Genf repülőtér és a zürichi repülőtér. A későbbi módosítások az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartoznak.

A helyszíni vizsgálatok végzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 97/78/EK irányelv 23. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

A Basel-Mulhouse és a Ferney-Voltaire /Genf repülőterek állat-egészségügyi határállomásainak különleges helyzetét az állat-egészségügyi vegyesbizottság e melléklet hatályba lépése után legkésőbb egy évvel felülvizsgálja.

A 97/98/EK irányelv végrehajtása céljából, a Bizottság 2004/292/EK határozata szerint az Európai Bizottság a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatallal együttműködve bevonja Svájcot a TRACES számítógépes rendszerbe.

A 97/78/EK irányelvben említett tevékenységek keretében a svájci hatóságok vállalják, hogy a 882/2004/EK rendelet VI. fejezetének megfelelően a hivatalos ellenőrzésekhez kapcsolódó díjakat a rendelet V. mellékletében meghatározott minimális mértékben beszedik.

III. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOKBÓL BEHOZOTT ÁLLATI TERMÉKEK IMPORTJÁNAK FELTÉTELEI

1.   Európai Közösség – Jogszabályok

A.   KÖZEGÉSZSÉGÜGYI SZABÁLYOK

| 1. | A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletével (HL 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.). |
| --- | --- |

1.

A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletével (HL 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.).

| 2. | A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.) |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.)

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről (HL L 325., 2003.12.12., 1. o.). |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről (HL L 325., 2003.12.12., 1. o.).

| 4. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/41/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításáról (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.). |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/41/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításáról (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.).

| 5. | A legutóbb a Bizottság 2005. december 5-i 2076/2005/EK a 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó átmeneti szabályok megállapításáról, valamint a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló rendeletével (HL L 338., 2005.12.22., 83. o.). módosított, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.). |
| --- | --- |

5.

A legutóbb a Bizottság 2005. december 5-i 2076/2005/EK a 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó átmeneti szabályok megállapításáról, valamint a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló rendeletével (HL L 338., 2005.12.22., 83. o.). módosított, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

| 6. | A legutóbb a Bizottság 2005. december 5-i 2076/2005/EK a 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó átmeneti szabályok megállapításáról, valamint a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló rendeletével (HL L 338., 2005.12.22., 83. o.). módosított, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30. 206. o.). |
| --- | --- |

6.

A legutóbb a Bizottság 2005. december 5-i 2076/2005/EK a 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó átmeneti szabályok megállapításáról, valamint a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló rendeletével (HL L 338., 2005.12.22., 83. o.). módosított, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30. 206. o.).

B.   ÁLLATEGÉSZÉGÜGYI SZABÁLYOK

| 1. | A legutóbb a Tanács 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelv a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 1. o.) |
| --- | --- |

1.

A legutóbb a Tanács 2003. április 14-i 806/2003/EK, a Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban elfogadott tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történő hozzáigazításáról szóló rendeletével (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelv a tenyésztett víziállatok és az akvakultúra-termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 46., 1991.2.19., 1. o.)

| 2. | A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet: – A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6. Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított 1993. június 24-i 93/53/EGK tanácsi irányelv az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről (HL L 175., 1993.7.19., 23. o.). |
| --- | --- |

2.

A legutóbb a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló Okmánnyal – II. melléklet: – A csatlakozási okmány 20. cikkében hivatkozott lista – 6. Mezőgazdaság – B. Állat- és növény-egészségügyi jogszabályok – I. Állat-egészségügyi jogszabályok (HL L 236., 2003.9.23., 381. o.) – módosított 1993. június 24-i 93/53/EGK tanácsi irányelv az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről (HL L 175., 1993.7.19., 23. o.).

| 3. | A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/41/EK, az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításáról szóló irányelvével (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.). módosított, 1992. december 17-i 92/118/EGK tanácsi irányelv a 89/662/EGK irányelv, illetve a kórokozók tekintetében a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó termékek Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 62., 1993.3.15., 49. o.). |
| --- | --- |

3.

A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/41/EK, az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításáról szóló irányelvével (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.). módosított, 1992. december 17-i 92/118/EGK tanácsi irányelv a 89/662/EGK irányelv, illetve a kórokozók tekintetében a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó termékek Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 62., 1993.3.15., 49. o.).

| 4. | A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.) |
| --- | --- |

4.

A legutóbb a Bizottság 2006. május 4-i 688/2006/EK, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletét a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában módosító rendeletével (HL L 120., 2006.5.5., 10. o.) módosított, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.)

| 5. | A legutóbb a Bizottság 2006. február 7-i, 208/2006/EK, az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. és VIII. mellékletének a biogáz- és komposztálóüzemekre vonatkozó feldolgozási előírások és a trágyára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 36., 2006.2.8., 25. o.) módosított, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.). |
| --- | --- |

5.

A legutóbb a Bizottság 2006. február 7-i, 208/2006/EK, az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. és VIII. mellékletének a biogáz- és komposztálóüzemekre vonatkozó feldolgozási előírások és a trágyára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló rendeletével (HL L 36., 2006.2.8., 25. o.) módosított, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.).

| 6. | A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.) |
| --- | --- |

6.

A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.)

2.   Svájc – Jogszabályok

Az 1988. április 20-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről (OITE), (RS 916.443.11).

3.   Alkalmazási szabályok

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal az e függelék 3. fejezetének 1. pontjában foglaltakkal azonos behozatali feltételeket alkalmaz. A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal azonban szigorúbb intézkedéseket is elfogadhat, és további garanciákat kérhet. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság konzultációkat tart a megfelelő megoldás megtalálása érdekében.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

E függelék rendelkezéseit az állat-egészségügyi vegyesbizottságnak e melléklet hatályba lépése után legkésőbb egy évvel felül kell vizsgálnia.

---

(1)  A TSE juh- és kecskeféléknél történő felügyeletére vonatkozó jogszabályok hasonlóságának elismerését az állat-egészségügyi vegyesbizottságban felül kell vizsgálni.

1

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/130 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/130

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 8.

a Dánia által egyes üvegházhatású ipari gázokra vonatkozóan bejelentett nemzeti rendelkezésekről

(az értesítés a C(2006) 5934. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles.)

(2007/62/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

I.   TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

| (1) | A Dán Királyság európai uniós állandó képviseletének 2006. június 2-i levelével a dán kormány a 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjára hivatkozva értesítette a Bizottságot az egyes üvegházhatású ipari gázok szabályozására vonatkozó nemzeti rendelkezéseiről, amelyek fenntartását a rendelet elfogadását követően is szükségesnek ítéli, valamint ezek fenntartásának indokairól. |
| --- | --- |

(1)

A Dán Királyság európai uniós állandó képviseletének 2006. június 2-i levelével a dán kormány a 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjára hivatkozva értesítette a Bizottságot az egyes üvegházhatású ipari gázok szabályozására vonatkozó nemzeti rendelkezéseiről, amelyek fenntartását a rendelet elfogadását követően is szükségesnek ítéli, valamint ezek fenntartásának indokairól.

| (2) | Ebben a levélben a dán kormány jelezte, hogy a Dán Királyság a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően fenn kívánja tartani az említett rendeletnél szigorúbb nemzeti rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(2)

Ebben a levélben a dán kormány jelezte, hogy a Dán Királyság a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően fenn kívánja tartani az említett rendeletnél szigorúbb nemzeti rendelkezéseit.

1.   Közösségi jogszabályok

1.1.   Az EK-Szerződés 95. cikkének (4) és (6) bekezdése

| (3) | Az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „Ha azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.” |
| --- | --- |

(3)

Az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „Ha azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.”

| (4) | A 95. cikk (6) bekezdése szerint a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(4)

A 95. cikk (6) bekezdése szerint a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

1.2.   A 842/2006/EK rendelet

| (5) | Az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról (F-gázok) szóló 842/2006/EK rendelet célja a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó egyes F-gázok (HFC-k, PFC-k és SF6) kibocsátásának megelőzése és visszaszorítása. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról (F-gázok) szóló 842/2006/EK rendelet célja a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó egyes F-gázok (HFC-k, PFC-k és SF6) kibocsátásának megelőzése és visszaszorítása.

| (6) | A rendelet korlátozott számú felhasználási tilalmat, illetve forgalomba hozatali tilalmat is tartalmaz olyan esetekben, amikor az alternatívákat közösségi szinten elérhetőnek és költséghatékonynak találták, és ahol a tározás és a visszanyerés javítását nem tekintették kivitelezhetőnek. |
| --- | --- |

(6)

A rendelet korlátozott számú felhasználási tilalmat, illetve forgalomba hozatali tilalmat is tartalmaz olyan esetekben, amikor az alternatívákat közösségi szinten elérhetőnek és költséghatékonynak találták, és ahol a tározás és a visszanyerés javítását nem tekintették kivitelezhetőnek.

| (7) | A rendeletnek kettős jogalapja van: egyrészt az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése valamennyi rendelkezés tekintetében, azonban a 7., 8. és 9. cikk az EK-Szerződés 95. cikkén alapul, tekintettel az áruknak az EK egységes piacán való szabad forgalmát érintő kihatásaikra. |
| --- | --- |

(7)

A rendeletnek kettős jogalapja van: egyrészt az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése valamennyi rendelkezés tekintetében, azonban a 7., 8. és 9. cikk az EK-Szerződés 95. cikkén alapul, tekintettel az áruknak az EK egységes piacán való szabad forgalmát érintő kihatásaikra.

| (8) | A rendelet 9. cikke a forgalomba hozatalt szabályozza, pontosabban megtiltja számos olyan termék és berendezés forgalomba hozatalát, amelyek a rendelet hatálya alá tartozó F-gázokat tartalmazzák, illetve amelyek működése ezeken a gázokon alapul. A (3) bekezdés a) pontja kiköti, hogy azok a tagállamok, amelyek 2005. december 31-ig a cikkben foglaltaknál szigorúbb, a rendelet hatálya alá tartozó nemzeti intézkedéseket fogadtak el, 2012. december 31-ig fenntarthatják az említett nemzeti intézkedéseket. A (3) bekezdés b) pontjának megfelelően ezekről az intézkedésekről és indoklásukról értesíteni kell a Bizottságot, és összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel. |
| --- | --- |

(8)

A rendelet 9. cikke a forgalomba hozatalt szabályozza, pontosabban megtiltja számos olyan termék és berendezés forgalomba hozatalát, amelyek a rendelet hatálya alá tartozó F-gázokat tartalmazzák, illetve amelyek működése ezeken a gázokon alapul. A (3) bekezdés a) pontja kiköti, hogy azok a tagállamok, amelyek 2005. december 31-ig a cikkben foglaltaknál szigorúbb, a rendelet hatálya alá tartozó nemzeti intézkedéseket fogadtak el, 2012. december 31-ig fenntarthatják az említett nemzeti intézkedéseket. A (3) bekezdés b) pontjának megfelelően ezekről az intézkedésekről és indoklásukról értesíteni kell a Bizottságot, és összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel.

| (9) | A rendeletet 2007. július 4-én kezdődő hatállyal kell alkalmazni, kivéve 9. cikkét és II. mellékletét, amelyeket 2006. július 4-ével kezdődően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

A rendeletet 2007. július 4-én kezdődő hatállyal kell alkalmazni, kivéve 9. cikkét és II. mellékletét, amelyeket 2006. július 4-ével kezdődően kell alkalmazni.

2.   Az értesítés tárgyát képező nemzeti rendelkezések

| (10) | A Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezéseket a 2002. július 2-i 552. számú rendelettel vezették be. |
| --- | --- |

(10)

A Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezéseket a 2002. július 2-i 552. számú rendelettel vezették be.

| (11) | A dán rendelet három, a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá sorolt üvegházhatású gázra vonatkozik, amelyek többsége magas globális felmelegedési potenciállal rendelkezik: ezek a részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), a perfluor-karbonok (PFC-k) és a kén-hexafluorid (SF6). |
| --- | --- |

(11)

A dán rendelet három, a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá sorolt üvegházhatású gázra vonatkozik, amelyek többsége magas globális felmelegedési potenciállal rendelkezik: ezek a részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), a perfluor-karbonok (PFC-k) és a kén-hexafluorid (SF6).

| (12) | A dán rendelet 2006. január 1-jétől általános tilalmat tartalmaz a fent említett üvegházhatású gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, valamint 2006. január 1-je után megtiltja ezen – új vagy visszanyert – üvegházhatású gázok behozatalát, értékesítését és felhasználását. |
| --- | --- |

(12)

A dán rendelet 2006. január 1-jétől általános tilalmat tartalmaz a fent említett üvegházhatású gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, valamint 2006. január 1-je után megtiltja ezen – új vagy visszanyert – üvegházhatású gázok behozatalát, értékesítését és felhasználását.

| (13) | A hatálya alá tartozó F-gázokat tartalmazó új termékekre vonatkozó általános tilalmat a dán rendelet I. mellékletében részletezett eltérési lehetőségek egészítik ki. |
| --- | --- |

(13)

A hatálya alá tartozó F-gázokat tartalmazó új termékekre vonatkozó általános tilalmat a dán rendelet I. mellékletében részletezett eltérési lehetőségek egészítik ki.

| (14) | A dán rendelet lehetőséget ad arra, hogy a Dán Környezetvédelmi Hivatal „nagyon különleges esetekben” mentességet adjon. Az értesítés leírja, hogy a gyakorlatban mikor mérlegelhető egy ilyen mentesítési eljárás, rámutatva például a tilalom előre nem látható, aránytalan hatásaira olyan helyzetekben, amikor kiderül, hogy az alternatívák nem elérhetőek vagy nem alkalmasak, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul. Az értesítés ugyancsak tartalmaz egy, a Dán Környezetvédelmi Hivatal által kiadott útmutató dokumentumot is a mentességet kérelmezni szándékozó üzemeltetők részére. Ez a dokumentum felsorolja a Dán Környezetvédelmi Hivatal által a mentesség megadásához vagy elutasításához használt kritériumokat, továbbá röviden áttekinti az eddig benyújtott összes kérelmet és a Dán Környezetvédelmi Hivatal rájuk vonatkozóan meghozott határozatait. |
| --- | --- |

(14)

A dán rendelet lehetőséget ad arra, hogy a Dán Környezetvédelmi Hivatal „nagyon különleges esetekben” mentességet adjon. Az értesítés leírja, hogy a gyakorlatban mikor mérlegelhető egy ilyen mentesítési eljárás, rámutatva például a tilalom előre nem látható, aránytalan hatásaira olyan helyzetekben, amikor kiderül, hogy az alternatívák nem elérhetőek vagy nem alkalmasak, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul. Az értesítés ugyancsak tartalmaz egy, a Dán Környezetvédelmi Hivatal által kiadott útmutató dokumentumot is a mentességet kérelmezni szándékozó üzemeltetők részére. Ez a dokumentum felsorolja a Dán Környezetvédelmi Hivatal által a mentesség megadásához vagy elutasításához használt kritériumokat, továbbá röviden áttekinti az eddig benyújtott összes kérelmet és a Dán Környezetvédelmi Hivatal rájuk vonatkozóan meghozott határozatait.

| (15) | A Bizottság 2006. október 26-i levelében tájékoztatta a dán kormányt az értesítés kézhezvételéről, valamint arról, hogy a 95. cikk (6) bekezdése szerint az értesítés vizsgálatára rendelkezésre álló hat hónapos időszak 2006. június 9-én, az értesítés kézhezvételének napját követő napon megkezdődött. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság 2006. október 26-i levelében tájékoztatta a dán kormányt az értesítés kézhezvételéről, valamint arról, hogy a 95. cikk (6) bekezdése szerint az értesítés vizsgálatára rendelkezésre álló hat hónapos időszak 2006. június 9-én, az értesítés kézhezvételének napját követő napon megkezdődött.

| (16) | A Bizottság 2006. szeptember 19-i levelében tájékoztatta a többi tagállamot az értesítésről, egy 30 napos időszakot biztosítva részükre a megjegyzéseik benyújtására. A Bizottság ezenkívül az értesítéssel kapcsolatban egy hirdetményt is közzétett az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2), hogy tájékoztassa a többi érdekelt felet Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint az e célból idézett indoklásról. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság 2006. szeptember 19-i levelében tájékoztatta a többi tagállamot az értesítésről, egy 30 napos időszakot biztosítva részükre a megjegyzéseik benyújtására. A Bizottság ezenkívül az értesítéssel kapcsolatban egy hirdetményt is közzétett az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2), hogy tájékoztassa a többi érdekelt felet Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint az e célból idézett indoklásról.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   Az elfogadhatóság mérlegelése

| (17) | A 95. cikk (4) bekezdése olyan esetekre vonatkozik, amikor egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását. |
| --- | --- |

(17)

A 95. cikk (4) bekezdése olyan esetekre vonatkozik, amikor egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását.

| (18) | A dán értesítés a 842/2006/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében előírtaktól eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik. E nemzeti rendelkezések elfogadása és hatálybalépése 2002-ben történt, azaz az említett rendelet elfogadását megelőzően. |
| --- | --- |

(18)

A dán értesítés a 842/2006/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében előírtaktól eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik. E nemzeti rendelkezések elfogadása és hatálybalépése 2002-ben történt, azaz az említett rendelet elfogadását megelőzően.

| (19) | Az egyes F-gázokat tartalmazó termékek és berendezések forgalomba hozatalát az EK szintjén a 842/2006/EK rendelet, és különösen annak 9. cikke és II. melléklete harmonizálja. |
| --- | --- |

(19)

Az egyes F-gázokat tartalmazó termékek és berendezések forgalomba hozatalát az EK szintjén a 842/2006/EK rendelet, és különösen annak 9. cikke és II. melléklete harmonizálja.

| (20) | A dán rendelet a 842/2006/EK rendeletnél szigorúbb rendelkezéseket tartalmaz, mivel 2006. január 1-jétől általános tilalmat ír elő a fent említett üvegházhatású gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, valamint 2006. január 1-je után megtiltja ezen – új vagy visszanyert – üvegházhatású gázok behozatalát, értékesítését és felhasználását, míg a 842/2006/EK rendelet a forgalomba hozatalra csak korlátozott tilalmat rendel el, mivel csak a II. mellékletében felsorolt termékekre alkalmazandó. |
| --- | --- |

(20)

A dán rendelet a 842/2006/EK rendeletnél szigorúbb rendelkezéseket tartalmaz, mivel 2006. január 1-jétől általános tilalmat ír elő a fent említett üvegházhatású gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, valamint 2006. január 1-je után megtiltja ezen – új vagy visszanyert – üvegházhatású gázok behozatalát, értékesítését és felhasználását, míg a 842/2006/EK rendelet a forgalomba hozatalra csak korlátozott tilalmat rendel el, mivel csak a II. mellékletében felsorolt termékekre alkalmazandó.

| (21) | A fentiek, köztük a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdése b) pontjának eredményeképpen a tagállamok értesítik a Bizottságot az intézkedéseikről, az azokat alátámasztó indoklással együtt. Ezen intézkedéseknek összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel. |
| --- | --- |

(21)

A fentiek, köztük a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdése b) pontjának eredményeképpen a tagállamok értesítik a Bizottságot az intézkedéseikről, az azokat alátámasztó indoklással együtt. Ezen intézkedéseknek összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel.

| (22) | Az összeegyeztethetőséget a 95. cikk (4) bekezdésében és a 95. cikk (6) bekezdésében előírt eljárás keretében vizsgálják, figyelembe véve a 842/2006/EK rendeletet. A 95. cikk (4) bekezdése előírja, hogy az értesítéshez csatolni kell a 30. cikkben említett lényeges követelményekhez vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelméhez kapcsolódó indoklás leírását. |
| --- | --- |

(22)

Az összeegyeztethetőséget a 95. cikk (4) bekezdésében és a 95. cikk (6) bekezdésében előírt eljárás keretében vizsgálják, figyelembe véve a 842/2006/EK rendeletet. A 95. cikk (4) bekezdése előírja, hogy az értesítéshez csatolni kell a 30. cikkben említett lényeges követelményekhez vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelméhez kapcsolódó indoklás leírását.

| (23) | A fentiek fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyes üvegházhatású ipari gázokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseinek fenntartása érdekében elnyerni kívánt engedély iránt Dánia által benyújtott kérelem az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerint elfogadható. |
| --- | --- |

(23)

A fentiek fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyes üvegházhatású ipari gázokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseinek fenntartása érdekében elnyerni kívánt engedély iránt Dánia által benyújtott kérelem az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerint elfogadható.

2.   Az érdemi kérdések értékelése

| (24) | Az EK-Szerződés 95. cikke (4) bekezdésének és (6) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel teljesül, amelyek lehetővé teszik egy tagállam számára egy harmonizált közösségi intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezéseinek fenntartását. A nemzeti rendelkezéseket különösen a 30. cikkben említett lényeges követelményeknek vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmének kell indokolnia, nem képezhetik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint nem jelenthetnek olyan akadályt a belső piac működésében, amely aránytalan vagy szükségtelen lenne. |
| --- | --- |

(24)

Az EK-Szerződés 95. cikke (4) bekezdésének és (6) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel teljesül, amelyek lehetővé teszik egy tagállam számára egy harmonizált közösségi intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezéseinek fenntartását. A nemzeti rendelkezéseket különösen a 30. cikkben említett lényeges követelményeknek vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmének kell indokolnia, nem képezhetik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint nem jelenthetnek olyan akadályt a belső piac működésében, amely aránytalan vagy szükségtelen lenne.

2.1.   A bizonyítási teher

| (25) | Amikor azt vizsgálja, hogy a 95. cikk (4) bekezdése szerint bejelentett nemzeti intézkedések indokoltak-e, a Bizottságnak az értesítést benyújtó tagállam által előterjesztett „indoklást” kell alapul vennie. Ezt azt jelenti, hogy az EK-Szerződés rendelkezéseivel összhangban a nemzeti intézkedések indokolt voltának bizonyításáért az a kérelmező tagállam a felelős, amelyik ezeket fenn kívánja tartani. |
| --- | --- |

(25)

Amikor azt vizsgálja, hogy a 95. cikk (4) bekezdése szerint bejelentett nemzeti intézkedések indokoltak-e, a Bizottságnak az értesítést benyújtó tagállam által előterjesztett „indoklást” kell alapul vennie. Ezt azt jelenti, hogy az EK-Szerződés rendelkezéseivel összhangban a nemzeti intézkedések indokolt voltának bizonyításáért az a kérelmező tagállam a felelős, amelyik ezeket fenn kívánja tartani.

| (26) | Az értesítést benyújtó tagállam feladata, hogy elegendő indokokkal, tényekkel és tudományos bizonyítékokkal szolgáljon, hogy ezáltal engedélyt kaphasson a szigorúbb nemzeti jogszabályok fenntartására. Éppen ezért a tagállamnak érdekében áll, hogy az értesítéshez csatoljon minden olyan lényegi vagy jogi elemet, amellyel alátámaszthatja a kérelmet (3). Ha az értesítésben elmulasztják közölni ezeket az elemeket, a Bizottság megalapozatlannak minősíti az értesítést. |
| --- | --- |

(26)

Az értesítést benyújtó tagállam feladata, hogy elegendő indokokkal, tényekkel és tudományos bizonyítékokkal szolgáljon, hogy ezáltal engedélyt kaphasson a szigorúbb nemzeti jogszabályok fenntartására. Éppen ezért a tagállamnak érdekében áll, hogy az értesítéshez csatoljon minden olyan lényegi vagy jogi elemet, amellyel alátámaszthatja a kérelmet (3). Ha az értesítésben elmulasztják közölni ezeket az elemeket, a Bizottság megalapozatlannak minősíti az értesítést.

2.2.   Indoklás a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan

2.2.1.   A dán álláspont

| (27) | A nemzeti rendelkezések fenntartásának indoklására a dán hatóságok magyarázó nyilatkozatot nyújtottak be, amely a következő indoklásokkal szolgált. |
| --- | --- |

(27)

A nemzeti rendelkezések fenntartásának indoklására a dán hatóságok magyarázó nyilatkozatot nyújtottak be, amely a következő indoklásokkal szolgált.

| (28) | A 2002. július 2-i 552. számú rendelet egyes üvegházhatású ipari gázok (HFC-k, PFC-k és SF6) szabályozására vonatkozik, amelyek mind erőteljes üvegházhatást kiváltó gázok. Például a Dániában legáltalánosabban használt két HFC gázból (HFC-134a és HFC-404A) 1 kg 1 300, illetve 3 780 kg szén-dioxiddal egyenértékű, míg 1 kg SF6 több mint 22 000 kg szén-dioxiddal egyenértékű. |
| --- | --- |

(28)

A 2002. július 2-i 552. számú rendelet egyes üvegházhatású ipari gázok (HFC-k, PFC-k és SF6) szabályozására vonatkozik, amelyek mind erőteljes üvegházhatást kiváltó gázok. Például a Dániában legáltalánosabban használt két HFC gázból (HFC-134a és HFC-404A) 1 kg 1 300, illetve 3 780 kg szén-dioxiddal egyenértékű, míg 1 kg SF6 több mint 22 000 kg szén-dioxiddal egyenértékű.

| (29) | A Kiotói Jegyzőkönyv értelmében az EK kötelezettséget vállalt arra, hogy a tagállamaiból származó üvegházhatású gázok összesített kibocsátásait a 2008 és 2012 közötti időszakban legalább 8 %-kal csökkenti az 1990-es szinthez képest. Az EK keretében ezt követően folytatott tárgyalások során (a Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata (4) az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről) Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy ebben az időszakban az üvegházhatású gázok kibocsátásának teljes szintjét 21 %-kal csökkenti. |
| --- | --- |

(29)

A Kiotói Jegyzőkönyv értelmében az EK kötelezettséget vállalt arra, hogy a tagállamaiból származó üvegházhatású gázok összesített kibocsátásait a 2008 és 2012 közötti időszakban legalább 8 %-kal csökkenti az 1990-es szinthez képest. Az EK keretében ezt követően folytatott tárgyalások során (a Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata (4) az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről) Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy ebben az időszakban az üvegházhatású gázok kibocsátásának teljes szintjét 21 %-kal csökkenti.

| (30) | Az értesítésben a dán hatóságok a környezet védelmének célkitűzésére hivatkoznak, és különösen arra, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére nézve a 2002/358/EK határozatban megállapított célt minden lehetséges eszközzel el kell érni. |
| --- | --- |

(30)

Az értesítésben a dán hatóságok a környezet védelmének célkitűzésére hivatkoznak, és különösen arra, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére nézve a 2002/358/EK határozatban megállapított célt minden lehetséges eszközzel el kell érni.

| (31) | A dán rendelet célkitűzése, hogy a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzése révén hozzájáruljon az üvegházhatású gázok kibocsátásainak csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(31)

A dán rendelet célkitűzése, hogy a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzése révén hozzájáruljon az üvegházhatású gázok kibocsátásainak csökkentéséhez.

| (32) | A dán hatóságok felhívták a figyelmet arra, hogy az üvegházhatású ipari gázokról szóló dán rendelet célja az üvegházhatású ipari gázok felhasználásának és ezáltal kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű korlátozása, amivel hozzájárulnak kibocsátásaik csökkentéséhez és ezáltal a nemzetközi keretek között vállalt kötelezettségek teljesítéséhez. A dán hatóságok úgy vélik, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében kitűzött nagyra törő cél, amelynek elérésére Dánia a 2002/358/EK határozat szerint kötelezettséget vállalt, összehangolt erőfeszítést tesz szükségessé az üvegházhatású gázok kibocsátásának valamennyi forrása kezelésében. |
| --- | --- |

(32)

A dán hatóságok felhívták a figyelmet arra, hogy az üvegházhatású ipari gázokról szóló dán rendelet célja az üvegházhatású ipari gázok felhasználásának és ezáltal kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű korlátozása, amivel hozzájárulnak kibocsátásaik csökkentéséhez és ezáltal a nemzetközi keretek között vállalt kötelezettségek teljesítéséhez. A dán hatóságok úgy vélik, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében kitűzött nagyra törő cél, amelynek elérésére Dánia a 2002/358/EK határozat szerint kötelezettséget vállalt, összehangolt erőfeszítést tesz szükségessé az üvegházhatású gázok kibocsátásának valamennyi forrása kezelésében.

| (33) | A HFC-ket Dániában elsősorban hűtőegységek hűtőfolyadékaként használják. A PFC-ket Dániában már nem használják. Az SF6-ot korábban hangszigetelő üveg egységekben, illetve az elektromos iparágban bizonyos kapcsolókban használták. Manapság csak ez utóbbi alkalmazásban használatos, ami évi néhány tonnát érint. |
| --- | --- |

(33)

A HFC-ket Dániában elsősorban hűtőegységek hűtőfolyadékaként használják. A PFC-ket Dániában már nem használják. Az SF6-ot korábban hangszigetelő üveg egységekben, illetve az elektromos iparágban bizonyos kapcsolókban használták. Manapság csak ez utóbbi alkalmazásban használatos, ami évi néhány tonnát érint.

| (34) | A dán hatóságok az értesítésben olyan számításokra hivatkoznak, amelyek szerint – további szabályozás nélkül – a kibocsátások szintje 2010-re megkétszereződne, ami a bejelentett jogszabályi intézkedésekhez képest 0,5–0,7 millió tonnával többet jelentene szén-dioxid egyenértékben. |
| --- | --- |

(34)

A dán hatóságok az értesítésben olyan számításokra hivatkoznak, amelyek szerint – további szabályozás nélkül – a kibocsátások szintje 2010-re megkétszereződne, ami a bejelentett jogszabályi intézkedésekhez képest 0,5–0,7 millió tonnával többet jelentene szén-dioxid egyenértékben.

| (35) | A dán hatóságok jelezték, hogy a közösségi szinten a 842/2006/EK rendelettel bevezetett elveket a kibocsátásoknak a tározás révén történő csökkentésére a dán jogszabályokban már több mint 50 évvel ezelőtt bevezették, és azóta is alkalmazzák az F-gázokat felhasználó alkalmazásokra, ezért nem valószínű, hogy ezek az elvek további csökkenésekhez vezetnének. |
| --- | --- |

(35)

A dán hatóságok jelezték, hogy a közösségi szinten a 842/2006/EK rendelettel bevezetett elveket a kibocsátásoknak a tározás révén történő csökkentésére a dán jogszabályokban már több mint 50 évvel ezelőtt bevezették, és azóta is alkalmazzák az F-gázokat felhasználó alkalmazásokra, ezért nem valószínű, hogy ezek az elvek további csökkenésekhez vezetnének.

| (36) | Az értesítésben Dánia röviden leír néhány olyan alkalmazási területet, ahol alternatív megoldásokat fejlesztettek ki, és amelyek ezáltal a dán szabályozás hatálya alá tartoznak. Dánia szempontjából abból a feltételezésből indulnak ki, hogy a 2006. január 1-jétől tiltott, illetve 2007. január 1-jétől tiltandó alkalmazásokban használt üvegházhatású ipari gázoknak van elérhető alternatívájuk. |
| --- | --- |

(36)

Az értesítésben Dánia röviden leír néhány olyan alkalmazási területet, ahol alternatív megoldásokat fejlesztettek ki, és amelyek ezáltal a dán szabályozás hatálya alá tartoznak. Dánia szempontjából abból a feltételezésből indulnak ki, hogy a 2006. január 1-jétől tiltott, illetve 2007. január 1-jétől tiltandó alkalmazásokban használt üvegházhatású ipari gázoknak van elérhető alternatívájuk.

| (37) | A szabályozás alá eső F-gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására vonatkozó általános tilalom mellett a dán rendelet I. melléklete részletezi az eltéréseket. Ezek az eltérések számos, kifejezetten specifikus alkalmazásra vonatkoznak, és egy sor általánosabb alkalmazás esetében az adott rendszerben felhasznált üvegházhatású gázok mennyiségén alapulnak, ezáltal mentességet biztosítanak például az olyan hűtőegységek, hőszivattyúk vagy légkondicionáló egységek részére, amelyek töltete 0,15 kg és 10 kg között van, továbbá a hő visszanyerésére szolgáló, legfeljebb 50 kg töltettel működő hűtőrendszerek részére. Mentességet élveznek a hajókban használt és katonai felhasználásra szolgáló termékek, valamint az SF6 használata a nagyfeszültségű egységekben. |
| --- | --- |

(37)

A szabályozás alá eső F-gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására vonatkozó általános tilalom mellett a dán rendelet I. melléklete részletezi az eltéréseket. Ezek az eltérések számos, kifejezetten specifikus alkalmazásra vonatkoznak, és egy sor általánosabb alkalmazás esetében az adott rendszerben felhasznált üvegházhatású gázok mennyiségén alapulnak, ezáltal mentességet biztosítanak például az olyan hűtőegységek, hőszivattyúk vagy légkondicionáló egységek részére, amelyek töltete 0,15 kg és 10 kg között van, továbbá a hő visszanyerésére szolgáló, legfeljebb 50 kg töltettel működő hűtőrendszerek részére. Mentességet élveznek a hajókban használt és katonai felhasználásra szolgáló termékek, valamint az SF6 használata a nagyfeszültségű egységekben.

| (38) | A fent említett eltéréseken kívül a dán rendelet „nagyon különleges esetekben” lehetőséget ad az általános tilalom alóli mentességre. A mentességre adott lehetőség célja annak megelőzése, hogy a tilalom egyedi esetekben aránytalanul súlyos következményekkel járjon (a dán rendelet kiadásakor még nem látható esetekben, olyan egyedi helyzetekben, amikor a HFC-k alternatíváin alapuló hűtőberendezés beszerelése az üzemeltető/tulajdonos számára kivételesen nagy és indokolatlan többletköltséget jelentene, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul.). |
| --- | --- |

(38)

A fent említett eltéréseken kívül a dán rendelet „nagyon különleges esetekben” lehetőséget ad az általános tilalom alóli mentességre. A mentességre adott lehetőség célja annak megelőzése, hogy a tilalom egyedi esetekben aránytalanul súlyos következményekkel járjon (a dán rendelet kiadásakor még nem látható esetekben, olyan egyedi helyzetekben, amikor a HFC-k alternatíváin alapuló hűtőberendezés beszerelése az üzemeltető/tulajdonos számára kivételesen nagy és indokolatlan többletköltséget jelentene, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul.).

| (39) | A mentességre biztosított lehetőséget úgy kívánják felhasználni, hogy a tilalom révén várható környezetvédelmi fejlesztést átfogó környezetvédelmi szempontból, ezen belül az energia szempontjából is a legjobb és leghatékonyabb módon érjék el. |
| --- | --- |

(39)

A mentességre biztosított lehetőséget úgy kívánják felhasználni, hogy a tilalom révén várható környezetvédelmi fejlesztést átfogó környezetvédelmi szempontból, ezen belül az energia szempontjából is a legjobb és leghatékonyabb módon érjék el.

| (40) | A vegyi anyagokról és termékekről szóló, 1996. január 16-i 21. számú törvény 8. cikkének megfelelően a tilalom nem vonatkozik a kizárólag kivitelre szánt termékek behozatalára, termelésére és értékesítésére. |
| --- | --- |

(40)

A vegyi anyagokról és termékekről szóló, 1996. január 16-i 21. számú törvény 8. cikkének megfelelően a tilalom nem vonatkozik a kizárólag kivitelre szánt termékek behozatalára, termelésére és értékesítésére.

| (41) | Emellett az egy adott, kivitelre szánt termék előállításában felhasználandó üvegházhatású ipari gázok behozatalára szintén nem vonatkozik tilalom. |
| --- | --- |

(41)

Emellett az egy adott, kivitelre szánt termék előállításában felhasználandó üvegházhatású ipari gázok behozatalára szintén nem vonatkozik tilalom.

| (42) | A dán kormány azon az állásponton van, hogy a dán rendelet célja a környezet védelme, és a rendelet a fluortartalmú gázok kibocsátásainak megelőzése és csökkentése érdekében szükséges és arányos. Véleménye szerint ezért összeegyeztethető a Szerződéssel. |
| --- | --- |

(42)

A dán kormány azon az állásponton van, hogy a dán rendelet célja a környezet védelme, és a rendelet a fluortartalmú gázok kibocsátásainak megelőzése és csökkentése érdekében szükséges és arányos. Véleménye szerint ezért összeegyeztethető a Szerződéssel.

2.2.2.   Dánia álláspontjának értékelése

| (43) | Miután megvizsgálta a Dánia által benyújtott információkat, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 842/2006/EK rendeletben foglaltaknál szigorúbb intézkedések fenntartására irányuló kérés a Szerződéssel összeegyeztethetőnek tekinthető, a következő okokból. |
| --- | --- |

(43)

Miután megvizsgálta a Dánia által benyújtott információkat, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 842/2006/EK rendeletben foglaltaknál szigorúbb intézkedések fenntartására irányuló kérés a Szerződéssel összeegyeztethetőnek tekinthető, a következő okokból.

2.2.2.1.   A környezetvédelmi indoklás:

| (44) | A dán rendelet egy átfogóbb stratégia része, amelyet Dánia a Kiotói Jegyzőkönyv és az ezt követően a terhek megosztásáról közösségi szinten elfogadott megállapodás szerinti kibocsátáscsökkentési céljainak elérése érdekében alkalmaz. E közösségi megállapodás értelmében Dánia az üvegházhatású gázok (GHG) kibocsátásait a 2008-2012 közötti időszak során 21 %-kal csökkenti az 1990-es bázisévhez képest. |
| --- | --- |

(44)

A dán rendelet egy átfogóbb stratégia része, amelyet Dánia a Kiotói Jegyzőkönyv és az ezt követően a terhek megosztásáról közösségi szinten elfogadott megállapodás szerinti kibocsátáscsökkentési céljainak elérése érdekében alkalmaz. E közösségi megállapodás értelmében Dánia az üvegházhatású gázok (GHG) kibocsátásait a 2008-2012 közötti időszak során 21 %-kal csökkenti az 1990-es bázisévhez képest.

| (45) | A fentieket figyelembe véve Dánia a kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében olyan éghajlati stratégiát vezet be, amely az üvegházhatású gázok kibocsátásának valamennyi forrására kiterjed. Az F-gázokra vonatkozó intézkedések ezért a kötelezettségeinek teljesítésére irányuló átfogó erőfeszítései részét képezik. Meg kell jegyezni, hogy ezen F-gázok kibocsátása további szabályozás hiányában 2010-re megkétszereződne a hűtőrendszerek fokozódó használata miatt, továbbá annak következtében, hogy az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében a HFC-ket hamarosan kivonják a hűtőrendszerekből. |
| --- | --- |

(45)

A fentieket figyelembe véve Dánia a kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében olyan éghajlati stratégiát vezet be, amely az üvegházhatású gázok kibocsátásának valamennyi forrására kiterjed. Az F-gázokra vonatkozó intézkedések ezért a kötelezettségeinek teljesítésére irányuló átfogó erőfeszítései részét képezik. Meg kell jegyezni, hogy ezen F-gázok kibocsátása további szabályozás hiányában 2010-re megkétszereződne a hűtőrendszerek fokozódó használata miatt, továbbá annak következtében, hogy az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében a HFC-ket hamarosan kivonják a hűtőrendszerekből.

| (46) | A 842/2006/EK rendelet várhatóan jelentős mértékben csökkenteni fogja az F-gázok kibocsátásait a Közösség területén, elsősorban azokban a tagállamokban, ahol még nincsenek érvényben az F-gázok kibocsátásait csökkentő megfelelő intézkedések, és főként az egyes alkalmazásokban használt F-gázok tározásának és visszanyerésének javítását célzó intézkedések révén. A dán jogszabályok azonban már több mint 50 évvel ezelőtt bevezettek hasonló rendelkezéseket (a kötelező képzési programokon és a szivárgások rendszeres ellenőrzésén alapuló tározási politika), és az F-gázokat tartalmazó alkalmazásokra azóta is alkalmazzák ezeket, ezért nem valószínű, hogy ez olyan mértékű további csökkenést eredményezne, amely az F-gázok kibocsátásainak várható növekedését jelentős mértékben ellensúlyozná Dániában. |
| --- | --- |

(46)

A 842/2006/EK rendelet várhatóan jelentős mértékben csökkenteni fogja az F-gázok kibocsátásait a Közösség területén, elsősorban azokban a tagállamokban, ahol még nincsenek érvényben az F-gázok kibocsátásait csökkentő megfelelő intézkedések, és főként az egyes alkalmazásokban használt F-gázok tározásának és visszanyerésének javítását célzó intézkedések révén. A dán jogszabályok azonban már több mint 50 évvel ezelőtt bevezettek hasonló rendelkezéseket (a kötelező képzési programokon és a szivárgások rendszeres ellenőrzésén alapuló tározási politika), és az F-gázokat tartalmazó alkalmazásokra azóta is alkalmazzák ezeket, ezért nem valószínű, hogy ez olyan mértékű további csökkenést eredményezne, amely az F-gázok kibocsátásainak várható növekedését jelentős mértékben ellensúlyozná Dániában.

| (47) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dánia által közölt környezetvédelmi indoklás – nevezetesen a fluortartalmú gázok kibocsátásainak megelőzése és csökkentése – érvényes. |
| --- | --- |

(47)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dánia által közölt környezetvédelmi indoklás – nevezetesen a fluortartalmú gázok kibocsátásainak megelőzése és csökkentése – érvényes.

2.2.2.2.   A dán rendelet relevanciája és arányossága a fluortartalmú üvegházhatású gázok további csökkentésének célkitűzéséhez viszonyítva:

| (48) | Ebben az összefüggésben, valamint annak érdekében, hogy tovább csökkentse és megelőzze az F-gázok kibocsátásait, Dánia már 2002-ben az új berendezések szelektív forgalomba hozatali tilalma mellett döntött. A kiválasztás alapjául különösen az F-gázoktól mentes alternatívák meglétének és elérhetőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok szolgáltak. |
| --- | --- |

(48)

Ebben az összefüggésben, valamint annak érdekében, hogy tovább csökkentse és megelőzze az F-gázok kibocsátásait, Dánia már 2002-ben az új berendezések szelektív forgalomba hozatali tilalma mellett döntött. A kiválasztás alapjául különösen az F-gázoktól mentes alternatívák meglétének és elérhetőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok szolgáltak.

| (49) | A vizsgálat alapján a dán rendelet 2006. január 1-jétől általános tilalmat irányoz elő az F-gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, ugyanakkor jelentős számú eltérést és mentességet biztosít, amelyek révén egyes termékek és berendezések automatikusan mentesülnek vagy bizonyos feltételek mellett felmenthetők, illetve amelyekkel időben előbbre hozza vagy kitolja a tilalom érvényességének kezdetét. A rendelet I. melléklete egyedi eltérést biztosít számos, kifejezetten specifikus alkalmazásra (pl. orvosi aeroszolok, laboratóriumi felszerelések), és egy sor általánosabb alkalmazás esetében az adott rendszerben felhasznált üvegházhatású gázok mennyiségén alapuló mentességet nyújt, ezáltal mentességet ad például az olyan hűtőegységek, hőszivattyúk vagy légkondicionáló egységek részére, amelyeknél a töltet 0,15 kg és 10 kg között van, illetve a hő visszanyerésére szolgáló, legfeljebb 50 kg töltettel működő hűtőrendszerek részére. Ugyancsak mentességet élveznek a hajókban használt és katonai felhasználásra szolgáló termékek, valamint az SF6 használata a nagyfeszültségű egységekben. |
| --- | --- |

(49)

A vizsgálat alapján a dán rendelet 2006. január 1-jétől általános tilalmat irányoz elő az F-gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, ugyanakkor jelentős számú eltérést és mentességet biztosít, amelyek révén egyes termékek és berendezések automatikusan mentesülnek vagy bizonyos feltételek mellett felmenthetők, illetve amelyekkel időben előbbre hozza vagy kitolja a tilalom érvényességének kezdetét. A rendelet I. melléklete egyedi eltérést biztosít számos, kifejezetten specifikus alkalmazásra (pl. orvosi aeroszolok, laboratóriumi felszerelések), és egy sor általánosabb alkalmazás esetében az adott rendszerben felhasznált üvegházhatású gázok mennyiségén alapuló mentességet nyújt, ezáltal mentességet ad például az olyan hűtőegységek, hőszivattyúk vagy légkondicionáló egységek részére, amelyeknél a töltet 0,15 kg és 10 kg között van, illetve a hő visszanyerésére szolgáló, legfeljebb 50 kg töltettel működő hűtőrendszerek részére. Ugyancsak mentességet élveznek a hajókban használt és katonai felhasználásra szolgáló termékek, valamint az SF6 használata a nagyfeszültségű egységekben.

| (50) | A rendelet emellett lehetőséget ad arra, hogy a Dán Környezetvédelmi Hivatal „nagyon különleges esetekben” mentességet adjon, konkrétan a dán rendelet kiadásakor előre nem látható esetekben, olyan helyzetekben, amikor kiderül, hogy az alternatívák nem elérhetőek vagy nem alkalmasak, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje (az energiafogyasztásból eredő „közvetett” kibocsátást is beleértve) szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul. |
| --- | --- |

(50)

A rendelet emellett lehetőséget ad arra, hogy a Dán Környezetvédelmi Hivatal „nagyon különleges esetekben” mentességet adjon, konkrétan a dán rendelet kiadásakor előre nem látható esetekben, olyan helyzetekben, amikor kiderül, hogy az alternatívák nem elérhetőek vagy nem alkalmasak, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje (az energiafogyasztásból eredő „közvetett” kibocsátást is beleértve) szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul.

| (51) | Világosan bemutatják a Környezetvédelmi Hivatal által alkalmazott eljárást, valamint azokat a kritériumokat, amelyek alapján döntést hoznak a mentesség megadásáról vagy elutasításáról. Ezek a kritériumok figyelembe veszik az arányosság elvét. |
| --- | --- |

(51)

Világosan bemutatják a Környezetvédelmi Hivatal által alkalmazott eljárást, valamint azokat a kritériumokat, amelyek alapján döntést hoznak a mentesség megadásáról vagy elutasításáról. Ezek a kritériumok figyelembe veszik az arányosság elvét.

| (52) | Ugyanezzel kapcsolatban érdemes felhívni a figyelmet arra, hogy a dán rendelet megengedi az F-gázok használatát a meglévő berendezések javításában és karbantartásában, hogy ne vezessen a berendezések szükségtelen leselejtezéséhez. |
| --- | --- |

(52)

Ugyanezzel kapcsolatban érdemes felhívni a figyelmet arra, hogy a dán rendelet megengedi az F-gázok használatát a meglévő berendezések javításában és karbantartásában, hogy ne vezessen a berendezések szükségtelen leselejtezéséhez.

| (53) | Meg kell ugyan jegyezni, hogy a dán rendelet érinti az áruk szabad forgalmát a Közösség területén, a Bizottság mindazonáltal a fenti elemzés alapján arra a következtetésre jutott, hogy a rendelet környezetvédelmi szempontból indokolt, és figyelembe veszi az előirányzott tilalom kihatásait a belső piacra, amit megerősít az egyedi mentességek megadására biztosított lehetőség is. |
| --- | --- |

(53)

Meg kell ugyan jegyezni, hogy a dán rendelet érinti az áruk szabad forgalmát a Közösség területén, a Bizottság mindazonáltal a fenti elemzés alapján arra a következtetésre jutott, hogy a rendelet környezetvédelmi szempontból indokolt, és figyelembe veszi az előirányzott tilalom kihatásait a belső piacra, amit megerősít az egyedi mentességek megadására biztosított lehetőség is.

| (54) | Arra is emlékeztetni kell, hogy a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének a) pontja csak 2012. december 31-ig engedi meg a nemzeti intézkedések fenntartását, ezért – tekintve, hogy a Dán Királyság értesítése a rendeletnek erre a cikkére hivatkozott – ebből következően a dán rendelet csak egy korlátozott időszakra vonatkozna. |
| --- | --- |

(54)

Arra is emlékeztetni kell, hogy a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének a) pontja csak 2012. december 31-ig engedi meg a nemzeti intézkedések fenntartását, ezért – tekintve, hogy a Dán Királyság értesítése a rendeletnek erre a cikkére hivatkozott – ebből következően a dán rendelet csak egy korlátozott időszakra vonatkozna.

2.3.   A tagállamok közötti bármilyen önkényes megkülönböztetés vagy a kereskedelem rejtett korlátozásának hiánya

| (55) | Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottság a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását. |
| --- | --- |

(55)

Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottság a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását.

| (56) | Emlékeztetni kell arra, hogy az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerinti kérelmek értékelésében figyelembe kell venni mind az említett bekezdésben, mind az említett cikk (6) bekezdésében megállapított feltételeket. Ha az említett feltételek valamelyike nem teljesül, a kérelmet el kell utasítani, anélkül hogy a többi feltétel vizsgálatára szükség lenne. |
| --- | --- |

(56)

Emlékeztetni kell arra, hogy az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerinti kérelmek értékelésében figyelembe kell venni mind az említett bekezdésben, mind az említett cikk (6) bekezdésében megállapított feltételeket. Ha az említett feltételek valamelyike nem teljesül, a kérelmet el kell utasítani, anélkül hogy a többi feltétel vizsgálatára szükség lenne.

| (57) | A bejelentett nemzeti rendelkezések általánosak, és a nemzeti és importált termékekre egyaránt vonatkoznak. Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket a Közösség gazdasági szereplői közötti önkényes megkülönböztetés eszközeként lehetne használni. |
| --- | --- |

(57)

A bejelentett nemzeti rendelkezések általánosak, és a nemzeti és importált termékekre egyaránt vonatkoznak. Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket a Közösség gazdasági szereplői közötti önkényes megkülönböztetés eszközeként lehetne használni.

| (58) | A dán rendelet hátterében álló célkitűzés a környezet védelme; nincs arra utaló jel, hogy a rendelet – szándékát vagy végrehajtását tekintve – önkényes megkülönböztetéshez vagy a kereskedelem rejtett korlátozásához vezetne. |
| --- | --- |

(58)

A dán rendelet hátterében álló célkitűzés a környezet védelme; nincs arra utaló jel, hogy a rendelet – szándékát vagy végrehajtását tekintve – önkényes megkülönböztetéshez vagy a kereskedelem rejtett korlátozásához vezetne.

| (59) | Figyelemmel az egyes F-gázokból eredően a környezetet fenyegető veszélyekre, a Bizottság úgy ítéli, hogy nincs arra utaló bizonyíték, hogy a dán hatóságok által bejelentett nemzeti rendelkezések aránytalanul akadályozzák a belső piac működését a kitűzött célok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(59)

Figyelemmel az egyes F-gázokból eredően a környezetet fenyegető veszélyekre, a Bizottság úgy ítéli, hogy nincs arra utaló bizonyíték, hogy a dán hatóságok által bejelentett nemzeti rendelkezések aránytalanul akadályozzák a belső piac működését a kitűzött célok vonatkozásában.

III.   KÖVETKEZTETÉS

| (60) | A fentiekben mérlegelt szempontok fényében, valamint a dán hatóságok által benyújtott értesítéssel kapcsolatban a tagállamok és más harmadik felek által közölt megjegyzések figyelembevételével a Bizottság azon a véleményen van, hogy a Dánia által 2006. június 2-án benyújtott, az F-gázokat tartalmazó, illetve működésükben ezeken alapuló termékek és berendezések forgalomba hozatala tekintetében a 842/2006/EK rendeletnél szigorúbb nemzeti jogszabályainak 2012. december 31-ig történő fenntartása iránti kérelem elfogadható.
  A Bizottság emellett azt állapítja meg, hogy a nemzeti rendelkezések:






  — | megfelelnek a környezet védelmén alapuló követelményeknek, |
| --- | --- | --- |

(60)

A fentiekben mérlegelt szempontok fényében, valamint a dán hatóságok által benyújtott értesítéssel kapcsolatban a tagállamok és más harmadik felek által közölt megjegyzések figyelembevételével a Bizottság azon a véleményen van, hogy a Dánia által 2006. június 2-án benyújtott, az F-gázokat tartalmazó, illetve működésükben ezeken alapuló termékek és berendezések forgalomba hozatala tekintetében a 842/2006/EK rendeletnél szigorúbb nemzeti jogszabályainak 2012. december 31-ig történő fenntartása iránti kérelem elfogadható.

A Bizottság emellett azt állapítja meg, hogy a nemzeti rendelkezések:

—

megfelelnek a környezet védelmén alapuló követelményeknek,

| — | figyelembe veszik a tiltott alkalmazások alternatíváinak létezését, valamint műszaki és gazdasági elérhetőségét Dániában, és valószínűleg korlátozott gazdasági hatással járnak, |
| --- | --- |

—

figyelembe veszik a tiltott alkalmazások alternatíváinak létezését, valamint műszaki és gazdasági elérhetőségét Dániában, és valószínűleg korlátozott gazdasági hatással járnak,

| — | nem képezik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét, és |
| --- | --- |

—

nem képezik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét, és

| — | nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, |
| --- | --- |

—

nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását,

| — | ezért összeegyeztethetőek a Szerződéssel. |
| --- | --- |

—

ezért összeegyeztethetőek a Szerződéssel.

A Bizottság ezért ezeket jóváhagyhatónak tekinti,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokra vonatkozó nemzeti rendelkezések, amelyekről a Dán Királyság 2006. június 2-án kelt levelében értesítette a Bizottságot, és amelyek az F-gázokat tartalmazó, illetve működésükben ezeken alapuló termékek és berendezések forgalomba hozatala tekintetében szigorúbbak a 842/2006/EK rendeletnél, jóváhagyást nyernek. A Dán Királyságnak 2012. december 31-ig engedélyezik ezek fenntartását.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 8-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 161., 2006.4.16., 1. o.

1

(2)  HL C 228., 2006.9.22., 4. o.

2

(3)  Lásd az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikkéről ((4), (5) és (6) bekezdés) szóló bizottsági közleményt (COM(2002)760 végleges, 2002.12.23.), és különösen annak (13) bekezdését.

3

(4)  HL L 130., 2002.5.15., 1. o.

4

(5)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o.

5

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/135 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/135

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 13.

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás szerint egy megfelelőségértékelő testületnek az egyéni védőeszközökről szóló ágazati fejezet listájára történő felvételéről

(2007/63/EK)

A BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a megfelelőségértékelés kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésének a) pontjára, valamint 11. cikkére,

mivel a megfelelőségértékelő testületnek vagy testületeknek a megállapodás 1. mellékletében szereplő ágazati fejezet listájára történő felvételéről a bizottságnak kell határozatot hoznia,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testület felkerül a megállapodás 1. mellékletében szereplő, az egyéni védőeszközökről szóló ágazati fejezet szerinti svájci megfelelőségértékelő testületetek listájára. |
| --- | --- |

1.

Az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testület felkerül a megállapodás 1. mellékletében szereplő, az egyéni védőeszközökről szóló ágazati fejezet szerinti svájci megfelelőségértékelő testületetek listájára.

| 2. | A termékek és a megfelelőségértékelő eljárások tekintetében az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testület listára történő felvételének konkrét hatályáról a felek megállapodtak és azt fenntartják. |
| --- | --- |

2.

A termékek és a megfelelőségértékelő eljárások tekintetében az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testület listára történő felvételének konkrét hatályáról a felek megállapodtak és azt fenntartják.

E két példányban készült határozatot a bizottságnak a felek nevében a megállapodás módosításával kapcsolatban való eljárásra felhatalmazott képviselői írják alá. E határozat a legutolsó aláírás időpontjától lép hatályba.

Aláírva Bernben, 2006. november 22-én.

A Svájci Államszövetség nevében

Heinz HERTIG

Aláírva Brüsszelben 2006. december 13-án.

Az Európai Közösség nevében

Andra KOKE

---

A. FÜGGELÉK

A megállapodás 1. mellékletében szereplő, az egyéni védőeszközökről szóló ágazati fejezet szerinti megfelelőségértékelő testületek listájára felkerülő svájci megfelelőségértékelő testület

| TESTEX |
| --- |
| Gotthardstrasse 61 |
| 8027 Zürich |
| Switzerland |
| Mr. Adrian Meili |
| Tel.: + 41 (0) 44206 42 42 |
| Fax: + 41 (0) 44206 42 30 |
| E-mail: zuerich@testex.ch |

TESTEX

Gotthardstrasse 61

8027 Zürich

Switzerland

Mr. Adrian Meili

Tel.: + 41 (0) 44206 42 42

Fax: + 41 (0) 44206 42 30

E-mail: zuerich@testex.ch

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/137

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 15.

a közösségi ökocímke táptalajoknak történő odaítélésével kapcsolatban felülvizsgált ökológiai kritériumok és a vonatkozó értékelési és ellenőrzési követelmények megállapításáról

(az értesítés a C(2006) 6962. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/64/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

az Európai Unió ökocímke-bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1980/2000/EK rendeletnek megfelelően időben elvégezték a 2001/688/EK bizottsági határozat (2) által a közösségi ökocímke talajjavítóknak és táptalajoknak történő odaítélésével kapcsolatban megállapított ökológiai kritériumok, továbbá, a vonatkozó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1980/2000/EK rendeletnek megfelelően időben elvégezték a 2001/688/EK bizottsági határozat (2) által a közösségi ökocímke talajjavítóknak és táptalajoknak történő odaítélésével kapcsolatban megállapított ökológiai kritériumok, továbbá, a vonatkozó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatát.

| (2) | Az említett felülvizsgálatot követően a termékcsoportot két külön termékcsoportra osztották fel és ennek megfelelően a talajjavítókról szóló 2006/799/EK határozatot elfogadták. A talajjavítók tekintetében a 2001/688/EK határozat helyébe az említett határozat lépett. |
| --- | --- |

(2)

Az említett felülvizsgálatot követően a termékcsoportot két külön termékcsoportra osztották fel és ennek megfelelően a talajjavítókról szóló 2006/799/EK határozatot elfogadták. A talajjavítók tekintetében a 2001/688/EK határozat helyébe az említett határozat lépett.

| (3) | A táptalajok esetében is szükségszerű felváltani a 2001/688/EK határozatot. |
| --- | --- |

(3)

A táptalajok esetében is szükségszerű felváltani a 2001/688/EK határozatot.

| (4) | A felülvizsgálat alapján helyénvaló a tudományos és piaci fejlődés figyelembe vétele érdekében a táptalajokra vonatkozó kritériumok és követelmények felülvizsgálata, amelyek érvényessége 2007. augusztus 28-án lejár. |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálat alapján helyénvaló a tudományos és piaci fejlődés figyelembe vétele érdekében a táptalajokra vonatkozó kritériumok és követelmények felülvizsgálata, amelyek érvényessége 2007. augusztus 28-án lejár.

| (5) | A felülvizsgált ökológiai kritériumok és követelmények négyéves időszakra érvényesek. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgált ökológiai kritériumok és követelmények négyéves időszakra érvényesek.

| (6) | Helyénvaló egy legfeljebb tizennyolc hónapos átmeneti időszak engedélyezése azon termelők számára, akik termékei 2006. október 1-jét megelőzően ökocímkét kaptak, vagy akik ennek odaítélését az említett dátumot megelőzően kérték, hogy elég idő álljon rendelkezésükre termékeiknek a felülvizsgált kritériumoknak és követelményeknek való megfelelés érdekében történő kiigazítására. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló egy legfeljebb tizennyolc hónapos átmeneti időszak engedélyezése azon termelők számára, akik termékei 2006. október 1-jét megelőzően ökocímkét kaptak, vagy akik ennek odaítélését az említett dátumot megelőzően kérték, hogy elég idő álljon rendelkezésükre termékeiknek a felülvizsgált kritériumoknak és követelményeknek való megfelelés érdekében történő kiigazítására.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „táptalajok” termékcsoportba az in situ talajt kivéve olyan anyagok tartoznak, amelyekben növényt termesztenek.

2. cikk

A 1980/2000/EK rendelet értelmében a táptalajokra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélése érdekében a terméknek az 1. cikkben meghatározott „táptalajok” termékcsoportba kell tartoznia, és meg kell felelnie az e határozathoz csatolt mellékletben megállapított ökológiai kritériumoknak.

3. cikk

A „táptalajok” termékcsoport környezeti teljesítményét a mellékletben szereplő vonatkozó környezeti követelmények alapján kell értékelni.

4. cikk

Adminisztratív célra a „táptalajok” termékcsoporthoz rendelt kódszám: „029”.

5. cikk

A 2006. október 1-jét megelőzően a „talajjavítók és táptalajok” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan odaítélt ökocímkék 2008. április 30-ig tovább használhatók.

Amennyiben a „talajjavítók és táptalajok” termékcsoportba tartozó termékek tekintetében az ökocímke odaítélésére vonatkozó kérelmeket 2006. október 1-jét megelőzően benyújtották, ezen termékek az alkalmazandó feltételek szerint megkaphatják az ökocímkét 2007. augusztus 28-ig. Ilyen esetekben az ökocímke 2008. április 30-ig használható.

6. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 15.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

1

(2)  HL L 242., 2001.9.12., 17. o. A 2005/384/EK határozattal (HL L 127., 2005.5.12., 20. o.) módosított határozat

2

---

MELLÉKLET

KERETRENDSZER

A vizsgálat és a mintavétel ha lehetséges a CEN 223 „talajjavítók és táptalajok” technikai bizottság által kialakított vizsgálati módszereknek megfelelően történik, míg rendelkezésre nem állnak a CEN 151 „horizontális” munkacsoport irányításával kidolgozott vonatkozó horizontális szabványok.

A mintavételt a CEN/TC 223 (3. munkacsoport) által meghatározott módszereknek megfelelően kell elvégezni, a CEN által a „talajjavítók és táptalajok – mintavétel” EN 12579 szabványban meghatározott és jóváhagyott módon. Ha olyan vizsgálat és mintavétel szükséges, amelyre nem terjednek ki ezek a módszerek és mintavételi eljárások, a kérelmet értékelő illetékes testület(ek) (a továbbiakban: illetékes testület) jelzi(k), mely vizsgálati és/vagy mintavételi módszereket tekinti(k) elfogadhatónak.

Adott esetben használhatók más vizsgálati módszerek, ha az illetékes testület elfogadja azok egyenértékűségét. Ha egyetlen vizsgálatot sem említenek, vagy ha az említett vizsgálatok célja felülvizsgálat vagy ellenőrzés, az illetékes testületnek, az esettől függően, a kérelmező által benyújtott nyilatkozatokra és dokumentációra, illetve független felülvizsgálatokra kell támaszkodnia.

Az illetékes testületek számára ajánlott, hogy figyelembe vegyék az elismert környezetvédelmi vezetési rendszerek, mint például az EMAS vagy az ISO 14001 alkalmazását a kérelmek értékelésénél és a termék e mellékletben szereplő kritériumoknak való megfelelése ellenőrzésénél. (Megjegyzés: ilyen környezetvédelmi vezetési rendszerek megvalósítása nem követelmény.)

A kritériumok célja különösen a következők előmozdítása:

| — | hulladékanyag gyűjtéséből, illetve feldolgozásából származó újrahasználható anyag felhasználasának és/vagy testületes anyag újrafelhasználásának ösztönzése, hozzájárulva ezáltal a végső ártalmatlanításnál (például hulladéklerakó) a szilárd hulladék mennyiségének csökkentéséhez; |
| --- | --- |

—

hulladékanyag gyűjtéséből, illetve feldolgozásából származó újrahasználható anyag felhasználasának és/vagy testületes anyag újrafelhasználásának ösztönzése, hozzájárulva ezáltal a végső ártalmatlanításnál (például hulladéklerakó) a szilárd hulladék mennyiségének csökkentéséhez;

| — | a környezeti hatás csökkentése a nem újrahasznosítható anyagok kinyerése és előállítása során. |
| --- | --- |

—

a környezeti hatás csökkentése a nem újrahasznosítható anyagok kinyerése és előállítása során.

A kritériumok megállapítása olyan szinteken történt, amelyek azoknak a táptalajoknak a címkézését segítik elő, amelyeknek kisebb a környezeti hatásuk a termék teljes életciklusa során.

ÖKOLÓGIAI KRITÉRIUMOK

1.   Alkotórészek

A következő alkotórészek elfogadottak:

1.1.   Szerves alkotórészek

A termék esetében csak akkor mérlegelhető az ökocímke odaítélése, ha az nem tartalmaz tőzeget, és szervesanyag-tartalma hulladékfeldolgozásból és/vagy annak újrafelhasználásából származik (a hulladékról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelvben (1) és annak I. mellékletében meghatározottak szerint).

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a termék részletes összetételét és egy nyilatkozatot arról, hogy a termék a fenti követelménynek megfelel.

1.2.   Iszap

A termékek nem tartalmazhatnak szennyvíziszapot. (Nem szennyvíz eredetű) iszap engedélyezett, ha teljesíti az alábbi kritériumokat:

Az iszap a (2000/532/EK határozat módosításáról szóló 2001/118/EK bizottsági határozatban (2) megállapított) európai hulladéklista szerint az alábbi hulladékok közé tartozik:

| 02 03 05 | gyümölcs, zöldség, gabona, étkezési olaj, kakaó, kávé, tea és dohány előkészítése és feldolgozása; konzervgyártás; élesztő- és élesztőkivonat-gyártás; melaszgyártás és -erjesztés során keletkező a folyékony hulladékoknak a helyszínen történő kezeléséből származó iszapok |
| --- | --- |
| 02 04 03 | a cukorgyártás során keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok. |
| 02 05 02 | a tejtermékiparban keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok. |
| 02 06 03 | a sütő- és cukrásziparban keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok. |
| 02 07 05 | alkoholtartalmú és nem alkoholtartalmú italok (kávé, tea és kakaó kivételével) előállítása során keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok |

02 03 05

gyümölcs, zöldség, gabona, étkezési olaj, kakaó, kávé, tea és dohány előkészítése és feldolgozása; konzervgyártás; élesztő- és élesztőkivonat-gyártás; melaszgyártás és -erjesztés során keletkező a folyékony hulladékoknak a helyszínen történő kezeléséből származó iszapok

02 04 03

a cukorgyártás során keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok.

02 05 02

a tejtermékiparban keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok.

02 06 03

a sütő- és cukrásziparban keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok.

02 07 05

alkoholtartalmú és nem alkoholtartalmú italok (kávé, tea és kakaó kivételével) előállítása során keletkező folyékony hulladékok helyszínen történő kezeléséből származó iszapok

Az iszapokat eredet szerint el kell különíteni, ami azt jelenti, hogy ezek nem keveredhetnek az egyedi gyártási folyamaton kívül folyadékokkal vagy iszapokkal.

A hulladékban a nehézfémek kezelést megelőző maximális koncentrációja (mg/kg száraz tömeg) megfelel a 2. kritérium követelményeinek.

Az iszapokra teljesülnie kell valamennyi további, e mellékletben megállapított ökocímke-kritériumnak, mely esetben ezeket megfelelően stabilizáltnak és higiénikusnak tekintik.

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a termék részletes összetételét és egy nyilatkozatot arról, hogy a termék a fenti követelmények mindegyikének megfelel.

1.3.   Ásványi anyagok

Ásványi anyagokat nem nyerhetnek ki az alábbi területekről:

| — | a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 92/43/EGK tanácsi irányelv (3) szerinti bejelentett közösségi jelentőségű helyek; |
| --- | --- |

—

a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 92/43/EGK tanácsi irányelv (3) szerinti bejelentett közösségi jelentőségű helyek;

| — | A Natura 2000 hálózatba tartozó területek, melyek a vadon élő madarak védelméről szóló, 79/409/EGK tanácsi irányelv (4) szerinti különleges madárvédelmi területekből állnak, továbbá a 92/43/EGK irányelv szerinti vagy az Európai Közösség területén kívül található, ezekkel egyenértékű területek együttesen, melyek az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezménye megfelelő rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

—

A Natura 2000 hálózatba tartozó területek, melyek a vadon élő madarak védelméről szóló, 79/409/EGK tanácsi irányelv (4) szerinti különleges madárvédelmi területekből állnak, továbbá a 92/43/EGK irányelv szerinti vagy az Európai Közösség területén kívül található, ezekkel egyenértékű területek együttesen, melyek az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezménye megfelelő rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak.

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez egy nyilatkozatot arról, hogy a termék megfelel az adott hatóságok által kiadott követelménynek.

2.   Veszélyes anyagok korlátozása

A szerves táptalaj összetevőiben a következő elemek mennyiségének kisebbnek kell lennie az alább ismertetett értékeknél, szárazanyag-tartalomra vonatkoztatva:

| Elem | mg/kg (száraz tömeg) |
| --- | --- |
| Zn | 300 |
| Cu | 100 |
| Ni | 50 |
| Cd | 1 |
| Pb | 100 |
| Hg | 1 |
| Cr | 100 |
| Mo (*1) | 2 |
| Se (*1) | 1,5 |
| As (*1) | 10 |
| F (*1) | 200 |

Elem

mg/kg (száraz tömeg)

Zn

300

Cu

100

Ni

50

Cd

1

Pb

100

Hg

1

Cr

100

Mo (*1)

2

Se (*1)

1,5

As (*1)

10

F (*1)

200

Megjegyzés: Ezen határértékek akkor alkalmazandók ha a nemzeti jogszabály nem szigorúbb

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a megfelelő vizsgálati jelentéseket és egy nyilatkozatot arról, hogya termék megfelel e követelménynek.

3.   A termék használhatósága

A termékeknek nem lehet káros hatásuk a növény kihajtására vagy azt követő növekedésére.

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a megfelelő vizsgálati jelentéseket és egy nyilatkozatot arról, hogy a termék megfelel e követelménynek.

4.   Egészség és biztonság

A termékek nem léphetik túl az elsődleges kórokozók maximális szintjét az alábbiak szerint:

| — | Szalmonella: nincs jelen 25 grammban; |
| --- | --- |

—

Szalmonella: nincs jelen 25 grammban;

| — | bélféreg (Helminth Ova): nincs jelen 1,5 grammban (5) |
| --- | --- |

—

bélféreg (Helminth Ova): nincs jelen 1,5 grammban (5)

| — | E. Coli: <1 000 MPN/g (MPN: a legvalószínűbb számadat) (6) |
| --- | --- |

—

E. Coli: <1 000 MPN/g (MPN: a legvalószínűbb számadat) (6)

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethezhez a vonatkozó vizsgálati jelentéseket és dokumentációt, és egy nyilatkozatot arról, hogy a termék megfelel e követelményeknek.

5.   Csíraképes magok/propagulumok

A végleges termékben a gyommagok és az agresszív gyomok vegetatív szaporító részeinek mennyisége nem lépheti túl a literenkénti 2 egységet.

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez egy nyilatkozatot arról, hogy a termék megfelel ezeknek a követelményeknek, valamint a megfelelő vizsgálati jelentéseket és dokumentációt.

6.   Egyéb kritériumok

| a) | A termékek elektromos vezetőképessége nem haladhatja meg a 1,5 dS/m-t. |
| --- | --- |

a)

A termékek elektromos vezetőképessége nem haladhatja meg a 1,5 dS/m-t.

| b) | Csak szervetlen táptalajokra alkalmazandó: |
| --- | --- |

b)

Csak szervetlen táptalajokra alkalmazandó:

Alapvető szakmai piacok esetében (azaz, ahol a pályázó éves értékesítése bármely országban a szakmai piacon meghaladja a 30 000 m3-t), a pályázó köteles teljes körűen tájékoztatni a felhasználót a táptalajok használat utáni eltávolításának és feldolgozásának lehetőségeiről. Ezt az információt be kell építeni a kísérő tájékoztatóba.

A pályázó tájékoztatja az illetékes testületet a felajánlott lehetőség(ek)ről és az azokra kapott válaszokról, különös tekintettel az alábbiakra:

| — | a gyűjtés, feldolgozás és rendeltetési hely leírása. A műanyagot minden esetben el kell különíteni a szerves/szervetlen anyagoktól és elkülönítetten kell feldolgozni. |
| --- | --- |

—

a gyűjtés, feldolgozás és rendeltetési hely leírása. A műanyagot minden esetben el kell különíteni a szerves/szervetlen anyagoktól és elkülönítetten kell feldolgozni.

| — | a gyűjtött (input) és feldolgozott táptalajok mennyiségének éves felülvizsgálata (rendeltetési hely szerint) |
| --- | --- |

—

a gyűjtött (input) és feldolgozott táptalajok mennyiségének éves felülvizsgálata (rendeltetési hely szerint)

A pályázónak igazolnia kell, hogy a táptalajhulladék legalább 50 %-át újrahasznosítja használat után.

7.   A termékkel átadott tájékoztatás

Általános tájékoztatás:

A terméket – a csomagoláson vagy a kísérő tájékoztatón feltüntetve – az alábbi tájékoztatással kell ellátni :

| a) | a forgalomba hozatalért felelős szervezet neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a forgalomba hozatalért felelős szervezet neve és címe;

| b) | a terméket típus szerint azonosító leíró szöveg, mely tartalmazza a „TÁPTALAJOK” szöveget; |
| --- | --- |

b)

a terméket típus szerint azonosító leíró szöveg, mely tartalmazza a „TÁPTALAJOK” szöveget;

| c) | tételazonosító kód; |
| --- | --- |

c)

tételazonosító kód;

| d) | a mennyiség (tömegben vagy térfogatban); |
| --- | --- |

d)

a mennyiség (tömegben vagy térfogatban);

| e) | a termék gyártásához (5 térfogatszázaléknál nagyobb mértékben) felhasznált főbb alapanyagok; |
| --- | --- |

e)

a termék gyártásához (5 térfogatszázaléknál nagyobb mértékben) felhasznált főbb alapanyagok;

Adott esetben a termék felhasználásáról az alábbi tájékoztatást bocsátják rendelkezésre a termékkel együtt, vagy a csomagoláson vagy kísérő dokumentumon:

| a) | a javasolt tárolási körülmények és a javasolt felhasználhatósági időpont; |
| --- | --- |

a)

a javasolt tárolási körülmények és a javasolt felhasználhatósági időpont;

| b) | biztonságos kezelésre és használatra vonatkozó útmutatások. |
| --- | --- |

b)

biztonságos kezelésre és használatra vonatkozó útmutatások.

| c) | annak leírása, hogy a terméket milyen célra szánták, és használatára milyen korlátozások vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

annak leírása, hogy a terméket milyen célra szánták, és használatára milyen korlátozások vonatkoznak;

| d) | annak jelzése, hogy pontosan milyen növénycsoportok részére (például mészkerülők vagy mészkedvelők) szánják a terméket; |
| --- | --- |

d)

annak jelzése, hogy pontosan milyen növénycsoportok részére (például mészkerülők vagy mészkedvelők) szánják a terméket;

| e) | pH és szén–nitrogén (C/N) arány; |
| --- | --- |

e)

pH és szén–nitrogén (C/N) arány;

| f) | a szerves anyag stabilitásának (stabil vagy nagyon stabil) jelzése a nemzeti vagy nemzetközi szabványoknak megfelelően; |
| --- | --- |

f)

a szerves anyag stabilitásának (stabil vagy nagyon stabil) jelzése a nemzeti vagy nemzetközi szabványoknak megfelelően;

| g) | a termék használatának javasolt módszereire vonatkozó nyilatkozat; |
| --- | --- |

g)

a termék használatának javasolt módszereire vonatkozó nyilatkozat;

| h) | hobbialkalmazásokban: javasolt alkalmazási arány kilogramm vagy liter termék/egységnyi felület (m2)/év formában kifejezve. |
| --- | --- |

h)

hobbialkalmazásokban: javasolt alkalmazási arány kilogramm vagy liter termék/egységnyi felület (m2)/év formában kifejezve.

Az egyes információk csak akkor hagyhatók el, ha a kérelmező ezt megfelelően indokolja.

Megjegyzés: Ezt a tájékoztatást kell megadni, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok eltérően nem rendelkeznek.

Részletes tájékoztatás

| Paraméter | Vizsgálati módszerek |
| --- | --- |
| Mennyiség | EN 12580 |
| pH | EN 13037 |
| Elektromos vezetőképesség | EN 13038 |
| Szén–hidrogén arány (C/N) | C/N (*2) |
| Nehézfémek (Cd, Cr, Cu, Pb, Ni, Zn) | EN 13650 |
| Hg | ISO 16772 |
| Szalmonella | ISO 6579 |
| Bélféreg (Helminth ova): | prXP X 33-017 |
| E. Coli | ISO 11866-3 |

Paraméter

Vizsgálati módszerek

Mennyiség

EN 12580

pH

EN 13037

Elektromos vezetőképesség

EN 13038

Szén–hidrogén arány (C/N)

C/N (*2)

Nehézfémek (Cd, Cr, Cu, Pb, Ni, Zn)

EN 13650

Hg

ISO 16772

Szalmonella

ISO 6579

Bélféreg (Helminth ova):

prXP X 33-017

E. Coli

ISO 11866-3

8.   Az ökocímkén megjelenő tájékoztatás

Az ökocímke 2. rovatában a következő szövegnek kell megjelennie:

| — | elősegíti az anyagok újrafeldolgozását; |
| --- | --- |

—

elősegíti az anyagok újrafeldolgozását;

| — | fenntarthatóbb módon segíti elő az előállított anyagok használatát, csökkentve ezáltal a környezet károsodását |
| --- | --- |

—

fenntarthatóbb módon segíti elő az előállított anyagok használatát, csökkentve ezáltal a környezet károsodását

---

(1)  HL L 194., 1975.7.25., 39. o.

(2)  HL L 47., 2001.2.16., 1. o.

(3)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(4)  HL L 59., 1979.4.25., 1. o.

(*1)  Az ilyen elemek jelenlétére utaló adatok csak az ipari eljárásokból származó anyagot tartalmazó termékek esetében szükségesek

(5)  Azon termékek esetében, melyek szerves tartalma nemcsak zöld, kerti vagy parkból származó hulladékból ered

(6)  Azon termékek esetében, melyek szerves tartalma kizárólag zöld, kerti vagy parkból származó hulladékból ered

(*2)  Szén = szerves anyag (EN 13039) × 0,58, összes N (prEN 13654/1-2).

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/144 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/144

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 15.

a Bizottság standard biztonsági intézkedéseinek és riasztási fokozatainak létrehozásáról, valamint a válsághelyzetek kezelésére vonatkozó operatív eljárások tekintetében eljárási szabályzatának módosításáról

(2007/65/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 218. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 131. cikkére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Helyénvaló, hogy a Bizottság operatív eljárásokat és intézkedéseket hozzon létre a válságok és vészhelyzetek (a továbbiakban: válsághelyzetek) kezelésére, és különösen annak biztosítására, hogy a lehető leghatékonyabban és leggyorsabban lehessen meghozni valamennyi szükséges döntést, miközben azok továbbra is politikai ellenőrzés alatt maradnak. |
| --- | --- |

(1)

Helyénvaló, hogy a Bizottság operatív eljárásokat és intézkedéseket hozzon létre a válságok és vészhelyzetek (a továbbiakban: válsághelyzetek) kezelésére, és különösen annak biztosítására, hogy a lehető leghatékonyabban és leggyorsabban lehessen meghozni valamennyi szükséges döntést, miközben azok továbbra is politikai ellenőrzés alatt maradnak.

| (2) | Szükséges, hogy a Bizottság operatív válságkezelő struktúrát hozzon létre. |
| --- | --- |

(2)

Szükséges, hogy a Bizottság operatív válságkezelő struktúrát hozzon létre.

| (3) | Eljárásokat és intézkedéseket kell létrehozni többek között a válsághelyzetek biztonsági vonatkozásainak kezelésére. Az érthetőség érdekében meg kell határozni a szokásos biztonsági körülmények között alkalmazandó eljárásokat és intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(3)

Eljárásokat és intézkedéseket kell létrehozni többek között a válsághelyzetek biztonsági vonatkozásainak kezelésére. Az érthetőség érdekében meg kell határozni a szokásos biztonsági körülmények között alkalmazandó eljárásokat és intézkedéseket is.

| (4) | A válsághelyzetek jó kezelése lehetővé teszi a személyzetnek a veszély természetére és a meghozandó védelmi intézkedésekre vonatkozó gyors figyelmeztetését. |
| --- | --- |

(4)

A válsághelyzetek jó kezelése lehetővé teszi a személyzetnek a veszély természetére és a meghozandó védelmi intézkedésekre vonatkozó gyors figyelmeztetését.

| (5) | A tagállamok és egyéb nemzetközi szervezetek jelenlegi gyakorlata azt mutatja, hogy a riasztási fokozatok rendszerének létrehozása a leghatékonyabb módja annak, hogy biztosítani lehessen, hogy a becsült veszélyszintnek megfelelő és arányos biztonsági intézkedéseket hozzanak. Ezért ki kell dolgozni a standard biztonsági intézkedéseket és három riasztási fokozatot tartalmazó rendszert. Ezt a rendszert kell alkalmazni a Bizottság valamennyi létesítményében. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok és egyéb nemzetközi szervezetek jelenlegi gyakorlata azt mutatja, hogy a riasztási fokozatok rendszerének létrehozása a leghatékonyabb módja annak, hogy biztosítani lehessen, hogy a becsült veszélyszintnek megfelelő és arányos biztonsági intézkedéseket hozzanak. Ezért ki kell dolgozni a standard biztonsági intézkedéseket és három riasztási fokozatot tartalmazó rendszert. Ezt a rendszert kell alkalmazni a Bizottság valamennyi létesítményében.

| (6) | A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom (1) bizottsági határozattal mellékletként a Bizottság belső eljárási szabályzatához csatolt biztonsági rendelkezések előírják, hogy a Bizottság egy tagja felel a biztonsági ügyekért és a Bizottság biztonságpolitikájának végrehajtásáért. |
| --- | --- |

(6)

A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom (1) bizottsági határozattal mellékletként a Bizottság belső eljárási szabályzatához csatolt biztonsági rendelkezések előírják, hogy a Bizottság egy tagja felel a biztonsági ügyekért és a Bizottság biztonságpolitikájának végrehajtásáért.

| (7) | Az említett biztonsági rendelkezések mellékletének 2. szakaszában meghatározott általános elvek a törvényességet, az átláthatóságot, az elszámolási kötelezettséget és a szubszidiaritást (arányosságot) foglalják magukban, amelyeket egyformán alkalmazni kell a válságkezelésre is. |
| --- | --- |

(7)

Az említett biztonsági rendelkezések mellékletének 2. szakaszában meghatározott általános elvek a törvényességet, az átláthatóságot, az elszámolási kötelezettséget és a szubszidiaritást (arányosságot) foglalják magukban, amelyeket egyformán alkalmazni kell a válságkezelésre is.

| (8) | A Bizottságon belüli jogkör jellegzetessége és harmadik országokban a Közösség küldöttségeinek sajátos helyzete egyedi eljárásokat és különböző típusú intézkedéseket tesz szükségessé, annak függvényében, hogy a biztonsági intézkedések tagállamokban vagy harmadik országokban lévő bizottsági létesítményeket érintenek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságon belüli jogkör jellegzetessége és harmadik országokban a Közösség küldöttségeinek sajátos helyzete egyedi eljárásokat és különböző típusú intézkedéseket tesz szükségessé, annak függvényében, hogy a biztonsági intézkedések tagállamokban vagy harmadik országokban lévő bizottsági létesítményeket érintenek.

| (9) | A közszolgáltatások folyamatosságának elve szerint a Bizottságnak minden körülmények között el kell tudnia látni feladatait, a Szerződésekben meghatározottaknak megfelelően. Következésképpen az olyan rendkívüli és előre nem látható események esetén, amelyek lehetetlenné teszik a Bizottság számára, hogy az eljárási szabályzatában (2) foglaltaknak megfelelően írásbeli vagy szóbeli eljárás keretében testületként hozza meg határozatait, a Bizottság elnökének olyan rendkívüli hatáskörökkel kell rendelkeznie, hogy az adott helyzettel összefüggésben sürgősnek és szükségesnek ítélt bármilyen intézkedést megtehessen. |
| --- | --- |

(9)

A közszolgáltatások folyamatosságának elve szerint a Bizottságnak minden körülmények között el kell tudnia látni feladatait, a Szerződésekben meghatározottaknak megfelelően. Következésképpen az olyan rendkívüli és előre nem látható események esetén, amelyek lehetetlenné teszik a Bizottság számára, hogy az eljárási szabályzatában (2) foglaltaknak megfelelően írásbeli vagy szóbeli eljárás keretében testületként hozza meg határozatait, a Bizottság elnökének olyan rendkívüli hatáskörökkel kell rendelkeznie, hogy az adott helyzettel összefüggésben sürgősnek és szükségesnek ítélt bármilyen intézkedést megtehessen.

| (10) | A Bizottságnak a válságkezelésre vonatkozó operatív eljárásokról szóló, a 2003/246/EK, Euratom (3) határozattal mellékletként a Bizottság belső eljárási szabályzatához csatolt rendelkezéseit ezért megfelelően módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében e rendelkezések helyébe e határozatnak kell lépnie, |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak a válságkezelésre vonatkozó operatív eljárásokról szóló, a 2003/246/EK, Euratom (3) határozattal mellékletként a Bizottság belső eljárási szabályzatához csatolt rendelkezéseit ezért megfelelően módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében e rendelkezések helyébe e határozatnak kell lépnie,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   A válságkezelési rendszert válságkezelési csoport irányítja, a (2) bekezdéssel összhangban. A válságkezelési csoportot a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója által létrehozott operatív csoport és monitoringcsoport támogatja.

(2)   A válságkezelési csoport ülésein a főtitkárhelyettes elnököl. A válságkezelési csoport a Bizottság elnöke kabinetjének egy tagjából és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjából, a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatójából, a Jogi Szolgálat főigazgatójából, a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság, a Költségvetési Főigazgatóság, a Kommunikációs Főigazgatóság, a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága, a Külkapcsolati Főigazgatóság, valamint az Informatikai Főigazgatóság főigazgatójából és olyan más személyekből áll, akiket adott körülmények között a főtitkárhelyettes megfelelőnek tart.

(3)   Ha az Európai Unión kívül adódik válsághelyzet, a külkapcsolatokért felelős biztos kabinetjének valamely tagját meghívják, hogy vegyen részt a válságkezelési csoport ülésein.

(4)   A válságkezelési csoport feladata, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak, és különösen a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának azokat az adott helyzetnek megfelelő intézkedéseket illetően, amelyeket a Bizottság személyzetének és vagyonának megóvása, valamint a Bizottság operatív hatékonyságának biztosítása érdekében meg kell tenni válsághelyzet esetén.

(5)   A válságkezelési csoport elnöke folyamatosan tájékoztatja a fejleményekről a Bizottság elnökét, a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját és a Bizottságnak a válsághelyzetbe bevont valamennyi tagját.

(6)   A hét minden napján 24 órás készenléti szolgálatnak kell működnie, amely legalább két tisztségviselő folyamatos jelenlétén alapul, hogy a Biztonsági Igazgatóság elláthassa feladatait.

2. cikk

(1)   Az Európai Unión belül a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja bármikor utasíthatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatóját, hogy helyezze működésbe a válságkezelő rendszert.

(2)   Ha az Európai Unión kívül adódik válsághelyzet, a válságkezelő rendszer működésbe helyezéséről közösen dönt a Bizottság külkapcsolatokért és biztonsági ügyekért felelős tagja.

3. cikk

(1)   A (2) és (3) bekezdést kell alkalmazni annak érdekében, hogy megfelelő gyorsasággal meg lehessen hozni azokat a döntéseket, amelyek biztosítják a bizottsági személyzet (és a munkahelyen a személyzet egészsége), információk, épületek és egyéb vagyon bármely veszéllyel szembeni védelmét és biztosítják az operatív kapacitást az olyan sürgető helyzetekben, amelyekben a szokásos döntéshozatali eljárásokra nincs lehetőség.

(2)   Ha az Európai Unión belül adódik válsághelyzet, a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja bármilyen döntést hozhat, amelyet szükségesnek tart a Bizottság személyzetének és vagyonának az ilyen veszéllyel szembeni védelme érdekében.

Rendkívül sürgős helyzetekben a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója hozhat az első albekezdésben meghatározotthoz hasonló döntést, eljárása során, amennyiben lehetséges, a válságkezelési csoporttal konzultálva. E hatáskörök bármilyen használatát haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának felülvizsgálat, és adott esetben jóváhagyás, módosítás vagy visszavonás céljából. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell.

(3)   Ha az Európai Unión kívül adódik válsághelyzet, rendkívül sürgős helyzetekben a Bizottság képviseletének vagy a Közösség küldöttségének vezetője hozhat a (2) bekezdés első albekezdésében meghatározotthoz hasonló döntést. E hatáskörök bármilyen használatát jelenteni kell a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagjának, aki erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját. Ezeket a döntéseket a Bizottság e két tagja közösen vizsgálja felül, és adott esetben jóváhagyja, módosítja vagy visszavonja. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell.

(4)   Az e cikk alapján hozott valamennyi határozatot meg kell küldeni a testület következő ülésére felülvizsgálat, és adott esetben jóváhagyás, módosítás vagy visszavonás céljából.

4. cikk

(1)   Az olyan rendkívüli és előre nem látható események esetén, amelyek lehetetlenné teszik a Bizottság számára, hogy az eljárási szabályzata 4. cikkében foglaltaknak megfelelően írásbeli vagy szóbeli eljárás keretében testületként hozza meg határozatait, a Bizottság elnöke, a Bizottság nevében és felelősségére meghozhat bármely olyan intézkedést, amelyet az adott válsághelyzettel összefüggésben a Közösség közérdekeinek megóvása, a Közösség törvényi kötelességeinek teljesítése vagy a közösségi intézmények vagy szervek, tagállamok, vagy az Unió polgárai és vállalkozásai elkerülhető károsodásának megelőzése érdekében sürgősnek és szükségesnek ítél.

(2)   A Bizottság elnöke, amennyiben megvalósítható, a jogos érdekkel rendelkező szervezeti egységekkel és a feladataik végrehajtásában nem akadályozott bizottsági tagokkal folytatott konzultációt követően hozza meg intézkedését.

(3)   Az e cikk alapján hozott minden határozatot meg kell küldeni a testületnek felülvizsgálat, és adott esetben jóváhagyás, módosítás vagy visszavonás céljából, amint a testület működéséhez szükséges feltételek megfelelőek.

5. cikk

A Bizottság eljárási szabályzatában a helyettesítésre vonatkozóan megállapított rendelkezéseket és az azokat hatályba léptető szabályokat erre a határozatra értelemszerűen alkalmazni kell.

6. cikk

Létrejön egy standard biztonsági intézkedéseket és három riasztási fokozatot tartalmazó rendszer. A rendszer és a megfelelő biztonsági intézkedések a mellékletben meghatározottakhoz igazodnak. A rendszert a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazni kell.

7. cikk

A Bizottságnak a válságkezelésre vonatkozó operatív eljárásokról szóló, a 2003/246/EK, Euratom határozattal mellékletként a Bizottság eljárási szabályzatához csatolt rendelkezéseit el kell hagyni.

8. cikk

Ez a határozat nem sérti a 2006/25/EK, Euratom (4) bizottsági határozattal mellékletként a Bizottság eljárási szabályzatához csatolt, az ARGUS általános riasztási rendszert létrehozó biztonsági rendelkezéseket.

9. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 15-én.

a Bizottság részéről

Siim KALLAS

alelnök

---

(1)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o. A legutóbb a 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 347., 2005.12.30., 83. o.

2

(3)  HL L 92., 2003.4.9., 14. o.

3

(4)  HL L 19., 2006.1.24., 20. o.

4

---

MELLÉKLET

STANDARD BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK ÉS RIASZTÁSI FOKOZATOK

1. szakasz

A standard biztonsági intézkedéseket és a veszély létének megfelelő három riasztási fokozatot tartalmazó biztonsági rendszert kell alkalmazni a Bizottság létesítményeiben. Az 1. függelékben részletezett standard biztonsági intézkedések és – a veszély növekvő szintjének megfelelően egyestől hármas szintig terjedő – riasztási fokozatok azonosítására a „FEHÉR” („WHITE”), „SÁRGA” („YELLOW”), „NARANCS” („ORANGE”) és „VÖRÖS” („RED”) színkódok szolgálnak.

2. szakasz

A „FEHÉR” színnel jelölt, a 2A. és 2B. függelékben felsorolt standard biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni, ha konkrét biztonsági veszélyt nem azonosítottak.

Az e melléklet 2A. függelékében felsorolt standard biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni az Európai Bizottságnak az Európai Unió tagállamaiban lévő létesítményeiben.

Az e melléklet 2B. függelékében felsorolt standard biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni az Európai Bizottság harmadik országokban lévő létesítményeiben.

3. szakasz

| 1. | Az EU-n belül a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója jogosult arra, hogy módosítsa a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedések alkalmazását annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a helyi vagy aktuális veszélyelemzést. Intézkedéseiről és azok okairól az igazgató haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját és a válságkezelési csoport elnökét.
  A 4. szakasz 3. pontja a) alpontjának sérelme nélkül a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja






  a) | határoz a biztonsági szint „SÁRGA”, „NARANCS” vagy „VÖRÖS” jelzésű riasztási fokozatra emeléséről, a riasztási fokozat csökkentéséről vagy a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedésekhez való visszatérésről; |
| --- | --- | --- |

1.

Az EU-n belül a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója jogosult arra, hogy módosítsa a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedések alkalmazását annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a helyi vagy aktuális veszélyelemzést. Intézkedéseiről és azok okairól az igazgató haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját és a válságkezelési csoport elnökét.

A 4. szakasz 3. pontja a) alpontjának sérelme nélkül a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja

a)

határoz a biztonsági szint „SÁRGA”, „NARANCS” vagy „VÖRÖS” jelzésű riasztási fokozatra emeléséről, a riasztási fokozat csökkentéséről vagy a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedésekhez való visszatérésről;

| b) | határoz arról, hogy az aktuális biztonsági helyzet tekintetében a riasztási fokozatok konkrét intézkedései közül melyiket kell alkalmazni. E határozatok meghozatala során figyelembe veszi a Bizottság Biztonsági Igazgatósága igazgatójának tanácsát. |
| --- | --- |

b)

határoz arról, hogy az aktuális biztonsági helyzet tekintetében a riasztási fokozatok konkrét intézkedései közül melyiket kell alkalmazni. E határozatok meghozatala során figyelembe veszi a Bizottság Biztonsági Igazgatósága igazgatójának tanácsát.

Azokban a rendkívül sürgős helyzetekben, amikor a biztonsági helyzet megköveteli a riasztási fokozat azonnali megváltoztatását, a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója meghozza az előző bekezdésben megszabott határozatokat. Intézkedéseiről és azok okairól az igazgató haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját és a válságkezelési csoport elnökét. Amennyiben erre lehetőség van, a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója tanácskozik a válságkezelési csoporttal, az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően.

| 2. | Az EU-n kívül a külkapcsolatokért felelős főigazgató jogosult arra, hogy módosítsa a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedések alkalmazását annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a helyi helyzetet. A főigazgató haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagját és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját, valamint a válságkezelési csoport elnökét a meghozott intézkedésekről és azok okairól.
  A 4. szakasz 3. pontja a) alpontjának sérelme nélkül a Bizottság külkapcsolatokért és biztonsági ügyekért felelős tagjai közösen határoznak






  a) | a biztonsági szint „SÁRGA”, „NARANCS” vagy „VÖRÖS” jelzésű riasztási fokozatra emeléséről, a riasztási fokozat csökkentéséről vagy a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedésekhez való visszatérésről; |
| --- | --- | --- |

2.

Az EU-n kívül a külkapcsolatokért felelős főigazgató jogosult arra, hogy módosítsa a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedések alkalmazását annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a helyi helyzetet. A főigazgató haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagját és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját, valamint a válságkezelési csoport elnökét a meghozott intézkedésekről és azok okairól.

A 4. szakasz 3. pontja a) alpontjának sérelme nélkül a Bizottság külkapcsolatokért és biztonsági ügyekért felelős tagjai közösen határoznak

a)

a biztonsági szint „SÁRGA”, „NARANCS” vagy „VÖRÖS” jelzésű riasztási fokozatra emeléséről, a riasztási fokozat csökkentéséről vagy a „FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedésekhez való visszatérésről;

| b) | arról hogy az aktuális biztonsági helyzet tekintetében a riasztási fokozatok konkrét intézkedései közül melyiket kell alkalmazni. E határozatok meghozatala során figyelembe veszik a Bizottság Biztonsági Igazgatósága igazgatójának tanácsát. |
| --- | --- |

b)

arról hogy az aktuális biztonsági helyzet tekintetében a riasztási fokozatok konkrét intézkedései közül melyiket kell alkalmazni. E határozatok meghozatala során figyelembe veszik a Bizottság Biztonsági Igazgatósága igazgatójának tanácsát.

Azokban a rendkívül sürgős helyzetekben, amikor a biztonsági helyzet megköveteli a riasztási fokozat azonnali megváltoztatását, a Bizottság képviseletének vagy az EK-küldöttségnek a vezetője meghozza a 2. pontban megszabott határozatokat. A képviselet vagy küldöttség vezetője haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagját és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját és a válságkezelési csoport elnökét a meghozott intézkedésekről és azok okairól.

4. szakasz

1.   A Bizottság képviseletei, a regionális képviseletek és az EU képviseletei nemzetközi szervezeteknél a tagállamokban

| a) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága iránymutatásokat készít elő, amelyeket követni kell a Bizottság képviseletein és a regionális képviseleteken. Ezen iránymutatásokat a Kommunikációs Főigazgatósággal, illetve a Külkapcsolati Főigazgatósággal együtt kell kidolgozni, és figyelembe kell venni bennük a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által készített minden veszélyelemzést. A Kommunikációs Főigazgatóság és a Külkapcsolati Főigazgatóság külön felel a megfelelő biztonsági intézkedések megvalósításáért, működéséért és végrehajtásáért. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága iránymutatásokat készít elő, amelyeket követni kell a Bizottság képviseletein és a regionális képviseleteken. Ezen iránymutatásokat a Kommunikációs Főigazgatósággal, illetve a Külkapcsolati Főigazgatósággal együtt kell kidolgozni, és figyelembe kell venni bennük a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által készített minden veszélyelemzést. A Kommunikációs Főigazgatóság és a Külkapcsolati Főigazgatóság külön felel a megfelelő biztonsági intézkedések megvalósításáért, működéséért és végrehajtásáért.

| b) | Ha a tagállamokban a Bizottság képviseletének vagy a regionális képviseletnek a vezetője úgy véli, hogy szükség van a riasztási fokozat megváltoztatására, kérelmet nyújt be a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához, másolatot küldve a Kommunikációs Főigazgatóságnak vagy a Külkapcsolati Főigazgatóságnak. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága elemzi a helyzetet, és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjához megfontolásra továbbítja a kérelmet. |
| --- | --- |

b)

Ha a tagállamokban a Bizottság képviseletének vagy a regionális képviseletnek a vezetője úgy véli, hogy szükség van a riasztási fokozat megváltoztatására, kérelmet nyújt be a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához, másolatot küldve a Kommunikációs Főigazgatóságnak vagy a Külkapcsolati Főigazgatóságnak. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága elemzi a helyzetet, és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjához megfontolásra továbbítja a kérelmet.

| c) | Rendkívül sürgős helyzetekben a tagállamokban a Bizottság képviseletének vagy a regionális képviseletnek a vezetője bármilyen döntést hozhat, amelyet szükségesnek tart a személyzet és vagyon veszéllyel szembeni védelme érdekében. E hatáskörök bármilyen használatát haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának, másolatot küldve a Kommunikációs Főigazgatóságnak, illetve a Külkapcsolati Főigazgatóságnak. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága ezt jelenti a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának felülvizsgálat, és adott esetben jóváhagyás, módosítás vagy visszavonás céljából. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

c)

Rendkívül sürgős helyzetekben a tagállamokban a Bizottság képviseletének vagy a regionális képviseletnek a vezetője bármilyen döntést hozhat, amelyet szükségesnek tart a személyzet és vagyon veszéllyel szembeni védelme érdekében. E hatáskörök bármilyen használatát haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának, másolatot küldve a Kommunikációs Főigazgatóságnak, illetve a Külkapcsolati Főigazgatóságnak. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága ezt jelenti a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának felülvizsgálat, és adott esetben jóváhagyás, módosítás vagy visszavonás céljából. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell.

2.   A Közös Kutatóközpont

| a) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága iránymutatásokat készít elő, amelyeket követni kell a Bizottság Közös Kutatóközpontjában. Ezen iránymutatásokat a Közös Kutatóközponttal együtt kell kidolgozni, és figyelembe kell venni bennük a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által készített minden veszélyelemzést. A Közös Kutatóközpont felel a megfelelő biztonsági intézkedések megvalósításáért, működéséért és végrehajtásáért. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága iránymutatásokat készít elő, amelyeket követni kell a Bizottság Közös Kutatóközpontjában. Ezen iránymutatásokat a Közös Kutatóközponttal együtt kell kidolgozni, és figyelembe kell venni bennük a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által készített minden veszélyelemzést. A Közös Kutatóközpont felel a megfelelő biztonsági intézkedések megvalósításáért, működéséért és végrehajtásáért.

| b) | Ha a Bizottság Közös Kutatóközpontjának vezetője úgy véli, hogy szükség van a riasztási fokozat megváltoztatására, kérelmet nyújt be a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához, amely elemzi a helyzetet, és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjához megfontolásra továbbítja a kérelmet. |
| --- | --- |

b)

Ha a Bizottság Közös Kutatóközpontjának vezetője úgy véli, hogy szükség van a riasztási fokozat megváltoztatására, kérelmet nyújt be a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához, amely elemzi a helyzetet, és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjához megfontolásra továbbítja a kérelmet.

| c) | Rendkívül sürgős helyzetekben a tagállamokban a Bizottság Közös Kutatóközpontjának vezetője bármilyen döntést hozhat, amelyet szükségesnek tart a személyzet és vagyon veszéllyel szembeni védelme érdekében. E hatáskörök bármilyen használatát haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának felülvizsgálat, és adott esetben jóváhagyás, módosítás vagy visszavonás céljából. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

c)

Rendkívül sürgős helyzetekben a tagállamokban a Bizottság Közös Kutatóközpontjának vezetője bármilyen döntést hozhat, amelyet szükségesnek tart a személyzet és vagyon veszéllyel szembeni védelme érdekében. E hatáskörök bármilyen használatát haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának felülvizsgálat, és adott esetben jóváhagyás, módosítás vagy visszavonás céljából. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell.

3.   A Bizottság EK-küldöttségei és képviseletei az EU-n kívüli országokban

| a) | Az EU-n kívüli országokban a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával közösen dönt a riasztási fokozatról minden egyes EK-küldöttség tekintetében. |
| --- | --- |

a)

Az EU-n kívüli országokban a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával közösen dönt a riasztási fokozatról minden egyes EK-küldöttség tekintetében.

| b) | Rendkívül sürgős helyzetekben, vagy ha a helyzet nem teszi lehetővé a konzultációt, a Bizottság EK-küldöttségének vezetője bármilyen döntést hozhat, amelyet szükségesnek tart a személyzet és vagyon veszéllyel szembeni védelme érdekében, ideértve a riasztási fokozat ideiglenes megváltoztatását is. E hatáskörök bármilyen használatáról és a riasztási fokozat bármilyen megváltoztatásáról az EK-küldöttség vezetője haladéktalanul értesíti a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagját, aki haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját a meghozott intézkedésekről és azok okairól. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

b)

Rendkívül sürgős helyzetekben, vagy ha a helyzet nem teszi lehetővé a konzultációt, a Bizottság EK-küldöttségének vezetője bármilyen döntést hozhat, amelyet szükségesnek tart a személyzet és vagyon veszéllyel szembeni védelme érdekében, ideértve a riasztási fokozat ideiglenes megváltoztatását is. E hatáskörök bármilyen használatáról és a riasztási fokozat bármilyen megváltoztatásáról az EK-küldöttség vezetője haladéktalanul értesíti a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagját, aki haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját a meghozott intézkedésekről és azok okairól. A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjával egyidejűleg a válságkezelési csoport elnökét is tájékoztatni kell.

| c) | Az előző pontban foglaltaktól eltérő helyzetekben, ha a Bizottság képviseletének vagy az EK-küldöttségnek a vezetője szükségesnek tartja a riasztási fokozat megváltoztatását, kérelmet kell benyújtani a külkapcsolatokért felelős főigazgatóhoz, aki erről jelentést küld a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója számára. Az intézkedés megtételére az engedélyt a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagja és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja közösen adja meg. |
| --- | --- |

c)

Az előző pontban foglaltaktól eltérő helyzetekben, ha a Bizottság képviseletének vagy az EK-küldöttségnek a vezetője szükségesnek tartja a riasztási fokozat megváltoztatását, kérelmet kell benyújtani a külkapcsolatokért felelős főigazgatóhoz, aki erről jelentést küld a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatója számára. Az intézkedés megtételére az engedélyt a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagja és a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja közösen adja meg.

1. függelék

BIZTONSÁGI RIASZTÁSI FOKOZATOK A BIZOTTSÁGNÁL

Bevezetés

A riasztási fokozat olyan biztonsági intézkedések halmaza, amelyek célja az, hogy meghatározott védelmi szintet nyújtsanak a Bizottság személyzete, információi, épületei és egyéb vagyona számára bármilyen veszéllyel szemben, és biztosítsák a Bizottság operatív kapacitását. Ezeket a biztonsági intézkedéseket általános vagy kivételes jelleggel hajtják végre és szüntetik meg, a veszély szintjének növekedése vagy csökkenése függvényében.

Minden riasztási fokozat részletes intézkedések elfogadását követeli meg, amelyeket a Biztonsági Igazgatóság vagy a válsághelyzetben érintett küldöttség vezetője hajt végre a veszély jellegének megfelelően. Az intézkedések csomagjait külön határozat állapítja meg.

„FEHÉR” jelzésű standard biztonsági intézkedések

A „FEHÉR” színkóddal jelzett standard biztonsági intézkedéseket akkor használják, ha nem azonosítottak jelentős biztonsági veszélyt. Ezeket a standard biztonsági intézkedéseket rutinszerűen kell alkalmazni. Ezek az intézkedések szokásos biztonsági helyzetre utalnak, és a minimálisan elfogadható biztonsági szintről gondoskodnak. Ezek az intézkedések alkotják a Bizottság létesítményeiben alkalmazott biztonsági intézkedések alapját.

„SÁRGA” jelzésű riasztási fokozat

A „SÁRGA” jelzésű riasztási fokozat akkor lép érvénybe, ha olyan veszély keletkezik vagy rendkívüli események történnek, amelyek veszélyeztetik a személyzet épségét, az információkat, épületeket és az egyéb vagyont, és amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek az Európai Bizottság működésére.

„NARANCS” jelzésű riasztási fokozat

A „NARANCS” jelzésű riasztási fokozat akkor lép érvénybe, ha olyan veszély keletkezik vagy rendkívüli események történnek, amelyek veszélyeztetik a személyzet épségét, az információkat, épületeket és az egyéb vagyont, és amelyek az Európai Bizottságot vagy annak működését veszik célba, még ha a támadás meghatározott tárgyát, célját vagy idejét nem is azonosítottak.

„VÖRÖS” jelzésű riasztási fokozat

A „VÖRÖS” jelzésű riasztási fokozat akkor lép érvénybe, ha az Európai Bizottság vagy annak működése válik a veszély vagy rendkívüli események céljává, amelyek veszélyeztetik a személyzet épségét, az információkat, épületeket és az egyéb vagyont. Ezek a veszélyek egyértelműek és meghatározottak, és bármely pillanatban felmerülhetnek.

2A. függelék

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGNAK AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAIBAN LÉVŐ LÉTESÍTMÉNYEIBEN ALKALMAZOTT STANDARD BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

Bevezetés

A standard biztonsági intézkedések megfogalmazása általános, és alkalmazásukkor a végrehajtásukért felelős szolgálatok vonatkozásában részletes rendelkezésekkel egészülnek ki. E részletes rendelkezések megalkotását és végrehajtásuk felügyeletét a Bizottság Biztonsági Igazgatósága végzi.

1.   Az alkalmazás feltételei

E standard biztonsági intézkedések általánosan alkalmazandók. Olyan biztonsági szintről gondoskodnak, amely ahhoz a helyzethez igazodik, amelyben a veszély nem emelt szintű. E helyzet azonosítására a „FEHÉR” színkód szolgál. Ezek az intézkedések alkotják a Bizottság létesítményeiben alkalmazott biztonsági intézkedések alapját.

2.   Kommunikáció a Bizottságon kívül

| a) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatot hoz létre és tart fenn helyi és szövetségi rendőri szervekkel a tagállamokban, különösen Belgiumban és Luxemburgban. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolattartó pontokat hoz létre a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjére, különösen a biztonsági intézkedések vonatkozásában. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket szerveznek. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatot hoz létre és tart fenn helyi és szövetségi rendőri szervekkel a tagállamokban, különösen Belgiumban és Luxemburgban. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolattartó pontokat hoz létre a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjére, különösen a biztonsági intézkedések vonatkozásában. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket szerveznek.

| b) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatot hoz létre és tart fenn a biztonsági szolgálatokkal a tagállamokban. A kapcsolattartó pontok között létrehozza a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjét. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket tart. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatot hoz létre és tart fenn a biztonsági szolgálatokkal a tagállamokban. A kapcsolattartó pontok között létrehozza a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjét. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket tart.

| c) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatot hoz létre és tart fenn a többi közösségi intézmény biztonsági szolgálatával. A kapcsolattartó pontok között létrehozza a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjét. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket tart. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatot hoz létre és tart fenn a többi közösségi intézmény biztonsági szolgálatával. A kapcsolattartó pontok között létrehozza a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjét. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket tart.

3.   Kommunikáció a Bizottságon belül

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága tájékoztatja az új alkalmazottakat – ideértve az ideiglenes alkalmazottakat, nemzeti szakértőket és szerződéses munkatársakat is – a Bizottság létesítményeiben alkalmazott standard biztonsági intézkedésekről. A tudatosság fokozása érdekében legalább a következő területeken hangsúlyozza a bizottsági tisztviselők egyéni felelősségét: belépés a Bizottság épületeibe, látogatók, az ülések szervezésére irányadó szabályok, a levelezőrendszer használata, elektronikus levelezés használata, a telefonos kommunikációra vonatkozó biztonsági szempontok és a minősített információk kezelése és használata.

4.   Fizikai védelem/A belépés ellenőrzése

4.1.   A belépés ellenőrzésének elvei

| a) | A Bizottság létesítményeibe való belépés szigorúan a szükséges hozzáférés alapján történik. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága operatív elveket hoz létre, amelyek alapján ellenőrzik az Európai Bizottság épületeibe vagy azok részeibe történő belépést. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság létesítményeibe való belépés szigorúan a szükséges hozzáférés alapján történik. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága operatív elveket hoz létre, amelyek alapján ellenőrzik az Európai Bizottság épületeibe vagy azok részeibe történő belépést.

| b) | A Bizottság épületeibe belépő minden személynek a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által elismert érvényes belépési engedéllyel kell rendelkeznie. A Bizottság épületeibe belépő minden személy köteles megfelelni a Bizottság Biztonsági Igazgatósága vagy az őrszolgálat valamely tagja által adott bármely biztonsági rendelkezésnek. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság épületeibe belépő minden személynek a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által elismert érvényes belépési engedéllyel kell rendelkeznie. A Bizottság épületeibe belépő minden személy köteles megfelelni a Bizottság Biztonsági Igazgatósága vagy az őrszolgálat valamely tagja által adott bármely biztonsági rendelkezésnek.

| c) | Az érvényes belépési engedélyt a Bizottság épületein és létesítményein belül minden személynek mindenkor jól láthatóan kell magánál tartania. |
| --- | --- |

c)

Az érvényes belépési engedélyt a Bizottság épületein és létesítményein belül minden személynek mindenkor jól láthatóan kell magánál tartania.

| d) | A személyzet különböző kategóriáinak a Bizottság épületeibe történő belépésére vonatkozó menetrendet a Bizottság Biztonsági Igazgatóságával együttműködve kell elkészíteni. |
| --- | --- |

d)

A személyzet különböző kategóriáinak a Bizottság épületeibe történő belépésére vonatkozó menetrendet a Bizottság Biztonsági Igazgatóságával együttműködve kell elkészíteni.

| e) | A fent említett menetrenden kívül, ideértve a hétvégéket és ünnepnapokat is, a bizottsági szolgálati kártyát viselő személyeknek be kell jelentkezniük az épület recepcióján lévő nyilvántartásba. Más személyeket a nyilvántartásba történő bejelentkezésen kívül el kell látni egy, a Bizottság épületébe belépést biztosító érvényes engedéllyel. Ezt az engedélyt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága adja meg a felelős szolgálat kérése alapján, az érintett recepció részére az átadás a meglévő eljárások szerint történik. |
| --- | --- |

e)

A fent említett menetrenden kívül, ideértve a hétvégéket és ünnepnapokat is, a bizottsági szolgálati kártyát viselő személyeknek be kell jelentkezniük az épület recepcióján lévő nyilvántartásba. Más személyeket a nyilvántartásba történő bejelentkezésen kívül el kell látni egy, a Bizottság épületébe belépést biztosító érvényes engedéllyel. Ezt az engedélyt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága adja meg a felelős szolgálat kérése alapján, az érintett recepció részére az átadás a meglévő eljárások szerint történik.

4.2.   Érvényes belépési engedély

| a) | Szolgálati kártyát adnak ki a biztosoknak és a Bizottság személyzetének, azaz az olyan személyeknek, akikre a személyzeti szabályzat vagy az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei vonatkoznak, a kirendelt nemzeti szakértőknek, és ha szükségesnek tűnik, az egyéb intézmények, hivatalok és a Bizottság létesítményeiben lévő egyéb szervek személyzetének is. A más uniós intézmények szolgálati kártyáit az érintett intézménnyel kötött megállapodás alapján fogadják el. |
| --- | --- |

a)

Szolgálati kártyát adnak ki a biztosoknak és a Bizottság személyzetének, azaz az olyan személyeknek, akikre a személyzeti szabályzat vagy az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei vonatkoznak, a kirendelt nemzeti szakértőknek, és ha szükségesnek tűnik, az egyéb intézmények, hivatalok és a Bizottság létesítményeiben lévő egyéb szervek személyzetének is. A más uniós intézmények szolgálati kártyáit az érintett intézménnyel kötött megállapodás alapján fogadják el.

| b) | Belépési kártyát adnak ki minden más személyzet számára, amelynek a Bizottság szolgálataival szembeni szerződéses kötelezettségei teljesítéséhez a Bizottság épületeibe való belépésre van szüksége. A határozott időtartamú szerződéssel rendelkező személyzetnek kiállított kártyák nem léphetik túl ezt az időbeli korlátot, kivéve, ha azt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága engedélyezi. Az ilyen személyek számára kiállított belépési kártyák érvényességi ideje sosem léphet túl az adott év végén. Ha az Európai Parlament tagja kíván belépni a Bizottság valamely épületébe, ezt megteheti, ha bemutatja az Európai Parlament által kiállított belépési kártyáját a szolgálatban lévő biztonsági őrnek, és nem kell átesnie a külső látogatók esetében kötelező további biztonsági ellenőrzésen. |
| --- | --- |

b)

Belépési kártyát adnak ki minden más személyzet számára, amelynek a Bizottság szolgálataival szembeni szerződéses kötelezettségei teljesítéséhez a Bizottság épületeibe való belépésre van szüksége. A határozott időtartamú szerződéssel rendelkező személyzetnek kiállított kártyák nem léphetik túl ezt az időbeli korlátot, kivéve, ha azt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága engedélyezi. Az ilyen személyek számára kiállított belépési kártyák érvényességi ideje sosem léphet túl az adott év végén. Ha az Európai Parlament tagja kíván belépni a Bizottság valamely épületébe, ezt megteheti, ha bemutatja az Európai Parlament által kiállított belépési kártyáját a szolgálatban lévő biztonsági őrnek, és nem kell átesnie a külső látogatók esetében kötelező további biztonsági ellenőrzésen.

| c) | Laissez-passer engedélyt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága ad ki alaposan indokolt esetben a Bizottság épületeibe történő belépéshez. |
| --- | --- |

c)

Laissez-passer engedélyt a Bizottság Biztonsági Igazgatósága ad ki alaposan indokolt esetben a Bizottság épületeibe történő belépéshez.

| d) | Sajtókártya: Az újságírók akkreditációs kérelmeit a Kommunikációs Főigazgatóság dolgozza fel, együttműködve a Tanáccsal és a nemzeti szolgálatokkal. Ha jóváhagynak egy akkreditációs kérelmet, a Kommunikációs Főigazgatóság felkéri a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát az engedély kiadására. |
| --- | --- |

d)

Sajtókártya: Az újságírók akkreditációs kérelmeit a Kommunikációs Főigazgatóság dolgozza fel, együttműködve a Tanáccsal és a nemzeti szolgálatokkal. Ha jóváhagynak egy akkreditációs kérelmet, a Kommunikációs Főigazgatóság felkéri a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát az engedély kiadására.

| e) | A látogatói belépési engedélyt vagy a szerződéses partnerek látogatói belépési engedélyét ideiglenesen adják ki látogatók számára a Bizottság épületeiben a fogadási ponton, valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése alapján. |
| --- | --- |

e)

A látogatói belépési engedélyt vagy a szerződéses partnerek látogatói belépési engedélyét ideiglenesen adják ki látogatók számára a Bizottság épületeiben a fogadási ponton, valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése alapján.

| f) | Csak a szolgálati kártya birtokosa hívhat látogatókat a Bizottság épületeibe. Ha a Bizottság egyéb érvényes belépési engedélyek birtokosaiért felelős szervezeti egysége kíván látogatókat meghívni, indoklással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához. |
| --- | --- |

f)

Csak a szolgálati kártya birtokosa hívhat látogatókat a Bizottság épületeibe. Ha a Bizottság egyéb érvényes belépési engedélyek birtokosaiért felelős szervezeti egysége kíván látogatókat meghívni, indoklással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához.

| g) | A bizottsági tisztviselőknek az igazgatási területekre belépést kérő családtagjait látogatóként kell kezelni. |
| --- | --- |

g)

A bizottsági tisztviselőknek az igazgatási területekre belépést kérő családtagjait látogatóként kell kezelni.

| h) | Valamennyi szolgálati kártya és belépési engedély a Bizottság tulajdona marad, azokat kérésre vissza kell juttatni a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához. A Bizottság azon szolgálatai, amelyek a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát érvényes belépési engedélyek kiállítására kérték, biztosítják, hogy a szerződés megszűnésekor, vagy ha az engedély kiállításának jogcíme érvényét veszti, az engedély visszakerüljön a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához. |
| --- | --- |

h)

Valamennyi szolgálati kártya és belépési engedély a Bizottság tulajdona marad, azokat kérésre vissza kell juttatni a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához. A Bizottság azon szolgálatai, amelyek a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát érvényes belépési engedélyek kiállítására kérték, biztosítják, hogy a szerződés megszűnésekor, vagy ha az engedély kiállításának jogcíme érvényét veszti, az engedély visszakerüljön a Bizottság Biztonsági Igazgatóságához.

4.3.   A bizottsági létesítmények látogatóinak típusai

| a) | Az egyéni látogatókat, akik a Bizottság igazgatási területeire érkeznek, a Bizottság szolgálati kártyáját viselő személynek kell kísérnie. Az igazgatási területek a Bizottság létesítményeinek azok a részei, amelyek nem általános érdekűek, és a Bizottság működését érintik. A látogatókat a fogadó területen kell várni, és a látogatás végén vissza kell kísérni őket erre a területre. Az egyéni látogatók számára nem engedélyezhető, hogy kíséret nélkül mozogjanak a Bizottság létesítményein belül. |
| --- | --- |

a)

Az egyéni látogatókat, akik a Bizottság igazgatási területeire érkeznek, a Bizottság szolgálati kártyáját viselő személynek kell kísérnie. Az igazgatási területek a Bizottság létesítményeinek azok a részei, amelyek nem általános érdekűek, és a Bizottság működését érintik. A látogatókat a fogadó területen kell várni, és a látogatás végén vissza kell kísérni őket erre a területre. Az egyéni látogatók számára nem engedélyezhető, hogy kíséret nélkül mozogjanak a Bizottság létesítményein belül.

| b) | Üléseken és eseményeken részt vevő látogatók. Az ülésekért és eseményekért felelős főigazgatóság, kabinet vagy szolgálat az esemény helyszínén a fogadó területen megteremti a szükséges eszközöket a részt vevő látogatók kitűzőinek kiadásához. Ezeket a résztvevőknek jól láthatóan kell viselniük az eseménynek otthont adó bizottsági épületben való tartózkodás idején. |
| --- | --- |

b)

Üléseken és eseményeken részt vevő látogatók. Az ülésekért és eseményekért felelős főigazgatóság, kabinet vagy szolgálat az esemény helyszínén a fogadó területen megteremti a szükséges eszközöket a részt vevő látogatók kitűzőinek kiadásához. Ezeket a résztvevőknek jól láthatóan kell viselniük az eseménynek otthont adó bizottsági épületben való tartózkodás idején.

| c) | A szerződéses partnerek látogatói számára csak meghatározott okból engedélyezett a belépés, és ideiglenes engedélyt kapnak valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése után. A Bizottság épületeibe történő minden egyes belépés előtt meg kell felelniük a belépést és a látogatók nyilvántartását szabályozó eljárásoknak. |
| --- | --- |

c)

A szerződéses partnerek látogatói számára csak meghatározott okból engedélyezett a belépés, és ideiglenes engedélyt kapnak valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése után. A Bizottság épületeibe történő minden egyes belépés előtt meg kell felelniük a belépést és a látogatók nyilvántartását szabályozó eljárásoknak.

| d) | A belépést minden alkalommal ellenőrizni kell, még az épület evakuálása vagy vészhelyzet esetén is. |
| --- | --- |

d)

A belépést minden alkalommal ellenőrizni kell, még az épület evakuálása vagy vészhelyzet esetén is.

| e) | A Bizottság munkahelyi egészségért és biztonságért felelős szolgálata előzetesen értesíti a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát minden evakuálási gyakorlatról, hogy biztosítani lehessen a belépés-ellenőrzést a gyakorlat alatt és után. |
| --- | --- |

e)

A Bizottság munkahelyi egészségért és biztonságért felelős szolgálata előzetesen értesíti a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát minden evakuálási gyakorlatról, hogy biztosítani lehessen a belépés-ellenőrzést a gyakorlat alatt és után.

| f) | A Bizottság épületébe szállítást végző szállítóknak be kell mutatniuk az árujegyzéket, amely részletezi a szállítás indokait. Ennek az eljárásnak bármely megsértéséről haladéktalanul értesíteni kell a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát. |
| --- | --- |

f)

A Bizottság épületébe szállítást végző szállítóknak be kell mutatniuk az árujegyzéket, amely részletezi a szállítás indokait. Ennek az eljárásnak bármely megsértéséről haladéktalanul értesíteni kell a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát.

| g) | Ha egy személy számára nem engedélyezik a belépést egy vagy több bizottsági épületbe, ezt az információt továbbítani kell a Bizottság Biztonsági Igazgatósága részére, amely megteszi a szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

g)

Ha egy személy számára nem engedélyezik a belépést egy vagy több bizottsági épületbe, ezt az információt továbbítani kell a Bizottság Biztonsági Igazgatósága részére, amely megteszi a szükséges intézkedéseket.

| h) | A Bizottság épületeinek látogatóit és személyes holmijukat technikai ellenőrzéseknek, így átkutatásnak és poggyászvizsgálatnak lehet alávetni. |
| --- | --- |

h)

A Bizottság épületeinek látogatóit és személyes holmijukat technikai ellenőrzéseknek, így átkutatásnak és poggyászvizsgálatnak lehet alávetni.

4.4.   VIP látogatások

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága felelős a biztonsági intézkedésekért minden olyan hivatalos látogatás esetében, amelyre a Bizottság létesítményeiben vagy a kapcsolódó területeken kerül sor. Ez magában foglalja azoknak a VIP vendégeknek a látogatásait is, akiknek a Bizottságnál tett látogatása további biztonsági intézkedéseket tesz indokolttá. A Bizottságnak a látogatást szervező szolgálata értesíti a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát minden szükséges részletről, amint ezekről tudomást szerez. Az érintett szolgálat folyamatosan teljes körűen tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát minden új fejleményről vagy a közölt program változásairól.

4.5.   Korlátozott belépés a Bizottság épületeibe

| a) | A fogadó ország rendőri szerveinek az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv, és különösen annak 1. és 19. cikke alapján nincs joguk belépni a Bizottság épületeibe, kivéve, ha ezt a Bizottság illetékes hatóságai kérelemre engedélyezik. Ha engedélyezik a belépést, a Bizottság személyzete segít a rendőrségnek, ha és amennyiben erre szükség van. |
| --- | --- |

a)

A fogadó ország rendőri szerveinek az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv, és különösen annak 1. és 19. cikke alapján nincs joguk belépni a Bizottság épületeibe, kivéve, ha ezt a Bizottság illetékes hatóságai kérelemre engedélyezik. Ha engedélyezik a belépést, a Bizottság személyzete segít a rendőrségnek, ha és amennyiben erre szükség van.

| b) | A fogadó országok belépési jogosultságára vonatkozó részletes kérdéseket különmegállapodásokban lehet szabályozni. |
| --- | --- |

b)

A fogadó országok belépési jogosultságára vonatkozó részletes kérdéseket különmegállapodásokban lehet szabályozni.

| c) | Fegyveres személyek nem léphetnek be a Bizottság épületeibe, és nem mozoghatnak a környékükön, kivéve, ha előzetesen írásbeli engedélyt kaptak a Bizottság Biztonsági Igazgatóságától. |
| --- | --- |

c)

Fegyveres személyek nem léphetnek be a Bizottság épületeibe, és nem mozoghatnak a környékükön, kivéve, ha előzetesen írásbeli engedélyt kaptak a Bizottság Biztonsági Igazgatóságától.

| d) | Állatot tilos bevinni a Bizottság épületeibe, kivéve a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által a Bizottság létesítményeiben kért ellenőrzésekhez használt kutyákat, a Bizottság létesítményeinek biztonsága érdekében használt őrkutyákat, a vakvezető kutyákat és a hallássérülteket segítő kutyákat. |
| --- | --- |

d)

Állatot tilos bevinni a Bizottság épületeibe, kivéve a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által a Bizottság létesítményeiben kért ellenőrzésekhez használt kutyákat, a Bizottság létesítményeinek biztonsága érdekében használt őrkutyákat, a vakvezető kutyákat és a hallássérülteket segítő kutyákat.

| e) | A Bizottság kommunikációért felelős szolgálata és a Biztonsági Igazgatóság előzetes hozzájárulása nélkül tilos fényképezni, filmet vagy hangot rögzíteni a Bizottság épületein belül – a szolgálati célú felvételek kivételével. |
| --- | --- |

e)

A Bizottság kommunikációért felelős szolgálata és a Biztonsági Igazgatóság előzetes hozzájárulása nélkül tilos fényképezni, filmet vagy hangot rögzíteni a Bizottság épületein belül – a szolgálati célú felvételek kivételével.

4.6.   Belépés garázsokba és parkolóterületekre

| a) | Csak azok a járművezetők hajthatnak be járművükkel a Bizottság garázsaiba vagy parkolóterületeire, akik érvényes járműbehajtási engedéllyel és érvényes szolgálati kártyával, belépési kártyával vagy laissez-passer engedéllyel rendelkeznek. Az autó minden más utasának érvényes belépési engedéllyel kell rendelkeznie a Bizottság épületeibe. A szolgálati vagy belépési kártyákat kérésre be kell mutatni a szolgálatban lévő őrnek vagy a Bizottság Biztonsági Igazgatósága személyzetének. |
| --- | --- |

a)

Csak azok a járművezetők hajthatnak be járművükkel a Bizottság garázsaiba vagy parkolóterületeire, akik érvényes járműbehajtási engedéllyel és érvényes szolgálati kártyával, belépési kártyával vagy laissez-passer engedéllyel rendelkeznek. Az autó minden más utasának érvényes belépési engedéllyel kell rendelkeznie a Bizottság épületeibe. A szolgálati vagy belépési kártyákat kérésre be kell mutatni a szolgálatban lévő őrnek vagy a Bizottság Biztonsági Igazgatósága személyzetének.

| b) | A Bizottság megfelelően jelölt szolgálati járműveinek kivételével a Bizottság garázsaiba és parkolóterületeire belépést kérő járműveknek érvényes járműbehajtási engedéllyel kell rendelkezniük, amelyet a garázsokban vagy parkolóterületeken való tartózkodás teljes ideje alatt jól láthatóan kell elhelyezni a járművökön. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság megfelelően jelölt szolgálati járműveinek kivételével a Bizottság garázsaiba és parkolóterületeire belépést kérő járműveknek érvényes járműbehajtási engedéllyel kell rendelkezniük, amelyet a garázsokban vagy parkolóterületeken való tartózkodás teljes ideje alatt jól láthatóan kell elhelyezni a járművökön.

| c) | A Bizottság járműbehajtásra engedélyt kérő tisztviselője számára csak egy járműbehajtási engedély adható. Ezt az engedélyt a tisztviselő beszolgáltatja, ha újat kell kiállítani. Nem állítanak ki új engedélyt, amíg a régi vissza nem érkezik. Ha az engedély elveszett vagy ellopták, ezt hivatalosan be kell jelenteni a Bizottság Biztonsági Igazgatóságánál. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság járműbehajtásra engedélyt kérő tisztviselője számára csak egy járműbehajtási engedély adható. Ezt az engedélyt a tisztviselő beszolgáltatja, ha újat kell kiállítani. Nem állítanak ki új engedélyt, amíg a régi vissza nem érkezik. Ha az engedély elveszett vagy ellopták, ezt hivatalosan be kell jelenteni a Bizottság Biztonsági Igazgatóságánál.

| d) | A hivatali órákon kívül a jármű csak akkor állhat a bizottsági garázsban vagy parkolóterületen, ha a bizottsági tisztviselő kiküldetésen van. Ehhez ezenkívül a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának előzetes jóváhagyására van szükség. |
| --- | --- |

d)

A hivatali órákon kívül a jármű csak akkor állhat a bizottsági garázsban vagy parkolóterületen, ha a bizottsági tisztviselő kiküldetésen van. Ehhez ezenkívül a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának előzetes jóváhagyására van szükség.

| e) | A Bizottság garázsaiba vagy parkolóterületeire való behajtás engedélyezését a Bizottság Biztonsági Igazgatósága biztonsági okokból megtagadhatja, ha rendkívüli körülmények ezt indokolttá teszik. |
| --- | --- |

e)

A Bizottság garázsaiba vagy parkolóterületeire való behajtás engedélyezését a Bizottság Biztonsági Igazgatósága biztonsági okokból megtagadhatja, ha rendkívüli körülmények ezt indokolttá teszik.

| f) | A biztonságot és védelmet érintő sürgős és konkrét intézkedéseket lehet hozni a Bizottság létesítményeinek garázsaiban, parkolóterületein vagy közvetlen környezetében parkoló valamennyi jármű vonatkozásában. |
| --- | --- |

f)

A biztonságot és védelmet érintő sürgős és konkrét intézkedéseket lehet hozni a Bizottság létesítményeinek garázsaiban, parkolóterületein vagy közvetlen környezetében parkoló valamennyi jármű vonatkozásában.

4.7.   Küldemény- és csomagszállítás

| a) | Miden kívülről érkező küldeményt, beleértve a csomagokat is, a megfelelő bizottsági küldeményfogadó központon keresztül kell kézbesíteni. Ha és amennyiben szükséges, a szokatlan és/vagy gyanús küldeményeket további biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

a)

Miden kívülről érkező küldeményt, beleértve a csomagokat is, a megfelelő bizottsági küldeményfogadó központon keresztül kell kézbesíteni. Ha és amennyiben szükséges, a szokatlan és/vagy gyanús küldeményeket további biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni.

| b) | Külső küldemény nem kézbesíthető közvetlenül személyesen a Bizottság épületeiben, kivéve azokat az eseteket, amelyekről Bizottság Biztonsági Igazgatóságát értesítették és amelyeket az jóváhagyott. |
| --- | --- |

b)

Külső küldemény nem kézbesíthető közvetlenül személyesen a Bizottság épületeiben, kivéve azokat az eseteket, amelyekről Bizottság Biztonsági Igazgatóságát értesítették és amelyeket az jóváhagyott.

4.8.   Értékek

Ha a bizottsági személyzetre bizottsági vagyontárgyakat bíztak, a személyzet minden megfelelő óvintézkedést megtesz e vagyontárgyak helyes használatának és tárolásának biztosítása, valamint a károsodás, elvesztés vagy jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

4.9.   Biztonság a Bizottság létesítményeinek környezetében

| a) | A Bizottság épületeiben dolgozó minden személy köteles jelenteni a Biztonsági Igazgatóságnak, ha valaki titokban próbál meg belépni a Bizottság épületeibe. Haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának minden gyanús járművet vagy tárgyat, amelyet a Bizottság épületei közelében találnak. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság épületeiben dolgozó minden személy köteles jelenteni a Biztonsági Igazgatóságnak, ha valaki titokban próbál meg belépni a Bizottság épületeibe. Haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának minden gyanús járművet vagy tárgyat, amelyet a Bizottság épületei közelében találnak.

| b) | Mielőtt éjszakára, hétvége előtt és ünnepek előtt távoznak a Bizottság létesítményeiből, a Bizottság létesítményeiben dolgozó valamennyi személynek fokozottan ellenőriznie kell, hogy az ablakok csukva legyenek, és ha szükséges, az ajtókat zárják, a villanyokat oltsák le. |
| --- | --- |

b)

Mielőtt éjszakára, hétvége előtt és ünnepek előtt távoznak a Bizottság létesítményeiből, a Bizottság létesítményeiben dolgozó valamennyi személynek fokozottan ellenőriznie kell, hogy az ablakok csukva legyenek, és ha szükséges, az ajtókat zárják, a villanyokat oltsák le.

| c) | Ha a Bizottság Biztonsági Igazgatósága bármely bizottsági épületen kívül vagy annak közelében történő, potenciális biztonsági veszélyt magukban rejtő eseményekre vagy incidensekre vonatkozó információkat kap, haladéktalanul megteszi a szükséges biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülje személyek vagy járművek jogosulatlan behatolását. Szükség esetén a Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatba lép a fogadó ország biztonsági vagy mentőszolgálatával. |
| --- | --- |

c)

Ha a Bizottság Biztonsági Igazgatósága bármely bizottsági épületen kívül vagy annak közelében történő, potenciális biztonsági veszélyt magukban rejtő eseményekre vagy incidensekre vonatkozó információkat kap, haladéktalanul megteszi a szükséges biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülje személyek vagy járművek jogosulatlan behatolását. Szükség esetén a Bizottság Biztonsági Igazgatósága kapcsolatba lép a fogadó ország biztonsági vagy mentőszolgálatával.

4.10.   Biztonság a Bizottság létesítményeiben

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága meghatározza azokat a biztonsági normákat, amelyeket a személyzetnek be kell tartania a Bizottság létesítményeiben.

4.11.   A Bizottság Biztonsági Igazgatósága által biztonsági incidensek esetén meghozandó intézkedések

| a) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága magában foglalja a Bizottság munkahelyi biztonságot és higiéniát érintő ügyekben munkahelyi egészségért és biztonságért felelős szolgálatát. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága magában foglalja a Bizottság munkahelyi biztonságot és higiéniát érintő ügyekben munkahelyi egészségért és biztonságért felelős szolgálatát.

| b) | A belső sürgősségi forródrótot a Bizottság Biztonsági Igazgatósága kezeli. Szükség esetén a fogadó ország tűzoltósága és/vagy mentőszolgálata kerül riasztásra, az érvényben lévő sürgősségi utasításoknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

A belső sürgősségi forródrótot a Bizottság Biztonsági Igazgatósága kezeli. Szükség esetén a fogadó ország tűzoltósága és/vagy mentőszolgálata kerül riasztásra, az érvényben lévő sürgősségi utasításoknak megfelelően.

| c) | Ha a Bizottság Biztonsági Igazgatósága tájékoztatást kap egy biztonsági incidensről, például egy komoly orvosi esetről, tűzesetről, gázszivárgásról, elektromos meghibásodásról, áradásról vagy a Bizottság épületének komoly strukturális problémájáról, a Bizottság Biztonsági Igazgatósága riasztja az épületben lévő szolgálatok személyzetét, valamint a technikai szolgálatot. |
| --- | --- |

c)

Ha a Bizottság Biztonsági Igazgatósága tájékoztatást kap egy biztonsági incidensről, például egy komoly orvosi esetről, tűzesetről, gázszivárgásról, elektromos meghibásodásról, áradásról vagy a Bizottság épületének komoly strukturális problémájáról, a Bizottság Biztonsági Igazgatósága riasztja az épületben lévő szolgálatok személyzetét, valamint a technikai szolgálatot.

| d) | Szükség esetén a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának feladata a megfelelő intézkedések kezdeményezése a Bizottság épületeiben lévő személyzet evakuálása érdekében. |
| --- | --- |

d)

Szükség esetén a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának feladata a megfelelő intézkedések kezdeményezése a Bizottság épületeiben lévő személyzet evakuálása érdekében.

| e) | Ha súlyos személyi sérüléssel járó incidens történik, a személyzet bármely tagja kihívja a fogadó ország mentőszolgálatát. A mentőszolgálatot hívó személy haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága biztosítja, hogy megtegyék a megfelelő intézkedéseket, és a Bizottság épülete ne maradjon őrizetlenül. |
| --- | --- |

e)

Ha súlyos személyi sérüléssel járó incidens történik, a személyzet bármely tagja kihívja a fogadó ország mentőszolgálatát. A mentőszolgálatot hívó személy haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága biztosítja, hogy megtegyék a megfelelő intézkedéseket, és a Bizottság épülete ne maradjon őrizetlenül.

4.12.   A Bizottság létesítményein kívüli tüntetés esetén meghozandó intézkedések

| a) | Ha tüntetés folyik közvetlenül a Bizottság létesítményein kívül, a recepciónál és a garázs területén lévő személyzet tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát, amely védintézkedéseket hoz, és az épület biztonságát illetően utasításokat ad ki. |
| --- | --- |

a)

Ha tüntetés folyik közvetlenül a Bizottság létesítményein kívül, a recepciónál és a garázs területén lévő személyzet tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát, amely védintézkedéseket hoz, és az épület biztonságát illetően utasításokat ad ki.

| b) | Ha a jelek arra utalnak, hogy támadás érheti a Bizottság létesítményeit, a Bizottság Biztonsági Igazgatósága különleges utasításokat ad ki minden érintett szolgálat és a Bizottság személyzete számára. A veszély természetének függvényében a Bizottság Biztonsági Igazgatósága megteszi a szükséges intézkedéseket a probléma kezelése és a riasztási fokozatok biztonsági rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó bizottsági határozatban megállapított intézkedések aktiválása érdekében. |
| --- | --- |

b)

Ha a jelek arra utalnak, hogy támadás érheti a Bizottság létesítményeit, a Bizottság Biztonsági Igazgatósága különleges utasításokat ad ki minden érintett szolgálat és a Bizottság személyzete számára. A veszély természetének függvényében a Bizottság Biztonsági Igazgatósága megteszi a szükséges intézkedéseket a probléma kezelése és a riasztási fokozatok biztonsági rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó bizottsági határozatban megállapított intézkedések aktiválása érdekében.

4.13.   Jogtalan behatolás a bizottsági létesítményekbe

| a) | Minden személy, aki számára engedélyezett a Bizottság létesítményeiben való jelenlét, köteles szemmel jól látható, érvényes belépési engedélyt vagy szolgálati kártyát viselni. Azokat a személyeket, akiknél nincs ilyen szolgálati kártya vagy érvényes belépési engedély, a belépés-ellenőrzésnél szolgálatban lévő személyzet vagy a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által megfelelően azonosított tisztviselő felszólítása alapján a Bizottság létesítményének azonnali elhagyására lehet kötelezni. |
| --- | --- |

a)

Minden személy, aki számára engedélyezett a Bizottság létesítményeiben való jelenlét, köteles szemmel jól látható, érvényes belépési engedélyt vagy szolgálati kártyát viselni. Azokat a személyeket, akiknél nincs ilyen szolgálati kártya vagy érvényes belépési engedély, a belépés-ellenőrzésnél szolgálatban lévő személyzet vagy a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által megfelelően azonosított tisztviselő felszólítása alapján a Bizottság létesítményének azonnali elhagyására lehet kötelezni.

| b) | Ha jogtalanul próbálnak meg bejutni a Bizottság létesítményeibe, a Bizottság tisztviselőinek elsőként gondoskodniuk kell az irodák, páncélszekrények és lakatok bezárásáról, feltéve, hogy saját fizikai védelmük nem forog veszélyben. Haladéktalanul jelentik az incidenst a Bizottság Biztonsági Igazgatóságánál. Ha a Bizottság Biztonsági Igazgatósága megkapja a tájékoztatást az incidensről, utasítást ad ki a meghozandó intézkedésekről, valamint a megfelelő riasztandó szolgálatokról. |
| --- | --- |

b)

Ha jogtalanul próbálnak meg bejutni a Bizottság létesítményeibe, a Bizottság tisztviselőinek elsőként gondoskodniuk kell az irodák, páncélszekrények és lakatok bezárásáról, feltéve, hogy saját fizikai védelmük nem forog veszélyben. Haladéktalanul jelentik az incidenst a Bizottság Biztonsági Igazgatóságánál. Ha a Bizottság Biztonsági Igazgatósága megkapja a tájékoztatást az incidensről, utasítást ad ki a meghozandó intézkedésekről, valamint a megfelelő riasztandó szolgálatokról.

| c) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága megteszi a szükséges intézkedéseket a probléma kezelése és a riasztási fokozatok biztonsági rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó bizottsági határozatban megállapított intézkedések aktiválása érdekében. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága megteszi a szükséges intézkedéseket a probléma kezelése és a riasztási fokozatok biztonsági rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó bizottsági határozatban megállapított intézkedések aktiválása érdekében.

4.14.   Gyanús személyek jelenléte a Bizottság létesítményeiben

| a) | A Bizottság létesítményeiben dolgozó személyek és a Bizottság tulajdona elfogadható biztonsági védelmének fenntartása érdekében a Bizottság személyzetének minden tagja köteles jelenteni a rendellenesnek tűnő vagy gyanúsan viselkedő személyeket. A Bizottság személyzete köteles ezekről a személyekről jelentést tenni a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság létesítményeiben dolgozó személyek és a Bizottság tulajdona elfogadható biztonsági védelmének fenntartása érdekében a Bizottság személyzetének minden tagja köteles jelenteni a rendellenesnek tűnő vagy gyanúsan viselkedő személyeket. A Bizottság személyzete köteles ezekről a személyekről jelentést tenni a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának.

| b) | A Bizottság Biztonsági Igazgatóságát haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottság telephelyein lévő gyanús vagy engedéllyel nem rendelkező személyekről. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága minden esetben haladéktalanul utasításokat ad a meghozandó intézkedésre és azokra a megfelelő szolgálatokra vonatkozóan, amelyeket riasztani kell. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság Biztonsági Igazgatóságát haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottság telephelyein lévő gyanús vagy engedéllyel nem rendelkező személyekről. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága minden esetben haladéktalanul utasításokat ad a meghozandó intézkedésre és azokra a megfelelő szolgálatokra vonatkozóan, amelyeket riasztani kell.

4.15.   Bombafenyegetés

| a) | Ha a Bizottság létesítményeiben dolgozó valamely személy bombafenyegetést kap, haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága megpróbál a lehető legtöbb információhoz jutni a telefonáló személytől vagy a kapott üzenetből. |
| --- | --- |

a)

Ha a Bizottság létesítményeiben dolgozó valamely személy bombafenyegetést kap, haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága megpróbál a lehető legtöbb információhoz jutni a telefonáló személytől vagy a kapott üzenetből.

| b) | A Bizottság Biztonsági Igazgatósága utasításokat ad a nap bármely időpontjában meghozandó intézkedésre és azokra a megfelelő szolgálatokra vonatkozóan, amelyeket riasztani kell. Idetartozik adott esetben az evakuáció is. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság Biztonsági Igazgatósága utasításokat ad a nap bármely időpontjában meghozandó intézkedésre és azokra a megfelelő szolgálatokra vonatkozóan, amelyeket riasztani kell. Idetartozik adott esetben az evakuáció is.

4.16.   Gyanús csomagok vagy egyéb tárgyak

| a) | A Bizottság bármely tisztviselője vagy a személyzet bármely tagja, aki szolgálatban van, haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát, ha gyanús csomagra vagy egyéb tárgyra bukkan. Ha gyanús csomagra vagy egyéb gyanús tárgyra bukkannak, a Bizottság Biztonsági Igazgatósága vagy a munkahelyi egészségért és biztonságért felelős helyi bizottsági szolgálat megfelelő biztonsági sávot von köré. Senki sem érintheti meg a gyanús csomagot vagy egyéb tárgyat, illetve senki sem nyúlhat ahhoz. A helyszín közelében tilos a vezeték nélküli kommunikációs eszközök használata. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága szorosan együttműködik a munkahelyi egészségért és biztonságért felelős helyi bizottsági szolgálattal a fent leírt beavatkozás során. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság bármely tisztviselője vagy a személyzet bármely tagja, aki szolgálatban van, haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságát, ha gyanús csomagra vagy egyéb tárgyra bukkan. Ha gyanús csomagra vagy egyéb gyanús tárgyra bukkannak, a Bizottság Biztonsági Igazgatósága vagy a munkahelyi egészségért és biztonságért felelős helyi bizottsági szolgálat megfelelő biztonsági sávot von köré. Senki sem érintheti meg a gyanús csomagot vagy egyéb tárgyat, illetve senki sem nyúlhat ahhoz. A helyszín közelében tilos a vezeték nélküli kommunikációs eszközök használata. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága szorosan együttműködik a munkahelyi egészségért és biztonságért felelős helyi bizottsági szolgálattal a fent leírt beavatkozás során.

| b) | A veszély és a körülmények értékelését követően a Bizottság Biztonsági Igazgatósága felveszi a kapcsolatot a munkahelyi egészségért és biztonságért felelős helyi bizottsági szolgálattal és a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel az intézkedéseknek a Bizottság vagy a fogadó nemzet egyéb szolgálataival való összehangolásáért. |
| --- | --- |

b)

A veszély és a körülmények értékelését követően a Bizottság Biztonsági Igazgatósága felveszi a kapcsolatot a munkahelyi egészségért és biztonságért felelős helyi bizottsági szolgálattal és a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal. A Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel az intézkedéseknek a Bizottság vagy a fogadó nemzet egyéb szolgálataival való összehangolásáért.

4.17.   A bizonyítékok biztosítása

A Bizottság létesítményein belüli vétség vagy bűncselekmény esetén az események tanúinak fel kell venniük a kapcsolatot a Bizottság Biztonsági Igazgatóságával, amely megteszi a megfelelő intézkedéseket. A tanúk nem nyúlhatnak a bizonyítékokhoz.

2B. függelék

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGNAK A 2A. FÜGGELÉKBE TARTOZÓ ORSZÁGOKTÓL ELTÉRŐ ORSZÁGOKBAN LÉVŐ LÉTESÍTMÉNYEIBEN ALKALMAZANDÓ STANDARD BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

Bevezetés

Az Európai Unión kívül a standard biztonsági intézkedéseket és részletes utasításaikat az Európai Bizottság EK-küldöttsége vezetőjének felügyelete alatt hajtják végre. A külkapcsolatokért felelős főigazgató folyamatosan tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatóját.

Ha egy EK-küldöttség egy tagállam vagy egy nemzetközi szervezet diplomáciai körzetében található, az e határozat szabályaival legalább azonos hatású biztonsági szabályokat határoznak meg egy, az Európai Bizottság és a tagállam, fogadó ország vagy szervezet között létrejött egyetértési nyilatkozatban.

1.   Az alkalmazás feltételei

E standard biztonsági intézkedések általánosan alkalmazandók. Olyan biztonsági szintről gondoskodnak, amely ahhoz a helyzethez igazodik, amelyben a veszély nem emelt szintű. E helyzet azonosítására a „FEHÉR” színkód szolgál. Ezek az intézkedések alkotják a Bizottság létesítményeiben alkalmazott biztonsági intézkedések alapját.

Szükség esetén ezeket a standard biztonsági intézkedéseket a sajátos helyi helyzetnek megfelelően kiigazítják.

2.   Kommunikáció az EK-küldöttségen kívül

| a) | Az EK-küldöttség vezetője lehetőség szerint rendszeres kapcsolatokat hoz létre és tart fenn a biztonság területén a fogadó ország megfelelő hatóságaival. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket szerveznek. |
| --- | --- |

a)

Az EK-küldöttség vezetője lehetőség szerint rendszeres kapcsolatokat hoz létre és tart fenn a biztonság területén a fogadó ország megfelelő hatóságaival. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket szerveznek.

| b) | Az EK-küldöttség vezetője kapcsolattartó pontokat hoz létre a többi tagállam nagykövetségével a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjére, különösen a biztonsági intézkedések vonatkozásában. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket szerveznek. |
| --- | --- |

b)

Az EK-küldöttség vezetője kapcsolattartó pontokat hoz létre a többi tagállam nagykövetségével a kölcsönös érdeklődésre számot tartó információk mindennapi cseréjére, különösen a biztonsági intézkedések vonatkozásában. Ha és amennyiben szükséges, koordinációs üléseket szerveznek.

| c) | Amennyiben szükséges, ilyen kapcsolatot a helyben lévő nemzetközi szervezetekkel is létre lehet hozni. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben szükséges, ilyen kapcsolatot a helyben lévő nemzetközi szervezetekkel is létre lehet hozni.

3.   Kommunikáció az EK-küldöttségen belül

Az EK-küldöttség vezetője röviden tájékoztatja az új alkalmazottakat, ideértve a nem állandó alkalmazottakat, a kirendelt nemzeti szakértőket és a szerződéses munkatársakat is, az EK-küldöttség létesítményeiben alkalmazott standard biztonsági intézkedésekről. A tudatosság fokozása érdekében legalább a következő területeken hangsúlyozza a bizottsági tisztviselők egyéni felelősségét: belépés a Bizottság épületeibe, látogatók, az ülések szervezésére irányadó szabályok, a levelezőrendszer használata, elektronikus levelezés használata, a telefonos kommunikációra vonatkozó biztonsági szempontok és a minősített információk kezelése és használata.

4.   Fizikai védelem/Belépés-ellenőrzés

4.1.   A belépés ellenőrzésének elvei

| a) | Az EK-küldöttség létesítményeibe való belépés szigorúan a szükséges hozzáférés alapján történik. A EK-küldöttség vezetője, szorosan együttműködve a Külső Szolgálatok Főigazgatóságával, operatív elveket hoz létre, amelyek alapján ellenőrzik az EK-küldöttség épületeibe történő belépést. |
| --- | --- |

a)

Az EK-küldöttség létesítményeibe való belépés szigorúan a szükséges hozzáférés alapján történik. A EK-küldöttség vezetője, szorosan együttműködve a Külső Szolgálatok Főigazgatóságával, operatív elveket hoz létre, amelyek alapján ellenőrzik az EK-küldöttség épületeibe történő belépést.

| b) | Az EK-küldöttség épületeibe belépő minden személynek rendelkeznie kell a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által kiállított érvényes bizottsági belépési engedéllyel vagy az EK-küldöttség vezetője által a Biztonsági Igazgatóság által meghatározandó normáknak és előírásoknak megfelelően kiállított érvényes belépési engedéllyel. A Bizottság épületeibe belépő minden személy köteles betartani az EK-küldöttség vezetője által adott valamennyi biztonsági utasítást. |
| --- | --- |

b)

Az EK-küldöttség épületeibe belépő minden személynek rendelkeznie kell a Bizottság Biztonsági Igazgatósága által kiállított érvényes bizottsági belépési engedéllyel vagy az EK-küldöttség vezetője által a Biztonsági Igazgatóság által meghatározandó normáknak és előírásoknak megfelelően kiállított érvényes belépési engedéllyel. A Bizottság épületeibe belépő minden személy köteles betartani az EK-küldöttség vezetője által adott valamennyi biztonsági utasítást.

| c) | Az érvényes belépési engedélyt az EK-küldöttség épületein és létesítményein belül minden személynek mindenkor jól láthatóan kell magánál tartania. |
| --- | --- |

c)

Az érvényes belépési engedélyt az EK-küldöttség épületein és létesítményein belül minden személynek mindenkor jól láthatóan kell magánál tartania.

4.2.   Érvényes belépési engedélyek

| a) | Szolgálati kártyát adnak ki a Bizottság tisztviselőinek, azaz az olyan személyeknek, akikre az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata vagy az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei vonatkoznak, a kirendelt nemzeti szakértőknek, és ha szükségesnek tűnik, az egyéb intézmények, hivatalok és az EK-küldöttség létesítményeiben lévő egyéb szervek személyzetének is. |
| --- | --- |

a)

Szolgálati kártyát adnak ki a Bizottság tisztviselőinek, azaz az olyan személyeknek, akikre az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata vagy az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei vonatkoznak, a kirendelt nemzeti szakértőknek, és ha szükségesnek tűnik, az egyéb intézmények, hivatalok és az EK-küldöttség létesítményeiben lévő egyéb szervek személyzetének is.

| b) | Belépési kártyát adnak ki minden más személyzet számára, amelynek a Bizottság szolgálataival szembeni szerződéses kötelezettségei teljesítéséhez az EK-küldöttség épületeibe való belépésre van szüksége. A határozott időtartamú szerződéssel rendelkező személyzetnek kiállított kártyák nem léphetik túl ezt az időbeli korlátot. A belépési kártyák érvényességi ideje sosem léphet túl az adott év végén. |
| --- | --- |

b)

Belépési kártyát adnak ki minden más személyzet számára, amelynek a Bizottság szolgálataival szembeni szerződéses kötelezettségei teljesítéséhez az EK-küldöttség épületeibe való belépésre van szüksége. A határozott időtartamú szerződéssel rendelkező személyzetnek kiállított kártyák nem léphetik túl ezt az időbeli korlátot. A belépési kártyák érvényességi ideje sosem léphet túl az adott év végén.

| c) | Laissez-passer engedélyt az EK-küldöttség vezetője ad ki alaposan indokolt esetben az EK-küldöttség épületébe történő belépéshez. |
| --- | --- |

c)

Laissez-passer engedélyt az EK-küldöttség vezetője ad ki alaposan indokolt esetben az EK-küldöttség épületébe történő belépéshez.

| d) | A látogatói belépési engedélyt vagy a szerződéses partnerek látogatói belépési engedélyét ideiglenesen adják ki látogatók számára a Bizottság épületeiben a fogadási ponton, valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése alapján. |
| --- | --- |

d)

A látogatói belépési engedélyt vagy a szerződéses partnerek látogatói belépési engedélyét ideiglenesen adják ki látogatók számára a Bizottság épületeiben a fogadási ponton, valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése alapján.

| e) | Az EK-küldöttség tisztviselőinek az igazgatási területekre belépést kérő családtagjait látogatóként kell kezelni. |
| --- | --- |

e)

Az EK-küldöttség tisztviselőinek az igazgatási területekre belépést kérő családtagjait látogatóként kell kezelni.

| f) | Csak a szolgálati kártya birtokosa hívhat látogatókat az EK-küldöttség épületeibe. |
| --- | --- |

f)

Csak a szolgálati kártya birtokosa hívhat látogatókat az EK-küldöttség épületeibe.

| g) | Valamennyi szolgálati kártya és belépési engedély a Bizottság tulajdona marad, azokat kérésre vissza kell juttatni az EK-küldöttség vezetőjéhez. Azok a szolgálatok, amelyek érvényes belépési engedélyeket adtak ki, biztosítják, hogy a szerződés megszűnésekor, vagy ha az engedély kiállításának jogcíme érvényét veszti, az engedély visszakerüljön. |
| --- | --- |

g)

Valamennyi szolgálati kártya és belépési engedély a Bizottság tulajdona marad, azokat kérésre vissza kell juttatni az EK-küldöttség vezetőjéhez. Azok a szolgálatok, amelyek érvényes belépési engedélyeket adtak ki, biztosítják, hogy a szerződés megszűnésekor, vagy ha az engedély kiállításának jogcíme érvényét veszti, az engedély visszakerüljön.

4.3.   A bizottsági létesítmények látogatóinak típusai

| a) | Az egyéni látogatókat, akik az EK-küldöttség igazgatási területeire érkeznek, a Bizottság szolgálati kártyáját viselő személynek kell kísérnie. Az igazgatási területek az EK-küldöttség létesítményeinek azok a részei, amelyek nem általános érdekűek, és az EK-küldöttség működését érintik. A látogatókat a fogadó területen kell várni, és a látogatás végén vissza kell kísérni őket erre a területre. Az egyéni látogatók számára nem engedélyezhető, hogy kíséret nélkül mozogjanak az EK-küldöttség létesítményein belül. |
| --- | --- |

a)

Az egyéni látogatókat, akik az EK-küldöttség igazgatási területeire érkeznek, a Bizottság szolgálati kártyáját viselő személynek kell kísérnie. Az igazgatási területek az EK-küldöttség létesítményeinek azok a részei, amelyek nem általános érdekűek, és az EK-küldöttség működését érintik. A látogatókat a fogadó területen kell várni, és a látogatás végén vissza kell kísérni őket erre a területre. Az egyéni látogatók számára nem engedélyezhető, hogy kíséret nélkül mozogjanak az EK-küldöttség létesítményein belül.

| b) | Üléseken és eseményeken részt vevő látogatók. Az EK-küldöttség vezetője az esemény helyszínén a fogadó területen megteremti a szükséges eszközöket a meghatározott ülésen és eseményen részt vevő látogatók kitűzőinek kiadásához. Ezeket a résztvevőknek jól láthatóan kell viselniük az eseménynek otthont adó EK-küldöttségi épületben való tartózkodása idején. |
| --- | --- |

b)

Üléseken és eseményeken részt vevő látogatók. Az EK-küldöttség vezetője az esemény helyszínén a fogadó területen megteremti a szükséges eszközöket a meghatározott ülésen és eseményen részt vevő látogatók kitűzőinek kiadásához. Ezeket a résztvevőknek jól láthatóan kell viselniük az eseménynek otthont adó EK-küldöttségi épületben való tartózkodása idején.

| c) | A szerződéses partnerek látogatói számára csak meghatározott okból engedélyezett a belépés, és ideiglenes engedélyt kapnak valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése után. Az EK-küldöttség épületeibe történő minden egyes belépés előtt meg kell felelniük a belépést és a látogatók nyilvántartását szabályozó eljárásoknak. |
| --- | --- |

c)

A szerződéses partnerek látogatói számára csak meghatározott okból engedélyezett a belépés, és ideiglenes engedélyt kapnak valamely hivatalos igazolvány ellenőrzése után. Az EK-küldöttség épületeibe történő minden egyes belépés előtt meg kell felelniük a belépést és a látogatók nyilvántartását szabályozó eljárásoknak.

| d) | A belépést minden alkalommal ellenőrizni kell, még az épület evakuálása vagy vészhelyzet esetén is, amennyiben lehetséges. |
| --- | --- |

d)

A belépést minden alkalommal ellenőrizni kell, még az épület evakuálása vagy vészhelyzet esetén is, amennyiben lehetséges.

| e) | Az EK-küldöttség nyitvatartási óráit az EK-küldöttség vezetője határozza meg. A fent említett nyitvatartási órákon kívül, és ideértve a hétvégéket és az ünnepnapokat is, a Bizottság szolgálati kártyájával rendelkező és az EK-küldöttségbe belépő személyeknek be kell jelentkezniük az épület recepcióján lévő nyilvántartásba. |
| --- | --- |

e)

Az EK-küldöttség nyitvatartási óráit az EK-küldöttség vezetője határozza meg. A fent említett nyitvatartási órákon kívül, és ideértve a hétvégéket és az ünnepnapokat is, a Bizottság szolgálati kártyájával rendelkező és az EK-küldöttségbe belépő személyeknek be kell jelentkezniük az épület recepcióján lévő nyilvántartásba.

| f) | A látogatókat nyilvántartásba kell venni az EK-küldöttség recepciójánál. Személyazonosságuknak a nyilvántartásba történő bejegyzése mellett az EK-küldöttségbe való belépésre jogosító érvényes engedélyt is be kell mutatniuk. |
| --- | --- |

f)

A látogatókat nyilvántartásba kell venni az EK-küldöttség recepciójánál. Személyazonosságuknak a nyilvántartásba történő bejegyzése mellett az EK-küldöttségbe való belépésre jogosító érvényes engedélyt is be kell mutatniuk.

| g) | Az EK-küldöttség épületébe szállítást végző szállítóknak be kell mutatniuk az árujegyzéket, amely részletezi a szállítás indokait. Ennek az eljárásnak bármely megsértéséről haladéktalanul értesíteni kell a Külszolgálatok Főigazgatóságát. |
| --- | --- |

g)

Az EK-küldöttség épületébe szállítást végző szállítóknak be kell mutatniuk az árujegyzéket, amely részletezi a szállítás indokait. Ennek az eljárásnak bármely megsértéséről haladéktalanul értesíteni kell a Külszolgálatok Főigazgatóságát.

| h) | A Bizottság épületeinek látogatóit és személyes holmijukat technikai ellenőrzéseknek, így átkutatásnak és poggyászvizsgálatnak lehet alávetni. |
| --- | --- |

h)

A Bizottság épületeinek látogatóit és személyes holmijukat technikai ellenőrzéseknek, így átkutatásnak és poggyászvizsgálatnak lehet alávetni.

4.4.   VIP látogatások

Az EK-küldöttség vezetője felelős a biztonsági intézkedésekért minden olyan hivatalos látogatás esetében, amelyre az EK-küldöttség létesítményeiben vagy a kapcsolódó területeken kerül sor.

4.5.   Korlátozott belépés az EK-küldöttség épületeibe

| a) | Az EK-küldöttség létesítményeibe való belépést a következők szabályozzák:






  — | a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-i bécsi egyezmény és fakultatív jegyzőkönyvei, |
| --- | --- | --- |

a)

Az EK-küldöttség létesítményeibe való belépést a következők szabályozzák:

—

a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-i bécsi egyezmény és fakultatív jegyzőkönyvei,

| — | az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés, és különösen az annak 218. cikke alapján elfogadott rendelkezések, valamint az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv, és különösen annak 1. és 19. cikke, továbbá a Bizottság létesítményei, épületei és irattárai sérthetetlenségének fokozásával megbízott hatóság kijelöléséről szóló, 1998. augusztus 12-i C (1998) 2528/1 bizottsági határozat, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés, és különösen az annak 218. cikke alapján elfogadott rendelkezések, valamint az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv, és különösen annak 1. és 19. cikke, továbbá a Bizottság létesítményei, épületei és irattárai sérthetetlenségének fokozásával megbízott hatóság kijelöléséről szóló, 1998. augusztus 12-i C (1998) 2528/1 bizottsági határozat,

| — | az Európai Bizottság és a harmadik országok által megkötött létesítő megállapodások. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság és a harmadik országok által megkötött létesítő megállapodások.

| b) | A fogadó országok belépési jogosultságára vonatkozó részleteket különmegállapodásokban lehet szabályozni, amelyek kimondják, hogy amennyiben az EK-küldöttség vezetője nem utasítja el a belépési jogosultságot, a fogadó ország mentőszolgálatai beléphetnek az EK-küldöttség épületeibe az azonnali beavatkozást szükségessé tevő, a személyzet biztonságát vagy egészségét közvetlenül veszélyeztető helyzetekben. A külkapcsolatokért felelős főigazgatót haladéktalanul tájékoztatni kell ezekről a beavatkozásokról.
  A fogadó ország rendőri szerveinek nincs joguk belépni az EK-küldöttség épületeibe, kivéve, ha ezt az EK-küldöttség vezetőjétől kérelmezik. Ha engedélyezik a belépést, az EK-küldöttség személyzete segíti a rendőrséget, ha és amennyiben erre szükség van. |
| --- | --- |

b)

A fogadó országok belépési jogosultságára vonatkozó részleteket különmegállapodásokban lehet szabályozni, amelyek kimondják, hogy amennyiben az EK-küldöttség vezetője nem utasítja el a belépési jogosultságot, a fogadó ország mentőszolgálatai beléphetnek az EK-küldöttség épületeibe az azonnali beavatkozást szükségessé tevő, a személyzet biztonságát vagy egészségét közvetlenül veszélyeztető helyzetekben. A külkapcsolatokért felelős főigazgatót haladéktalanul tájékoztatni kell ezekről a beavatkozásokról.

A fogadó ország rendőri szerveinek nincs joguk belépni az EK-küldöttség épületeibe, kivéve, ha ezt az EK-küldöttség vezetőjétől kérelmezik. Ha engedélyezik a belépést, az EK-küldöttség személyzete segíti a rendőrséget, ha és amennyiben erre szükség van.

| c) | Fegyveres személyek nem léphetnek be az EK-küldöttség épületeibe, és nem mozoghatnak a környékükön, kivéve, ha erről az EK-küldöttség vezetőjével előzetes írásbeli megállapodás született. |
| --- | --- |

c)

Fegyveres személyek nem léphetnek be az EK-küldöttség épületeibe, és nem mozoghatnak a környékükön, kivéve, ha erről az EK-küldöttség vezetőjével előzetes írásbeli megállapodás született.

| d) | Állatot tilos bevinni az EK-küldöttség épületeibe, kivéve az EK-küldöttség létesítményeiben az ellenőrzésekhez használt kutyákat, a biztonság érdekében használt őrkutyákat, a vakvezető kutyákat és a hallássérülteket segítő kutyákat. |
| --- | --- |

d)

Állatot tilos bevinni az EK-küldöttség épületeibe, kivéve az EK-küldöttség létesítményeiben az ellenőrzésekhez használt kutyákat, a biztonság érdekében használt őrkutyákat, a vakvezető kutyákat és a hallássérülteket segítő kutyákat.

| e) | Az EK-küldöttség vezetőjének előzetes hozzájárulása nélkül tilos fényképezni, filmet vagy hangot rögzíteni az EK-küldöttség épületein belül – a szolgálati célú felvételek kivételével. |
| --- | --- |

e)

Az EK-küldöttség vezetőjének előzetes hozzájárulása nélkül tilos fényképezni, filmet vagy hangot rögzíteni az EK-küldöttség épületein belül – a szolgálati célú felvételek kivételével.

4.6.   Belépés garázsokba és parkolóterületekre

| a) | Csak azok a járművezetők hajthatnak be járművükkel az EK-küldöttség garázsaiba vagy parkolóterületeire, akik érvényes járműbehajtási engedéllyel és érvényes szolgálati kártyával, belépési kártyával vagy laissez-passer engedéllyel rendelkeznek. Az autó minden más utasának érvényes belépési engedéllyel kell rendelkeznie az EK-küldöttség épületeibe. A szolgálati vagy belépési kártyákat kérésre be kell mutatni. |
| --- | --- |

a)

Csak azok a járművezetők hajthatnak be járművükkel az EK-küldöttség garázsaiba vagy parkolóterületeire, akik érvényes járműbehajtási engedéllyel és érvényes szolgálati kártyával, belépési kártyával vagy laissez-passer engedéllyel rendelkeznek. Az autó minden más utasának érvényes belépési engedéllyel kell rendelkeznie az EK-küldöttség épületeibe. A szolgálati vagy belépési kártyákat kérésre be kell mutatni.

| b) | A Bizottság megfelelően jelölt szolgálati járműveinek kivételével az EK-küldöttség garázsaiba vagy parkolóterületeire belépést kérő járműveknek érvényes járműbehajtási engedéllyel kell rendelkezniük, amelyet jól láthatóan kell elhelyezni, nemcsak az épületbe való belépéskor, hanem a garázsban vagy parkolóterületen való tartózkodás ideje alatt is. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság megfelelően jelölt szolgálati járműveinek kivételével az EK-küldöttség garázsaiba vagy parkolóterületeire belépést kérő járműveknek érvényes járműbehajtási engedéllyel kell rendelkezniük, amelyet jól láthatóan kell elhelyezni, nemcsak az épületbe való belépéskor, hanem a garázsban vagy parkolóterületen való tartózkodás ideje alatt is.

| c) | A Bizottság járműbehajtásra engedélyt kérő tisztviselője számára csak egy járműbehajtási engedély adható. Ezt az engedélyt a tisztviselő beszolgáltatja, ha újat kell kiállítani. Nem állítanak ki új engedélyt, amíg a régi vissza nem érkezik. Ha az engedély elveszett vagy ellopták, ezt hivatalosan be kell jelenteni az EK-küldöttség vezetőjének. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság járműbehajtásra engedélyt kérő tisztviselője számára csak egy járműbehajtási engedély adható. Ezt az engedélyt a tisztviselő beszolgáltatja, ha újat kell kiállítani. Nem állítanak ki új engedélyt, amíg a régi vissza nem érkezik. Ha az engedély elveszett vagy ellopták, ezt hivatalosan be kell jelenteni az EK-küldöttség vezetőjének.

| d) | Az EK-küldöttség garázsaiba vagy parkolóterületeire való behajtás engedélyezését az EK-küldöttség vezetője biztonsági okokból megtagadhatja. |
| --- | --- |

d)

Az EK-küldöttség garázsaiba vagy parkolóterületeire való behajtás engedélyezését az EK-küldöttség vezetője biztonsági okokból megtagadhatja.

| e) | A biztonságot és védelmet érintő sürgős és konkrét intézkedéseket lehet hozni az EK-küldöttség létesítményeinek garázsaiban, parkolóterületein vagy közvetlen környezetében parkoló valamennyi jármű vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

A biztonságot és védelmet érintő sürgős és konkrét intézkedéseket lehet hozni az EK-küldöttség létesítményeinek garázsaiban, parkolóterületein vagy közvetlen környezetében parkoló valamennyi jármű vonatkozásában.

4.7.   Küldemény- és csomagszállítás

| a) | A diplomáciai csomagok kivételével miden kívülről érkező szokatlan vagy gyanús küldeményt, beleértve a csomagokat is, további biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

a)

A diplomáciai csomagok kivételével miden kívülről érkező szokatlan vagy gyanús küldeményt, beleértve a csomagokat is, további biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni.

| b) | Személyesen kézbesített külső küldemény nem adható át az EK-küldöttségen közvetlenül a címzettnek, kivéve azokat az eseteket, amelyekről az EK-küldöttség vezetőjét értesítették és amelyeket jóváhagyott. |
| --- | --- |

b)

Személyesen kézbesített külső küldemény nem adható át az EK-küldöttségen közvetlenül a címzettnek, kivéve azokat az eseteket, amelyekről az EK-küldöttség vezetőjét értesítették és amelyeket jóváhagyott.

4.8.   Értékek

Ha az EK-küldöttség személyzetére bizottsági vagyontárgyakat bíztak, a személyzet minden megfelelő óvintézkedést megtesz e vagyontárgyak helyes használatának és tárolásának biztosítása, valamint a károsodás, elvesztés vagy jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

4.9.   Biztonság az EK-küldöttség létesítményeinek környezetében

| a) | Az EK-küldöttség épületeiben dolgozó valamennyi személy köteles jelenteni, ha valaki az EK-küldöttség épületeit megfigyeli vagy titokban próbál meg belépni az EK-küldöttség épületeibe. Haladéktalanul jelenteni kell az EK-küldöttség vezetőjének minden gyanús járművet, tárgyat vagy személyt, amelyet vagy akit az EK-küldöttség épületei mellett vagy azok közelében találnak. |
| --- | --- |

a)

Az EK-küldöttség épületeiben dolgozó valamennyi személy köteles jelenteni, ha valaki az EK-küldöttség épületeit megfigyeli vagy titokban próbál meg belépni az EK-küldöttség épületeibe. Haladéktalanul jelenteni kell az EK-küldöttség vezetőjének minden gyanús járművet, tárgyat vagy személyt, amelyet vagy akit az EK-küldöttség épületei mellett vagy azok közelében találnak.

| b) | Mielőtt éjszakára, hétvége előtt és ünnepek előtt távoznak az EK-küldöttség létesítményeiből, az EK-küldöttség létesítményeiben dolgozó valamennyi személynek fokozottan ellenőriznie kell, hogy az ablakok csukva legyenek, és ha szükséges, az ajtókat zárják, a villanyokat oltsák le. |
| --- | --- |

b)

Mielőtt éjszakára, hétvége előtt és ünnepek előtt távoznak az EK-küldöttség létesítményeiből, az EK-küldöttség létesítményeiben dolgozó valamennyi személynek fokozottan ellenőriznie kell, hogy az ablakok csukva legyenek, és ha szükséges, az ajtókat zárják, a villanyokat oltsák le.

| c) | Ha a külkapcsolatokért felelős főigazgató az EK-küldöttség bármely épületén kívül vagy annak közelében történő, potenciális biztonsági veszélyt magukban rejtő eseményekre vagy incidensekre vonatkozó információkat kap, haladéktalanul tájékoztatja az EK-küldöttség vezetőjét, aki haladéktalanul megteszi a szükséges biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülje személyek vagy járművek jogosulatlan behatolását. Szükség esetén kapcsolatba lép a fogadó ország megfelelő hatóságával. |
| --- | --- |

c)

Ha a külkapcsolatokért felelős főigazgató az EK-küldöttség bármely épületén kívül vagy annak közelében történő, potenciális biztonsági veszélyt magukban rejtő eseményekre vagy incidensekre vonatkozó információkat kap, haladéktalanul tájékoztatja az EK-küldöttség vezetőjét, aki haladéktalanul megteszi a szükséges biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülje személyek vagy járművek jogosulatlan behatolását. Szükség esetén kapcsolatba lép a fogadó ország megfelelő hatóságával.

4.10.   Biztonság az EK-küldöttség létesítményeiben

Az EK-küldöttség vezetője meghatározza azokat a normákat, amelyeket az EK-küldöttség épületeiben vagy a környező területeken minden személyre vonatkozó biztonsági intézkedésekben, feladatokban és utasításokban be kell tartani.

4.11.   Az EK-küldöttség vezetője által biztonsági incidensek esetén meghozandó intézkedések

| a) | Ha súlyos személyi sérüléssel járó incidensről érkezik jelentés, a személyzet bármely tagja kihívja a helyi mentőszolgálatot. |
| --- | --- |

a)

Ha súlyos személyi sérüléssel járó incidensről érkezik jelentés, a személyzet bármely tagja kihívja a helyi mentőszolgálatot.

| b) | Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EK-küldöttség épülete ne maradjon őrizet nélkül. |
| --- | --- |

b)

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EK-küldöttség épülete ne maradjon őrizet nélkül.

4.12.   Az EK-küldöttség létesítményein kívüli tüntetés esetén meghozandó intézkedések

| a) | Ha tüntetés folyik az EK-küldöttség létesítményeinek közvetlen környezetében, a recepciónál és a garázs területén lévő személyzet tájékoztatja az EK-küldöttség vezetőjét, aki védintézkedéseket hoz, és az épület biztonságát illetően utasításokat ad ki. |
| --- | --- |

a)

Ha tüntetés folyik az EK-küldöttség létesítményeinek közvetlen környezetében, a recepciónál és a garázs területén lévő személyzet tájékoztatja az EK-küldöttség vezetőjét, aki védintézkedéseket hoz, és az épület biztonságát illetően utasításokat ad ki.

| b) | Ha a jelek arra utalnak, hogy támadás érheti az EK-küldöttség létesítményeit, az EK-küldöttség vezetője különleges utasításokat ad ki minden érintett szolgálat és az EK-küldöttség személyzete számára, és haladéktalanul tájékoztatja a Külkapcsolati Főigazgatóságot, amely tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatóját. A veszély természetének függvényében megfelelő intézkedéseket kell hozni. |
| --- | --- |

b)

Ha a jelek arra utalnak, hogy támadás érheti az EK-küldöttség létesítményeit, az EK-küldöttség vezetője különleges utasításokat ad ki minden érintett szolgálat és az EK-küldöttség személyzete számára, és haladéktalanul tájékoztatja a Külkapcsolati Főigazgatóságot, amely tájékoztatja a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatóját. A veszély természetének függvényében megfelelő intézkedéseket kell hozni.

4.13.   Jogtalan behatolás az EK-küldöttségi létesítményekbe

| a) | Minden olyan személy, aki számára engedélyezett az EK-küldöttség létesítményeiben való jelenlét, köteles szemmel jól látható, érvényes belépési engedélyt vagy szolgálati kártyát viselni. Azokat a személyeket, akiknél nincs ilyen érvényes belépési engedély vagy szolgálati kártya, a belépés-ellenőrzésnél szolgálatban lévő személyzet vagy az EK-küldöttség vezetője által megfelelően azonosított tisztviselő felszólítása alapján az EK-küldöttség létesítményének azonnali elhagyására lehet kötelezni. |
| --- | --- |

a)

Minden olyan személy, aki számára engedélyezett az EK-küldöttség létesítményeiben való jelenlét, köteles szemmel jól látható, érvényes belépési engedélyt vagy szolgálati kártyát viselni. Azokat a személyeket, akiknél nincs ilyen érvényes belépési engedély vagy szolgálati kártya, a belépés-ellenőrzésnél szolgálatban lévő személyzet vagy az EK-küldöttség vezetője által megfelelően azonosított tisztviselő felszólítása alapján az EK-küldöttség létesítményének azonnali elhagyására lehet kötelezni.

| b) | Ha jogtalanul próbálnak meg bejutni az EK-küldöttség létesítményeibe, az EK-küldöttség tisztviselőinek elsőként gondoskodniuk kell az irodák, páncélszekrények és lakatok bezárásáról, feltéve, hogy saját biztonságuk nem forog veszélyben. Haladéktalanul tájékoztatják a külkapcsolatokért felelős főigazgatót, és utasítást kérnek a meghozandó intézkedésekről, valamint a megfelelő riasztandó szolgálatokról. |
| --- | --- |

b)

Ha jogtalanul próbálnak meg bejutni az EK-küldöttség létesítményeibe, az EK-küldöttség tisztviselőinek elsőként gondoskodniuk kell az irodák, páncélszekrények és lakatok bezárásáról, feltéve, hogy saját biztonságuk nem forog veszélyben. Haladéktalanul tájékoztatják a külkapcsolatokért felelős főigazgatót, és utasítást kérnek a meghozandó intézkedésekről, valamint a megfelelő riasztandó szolgálatokról.

| c) | A külkapcsolatokért felelős főigazgató a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatójával együttműködve megfelelő intézkedéseket hoz a probléma megoldása érdekében. Kapcsolatba léphet a fogadó ország megfelelő hatóságaival, ideértve a rendőri erőket is, hogy a segítségüket kérje. |
| --- | --- |

c)

A külkapcsolatokért felelős főigazgató a Bizottság Biztonsági Igazgatóságának igazgatójával együttműködve megfelelő intézkedéseket hoz a probléma megoldása érdekében. Kapcsolatba léphet a fogadó ország megfelelő hatóságaival, ideértve a rendőri erőket is, hogy a segítségüket kérje.

4.14.   Gyanús személyek jelenléte az EK-küldöttség létesítményeiben

| a) | Az EK-küldöttség létesítményeiben dolgozó személyek és a Bizottság tulajdona elfogadható biztonsági védelmének fenntartása érdekében az EK-küldöttség minden tagja köteles jelenteni a rendellenesnek tűnő vagy gyanúsan viselkedő személyeket. Az EK-küldöttség személyzete köteles ezekről a személyekről jelentést tenni az EK-küldöttség vezetőjének. |
| --- | --- |

a)

Az EK-küldöttség létesítményeiben dolgozó személyek és a Bizottság tulajdona elfogadható biztonsági védelmének fenntartása érdekében az EK-küldöttség minden tagja köteles jelenteni a rendellenesnek tűnő vagy gyanúsan viselkedő személyeket. Az EK-küldöttség személyzete köteles ezekről a személyekről jelentést tenni az EK-küldöttség vezetőjének.

| b) | Az EK-küldöttség vezetőjét haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottság épületeibe történő minden gyanús vagy engedély nélküli behatolásról. A külkapcsolatokért felelős főigazgató minden esetben haladéktalanul utasításokat ad a meghozandó intézkedésre és azokra a megfelelő szolgálatokra vonatkozóan, amelyeket riasztani kell. |
| --- | --- |

b)

Az EK-küldöttség vezetőjét haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottság épületeibe történő minden gyanús vagy engedély nélküli behatolásról. A külkapcsolatokért felelős főigazgató minden esetben haladéktalanul utasításokat ad a meghozandó intézkedésre és azokra a megfelelő szolgálatokra vonatkozóan, amelyeket riasztani kell.

4.15.   Bombafenyegetés

| a) | Ha egy EK-küldöttségben dolgozó személy bombafenyegetést kap, haladéktalanul tájékoztatja erről a külkapcsolatokért felelős főigazgatót. Ez a személy megpróbál a lehető legtöbb információhoz jutni a telefonáló személytől vagy a kapott üzenetből. |
| --- | --- |

a)

Ha egy EK-küldöttségben dolgozó személy bombafenyegetést kap, haladéktalanul tájékoztatja erről a külkapcsolatokért felelős főigazgatót. Ez a személy megpróbál a lehető legtöbb információhoz jutni a telefonáló személytől vagy a kapott üzenetből.

| b) | A külkapcsolatokért felelős főigazgató utasításokat ad a meghozandó intézkedésre vonatkozóan, és haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagját, aki pedig tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját. |
| --- | --- |

b)

A külkapcsolatokért felelős főigazgató utasításokat ad a meghozandó intézkedésre vonatkozóan, és haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság külkapcsolatokért felelős tagját, aki pedig tájékoztatja a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját.

| c) | A fogadó ország hatáskörrel rendelkező hatóságainak, azaz a mentőszolgálatoknak a kérésére eljárva az EK-küldöttség vezetője dönthet az EK-küldöttség épületének evakuálásáról. A külkapcsolatokért felelős főigazgatót folyamatosan teljes körű tájékoztatásban kell részesíteni. |
| --- | --- |

c)

A fogadó ország hatáskörrel rendelkező hatóságainak, azaz a mentőszolgálatoknak a kérésére eljárva az EK-küldöttség vezetője dönthet az EK-küldöttség épületének evakuálásáról. A külkapcsolatokért felelős főigazgatót folyamatosan teljes körű tájékoztatásban kell részesíteni.

4.16.   Gyanús csomagok vagy egyéb tárgyak

| a) | Bármely EK-küldöttség tisztviselője vagy a személyzet bármely tagja, aki szolgálatban van, haladéktalanul tájékoztatja az EK-küldöttség vezetőjét, ha gyanús csomagra vagy egyéb tárgyra bukkannak. Ha gyanús csomagra vagy egyéb gyanús tárgyra bukkannak, megfelelő biztonsági sávot kell köré vonni. Senki sem érintheti meg a gyanús csomagot vagy egyéb tárgyat, illetve senki sem nyúlhat ahhoz. A helyszín közelében tilos a vezeték nélküli kommunikációs eszközök használata. |
| --- | --- |

a)

Bármely EK-küldöttség tisztviselője vagy a személyzet bármely tagja, aki szolgálatban van, haladéktalanul tájékoztatja az EK-küldöttség vezetőjét, ha gyanús csomagra vagy egyéb tárgyra bukkannak. Ha gyanús csomagra vagy egyéb gyanús tárgyra bukkannak, megfelelő biztonsági sávot kell köré vonni. Senki sem érintheti meg a gyanús csomagot vagy egyéb tárgyat, illetve senki sem nyúlhat ahhoz. A helyszín közelében tilos a vezeték nélküli kommunikációs eszközök használata.

| b) | A veszély és a körülmények értékelését követően az EK-küldöttség vezetője felveszi a kapcsolatot a fogadó ország megfelelő hatóságaival. |
| --- | --- |

b)

A veszély és a körülmények értékelését követően az EK-küldöttség vezetője felveszi a kapcsolatot a fogadó ország megfelelő hatóságaival.

4.17.   A bizonyítékok biztosítása

Az EK-küldöttség létesítményein belüli vétség vagy bűncselekmény esetén az események tanúinak fel kell venniük a kapcsolatot az EK-küldöttség vezetőjével, aki megteszi a megfelelő intézkedéseket. A tanúk nem nyúlhatnak a bizonyítékokhoz.

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/161

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 18.

a 66/401/EGK tanácsi irányelv keretében egyes takarmánynövény-vetőmagok tételei maximális súlyának növelésére irányuló átmeneti kísérletről

(az értesítés a C(2006) 6572. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/66/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13a. cikkére,

mivel:

| (1) | A 66/401/EGK irányelv a vetőmagok vizsgálatához előírja a tételek maximális súlyát a magok heterogenitásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 66/401/EGK irányelv a vetőmagok vizsgálatához előírja a tételek maximális súlyát a magok heterogenitásának elkerülése érdekében.

| (2) | Tekintettel a vetőmagtermelésben és a forgalmazási gyakorlatokban bekövetkezett változásokra, különösen a vetőmagtermés megnövekedésére, valamint a vetőmagok szállításának módjaira – az ömlesztett szállítást is beleértve –, úgy tűnik, hogy a fűfélék magvainak tételeire előírt maximális súlyt kívánatos megnövelni. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a vetőmagtermelésben és a forgalmazási gyakorlatokban bekövetkezett változásokra, különösen a vetőmagtermés megnövekedésére, valamint a vetőmagok szállításának módjaira – az ömlesztett szállítást is beleértve –, úgy tűnik, hogy a fűfélék magvainak tételeire előírt maximális súlyt kívánatos megnövelni.

| (3) | A 66/401/EGK tanácsi irányelv keretében egyes takarmánynövény-vetőmagok tételei maximális súlyának növelése tekintetében a 2002/454/EK bizottsági határozat (2) ideiglenes kísérletet ír elő, amelynek 2003. június 1-jén kellett véget érnie. A kísérletben azonban egyetlen vetőmagot előállító cég sem vett részt, mivel a határozat a kísérlet során termelt összes vetőmagtételre vonatkozóan heterogenitási vizsgálatot írt elő, és ez magas többletköltséggel járt. |
| --- | --- |

(3)

A 66/401/EGK tanácsi irányelv keretében egyes takarmánynövény-vetőmagok tételei maximális súlyának növelése tekintetében a 2002/454/EK bizottsági határozat (2) ideiglenes kísérletet ír elő, amelynek 2003. június 1-jén kellett véget érnie. A kísérletben azonban egyetlen vetőmagot előállító cég sem vett részt, mivel a határozat a kísérlet során termelt összes vetőmagtételre vonatkozóan heterogenitási vizsgálatot írt elő, és ez magas többletköltséggel járt.

| (4) | A jelenlegi nemzetközi gyakorlat, így az ISTA (Vetőmagvizsgálók Nemzetközi Szövetsége)/ISF (Nemzetközi Vetőmag Szövetség) technikai jegyzőkönyve – amelyet az ISTA végrehajtó bizottsága 2006. február 10-én, majd az OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet) Tanácsa 2006. május 24-én hagyott jóvá – engedélyez olyan eljárásokat, amelyek során megnövelik a fűfélék tételeinek maximális súlyát. |
| --- | --- |

(4)

A jelenlegi nemzetközi gyakorlat, így az ISTA (Vetőmagvizsgálók Nemzetközi Szövetsége)/ISF (Nemzetközi Vetőmag Szövetség) technikai jegyzőkönyve – amelyet az ISTA végrehajtó bizottsága 2006. február 10-én, majd az OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet) Tanácsa 2006. május 24-én hagyott jóvá – engedélyez olyan eljárásokat, amelyek során megnövelik a fűfélék tételeinek maximális súlyát.

| (5) | A fűfélék tételeinek maximális súlyát megnövelő átmeneti kísérletet kell szervezni annak érdekében, hogy gyakorlatban lehessen vizsgálni, hogy milyen körülmények között tudnak az üzemek megfelelően homogén, nagy vetőmagtételeket előállítani. |
| --- | --- |

(5)

A fűfélék tételeinek maximális súlyát megnövelő átmeneti kísérletet kell szervezni annak érdekében, hogy gyakorlatban lehessen vizsgálni, hogy milyen körülmények között tudnak az üzemek megfelelően homogén, nagy vetőmagtételeket előállítani.

| (6) | Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A 66/401/EGK irányelv 7. cikkének (2) bekezdésétől, illetve III. mellékletétől eltérve azoknak a tagállamoknak, amelyek részt vesznek az átmeneti kísérletben, az irányelv III. mellékletének 1. oszlopában a „GRAMINEAE” tétel alatt felsorolt fajokra az egyes tételek maximális súlya 25 tonna.

(2)   Az átmeneti kísérletben részt vevő tagállamokra a 66/401/EGK irányelvben előírt feltételeken kívül az e határozat mellékletében meghatározott feltételeket is alkalmazni kell.

(3)   A kísérletben részt vevő tagállamok részvételükről tájékoztatják a Bizottságot. A kísérletben való részvétellel bármikor felhagyhatnak, amennyiben erről tájékoztatják a Bizottságot.

2. cikk

A tagállamok évente a tárgyévet követő március 31-éig jelentést készítenek a kísérlet eredményeiről a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

3. cikk

Az átmeneti kísérlet 2007. január 1-jén kezdődik és 2012. június 30-án ér véget.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 125., 1966.7.11., 2298/66. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel (HL L 14., 2005.1.18., 18. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 155., 2002.6.14., 57. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett feltételek:

| a) | A gramineae vetőmagtételek maximális méretétől való eltérés során az OECD Tanácsa által 2006. május 24-én elfogadott „ISTA/ISF Experiment on Herbage Seed Lot Size” (a takarmánynövény-vetőmagok méretéről folytatott kísérlet) című dokumentumban (1) foglaltak szerint kell eljárni; |
| --- | --- |

a)

A gramineae vetőmagtételek maximális méretétől való eltérés során az OECD Tanácsa által 2006. május 24-én elfogadott „ISTA/ISF Experiment on Herbage Seed Lot Size” (a takarmánynövény-vetőmagok méretéről folytatott kísérlet) című dokumentumban (1) foglaltak szerint kell eljárni;

| b) | a vetőmagtermelőknek a minősítő hatóságtól származó hivatalos engedéllyel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

b)

a vetőmagtermelőknek a minősítő hatóságtól származó hivatalos engedéllyel kell rendelkezniük;

| c) | a 66/401/EGK irányelvben előírt hivatalos címkén fel kell tüntetni e határozat számát az „EK-szabályok és szabványok” szavak után; |
| --- | --- |

c)

a 66/401/EGK irányelvben előírt hivatalos címkén fel kell tüntetni e határozat számát az „EK-szabályok és szabványok” szavak után;

| d) | az átmeneti kísérletben részt vevő tagállamok által a közösségi összehasonlító vizsgálatok végzéséhez szolgáltatott mintákat a kísérlet feltételeinek megfelelően, hivatalosan minősített vetőmagok közül kell venni; és |
| --- | --- |

d)

az átmeneti kísérletben részt vevő tagállamok által a közösségi összehasonlító vizsgálatok végzéséhez szolgáltatott mintákat a kísérlet feltételeinek megfelelően, hivatalosan minősített vetőmagok közül kell venni; és

| e) | a minősítő hatóság folyamatosan nyomon követi a kísérletet, és adott esetben a heterogenitásvizsgálatok 5 %-át elérő számú ellenőrzést végez. |
| --- | --- |

e)

a minősítő hatóság folyamatosan nyomon követi a kísérletet, és adott esetben a heterogenitásvizsgálatok 5 %-át elérő számú ellenőrzést végez.

---

(1)  http://www.seedtest.org/en/content –-1–1039.html)

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/164

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 18.

a tritoszulfuron új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2006) 6573. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/67/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Németországhoz 2001. júniusában kérelem érkezett a BASF AG vállalattól a tritoszulfuron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2002/268/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a benyújtott dokumentáció hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Németországhoz 2001. júniusában kérelem érkezett a BASF AG vállalattól a tritoszulfuron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2002/268/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a benyújtott dokumentáció hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (2) | A dokumentáció teljességének megerősítésére azért volt szükség, mert így azt részletesebben meg lehetett vizsgálni, a tagállamok pedig úgy adhattak ki legfeljebb három évre szóló ideiglenes engedélyeket a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre, hogy közben eleget tettek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, és különösen annak a feltételnek, hogy az irányelvben meghatározott követelményekre való figyelemmel részletesen értékelni kell a hatóanyagot és a növényvédő szert. |
| --- | --- |

(2)

A dokumentáció teljességének megerősítésére azért volt szükség, mert így azt részletesebben meg lehetett vizsgálni, a tagállamok pedig úgy adhattak ki legfeljebb három évre szóló ideiglenes engedélyeket a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre, hogy közben eleget tettek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, és különösen annak a feltételnek, hogy az irányelvben meghatározott követelményekre való figyelemmel részletesen értékelni kell a hatóanyagot és a növényvédő szert.

| (3) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megtörtént e hatóanyag emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata a kérelmező által javasolt felhasználási módok tekintetében. 2002. szeptember 5-én a referens tagállam az értékelőjelentés-tervezetet benyújtotta a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(3)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megtörtént e hatóanyag emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata a kérelmező által javasolt felhasználási módok tekintetében. 2002. szeptember 5-én a referens tagállam az értékelőjelentés-tervezetet benyújtotta a Bizottsághoz.

| (4) | Miután a referens tagállam benyújtotta az értékelőjelentés-tervezetet, szükségesnek bizonyult, hogy a kérelmezőtől további információt kérjenek, majd a kapott információt a referens tagállammal megvizsgáltassák és értékeltessék. Ezért a dokumentáció vizsgálata még folyamatban van, értékelését pedig nem lehet befejezni a 91/414/EGK irányelvben előírt határidőre. |
| --- | --- |

(4)

Miután a referens tagállam benyújtotta az értékelőjelentés-tervezetet, szükségesnek bizonyult, hogy a kérelmezőtől további információt kérjenek, majd a kapott információt a referens tagállammal megvizsgáltassák és értékeltessék. Ezért a dokumentáció vizsgálata még folyamatban van, értékelését pedig nem lehet befejezni a 91/414/EGK irányelvben előírt határidőre.

| (5) | Mivel az értékelésből eddig semmi olyan nem derült ki, ami komoly aggodalomra adna okot, indokolt, hogy a tagállamok – a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban – 24 hónappal meghosszabbíthassák a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket, hogy ezáltal lehetővé váljék a dokumentáció további vizsgálata. Várhatóan 24 hónapon belül lezárul az értékelési és döntéshozatali folyamat, amely eldönti, hogy a tritoszulfuront felveszik-e az I. mellékletbe. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az értékelésből eddig semmi olyan nem derült ki, ami komoly aggodalomra adna okot, indokolt, hogy a tagállamok – a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban – 24 hónappal meghosszabbíthassák a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket, hogy ezáltal lehetővé váljék a dokumentáció további vizsgálata. Várhatóan 24 hónapon belül lezárul az értékelési és döntéshozatali folyamat, amely eldönti, hogy a tritoszulfuront felveszik-e az I. mellékletbe.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok az e határozat elfogadásának időpontjától számított 24 hónapot meg nem haladó időtartamra meghosszabbíthatják a tritoszulfuront tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó ideiglenes engedélyeket.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006.december 18-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/75/EK irányelvvel (HL L 248., 2006.9.12., 3. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 92., 2002.4.9., 34. o.

2

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/165 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/165

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 18.

a Lett Köztársaságnak a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására vonatkozó csökkentett HÉA-kulcs alkalmazása iránti kérelméről

(az értesítés a C(2006) 6592. számú dokumentummal történt)

(Csak a lett nyelvű szöveg hiteles.)

(2007/68/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12 cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2006. április 19-i eredeti kérelem és az azt követő, a Bizottsághoz 2006. július 10-én beérkezett formális levél révén a Lett Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot arról a szándékáról, hogy a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására csökkentett HÉA-kulcs alkalmazását tervezi. Lettország meghatározása szerint háztartásnak minősülnek a végfelhasználók és a természetes személyek, akikkel megfelelő szolgáltatási szerződést kötöttek. |
| --- | --- |

(1)

A 2006. április 19-i eredeti kérelem és az azt követő, a Bizottsághoz 2006. július 10-én beérkezett formális levél révén a Lett Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot arról a szándékáról, hogy a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására csökkentett HÉA-kulcs alkalmazását tervezi. Lettország meghatározása szerint háztartásnak minősülnek a végfelhasználók és a természetes személyek, akikkel megfelelő szolgáltatási szerződést kötöttek.

| (2) | A csatlakozási szerződés VIII. melléklete értelmében a 77/388/EGK irányelv (a továbbiakban: „hatodik HÉA-irányelv”) 12. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérően Lettország engedélyt kapott arra, hogy 2004. december 31-ig HÉA-mentességet alkalmazzon a háztartások számára értékesített hőenergia-szolgáltatásra. A valóságban Lettország az említett időpontot követően is fenntartotta a háztartásokat érintő távhőszolgáltatás HÉA-mentességét. |
| --- | --- |

(2)

A csatlakozási szerződés VIII. melléklete értelmében a 77/388/EGK irányelv (a továbbiakban: „hatodik HÉA-irányelv”) 12. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérően Lettország engedélyt kapott arra, hogy 2004. december 31-ig HÉA-mentességet alkalmazzon a háztartások számára értékesített hőenergia-szolgáltatásra. A valóságban Lettország az említett időpontot követően is fenntartotta a háztartásokat érintő távhőszolgáltatás HÉA-mentességét.

| (3) | Lettország a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására csökkentett adókulcsot kíván alkalmazni (5 %); a csökkentett adókulcs nem vonatkozna sem kereskedelmi, sem egyéb szakmai tevékenységek céljaira nyújtott ellátásra. A kedvezményes adókulcs nem eredményezné a verseny torzulását, és nem idézne elő változást a háztartások számára értékesített elektromos áram, gáz vagy távhő fogyasztásában. Ennek fő oka, hogy technikai-technológiai szempontból az említett három termék csak a fűtési célra való felhasználáskor helyettesíthető egymással. Minthogy a kedvezményes HÉA-kulcs csak a háztartásokra korlátozódna, valószínűtlennek tűnik, hogy alkalmazása a verseny torzulásához vezetne a HÉA-levonásra jogosult jogi személyek vonatkozásában, akiknek végső soron nem kell a HÉÁ-val kapcsolatos költségeket viselniük. |
| --- | --- |

(3)

Lettország a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására csökkentett adókulcsot kíván alkalmazni (5 %); a csökkentett adókulcs nem vonatkozna sem kereskedelmi, sem egyéb szakmai tevékenységek céljaira nyújtott ellátásra. A kedvezményes adókulcs nem eredményezné a verseny torzulását, és nem idézne elő változást a háztartások számára értékesített elektromos áram, gáz vagy távhő fogyasztásában. Ennek fő oka, hogy technikai-technológiai szempontból az említett három termék csak a fűtési célra való felhasználáskor helyettesíthető egymással. Minthogy a kedvezményes HÉA-kulcs csak a háztartásokra korlátozódna, valószínűtlennek tűnik, hogy alkalmazása a verseny torzulásához vezetne a HÉA-levonásra jogosult jogi személyek vonatkozásában, akiknek végső soron nem kell a HÉÁ-val kapcsolatos költségeket viselniük.

| (4) | Továbbá a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó, a hatodik HÉA-irányelvben lefektetett HÉA-szabályokat módosította a 2003/92/EK tanácsi irányelv (2). Annak érdekében, hogy a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő gázértékesítés, valamint a villamosenergia-értékesítés esetén az adózásra abban az országban kerüljön sor, amelyben a tényleges fogyasztás történt, a szolgáltatás utolsó szakaszában, azaz a kereskedők és elosztók, illetve a végfelhasználók közötti szakaszban az adót azon a helyen kell kivetni, ahol a terméket a fogyasztó ténylegesen felhasználja, illetve fogyasztja. Ami a távhőszolgáltatást illeti, minthogy nem határokon átnyúló értékesítésről van szó, hanem helyi jellegű szolgáltatásról, nem áll fenn a verseny torzulásának kockázata a hatodik HÉA-irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(4)

Továbbá a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó, a hatodik HÉA-irányelvben lefektetett HÉA-szabályokat módosította a 2003/92/EK tanácsi irányelv (2). Annak érdekében, hogy a földgázelosztó-hálózaton keresztül történő gázértékesítés, valamint a villamosenergia-értékesítés esetén az adózásra abban az országban kerüljön sor, amelyben a tényleges fogyasztás történt, a szolgáltatás utolsó szakaszában, azaz a kereskedők és elosztók, illetve a végfelhasználók közötti szakaszban az adót azon a helyen kell kivetni, ahol a terméket a fogyasztó ténylegesen felhasználja, illetve fogyasztja. Ami a távhőszolgáltatást illeti, minthogy nem határokon átnyúló értékesítésről van szó, hanem helyi jellegű szolgáltatásról, nem áll fenn a verseny torzulásának kockázata a hatodik HÉA-irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében.

| (5) | A tervezett intézkedés, vagyis a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására vonatkozó csökkentett HÉA-kulcs alkalmazása a hatodik HÉA-irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében csupán a végfelhasználók ellátását érinti, nem vonatkozik adóköteles személyeknek kereskedelmi, szakmai vagy egyéb gazdasági tevékenységükkel kapcsolatos igényeit kielégítő ellátására. |
| --- | --- |

(5)

A tervezett intézkedés, vagyis a háztartások távhővel, földgázzal és elektromos árammal való ellátására vonatkozó csökkentett HÉA-kulcs alkalmazása a hatodik HÉA-irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében csupán a végfelhasználók ellátását érinti, nem vonatkozik adóköteles személyeknek kereskedelmi, szakmai vagy egyéb gazdasági tevékenységükkel kapcsolatos igényeit kielégítő ellátására.

| (6) | Mivel a tervezett intézkedés csupán a végfelhasználók ellátását érinti, és nem vonatkozik adóköteles személyeknek kereskedelmi, szakmai vagy egyéb gazdasági tevékenységükkel kapcsolatos igényeit kielégítő ellátására, a verseny torzulásának kockázata nem létezőnek tekinthető. Mivel a hatodik irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített feltétel teljesül, biztosítani kell Lettország részére a jogot az intézkedés alkalmazására az ezen határozatról szóló értesítés időpontjától kezdődően, |
| --- | --- |

(6)

Mivel a tervezett intézkedés csupán a végfelhasználók ellátását érinti, és nem vonatkozik adóköteles személyeknek kereskedelmi, szakmai vagy egyéb gazdasági tevékenységükkel kapcsolatos igényeit kielégítő ellátására, a verseny torzulásának kockázata nem létezőnek tekinthető. Mivel a hatodik irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített feltétel teljesül, biztosítani kell Lettország részére a jogot az intézkedés alkalmazására az ezen határozatról szóló értesítés időpontjától kezdődően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Lettországnak jogában áll a Bizottsághoz 2006. július 10-én beérkezett levelében ismertetett intézkedést alkalmazni, azaz a termelés és ellátás feltételeitől függetlenül a háztartások távhő-, földgáz- és villamosenergia-ellátására csökkentett HÉA-kulcsot alkalmazni.

2. cikk

Ennek a határozatnak az alkalmazásában háztartásnak minősül az a természetes személy, akik az 1. cikkben említett ellátások végfelhasználója, tehát az ellátás nem irányulhat kereskedelmi, szakmai vagy egyéb gazdasági tevékenységgel kapcsolatos igények kielégítésére.

3. cikk

E határozat címzettje a Lett Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2006/69/EK irányelvvel (HL L 221., 2006.8.12., 9. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 260., 2003.10.11., 8. o.

2

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/167 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/167

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 18.

egyes mezőgazdasági növényfajok vetőmagjainak forgalmazása tekintetében Románia számára a 2002/53/EK tanácsi irányelv egyes rendelkezései alkalmazása elhalasztásának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2006) 3345. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/69/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 42. cikkére,

mivel:

| (1) | A csatlakozási okmány 42. cikkének megfelelően a Bizottság átmeneti intézkedéseket fogadhat el, amennyiben ezen átmeneti intézkedések szükségesek Bulgáriában és Romániában a meglévő rendszerekről a közösségi állat-egészségügyi és növény-egészségügyi szabályok alkalmazásából származó rendszerre történő áttérés elősegítéséhez. E szabályok magukban foglalják a vetőmagok forgalmazására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A csatlakozási okmány 42. cikkének megfelelően a Bizottság átmeneti intézkedéseket fogadhat el, amennyiben ezen átmeneti intézkedések szükségesek Bulgáriában és Romániában a meglévő rendszerekről a közösségi állat-egészségügyi és növény-egészségügyi szabályok alkalmazásából származó rendszerre történő áttérés elősegítéséhez. E szabályok magukban foglalják a vetőmagok forgalmazására vonatkozó szabályokat.

| (2) | A mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelv (1) előírja, hogy azon mezőgazdasági növényfajok vetőmagvai, amelyekre kiterjed a 2002/53/EK irányelv hatálya, annak 1. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint csak akkor hozhatók forgalomba, ha az említett irányelv 4. cikkének (1) bekezdése, 7. cikke és 11. cikke követelményei teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelv (1) előírja, hogy azon mezőgazdasági növényfajok vetőmagvai, amelyekre kiterjed a 2002/53/EK irányelv hatálya, annak 1. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint csak akkor hozhatók forgalomba, ha az említett irányelv 4. cikkének (1) bekezdése, 7. cikke és 11. cikke követelményei teljesülnek.

| (3) | Bizonyos fajok vetőmagvainak forgalmazása tilos lesz Romániában, amennyiben az említett rendelkezésektől eltérést nem biztosítanak. |
| --- | --- |

(3)

Bizonyos fajok vetőmagvainak forgalmazása tilos lesz Romániában, amennyiben az említett rendelkezésektől eltérést nem biztosítanak.

| (4) | Annak érdekében, hogy Románia meghozhassa és végrehajthassa a kérdéses fajtáknak a közösségi rendszer alapelveivel összhangban történő elismerésének biztosításához szükséges intézkedéseket, lehetővé kell tenni számára a csatlakozás időpontját követő három éves időszakra a 2002/53/EK irányelv alkalmazásának elhalasztását a vonatkozó fajtajegyzékben felsorolt fajták vetőmagjainak területén történő forgalmazása tekintetében a fent említett irányelvben foglaltaktól eltérő alapelvekkel, valamint a 2006. szeptember 28-i hivatalos romániai kérelemben foglaltakkal összhangban. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy Románia meghozhassa és végrehajthassa a kérdéses fajtáknak a közösségi rendszer alapelveivel összhangban történő elismerésének biztosításához szükséges intézkedéseket, lehetővé kell tenni számára a csatlakozás időpontját követő három éves időszakra a 2002/53/EK irányelv alkalmazásának elhalasztását a vonatkozó fajtajegyzékben felsorolt fajták vetőmagjainak területén történő forgalmazása tekintetében a fent említett irányelvben foglaltaktól eltérő alapelvekkel, valamint a 2006. szeptember 28-i hivatalos romániai kérelemben foglaltakkal összhangban.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2002/53/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésében, 7. cikkében és 11. cikkében foglaltaktól eltérve Románia a csatlakozás időpontját követő 3 éves időszakra elhalaszthatja az említett irányelv alkalmazását az e határozat mellékletében szereplő fajtajegyzékben felsorolt fajták vetőmagjainak területén történő forgalmazása tekintetében.

Az említett időszak folyamán ezeket a vetőmagvakat kizárólag Románia területén szabad forgalmazni. Minden hatósági vagy egyéb címkének vagy okmánynak, amelyet e határozat rendelkezései szerint a vetőmagtételre rögzítenek, vagy amely azt kíséri, világosan jeleznie kell, hogy a vetőmagot kizárólag Románia területén történő forgalmazásra szánták.

2. cikk

Ez a határozat Bulgária és Románia csatlakozási szerződése hatályba lépésének feltételével és időpontjától alkalmazandó.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006 december 18-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 193., 2002.7.20., 1. o. A legutóbb az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.) módosított irányelv.

1

---

MELLÉKLET

| Fajok/Fajták |
| --- |
| Beta vulgaris L. – Cukorrépa |
| Graf |
| Beta vulgaris L. – Takarmányrépa |
| Lovrin 515 |
| Lovrin 628 |
| Dactylis glomerata L. |
| Magda |
| Marius (ant. Adrian) |
| Ovidiu |
| Poiana |
| Regent |
| Simina |
| Festuca arundinacea Schreber |
| Adela |
| Vio |
| Festuca pratensis Hudson |
| Postăvar |
| Tâmpa |
| Transilvan |
| Festuca rubra L. |
| Feruma |
| Măgurele 23 (ant. Pastoral) |
| Peisaj (ant. Tedi) |
| Lolium multiflorum Lam. |
| Ancuţa (ant. Anca) |
| Iuliana (ant. Iulia) |
| Lolium perenne L. |
| Martarom (ant. Marta) |
| Măgura |
| Lolium x boucheanum Kunth |
| Cătălin |
| Florin |
| Phleum pratense L. |
| Horia |
| Rarău |
| Tirom |
| Poa pratensis L. |
| Colina (ant. Fima) |
| Lotus corniculatus L. |
| Doru |
| Nicol (ant. Nico) |
| Oltim |
| Lupinus albus L. |
| Medi |
| Medicago sativa L. |
| Adin |
| Alina |
| Carina |
| Cosmina |
| Daniela (ant. Dana) |
| Dorinela (ant. Dorina) |
| Granat |
| Magnat |
| Mădălina |
| Opal (ant. Topaz) |
| Sandra |
| Satelit |
| Sigma |
| Tamas |
| Pisum sativum L. |
| Aurora |
| Dorica (ant. Dora) |
| Mona |
| Vedea |
| Trifolium alexandrinum L. |
| Viorel |
| Trifolium repens L. |
| Carmencita (ant. Carmen) |
| Carpatin |
| Danitim |
| Mioriţa |
| Trifolium pratense L. |
| Novac |
| Rotrif (ant. Roza) |
| Sătmărean |
| Vicia faba L. |
| Montana |
| Brassica napus L., var. napobrassica (L.) Rchb. |
| Ana Maria |
| Montana |
| Arachis hypogaea L. |
| Solar |
| Venus |
| Brassica napus L. (part.) |
| Diana |
| Doina |
| Perla |
| Cannabis sativa L. |
| Denise |
| Diana |
| Zenit |
| Carthamus tinctorius L. |
| CW1221 |
| CW4440 |
| Linum usitatissimum L. |
| Ada |
| Adria |
| Alexin |
| Alin |
| Bazil |
| Betalisa (ant. Elisa) |
| Codruţa |
| Cosmin |
| Cristina |
| Ferdinand (ant. Carolina) |
| Floriana |
| Florinda |
| Fluin |
| Iunia 96 |
| Louis |
| Luncavăţ (ant. Elena) |
| Martin |
| Monica |
| Nineta |
| Paula |
| Radu |
| Rareş |
| Sabena |
| Şumuleu |
| Vasilelin (ant. Iordan) |
| Sinapis alba L. |
| Alex |
| Petrana |
| Glycine max. (L.) Merrill |
| Balkan |
| Columna |
| Daciana |
| Danubiana |
| Eugen |
| Felix |
| Granat (ant. Agat) |
| Kiskun Daniela |
| Onix |
| Perla |
| Proteinka |
| Românesc 99 |
| Safir |
| Stine 2250 |
| Triumf |
| Venera |
| Avena sativa L. |
| Jeremy |
| Mureş |
| Lovrin 1 |
| Lovrin 27 |
| Hordeum vulgare L. –Kétsoros árpa |
| Andreea |
| Bogdana (ant. Avânt) |
| Capriana |
| Daciana |
| Haşdate (ant. Aura) |
| Jubileu |
| Kristal |
| Laura |
| Maria |
| NS 525 |
| NS 529 |
| Romaniţa |
| Stindard |
| Hordeum vulgare L. –Hatsoros árpa |
| Amical (ant. Adi) |
| Andrei |
| Compact |
| Dana |
| Liliana |
| Mădălin |
| NS 313 |
| Orizont |
| Regal |
| Univers |
| Oryza sativa L. |
| Brăila |
| Dunărea |
| Elida |
| Magic |
| Polizeşti 28 |
| Speranţa |
| Zefir |
| Secale cereale L. |
| Suceveana |
| Sorghum bicolor (L.) Moench |
| Andrea |
| Donaris |
| Dorina |
| F135ST |
| Fundulea 21 |
| Fundulea 32 |
| Marina |
| Regina |
| Siret |
| Sorghum sudanense (Piper) Stapf. |
| Sabin |
| Sorin |
| Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf. |
| Catinca (ant. Tinca) |
| Fundulea 235 (ant. Tereza) |
| x Triticosecale Wittm. |
| Gorun |
| Haiduc |
| Plai |
| Silver |
| Stil |
| Trilstar |
| Ţebea |
| Triticum aestivum L.emend.Fiori et Paol. |
| Albota |
| Aniversar |
| Apullum |
| Ardeal 1 |
| Arieşan |
| Beti |
| Boema |
| Briana |
| Ciprian |
| Crina |
| Crişana |
| Delabrad |
| Dor |
| Drobeta |
| Dropia |
| Dumbrava |
| Eliana |
| Esenţial |
| Faur |
| Flamura 85 |
| Gabriela |
| Gasparom |
| Gruia |
| Iaşi 2 |
| Kraljevica |
| Kristina |
| Ljiljana |
| Lovrin 34 |
| Mina |
| Moldova 83 |
| Pădureni (ant. Rubin) |
| PKB Romança |
| Romulus |
| Sonata |
| Speranţa |
| SV99 |
| Şimnic 30 |
| Trivale |
| Turda 95 |
| Turda 2000 |
| Voroneţ |
| Triticum durum Desf. |
| Condurum (ant. Condur) |
| Grandur |
| Pandur |
| Zea mays L. |
| Andreea |
| Boris 5 |
| Brateş |
| Campion |
| Cera 6 |
| Cera 9 |
| Cera 10 |
| Ciclon |
| Dacic |
| Dáma |
| Danubian (ant. Danubiu) |
| F425M |
| Falco |
| Faur |
| Fulger |
| Fundulea 322 |
| Fundulea 365 |
| Fundulea 376 |
| Fundulea 475M |
| Fundulea 515 (ant. Premier) |
| Fundulea 540 (ant. Granit) |
| Fundulea 625 |
| Generos |
| GS307 |
| GS308 |
| Kiskun 4230 |
| Kiskun 4255 |
| Kiskun 4297 |
| Kiskun 4344 |
| Kiskun 4380 |
| Kiskun Aliz |
| Kiskun Blako |
| Kiskun Cilike |
| Kiskun Dori |
| Kiskun Ermina |
| Kiskun Galja |
| Kiskun Gitta |
| Kiskun Kristof |
| Kiskun Natalie (ant. Natalie) |
| Kiskun Nusi |
| Kiskun Olika |
| Kiskun Piros |
| Kiskun Reni |
| Kiskun Roy |
| Kiskun Szoliani |
| Kiskun Tamara |
| Kiskun Vanda |
| Kiskun Vivien |
| Kiskun Xintia |
| Klausen |
| Krisztina |
| Laurina |
| Lorenca |
| Lovrin 400 |
| Milcov |
| Mv Major |
| Neptun |
| NS300 |
| NS355 |
| NS540 |
| NSSC420YU |
| Octavian |
| Oituz |
| Olimpius (ant. Olimp) |
| Olt |
| Ozana (ant. Dana) |
| Paltin |
| Pamela |
| Panciu |
| Partizan |
| Patria |
| Podu Iloaiei 110 |
| Rapid |
| Rapsodia |
| Rodna |
| Staniša |
| Star |
| Szegedi SC 276 |
| Szegedi SC 516 |
| Turda 145 |
| Turda 165 |
| Turda 167 |
| Turda 200 |
| Turda 201 |
| Turda Favorit |
| Turda Mold 188 |
| Turda Star |
| Turda Super |
| Turda SU181 |
| Turda SU182 |
| Turda SU210 |
| ZP278 |
| ZP335 |
| ZP394 |
| ZP409 |
| ZP434 |
| ZP471 |
| ZP488 |
| ZP684 |
| Solanum tuberosum L. |
| Alina |
| Alize (ant. Amelia) |
| Amicii |
| Astral N |
| Armonia |
| Christian |
| Claudiu |
| Coval |
| Cristela |
| Dacia |
| Dragomirna |
| Dumbrava |
| Eterna |
| Frumoasa |
| Harghita |
| Ioana |
| Loial |
| Luiza |
| Magic |
| Mikel |
| Milenium |
| Moldoviţa |
| Nana |
| Nativ |
| Nemere |
| Productiv |
| Rapsodia |
| Rasant |
| Redsec |
| Robusta |
| Roclas |
| Rozal |
| Ruxandra (ant. Nicoleta) |
| Speranţa |
| Star |
| Tâmpa |
| Tentant |
| Timpuriu de Braşov |
| Transilvania |

Fajok/Fajták

Beta vulgaris L. – Cukorrépa

Graf

Beta vulgaris L. – Takarmányrépa

Lovrin 515

Lovrin 628

Dactylis glomerata L.

Magda

Marius (ant. Adrian)

Ovidiu

Poiana

Regent

Simina

Festuca arundinacea Schreber

Adela

Vio

Festuca pratensis Hudson

Postăvar

Tâmpa

Transilvan

Festuca rubra L.

Feruma

Măgurele 23 (ant. Pastoral)

Peisaj (ant. Tedi)

Lolium multiflorum Lam.

Ancuţa (ant. Anca)

Iuliana (ant. Iulia)

Lolium perenne L.

Martarom (ant. Marta)

Măgura

Lolium x boucheanum Kunth

Cătălin

Florin

Phleum pratense L.

Horia

Rarău

Tirom

Poa pratensis L.

Colina (ant. Fima)

Lotus corniculatus L.

Doru

Nicol (ant. Nico)

Oltim

Lupinus albus L.

Medi

Medicago sativa L.

Adin

Alina

Carina

Cosmina

Daniela (ant. Dana)

Dorinela (ant. Dorina)

Granat

Magnat

Mădălina

Opal (ant. Topaz)

Sandra

Satelit

Sigma

Tamas

Pisum sativum L.

Aurora

Dorica (ant. Dora)

Mona

Vedea

Trifolium alexandrinum L.

Viorel

Trifolium repens L.

Carmencita (ant. Carmen)

Carpatin

Danitim

Mioriţa

Trifolium pratense L.

Novac

Rotrif (ant. Roza)

Sătmărean

Vicia faba L.

Montana

Brassica napus L., var. napobrassica (L.) Rchb.

Ana Maria

Montana

Arachis hypogaea L.

Solar

Venus

Brassica napus L. (part.)

Diana

Doina

Perla

Cannabis sativa L.

Denise

Diana

Zenit

Carthamus tinctorius L.

CW1221

CW4440

Linum usitatissimum L.

Ada

Adria

Alexin

Alin

Bazil

Betalisa (ant. Elisa)

Codruţa

Cosmin

Cristina

Ferdinand (ant. Carolina)

Floriana

Florinda

Fluin

Iunia 96

Louis

Luncavăţ (ant. Elena)

Martin

Monica

Nineta

Paula

Radu

Rareş

Sabena

Şumuleu

Vasilelin (ant. Iordan)

Sinapis alba L.

Alex

Petrana

Glycine max. (L.) Merrill

Balkan

Columna

Daciana

Danubiana

Eugen

Felix

Granat (ant. Agat)

Kiskun Daniela

Onix

Perla

Proteinka

Românesc 99

Safir

Stine 2250

Triumf

Venera

Avena sativa L.

Jeremy

Mureş

Lovrin 1

Lovrin 27

Hordeum vulgare L. –Kétsoros árpa

Andreea

Bogdana (ant. Avânt)

Capriana

Daciana

Haşdate (ant. Aura)

Jubileu

Kristal

Laura

Maria

NS 525

NS 529

Romaniţa

Stindard

Hordeum vulgare L. –Hatsoros árpa

Amical (ant. Adi)

Andrei

Compact

Dana

Liliana

Mădălin

NS 313

Orizont

Regal

Univers

Oryza sativa L.

Brăila

Dunărea

Elida

Magic

Polizeşti 28

Speranţa

Zefir

Secale cereale L.

Suceveana

Sorghum bicolor (L.) Moench

Andrea

Donaris

Dorina

F135ST

Fundulea 21

Fundulea 32

Marina

Regina

Siret

Sorghum sudanense (Piper) Stapf.

Sabin

Sorin

Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf.

Catinca (ant. Tinca)

Fundulea 235 (ant. Tereza)

x Triticosecale Wittm.

Gorun

Haiduc

Plai

Silver

Stil

Trilstar

Ţebea

Triticum aestivum L.emend.Fiori et Paol.

Albota

Aniversar

Apullum

Ardeal 1

Arieşan

Beti

Boema

Briana

Ciprian

Crina

Crişana

Delabrad

Dor

Drobeta

Dropia

Dumbrava

Eliana

Esenţial

Faur

Flamura 85

Gabriela

Gasparom

Gruia

Iaşi 2

Kraljevica

Kristina

Ljiljana

Lovrin 34

Mina

Moldova 83

Pădureni (ant. Rubin)

PKB Romança

Romulus

Sonata

Speranţa

SV99

Şimnic 30

Trivale

Turda 95

Turda 2000

Voroneţ

Triticum durum Desf.

Condurum (ant. Condur)

Grandur

Pandur

Zea mays L.

Andreea

Boris 5

Brateş

Campion

Cera 6

Cera 9

Cera 10

Ciclon

Dacic

Dáma

Danubian (ant. Danubiu)

F425M

Falco

Faur

Fulger

Fundulea 322

Fundulea 365

Fundulea 376

Fundulea 475M

Fundulea 515 (ant. Premier)

Fundulea 540 (ant. Granit)

Fundulea 625

Generos

GS307

GS308

Kiskun 4230

Kiskun 4255

Kiskun 4297

Kiskun 4344

Kiskun 4380

Kiskun Aliz

Kiskun Blako

Kiskun Cilike

Kiskun Dori

Kiskun Ermina

Kiskun Galja

Kiskun Gitta

Kiskun Kristof

Kiskun Natalie (ant. Natalie)

Kiskun Nusi

Kiskun Olika

Kiskun Piros

Kiskun Reni

Kiskun Roy

Kiskun Szoliani

Kiskun Tamara

Kiskun Vanda

Kiskun Vivien

Kiskun Xintia

Klausen

Krisztina

Laurina

Lorenca

Lovrin 400

Milcov

Mv Major

Neptun

NS300

NS355

NS540

NSSC420YU

Octavian

Oituz

Olimpius (ant. Olimp)

Olt

Ozana (ant. Dana)

Paltin

Pamela

Panciu

Partizan

Patria

Podu Iloaiei 110

Rapid

Rapsodia

Rodna

Staniša

Star

Szegedi SC 276

Szegedi SC 516

Turda 145

Turda 165

Turda 167

Turda 200

Turda 201

Turda Favorit

Turda Mold 188

Turda Star

Turda Super

Turda SU181

Turda SU182

Turda SU210

ZP278

ZP335

ZP394

ZP409

ZP434

ZP471

ZP488

ZP684

Solanum tuberosum L.

Alina

Alize (ant. Amelia)

Amicii

Astral N

Armonia

Christian

Claudiu

Coval

Cristela

Dacia

Dragomirna

Dumbrava

Eterna

Frumoasa

Harghita

Ioana

Loial

Luiza

Magic

Mikel

Milenium

Moldoviţa

Nana

Nativ

Nemere

Productiv

Rapsodia

Rasant

Redsec

Robusta

Roclas

Rozal

Ruxandra (ant. Nicoleta)

Speranţa

Star

Tâmpa

Tentant

Timpuriu de Braşov

Transilvania

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/174

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 20.

a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram során meg nem vizsgált bizonyos hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatali határidejének meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2006) 6707. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh, a dán, az angol, a finn, a görög és a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2007/70/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/8/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdése és ugyanezen cikk (3) bekezdése előírja, hogy ha valamely hatóanyag értékeléséhez az előírt határidőn belül nem nyújtották be a szükséges tájékoztatást és adatokat, döntés hozható arról, hogy a hatóanyagot ne vegyék fel az irányelv I., I. A. vagy I. B. mellékletébe. Az ilyen döntést követően a tagállamok visszavonják az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékek minden engedélyét. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdése és ugyanezen cikk (3) bekezdése előírja, hogy ha valamely hatóanyag értékeléséhez az előírt határidőn belül nem nyújtották be a szükséges tájékoztatást és adatokat, döntés hozható arról, hogy a hatóanyagot ne vegyék fel az irányelv I., I. A. vagy I. B. mellékletébe. Az ilyen döntést követően a tagállamok visszavonják az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékek minden engedélyét.

| (2) | A 1896/2000/EK és az 2032/2003/EK bizottsági rendelet megállapítja az irányelv 16. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogram első és második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. A 2032/2003/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (2) bekezdése 2006. szeptember 1-jét határozza meg azon időpontként, amelytől kezdődően a tagállamok törlik a meglévő engedélyeket az olyan hatóanyagot tartalmazó biocid termékek vonatkozásában, amelyek tekintetében nincs elfogadott bejelentés, illetve egyik tagállam sem jelezte érdekeltségét. |
| --- | --- |

(2)

A 1896/2000/EK és az 2032/2003/EK bizottsági rendelet megállapítja az irányelv 16. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogram első és második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. A 2032/2003/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (2) bekezdése 2006. szeptember 1-jét határozza meg azon időpontként, amelytől kezdődően a tagállamok törlik a meglévő engedélyeket az olyan hatóanyagot tartalmazó biocid termékek vonatkozásában, amelyek tekintetében nincs elfogadott bejelentés, illetve egyik tagállam sem jelezte érdekeltségét.

| (3) | Az 1048/2005/EK bizottsági rendelettel módosított 2032/2003/EK bizottsági rendelet 4a. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kérelmezhetik a Bizottságtól a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított átmeneti időszak meghosszabbítását, valamint megállapítja a meghosszabbítás feltételeit. |
| --- | --- |

(3)

Az 1048/2005/EK bizottsági rendelettel módosított 2032/2003/EK bizottsági rendelet 4a. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kérelmezhetik a Bizottságtól a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított átmeneti időszak meghosszabbítását, valamint megállapítja a meghosszabbítás feltételeit.

| (4) | Néhány hatóanyag esetében, amelyeknek 2006. szeptember 1-jétől tilos a biocid termékekben való használata, egyes tagállamok az időszak meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, az érintett hatóanyagok további felhasználásának szükségességét igazoló információval együtt. |
| --- | --- |

(4)

Néhány hatóanyag esetében, amelyeknek 2006. szeptember 1-jétől tilos a biocid termékekben való használata, egyes tagállamok az időszak meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, az érintett hatóanyagok további felhasználásának szükségességét igazoló információval együtt.

| (5) | Finnország, Dánia, Norvégia és Izland információt nyújtott be, amely igazolja, hogy nincs megfelelő alternatíva a fenyőkátrány történelmi faépületeken, -hajókon és fa tárgyakon favédő termékként való felhasználása tekintetében. Az erre a hatóanyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik ezen tagállamok és országok kulturális örökségének megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Finnország, Dánia, Norvégia és Izland információt nyújtott be, amely igazolja, hogy nincs megfelelő alternatíva a fenyőkátrány történelmi faépületeken, -hajókon és fa tárgyakon favédő termékként való felhasználása tekintetében. Az erre a hatóanyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik ezen tagállamok és országok kulturális örökségének megőrzése érdekében.

| (6) | A Cseh Köztársaság információt nyújtott be, amely igazolja, hogy a nátrium-N-klórbenzol-szulfonamid/klóramin B-t a cseh fegyveres erők és a közegészségügyi szolgálatok igen gyakran használják fertőtlenítőszerként. Helyettesítése más, bejelentett anyagokkal problémás lehet az átmeneti időszak végén, különösen ha közbeszerzési eljárást kell végrehajtani. Az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik az egyéb fertőtlenítőszerekre való áttérés lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A Cseh Köztársaság információt nyújtott be, amely igazolja, hogy a nátrium-N-klórbenzol-szulfonamid/klóramin B-t a cseh fegyveres erők és a közegészségügyi szolgálatok igen gyakran használják fertőtlenítőszerként. Helyettesítése más, bejelentett anyagokkal problémás lehet az átmeneti időszak végén, különösen ha közbeszerzési eljárást kell végrehajtani. Az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik az egyéb fertőtlenítőszerekre való áttérés lehetővé tétele érdekében.

| (7) | Görögország információt nyújtott be, amely igazolja, hogy a hatóságok a temefoszt gyakran használják szúnyogirtás és közegészségügyi eljárások során. Helyettesítése más, bejelentett anyagokkal problémás lehet az átmeneti időszak végén, különösen ha közbeszerzési eljárást kell végrehajtani. Az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik annak érdekében, hogy lehetővé váljon az egyéb rendelkezésre álló anyagokra való átállás. |
| --- | --- |

(7)

Görögország információt nyújtott be, amely igazolja, hogy a hatóságok a temefoszt gyakran használják szúnyogirtás és közegészségügyi eljárások során. Helyettesítése más, bejelentett anyagokkal problémás lehet az átmeneti időszak végén, különösen ha közbeszerzési eljárást kell végrehajtani. Az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik annak érdekében, hogy lehetővé váljon az egyéb rendelkezésre álló anyagokra való átállás.

| (8) | Az Egyesült Királyság információt nyújtott be, amely igazolja, hogy az állatokban a coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzések megelőzésére szükséges az ammónia állategészségügyi biocid termékként való alkalmazásának ideiglenes folytatása. Az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik annak érdekében, hogy lehetővé váljon a fokozatos helyettesítése egyéb rendelkezésre álló, az irányelv felülvizsgálati programja szerinti értékelésre bejegyzett anyagokkal. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság információt nyújtott be, amely igazolja, hogy az állatokban a coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzések megelőzésére szükséges az ammónia állategészségügyi biocid termékként való alkalmazásának ideiglenes folytatása. Az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbítása helyénvalónak tűnik annak érdekében, hogy lehetővé váljon a fokozatos helyettesítése egyéb rendelkezésre álló, az irányelv felülvizsgálati programja szerinti értékelésre bejegyzett anyagokkal.

| (9) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2032/2003/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve az e határozat mellékletének B. oszlopában felsorolt tagállamok az említett melléklet C. oszlopában megállapított határidőkig engedélyt adhatnak vagy fenntarthatnak egy meglévő engedélyt a melléklet A. oszlopában felsorolt anyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalára és a D. oszlopban felsorolt nem helyettesíthető felhasználásokra.

2. cikk

(1)   A határozat 1. cikkében előírt eltéréssel élő tagállamok biztosítják a következő feltételek betartását:

| a) | a további felhasználásra kizárólag azzal a feltétellel kerülhet sor, hogy a hatóanyagot tartalmazó termékeket a szándékolt nem helyettesíthető felhasználásra engedélyezik; |
| --- | --- |

a)

a további felhasználásra kizárólag azzal a feltétellel kerülhet sor, hogy a hatóanyagot tartalmazó termékeket a szándékolt nem helyettesíthető felhasználásra engedélyezik;

| b) | a további felhasználás csak akkor engedélyezett, ha nincs elfogadhatatlan hatása az emberek vagy állatok egészségére és a környezetre; |
| --- | --- |

b)

a további felhasználás csak akkor engedélyezett, ha nincs elfogadhatatlan hatása az emberek vagy állatok egészségére és a környezetre;

| c) | engedélyezés esetén meghozzák a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

engedélyezés esetén meghozzák a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket;

| d) | ezeket a 2006. szeptember 1. után forgalomban maradó biocid termékeket a korlátozott felhasználási feltételek betartása érdekében újracímkézik; |
| --- | --- |

d)

ezeket a 2006. szeptember 1. után forgalomban maradó biocid termékeket a korlátozott felhasználási feltételek betartása érdekében újracímkézik;

| e) | a tagállamok biztosítják, hogy adott esetben az engedélyek birtokosai vagy az érintett tagállamok törekednek az adott felhasználás tekintetében más megoldási lehetőségek felkutatására, vagy a 98/8/EK irányelv 11. cikkében megállapított eljárással összhangban benyújtandó dokumentációt legkésőbb 2008. május 14-ig elkészítik. |
| --- | --- |

e)

a tagállamok biztosítják, hogy adott esetben az engedélyek birtokosai vagy az érintett tagállamok törekednek az adott felhasználás tekintetében más megoldási lehetőségek felkutatására, vagy a 98/8/EK irányelv 11. cikkében megállapított eljárással összhangban benyújtandó dokumentációt legkésőbb 2008. május 14-ig elkészítik.

(2)   Az érintett tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot a (1) bekezdés alkalmazásáról és különösen az e) pont alapján hozott intézkedésekről.

3. cikk

E határozat címzettje a Finn Köztársaság, a Dán Királyság, a Cseh Köztársaság, a Görög Köztársaság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 1. cikkben említett engedélyek jegyzéke

| A.oszlop | B.oszlop | C.oszlop | D.oszlop |
| --- | --- | --- | --- |
| Hatóanyag | Tagállam | Határidő | Felhasználás |
| Fenyőkátrány | Finnország | 2010.5.14. | Favédő szerként olyan épületeken, hajókon és tárgyakon, amelyek a kérelmező tagállam kulturális örökségéhez tartoznak |
| EC-szám 232-374-8
  CAS-szám 8011-48-1 | Dánia | 2010.5.14. |
| Nátrium-N-klórbenzol-szulfonamid/klóramin B
  EC-szám 204-847-9
  CAS-szám 127-52-6 | Cseh Köztársaság | 2007.11.1. | A kérelmező tagállam közegészségügyi szolgálata, állategészségügyi szolgálata és fegyveres erői által polgári célra történő felhasználásra szánt fertőtlenítőszer. |
| Temefosz
  EC-szám 222-191-1
  CAS-szám 3383-96-8 | Görögország | 2007.11.1. | Szúnyog (Culicidae) irtására, a közegészségügyi célokat is ideértve. |
| Ammónia
  EC-szám 231-635-3
  CAS-szám 7664-41-7 | Egyesült Királyság | 2008.5.14. | Állat-egészségügyi biocid termék az állatokban a coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzések megelőzésére; csak ha nem használható más, hasonló hatású szer |

A.oszlop

B.oszlop

C.oszlop

D.oszlop

Hatóanyag

Tagállam

Határidő

Felhasználás

Fenyőkátrány

Finnország

2010.5.14.

Favédő szerként olyan épületeken, hajókon és tárgyakon, amelyek a kérelmező tagállam kulturális örökségéhez tartoznak

EC-szám 232-374-8

CAS-szám 8011-48-1

Dánia

2010.5.14.

Nátrium-N-klórbenzol-szulfonamid/klóramin B

EC-szám 204-847-9

CAS-szám 127-52-6

Cseh Köztársaság

2007.11.1.

A kérelmező tagállam közegészségügyi szolgálata, állategészségügyi szolgálata és fegyveres erői által polgári célra történő felhasználásra szánt fertőtlenítőszer.

Temefosz

EC-szám 222-191-1

CAS-szám 3383-96-8

Görögország

2007.11.1.

Szúnyog (Culicidae) irtására, a közegészségügyi célokat is ideértve.

Ammónia

EC-szám 231-635-3

CAS-szám 7664-41-7

Egyesült Királyság

2008.5.14.

Állat-egészségügyi biocid termék az állatokban a coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzések megelőzésére; csak ha nem használható más, hasonló hatású szer

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/177 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/177

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 20.

az eredetmegjelölésekkel, a földrajzi jelzésekkel és a hagyományos különleges termékekkel foglalkozó tudományos szakértői csoport létrehozásáról

(2007/71/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) meghatározza azon feltételeket, amelyeket egy megnevezésnek teljesítenie kell ahhoz, hogy oltalom alatt álló földrajzi jelzésként (OFJ) vagy oltalom alatt álló eredetmegjelölésként (OEM) közösségi szinten bejegyezzék. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) meghatározza azon feltételeket, amelyeket egy megnevezésnek teljesítenie kell ahhoz, hogy oltalom alatt álló földrajzi jelzésként (OFJ) vagy oltalom alatt álló eredetmegjelölésként (OEM) közösségi szinten bejegyezzék.

| (2) | A hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló, 2006. március 20-i 509/2006/EK tanácsi rendelet (2) meghatározza azon feltételeket, amelyeket egy megnevezésnek teljesítenie kall ahhoz, hogy hagyományos különleges termékként közösségi szinten bejegyezzék és oltalom alatt álljon. |
| --- | --- |

(2)

A hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló, 2006. március 20-i 509/2006/EK tanácsi rendelet (2) meghatározza azon feltételeket, amelyeket egy megnevezésnek teljesítenie kall ahhoz, hogy hagyományos különleges termékként közösségi szinten bejegyezzék és oltalom alatt álljon.

| (3) | Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés, az oltalom alatt álló földrajzi jelzés vagy a hagyományos különleges termék bejegyzését lehetővé tevő feltételek vizsgálatakor esetlegesen előforduló bizonyos összetett tudományos és technikai nehézségek megoldásához a Bizottságnak szüksége lehet arra, hogy tanácsadó csoportban összegyűlt szakértők véleményét kérje. |
| --- | --- |

(3)

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés, az oltalom alatt álló földrajzi jelzés vagy a hagyományos különleges termék bejegyzését lehetővé tevő feltételek vizsgálatakor esetlegesen előforduló bizonyos összetett tudományos és technikai nehézségek megoldásához a Bizottságnak szüksége lehet arra, hogy tanácsadó csoportban összegyűlt szakértők véleményét kérje.

| (4) | A csoportnak olyan szakemberekből kell állnia, akik magasan képzettek a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari területekhez, a társadalomtudományokhoz, valamint a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó tudományos és technikai szakágazatok széles körében. |
| --- | --- |

(4)

A csoportnak olyan szakemberekből kell állnia, akik magasan képzettek a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari területekhez, a társadalomtudományokhoz, valamint a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó tudományos és technikai szakágazatok széles körében.

| (5) | Ezért helyénvaló egy, az eredetmegjelölésekkel, a földrajzi jelzésekkel és a hagyományos különleges termékekkel foglalkozó tudományos szakértői csoportot létrehozni, és meghatározni annak megbízatását és felépítését. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló egy, az eredetmegjelölésekkel, a földrajzi jelzésekkel és a hagyományos különleges termékekkel foglalkozó tudományos szakértői csoportot létrehozni, és meghatározni annak megbízatását és felépítését.

| (6) | A 93/53/EGK bizottsági határozattal (3) létrejött, az eredetmegjelöléssel, a földrajzi árujelzőkkel és a különleges tulajdonságokra vonatkozó tanúsítványokkal foglalkozó tudományos bizottságot fel kell oszlatni, |
| --- | --- |

(6)

A 93/53/EGK bizottsági határozattal (3) létrejött, az eredetmegjelöléssel, a földrajzi árujelzőkkel és a különleges tulajdonságokra vonatkozó tanúsítványokkal foglalkozó tudományos bizottságot fel kell oszlatni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Létrejön az eredetmegjelölésekkel, a földrajzi jelzésekkel és a hagyományos különleges termékekkel foglalkozó tudományos szakértői csoport (a továbbiakban: a csoport).

2. cikk

Feladat

A Bizottság bármely, a földrajzi jelzések és az eredetmegjelölések oltalmára, továbbá a hagyományos különleges termékekre, a mezőgazdasági termékekre és az élelmiszerekre vonatkozó kérdésben konzultálhat a csoporttal, különös tekintettel a következőkre:

| — | a bejegyzés iránti kérelem tárgyát képző különleges megnevezésnek az 510/2006/EK rendelet 2. cikkében említett kritériumoknak, különösen a földrajzi környezettel való kapcsolatnak vagy a földrajzi eredetnek és/vagy a hírnévnek való megfelelése, |
| --- | --- |

—

a bejegyzés iránti kérelem tárgyát képző különleges megnevezésnek az 510/2006/EK rendelet 2. cikkében említett kritériumoknak, különösen a földrajzi környezettel való kapcsolatnak vagy a földrajzi eredetnek és/vagy a hírnévnek való megfelelése,

| — | a bejegyzés iránti kérelem tárgyát képező különleges névnek az 509/2006/EK rendelet 2., 4. és 5. cikkében említett kritériumoknak, különösen a hagyományos és/vagy különleges jellegnek való megfelelése, |
| --- | --- |

—

a bejegyzés iránti kérelem tárgyát képező különleges névnek az 509/2006/EK rendelet 2., 4. és 5. cikkében említett kritériumoknak, különösen a hagyományos és/vagy különleges jellegnek való megfelelése,

| — | egy megnevezés szokásos jellege, |
| --- | --- |

—

egy megnevezés szokásos jellege,

| — | a tisztességes kereskedelmi ügyletekre, az eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek a már bejegyzett eredetmegjelölésekkel és földrajzi jelzésekkel való érdekütközése esetén a fogyasztó megtévesztésének kockázatára, a védjegyekre, a növényfajták és állatfajták neveire, a törvényesen forgalmazott termékek nevére vagy azonos alakúságára vonatkozó kritériumok értékelése, |
| --- | --- |

—

a tisztességes kereskedelmi ügyletekre, az eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek a már bejegyzett eredetmegjelölésekkel és földrajzi jelzésekkel való érdekütközése esetén a fogyasztó megtévesztésének kockázatára, a védjegyekre, a növényfajták és állatfajták neveire, a törvényesen forgalmazott termékek nevére vagy azonos alakúságára vonatkozó kritériumok értékelése,

| — | bármely más olyan kérdés, amely a csoport illetékességi körének tekintetében különleges jelentőségű. |
| --- | --- |

—

bármely más olyan kérdés, amely a csoport illetékességi körének tekintetében különleges jelentőségű.

A csoport elnöke jelezheti a Bizottságnak, ha egy meghatározott kérdéssel kapcsolatban célszerű a csoporttal konzultálni.

A Bizottság adott esetben felkérheti a csoportot, hogy egy különleges kérdés kapcsán meghatározott időn belül fogalmazza meg véleményét.

3. cikk

Tagság – kinevezés

(1)   A csoport tagjait a Bizottság nevezi ki az e célból meghirdetett pályázati felhívásra jelentkező olyan szakemberek közül, akik magasan képzettek a 2. cikkben említett területekhez kapcsolódó technikai és tudományos kérdésekben, oly módon, hogy összességükben a tudományos és technikai szakágazatok lehető legszélesebb körét fedjék le, és – ez utóbbi kritérium tiszteletben tartása mellett – földrajzi megoszlásuk híven tükrözze a Közösség kérdéseinek és tudományos megközelítéseinek sokféleségét.

(2)   A bizottság 11 tagból áll.

Azoknak a jelölteknek, akiket alkalmasnak találtak a csoportban való részvételre, de nem neveztek ki, felajánlják, hogy tartaléklistán szerepeljenek. A tartaléklistát a Bizottság felhasználhatja a tagokat helyettesítő jelöltek kinevezésére.

(3)   A következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

| — | a tagokat személyre szólóan nevezik ki, és mindenfajta külső utasítástól függetlenül kell tanácsot adniuk a Bizottságnak. Hatáskörüket nem ruházhatják át másik bizottsági tagra vagy harmadik személyre, |
| --- | --- |

—

a tagokat személyre szólóan nevezik ki, és mindenfajta külső utasítástól függetlenül kell tanácsot adniuk a Bizottságnak. Hatáskörüket nem ruházhatják át másik bizottsági tagra vagy harmadik személyre,

| — | a tagokat hároméves, megújítható időtartamra nevezik ki. A tagok azonban az (1) bekezdésben említett kinevezéstől számított három egymást követő megbízatásnál tovább nem maradhatnak hivatalban. Egy tag mindaddig hivatalban marad, amíg a helyébe lépő tagot nem nevezték ki, illetőleg saját megbízatását nem hosszabbították meg, |
| --- | --- |

—

a tagokat hároméves, megújítható időtartamra nevezik ki. A tagok azonban az (1) bekezdésben említett kinevezéstől számított három egymást követő megbízatásnál tovább nem maradhatnak hivatalban. Egy tag mindaddig hivatalban marad, amíg a helyébe lépő tagot nem nevezték ki, illetőleg saját megbízatását nem hosszabbították meg,

| — | megbízatásuk hátralévő idejére helyettesíteni lehet azokat a tagokat, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, akik lemondanak, vagy akik nem tartják tiszteletben az e bekezdés első vagy második francia bekezdésében meghatározott feltételeket vagy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 287. cikkét, |
| --- | --- |

—

megbízatásuk hátralévő idejére helyettesíteni lehet azokat a tagokat, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, akik lemondanak, vagy akik nem tartják tiszteletben az e bekezdés első vagy második francia bekezdésében meghatározott feltételeket vagy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 287. cikkét,

| — | a tagok minden évben írásbeli nyilatkozatot tesznek, amelyben kötelességként vállalják, hogy a közérdek szolgálatában járnak el, illetve írásban nyilatkoznak arról is, hogy mentesek mindenfajta olyan érdektől, amely függetlenségüket veszélyeztetné, |
| --- | --- |

—

a tagok minden évben írásbeli nyilatkozatot tesznek, amelyben kötelességként vállalják, hogy a közérdek szolgálatában járnak el, illetve írásban nyilatkoznak arról is, hogy mentesek mindenfajta olyan érdektől, amely függetlenségüket veszélyeztetné,

| — | a tagok nevét a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság honlapján és az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában hozzák nyilvánosságra. A tagok nevének összegyűjtése, kezelése és nyilvánosságra hozatala a személyes adatok védelmére és feldolgozására vonatkozó 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseivel összhangban történik. |
| --- | --- |

—

a tagok nevét a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság honlapján és az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában hozzák nyilvánosságra. A tagok nevének összegyűjtése, kezelése és nyilvánosságra hozatala a személyes adatok védelmére és feldolgozására vonatkozó 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseivel összhangban történik.

4. cikk

Működés

(1)   A csoport a tagjai közül elnököt és két alelnököt választ. A választás a tagok egyszerű többségével történik.

(2)   A Bizottság egyetértésével alcsoportok állíthatók fel meghatározott kérdések vizsgálatára, a csoport által meghatározott megbízatással; ezen alcsoportok a megbízatásuk teljesítését követően feloszlanak.

(3)   A Bizottság képviselője a napirenden szereplő témában járatos szakértőket vagy megfigyelőket hívhat meg a csoport vagy az alcsoportok tanácskozásaira, amennyiben ez hasznosnak és/vagy szükségesnek bizonyul.

(4)   A csoport vagy az alcsoportok tanácskozásain való részvétel keretében szerzett információk nem adhatók tovább, amennyiben a Bizottság bizalmasnak nyilvánítja azokat.

A tagok nem használhatják fel szakmai céllal azon információkat, amelyek csoporttagként a tudomásukra jutottak.

(5)   A csoport és az alcsoportok rendszerint a Bizottság és szolgálatainak valamelyik székhelyén üléseznek a Bizottság által meghatározott módon és időbeosztás szerint. A titkársági teendőket a Bizottság látja el. A megbeszélésekben érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek az üléseken.

(6)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta alapján fogadja el eljárási szabályzatát.

(7)   A Bizottság szolgálatai az interneten az érintett dokumentum eredeti nyelvén közzétehetik a véleménykérelmeket, a napirendeket, a beszámolókat és a csoport által elfogadott véleményeket. Ezenkívül ugyanilyen feltételek mellett közzéteheti a csoport bármely munkadokumentumát.

5. cikk

Az ülések költségei

A tagoknak, szakértőknek és megfigyelőknek a csoport tevékenységeinek keretében felmerülő utazási és tartózkodási költségeit a Bizottság az érvényben lévő rendelkezéseinek megfelelően visszatéríti. A betöltött tisztségek nem járnak díjazással.

Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat az érintett szolgálatok azon előirányzatainak kimerüléséig térítik vissza, amelyeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében állapítottak meg.

6. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 93/53/EGK bizottsági határozat hatályát veszti.

A 93/53/EGK határozattal létrejött bizottság azonban mindaddig hivatalban marad, ameddig a Bizottság nem értesíti tagjait az e határozat által létrejött csoport hivatalba lépéséről.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 1. o.

2

(3)  HL L 13., 1993.1.21., 16. o. A legutóbb a 97/656/EK határozattal (HL L 277., 1997.10.10., 30. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

4

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/180 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/180

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 20.

egyes állami támogatásra vonatkozó határozatok meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2006) 6927. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/72/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 87. és 88. cikkére,

mivel:

| (1) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet (1), az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (2), valamint az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (3) hatályát a 2204/2002/EK, 70/2001/EK és 68/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1976/2006/EK bizottsági rendelet (4)2008. június 30-ig meghosszabbította. |
| --- | --- |

(1)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet (1), az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (2), valamint az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (3) hatályát a 2204/2002/EK, 70/2001/EK és 68/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1976/2006/EK bizottsági rendelet (4)2008. június 30-ig meghosszabbította.

| (2) | A felesleges adminisztratív munka elkerülése, valamint a jogbiztonság garantálása érdekében helyénvaló az e kiterjesztő rendelet tárgyát képező mentességi rendeletek alapján bejelentett támogatási rendszerek jóváhagyásáról szóló bizottsági határozatok hatályát kiterjeszteni. |
| --- | --- |

(2)

A felesleges adminisztratív munka elkerülése, valamint a jogbiztonság garantálása érdekében helyénvaló az e kiterjesztő rendelet tárgyát képező mentességi rendeletek alapján bejelentett támogatási rendszerek jóváhagyásáról szóló bizottsági határozatok hatályát kiterjeszteni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló, 2006. március 4-i iránymutatás (5) 107. pontja 3. francia bekezdésében rögzített megfelelő intézkedések sérelme nélkül, és valamennyi tagállam egyetértése mellett az e határozat hatálybalépése előtt a 2204/2002/EK, 70/2001/EK vagy 68/2001/EK rendelet alapján állami támogatási rendszerek jóváhagyásáról szóló bizottsági határozatok hatálya 2008. június 30-áig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

E határozat címzettjei a tagállamok.

A határozat 2007. január 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o. Az 1040/2006/EK rendelettel (HL L 187., 2006.7.8., 8. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. Az 1040/2006/EK rendelettel (HL L 187., 2006.7.8., 8. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. Az 1040/2006/EK rendelettel (HL L 187., 2006.7.8., 8. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 368., 2006.12.23., 85. o.

4

(5)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

5

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/181

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 20.

az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló, 2006. július 14. 2006/505/EK bizottsági határozatban létrehozott Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport tagjainak kijelöléséről

(2007/73/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló, 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

A 2006/505/EK bizottsági határozat 3. cikke értelmében a Bizottság a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport hét tagját azon független szakértők közül jelöli ki, akiknek számviteli téren, különösen a pénzügyi beszámolás témakörében szerzett tapasztalatait és hozzáértését közösségi szinten széles körben elismerik,

A KÖVETKEZOKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Bizottság kijelöli a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport 7 tagját, akiknek nevét a melléklet ismerteti.

2. cikk

E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 199., 2006.7.21., 33. o.

1

---

MELLÉKLET

A TAGOK LISTÁJA

Josef JÍLEK

Elisabeth KNORR

Carlos Soria SENDRA

Hervé STOLOWY

Enrico LAGHI

Jan KLAASEN

Geoffrey MITCHELL

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/183

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2007. december 21.

a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról

(az értesítés a C(2006) 6817. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/74/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról szóló 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2004/8/EK irányelv 4. cikke szerint a Bizottság megállapítja a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket, melyek a vonatkozó tényezőkkel differenciált értékek mátrixából állnak, beleértve a létesítmény építésének évét, valamint a tüzelőanyag típusát is. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/8/EK irányelv 4. cikke szerint a Bizottság megállapítja a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket, melyek a vonatkozó tényezőkkel differenciált értékek mátrixából állnak, beleértve a létesítmény építésének évét, valamint a tüzelőanyag típusát is.

| (2) | A Bizottság a 2004/8/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelően dokumentált elemzést végzett. A rendelkezésre álló legjobb és gazdaságilag megalapozott technológiának az elemzés által lefedett időszakban megfigyelt fejlődése azt mutatja, hogy a külön villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeknél a kapcsoltenergia-termelő egység építési éve vonatkozásában különbséget kell tenni. Továbbá éghajlati viszonyokhoz kapcsolódó korrekciós tényezőket kell alkalmazni ezekre a referenciaértékekre, mert a tüzelőanyagból történő villamosenergia-termelés termodinamikája a környezeti hőmérséklettől függ. Ezenkívül a decentralizált termelésnek köszönhetően korlátozott hálózathasználattal elért energiamegtakarítások figyelembevétele érdekében az így elkerült hálózati veszteségeket tükröző korrekciós tényezőket kell alkalmazni ezekre a referenciaértékekre. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2004/8/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelően dokumentált elemzést végzett. A rendelkezésre álló legjobb és gazdaságilag megalapozott technológiának az elemzés által lefedett időszakban megfigyelt fejlődése azt mutatja, hogy a külön villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeknél a kapcsoltenergia-termelő egység építési éve vonatkozásában különbséget kell tenni. Továbbá éghajlati viszonyokhoz kapcsolódó korrekciós tényezőket kell alkalmazni ezekre a referenciaértékekre, mert a tüzelőanyagból történő villamosenergia-termelés termodinamikája a környezeti hőmérséklettől függ. Ezenkívül a decentralizált termelésnek köszönhetően korlátozott hálózathasználattal elért energiamegtakarítások figyelembevétele érdekében az így elkerült hálózati veszteségeket tükröző korrekciós tényezőket kell alkalmazni ezekre a referenciaértékekre.

| (3) | Az elemzés ezzel szemben kimutatta, hogy nem szükséges a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket érintően különbséget tenni az építés éve vonatkozásában, mivel a kazánok nettó energiahatékonysága alig fejlődött az elemzés által lefedett időszakban. Nem volt szükség éghajlati viszonyokhoz kapcsolódó korrekciós tényezőkre, mert a tüzelőanyagból történő hőtermelés termodinamikája nem függ a környezeti hőmérséklettől. Ezenkívül nincs szükség hálózati veszteségekhez kapcsolódó korrekciós tényezőkre, mivel a hőt mindig a termelés helyéhez közel használják fel. |
| --- | --- |

(3)

Az elemzés ezzel szemben kimutatta, hogy nem szükséges a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket érintően különbséget tenni az építés éve vonatkozásában, mivel a kazánok nettó energiahatékonysága alig fejlődött az elemzés által lefedett időszakban. Nem volt szükség éghajlati viszonyokhoz kapcsolódó korrekciós tényezőkre, mert a tüzelőanyagból történő hőtermelés termodinamikája nem függ a környezeti hőmérséklettől. Ezenkívül nincs szükség hálózati veszteségekhez kapcsolódó korrekciós tényezőkre, mivel a hőt mindig a termelés helyéhez közel használják fel.

| (4) | Az egységes hatásfok-referenciaértékek a 2004/8/EK irányelv III. mellékletének f) pontjában említett elveken alapulnak. |
| --- | --- |

(4)

Az egységes hatásfok-referenciaértékek a 2004/8/EK irányelv III. mellékletének f) pontjában említett elveken alapulnak.

| (5) | A kapcsolt energiatermeléssel összefüggésben stabil befektetési feltételekre és folytatólagos befektetői bizalomra van szükség. Ennek érdekében helyénvaló a kapcsoltenergia-termelő egység vonatkozásában ugyanazokat a referenciaértékeket ésszerűen hosszú, tíz éves időtartamon át fenntartani. Figyelembe véve azonban a 2004/8/EK irányelv fő célját – a kapcsolt energiatermelés támogatása a primerenergia-megtakarítás érdekében -, célszerű ösztönzőket nyújtani a régebbi kapcsoltenergia-termelő egységek energiahatékonyságát javító felújításokhoz. Ezen okokból a kapcsoltenergia-termelő egységre alkalmazandó, villamos energiára vonatkozó hatásfok-referenciaértékeknek az egység építése utáni tizenegyedik évtől szigorúbbá kell válniuk. |
| --- | --- |

(5)

A kapcsolt energiatermeléssel összefüggésben stabil befektetési feltételekre és folytatólagos befektetői bizalomra van szükség. Ennek érdekében helyénvaló a kapcsoltenergia-termelő egység vonatkozásában ugyanazokat a referenciaértékeket ésszerűen hosszú, tíz éves időtartamon át fenntartani. Figyelembe véve azonban a 2004/8/EK irányelv fő célját – a kapcsolt energiatermelés támogatása a primerenergia-megtakarítás érdekében -, célszerű ösztönzőket nyújtani a régebbi kapcsoltenergia-termelő egységek energiahatékonyságát javító felújításokhoz. Ezen okokból a kapcsoltenergia-termelő egységre alkalmazandó, villamos energiára vonatkozó hatásfok-referenciaértékeknek az egység építése utáni tizenegyedik évtől szigorúbbá kell válniuk.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Kapcsolt Energiatermelési Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Kapcsolt Energiatermelési Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egységes hatásfok-referenciaértékek meghatározása

A külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket az I. melléklet illetve a II. melléklet határozza meg.

2. cikk

A külön villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékekre alkalmazandó korrekciós tényezők

1.   A tagállamok a III. melléklet a) pontjában meghatározott korrekciós tényezőket alkalmazzák annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott egységes hatásfok-referenciaértékek az egyes tagállamok átlagos éghajlati viszonyaihoz igazodjanak.

Az átlagos éghajlati viszonyokra vonatkozó korrekciós tényezők nem alkalmazandók üzemanyagcella-alapú kapcsolt energiatermelési technológia esetében.

Ha egy tagállam területének különböző részei között a hivatalos meteorológiai adatok 5 oC vagy annál nagyobb különbséget mutatnak az éves környezeti hőmérsékletben, az adott tagállam a III. melléklet b) pontjában meghatározott módszer alkalmazásával az első albekezdés értelmében több éghajlati zónát is kijelölhet, és erről tájékoztatnia kell a Bizottságot.

2.   A tagállamok a IV. mellékletben meghatározott korrekciós tényezőket alkalmazzák annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott egységes hatásfok-referenciaértékek az elkerült hálózati veszteségekhez igazodjanak.

Az elkerült hálózati veszteségekre vonatkozó korrekciós tényezők nem alkalmazandók faalapú tüzelőanyagokra és a biogázra.

3.   Ha a tagállamok a III. melléklet a) pontjában és a IV. mellékletben meghatározott korrekciós tényezőket egyaránt alkalmazzák, akkor a III. melléklet a) pontját kell alkalmazniuk a IV. melléklet alkalmazása előtt.

3. cikk

Az egységes hatásfok-referenciaértékek alkalmazása

1.   A tagállamok az I. mellékletben meghatározott, a kapcsoltenergia-termelő egység építési évére vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket alkalmazzák. Az egységes hatásfok-referenciaértékek a kapcsoltenergia-termelő egység építési évétől számított tíz éven át érvényesek.

2.   A kapcsoltenergia-termelő egység építési évét követő tizenegyedik évtől kezdődően a tagállamok az (1) bekezdés alapján a 10 éves kapcsoltenergia-termelő egységre alkalmazandó egységes hatásfok-referenciaértékeket alkalmazzák. Ezek az egységes hatásfok-referenciaértékek egy évig érvényesek.

3.   E cikk alkalmazásában a kapcsoltenergia-termelő egység építési éve az az a naptári év, amelynek során az egység megkezdte a villamosenergia-termelést.

4. cikk

Kapcsoltenergia-termelő egység felújítása

Ha egy meglévő kapcsoltenergia-termelő egységet felújítanak és a felújítás beruházási költsége meghaladja egy új, hasonló kapcsoltenergia-termelő egység beruházási költségeinek 50 %-át, a 3. cikk alkalmazásában az építés évének azt a naptári évet kell tekinteni, amelynek során a felújított kapcsoltenergia-termelő egység először villamos energiát termelt.

5. cikk

Tüzelőanyag-keverék

Ha a kapcsoltenergia-termelő egység tüzelőanyag-keverékkel üzemel, a külön termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket a különböző tüzelőanyagok energiabevitelének súlyozott átlagával arányosan kell alkalmazni.

6. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 21-én.

a Bizottság részéről

Andris BIELBAGS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 52., 2004.2.21., 50. o.

1

---

I. MELLÉKLET

A külön villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek (az 1. cikkhez)

Az alábbi táblázatban a külön villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek nettó fűtőértéken és szabványos ISO-feltételeken (15 oC környezeti hőmérséklet, 1,013 bar, 60 % relatív páratartalom) alapulnak.

| | Építés éve:
  Tüzelőanyag típusa: | 1996 és előtte | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006-2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szilárd | Kőszén / koksz | 39,7  % | 40,5  % | 41,2  % | 41,8  % | 42,3  % | 42,7  % | 43,1  % | 43,5  % | 43,8  % | 44,0  % | 44,2  % |
| Barnaszén / barnaszénbrikett | 37,3  % | 38,1  % | 38,8  % | 39,4  % | 39,9  % | 40,3  % | 40,7  % | 41,1  % | 41,4  % | 41,6  % | 41,8  % |
| Tőzeg / tőzegbrikett | 36,5  % | 36,9  % | 37,2  % | 37,5  % | 37,8  % | 38,1  % | 38,4  % | 38,6  % | 38,8  % | 38,9  % | 39,0  % |
| Faalapú tüzelőanyagok | 25,0  % | 26,3  % | 27,5  % | 28,5  % | 29,6  % | 30,4  % | 31,1  % | 31,7  % | 32,2  % | 32,6  % | 33,0  % |
| Mezőgazdasági biomassza | 20,0  % | 21,0  % | 21,6  % | 22,1  % | 22,6  % | 23,1  % | 23,5  % | 24,0  % | 24,4  % | 24,7  % | 25,0  % |
| Biológiailag lebontható (települési) hulladék | 20,0  % | 21,0  % | 21,6  % | 22,1  % | 22,6  % | 23,1  % | 23,5  % | 24,0  % | 24,4  % | 24,7  % | 25,0  % |
| Nem megújuló (települési és ipari) hulladék | 20,0  % | 21,0  % | 21,6  % | 22,1  % | 22,6  % | 23,1  % | 23,5  % | 24,0  % | 24,4  % | 24,7  % | 25,0  % |
| Olajpala | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 38,9  % | 39,0  % |
| Folyékony | Olaj (gázolaj + pakura), PB-gáz | 39,7  % | 40,5  % | 41,2  % | 41,8  % | 42,3  % | 42,7  % | 43,1  % | 43,5  % | 43,8  % | 44,0  % | 44,2  % |
| Bioüzemanyagok | 39,7  % | 40,5  % | 41,2  % | 41,8  % | 42,3  % | 42,7  % | 43,1  % | 43,5  % | 43,8  % | 44,0  % | 44,2  % |
| Biológiailag lebontható hulladék | 20,0  % | 21,0  % | 21,6  % | 22,1  % | 22,6  % | 23,1  % | 23,5  % | 24,0  % | 24,4  % | 24,7  % | 25,0  % |
| Nem megújuló hulladék | 20,0  % | 21,0  % | 21,6  % | 22,1  % | 22,6  % | 23,1  % | 23,5  % | 24,0  % | 24,4  % | 24,7  % | 25,0  % |
| Gáz-halmazállapotú | Földgáz | 50,0  % | 50,4  % | 50,8  % | 51,1  % | 51,4  % | 51,7  % | 51,9  % | 52,1  % | 52,3  % | 52,4  % | 52,5  % |
| Finomítói gáz / hidrogén | 39,7  % | 40,5  % | 41,2  % | 41,8  % | 42,3  % | 42,7  % | 43,1  % | 43,5  % | 43,8  % | 44,0  % | 44,2  % |
| Biogáz | 36,7  % | 37,5  % | 38,3  % | 39,0  % | 39,6  % | 40,1  % | 40,6  % | 41,0  % | 41,4  % | 41,7  % | 42,0  % |
| Kokszkemencegáz, kohógáz, egyéb hulladékgázok, visszanyert hulladékhő | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |

Építés éve:

Tüzelőanyag típusa:

1996 és előtte

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006-2011

Szilárd

Kőszén / koksz

39,7  %

40,5  %

41,2  %

41,8  %

42,3  %

42,7  %

43,1  %

43,5  %

43,8  %

44,0  %

44,2  %

Barnaszén / barnaszénbrikett

37,3  %

38,1  %

38,8  %

39,4  %

39,9  %

40,3  %

40,7  %

41,1  %

41,4  %

41,6  %

41,8  %

Tőzeg / tőzegbrikett

36,5  %

36,9  %

37,2  %

37,5  %

37,8  %

38,1  %

38,4  %

38,6  %

38,8  %

38,9  %

39,0  %

Faalapú tüzelőanyagok

25,0  %

26,3  %

27,5  %

28,5  %

29,6  %

30,4  %

31,1  %

31,7  %

32,2  %

32,6  %

33,0  %

Mezőgazdasági biomassza

20,0  %

21,0  %

21,6  %

22,1  %

22,6  %

23,1  %

23,5  %

24,0  %

24,4  %

24,7  %

25,0  %

Biológiailag lebontható (települési) hulladék

20,0  %

21,0  %

21,6  %

22,1  %

22,6  %

23,1  %

23,5  %

24,0  %

24,4  %

24,7  %

25,0  %

Nem megújuló (települési és ipari) hulladék

20,0  %

21,0  %

21,6  %

22,1  %

22,6  %

23,1  %

23,5  %

24,0  %

24,4  %

24,7  %

25,0  %

Olajpala

38,9  %

38,9  %

38,9  %

38,9  %

38,9  %

38,9  %

38,9  %

38,9  %

38,9  %

38,9  %

39,0  %

Folyékony

Olaj (gázolaj + pakura), PB-gáz

39,7  %

40,5  %

41,2  %

41,8  %

42,3  %

42,7  %

43,1  %

43,5  %

43,8  %

44,0  %

44,2  %

Bioüzemanyagok

39,7  %

40,5  %

41,2  %

41,8  %

42,3  %

42,7  %

43,1  %

43,5  %

43,8  %

44,0  %

44,2  %

Biológiailag lebontható hulladék

20,0  %

21,0  %

21,6  %

22,1  %

22,6  %

23,1  %

23,5  %

24,0  %

24,4  %

24,7  %

25,0  %

Nem megújuló hulladék

20,0  %

21,0  %

21,6  %

22,1  %

22,6  %

23,1  %

23,5  %

24,0  %

24,4  %

24,7  %

25,0  %

Gáz-halmazállapotú

Földgáz

50,0  %

50,4  %

50,8  %

51,1  %

51,4  %

51,7  %

51,9  %

52,1  %

52,3  %

52,4  %

52,5  %

Finomítói gáz / hidrogén

39,7  %

40,5  %

41,2  %

41,8  %

42,3  %

42,7  %

43,1  %

43,5  %

43,8  %

44,0  %

44,2  %

Biogáz

36,7  %

37,5  %

38,3  %

39,0  %

39,6  %

40,1  %

40,6  %

41,0  %

41,4  %

41,7  %

42,0  %

Kokszkemencegáz, kohógáz, egyéb hulladékgázok, visszanyert hulladékhő

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

---

II. MELLÉKLET

A külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek (az 1. cikkhez)

Az alábbi táblázatban a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek nettó fűtőértéken és szabványos ISO-feltételeken (15o C környezeti hőmérsékletm 1,013 bar, 60 % relatív páratartalom) alapulnak.

| | Tüzelőanyag típusa: | Gőz (*1) /forró víz | Füst gázok közvetlen felhasználása (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Szilárd | Kőszén / koksz | 88 % | 80 % |
| Barnaszén / barnaszénbrikett | 86 % | 78 % |
| Tőzeg / tőzegbrikett | 86 % | 78 % |
| Faalapú tüzelőanyagok | 86 % | 78 % |
| Mezőgazdasági biomassza | 80 | 72 % |
| Biológiailag lebontható (települési) hulladék | 80 | 72 % |
| Nem megújuló (települési és ipari) hulladék | 80 | 72 % |
| Olajpala | 86 % | 78 % |
| Folyékony | Olaj (gázolaj + pakura), PB-gáz | 89 % | 81 % |
| Bioüzemanyagok | 89 % | 81 % |
| Biológiailag lebontható hulladék | 80 % | 72 % |
| Nem megújuló hulladék | 80 % | 72 % |
| Gáz-halmazállapotú | Földgáz | 90 % | 82 % |
| Finomítói gáz / hidrogén | 89 % | 81 % |
| Biogáz | 70 % | 62 % |
| Kokszkemencegáz, kohógáz, egyéb hulladékgázok | 80 % | 72 % |

Tüzelőanyag típusa:

Gőz (*1) /forró víz

Füst gázok közvetlen felhasználása (*2)

Szilárd

Kőszén / koksz

88 %

80 %

Barnaszén / barnaszénbrikett

86 %

78 %

Tőzeg / tőzegbrikett

86 %

78 %

Faalapú tüzelőanyagok

86 %

78 %

Mezőgazdasági biomassza

80

72 %

Biológiailag lebontható (települési) hulladék

80

72 %

Nem megújuló (települési és ipari) hulladék

80

72 %

Olajpala

86 %

78 %

Folyékony

Olaj (gázolaj + pakura), PB-gáz

89 %

81 %

Bioüzemanyagok

89 %

81 %

Biológiailag lebontható hulladék

80 %

72 %

Nem megújuló hulladék

80 %

72 %

Gáz-halmazállapotú

Földgáz

90 %

82 %

Finomítói gáz / hidrogén

89 %

81 %

Biogáz

70 %

62 %

Kokszkemencegáz, kohógáz, egyéb hulladékgázok

80 %

72 %

---

(*1)  A gőz hatásfokait 5 abszolút százalékponttal kell csökkenteni abban az esetben, ha a 2004/8/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdését alkalmazó tagállamok figyelembe veszik a kondenzátum-visszavezetést a kapcsoltenergia-termelő egységekkel kapcsolatos számításoknál.

(*2)  A közvetlen hőre vonatkozó értékeket akkor kell használni, ha a hőmérséklet 250o C vagy magasabb.

---

III. MELLÉKLET

Az átlagos éghajlati viszonyokra vonatkozó korrekciós tényezők és az éghajlati zónák meghatározásának módszere a külön villamosenergia-előállítás egységes hatásfok-referenciaértékeinek alkalmazásához (a 2. cikk (1) bekezdéséhez)

| a) | Az átlagos éghajlati viszonyokra vonatkozó korrekciós tényezők
  A környezeti hőmérséklet korrekciója az adott tagállam éves átlagos hőmérséklete és a szabványos ISO-feltételek (15 oC) közötti különbségen alapul. A korrekció a következőképp történik:
  0,1 százalékpont hatásfok-vesztés Celsius-fokonként 15 oC felett;
  0,1 százalékpont hatásfok-emelkedés Celsius-fokonként 15 oC alatt.
  Példa:
  Ha egy tagállamban az átlagos éves hőmérséklet 10 oC, a kapcsoltenergia-termelő egység referenciaértékét abban a tagállamban 0,5 százalékponttal kell emelni. |
| --- | --- |

a)

Az átlagos éghajlati viszonyokra vonatkozó korrekciós tényezők

A környezeti hőmérséklet korrekciója az adott tagállam éves átlagos hőmérséklete és a szabványos ISO-feltételek (15 oC) közötti különbségen alapul. A korrekció a következőképp történik:

0,1 százalékpont hatásfok-vesztés Celsius-fokonként 15 oC felett;

0,1 százalékpont hatásfok-emelkedés Celsius-fokonként 15 oC alatt.

Példa:

Ha egy tagállamban az átlagos éves hőmérséklet 10 oC, a kapcsoltenergia-termelő egység referenciaértékét abban a tagállamban 0,5 százalékponttal kell emelni.

| b) | Éghajlati zónák meghatározásának módszere
  Minden egyes éghajlati zóna határait az éves átlagos környezeti hőrmérséklet olyan izotermái (egész Celsius-fokokban) alkotják, amelyek között legalább 4 oC az eltérés. Az egymás melletti éghajlati zónákban az átlagos éves környezeti hőmérsékletek közötti hőmérsékletkülönbségnek legalább 4 oC-nak kell lennie.
  Példa:
  Egy tagállamban az átlagos éves környezeti hőmérséklet A helyen 12 oC, B helyen 6 oC. A különbség több mint 5 oC. A tagállamnak lehetősége van két éghajlati zóna kialakítására, amelyeket a 9 oC-os izoterma választ el egymástól, így létrejön egy éghajlati zóna a 9 oC-os és a 13 oC-os izotermák között, amelynek átlagos éves környezeti hőmérséklete 11 oC, és létrejön egy másik éghajlati zóna az 5 oC-os és a 9 oC-os izotermák között, amelynek átlagos éves környezeti hőmérséklete 7 oC. |
| --- | --- |

b)

Éghajlati zónák meghatározásának módszere

Minden egyes éghajlati zóna határait az éves átlagos környezeti hőrmérséklet olyan izotermái (egész Celsius-fokokban) alkotják, amelyek között legalább 4 oC az eltérés. Az egymás melletti éghajlati zónákban az átlagos éves környezeti hőmérsékletek közötti hőmérsékletkülönbségnek legalább 4 oC-nak kell lennie.

Példa:

Egy tagállamban az átlagos éves környezeti hőmérséklet A helyen 12 oC, B helyen 6 oC. A különbség több mint 5 oC. A tagállamnak lehetősége van két éghajlati zóna kialakítására, amelyeket a 9 oC-os izoterma választ el egymástól, így létrejön egy éghajlati zóna a 9 oC-os és a 13 oC-os izotermák között, amelynek átlagos éves környezeti hőmérséklete 11 oC, és létrejön egy másik éghajlati zóna az 5 oC-os és a 9 oC-os izotermák között, amelynek átlagos éves környezeti hőmérséklete 7 oC.

---

IV. MELLÉKLET

Az elkerült hálózati veszteségeket tükröző korrekciós tényezők a külön villamosenergia-előállítás egységes hatásfok-referenciaértékei alkalmazására (a 2. cikk (2) bekezdéséhez)

| Feszültség: | A hálózatba betáplált villamos energia esetében | A helyszínen fogyasztott villamos energia esetében |
| --- | --- | --- |
| > 200 kV | 1 | 0,985 |
| 100-200 kV | 0,985 | 0,965 |
| 50-100 kV | 0,965 | 0,945 |
| 0,4 -50 kV | 0,945 | 0,925 |
| < 0,4 kV | 0,925 | 0,860 |

Feszültség:

A hálózatba betáplált villamos energia esetében

A helyszínen fogyasztott villamos energia esetében

> 200 kV

1

0,985

100-200 kV

0,985

0,965

50-100 kV

0,965

0,945

0,4 -50 kV

0,945

0,925

< 0,4 kV

0,925

0,860

Példa:

Egy 100 kWel teljesítményű, földgázmeghajtású dugattyús motorral működő kapcsoltenergia-termelő egység 380 V feszültségű villamos energiát termel. Ennek a villamos energiának 85 %-át használják fel saját fogyasztásra és 15 %-át táplálják be a hálózatba. A létesítmény 1999-ben épült. Az éves környezeti hőmérséklet 15 oC (tehát nincs szükség éghajlati korrekcióra).

E határozat I. melléklete alapján a földgázra vonatkozó 1999-es egységes hatásfok-referenciaérték 51,1 %. A hálózati veszteség korrekciója után kapott, külön villamosenergia-előállításra vonatkozó hatásfok-referenciaérték ebben a kapcsoltenergia-termelő egységben a következő (az ebben a mellékletben található tényezők súlyozott átlagára alapozva):

Ref Eη = 51,1 % * (0,860 * 85 % + 0,925 * 15 %) = 44,4 %

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/189

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 22.

a belső elszámolóárral foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról

(2007/75/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A Bizottság szolgálatai által készített „Társasági adó a belső piacon” c. elemzés (1) rámutatott a belső elszámolóárak miatt felmerülő adózási kérdések egyre nagyobb jelentőségére. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság szolgálatai által készített „Társasági adó a belső piacon” c. elemzés (1) rámutatott a belső elszámolóárak miatt felmerülő adózási kérdések egyre nagyobb jelentőségére.

| (2) | A Bizottság az „Egy akadálymentes belső piac felé – a vállalatok EU-n belüli tevékenységeire vonatkozó, konszolidált társasági adóalap létrehozására irányuló stratégia” c. közleményében (2) felismerte annak szükségét, hogy belső elszámolóárak szakterületén működő szakértők szaktudását vegye igénybe. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az „Egy akadálymentes belső piac felé – a vállalatok EU-n belüli tevékenységeire vonatkozó, konszolidált társasági adóalap létrehozására irányuló stratégia” c. közleményében (2) felismerte annak szükségét, hogy belső elszámolóárak szakterületén működő szakértők szaktudását vegye igénybe.

| (3) | 2002-ben nem hivatalosan megalakult az „EU közös transzferárfóruma” |
| --- | --- |

(3)

2002-ben nem hivatalosan megalakult az „EU közös transzferárfóruma”

| (4) | Megalakulása óta az „EU közös transzferárfóruma” a tagállamok és a magánszféra hasznos vitafórumának bizonyult, arra indítva a Bizottságot, hogy két magatartási kódexet javasoljon, amelyeket a tagállamok a Tanácsban azóta el is fogadtak. |
| --- | --- |

(4)

Megalakulása óta az „EU közös transzferárfóruma” a tagállamok és a magánszféra hasznos vitafórumának bizonyult, arra indítva a Bizottságot, hogy két magatartási kódexet javasoljon, amelyeket a tagállamok a Tanácsban azóta el is fogadtak.

| (5) | A fórummal kapcsolatos pozitív tapasztalat és az a tény, hogy a Bizottságnak folyamatosan szüksége van egy ilyen testületre, indokolttá teszi a fórum további munkájának hivatalos okmányban való megfogalmazását. Ezért szakértői csoportot kell létrehozni a belső elszámolóárak területén, és meg kell határozni annak feladatait és felépítését. |
| --- | --- |

(5)

A fórummal kapcsolatos pozitív tapasztalat és az a tény, hogy a Bizottságnak folyamatosan szüksége van egy ilyen testületre, indokolttá teszi a fórum további munkájának hivatalos okmányban való megfogalmazását. Ezért szakértői csoportot kell létrehozni a belső elszámolóárak területén, és meg kell határozni annak feladatait és felépítését.

| (6) | A transzferár-szakértői csoport transzferárak területén jártas kormány- és magánszférabeli szakértőkből áll. |
| --- | --- |

(6)

A transzferár-szakértői csoport transzferárak területén jártas kormány- és magánszférabeli szakértőkből áll.

| (7) | A belső elszámolóárakkal foglalkozó szakértői csoport segíti és tanácsokkal látja el a Bizottságot a belső elszámolóárak kapcsán felmerülő adózási kérdésekben. |
| --- | --- |

(7)

A belső elszámolóárakkal foglalkozó szakértői csoport segíti és tanácsokkal látja el a Bizottságot a belső elszámolóárak kapcsán felmerülő adózási kérdésekben.

| (8) | A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozathoz (3) csatolt mellékletben megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra. |
| --- | --- |

(8)

A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozathoz (3) csatolt mellékletben megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra.

| (9) | A csoport tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell kezelni. |
| --- | --- |

(9)

A csoport tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell kezelni.

| (10) | A határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani, |
| --- | --- |

(10)

A határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A belső elszámolóárakkal foglalkozó szakértői csoport

2007. március 1-jei hatállyal megalakul a belső elszámolóárakkal foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: a csoport).

A csoport közismert neve: „Az EU közös transzferárfóruma”.

2. cikk

Feladatok

A csoport feladatai a következők:

| — | platform létrehozása, ahol az üzleti és a nemzeti adóadminisztrációs szakemberek megvitathatják a belső elszámolóárak okozta problémákat, amelyek akadályozzák a Közösségen belüli, határokon átívelő üzleti tevékenységeket. |
| --- | --- |

—

platform létrehozása, ahol az üzleti és a nemzeti adóadminisztrációs szakemberek megvitathatják a belső elszámolóárak okozta problémákat, amelyek akadályozzák a Közösségen belüli, határokon átívelő üzleti tevékenységeket.

| — | tanácsadás a Bizottság számára belső elszámolóárak kapcsán felmerülő adózási kérdésekben |
| --- | --- |

—

tanácsadás a Bizottság számára belső elszámolóárak kapcsán felmerülő adózási kérdésekben

| — | a Bizottságnak nyújtott támogatás gyakorlati, az OECD iránymutatásaival (5) összhangban álló megoldások keresésében a belső elszámolóárakra vonatkozó, Közösségen belüli egységesebb szabályok alkamazásának céljával. |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak nyújtott támogatás gyakorlati, az OECD iránymutatásaival (5) összhangban álló megoldások keresésében a belső elszámolóárakra vonatkozó, Közösségen belüli egységesebb szabályok alkamazásának céljával.

3. cikk

Konzultáció

1.   A Bizottság a transzfer árképzéssel összefüggő bármely kérdésben tanácsot kérhet a csoporttól.

2.   A csoport elnöke jelezheti a Bizottságnak, hogy egy meghatározott kérdésben kívánatos lenne a csoporttal konzultálni.

4. cikk

Tagság – kinevezés

1.   A legfeljebb 43 tagból álló csoport a következőképpen épül fel:

| a) | Tagállamonként egy képviselő. |
| --- | --- |

a)

Tagállamonként egy képviselő.

| b) | Legfeljebb 15 képviselő a magánszférából. |
| --- | --- |

b)

Legfeljebb 15 képviselő a magánszférából.

| c) | Egy elnök. |
| --- | --- |

c)

Egy elnök.

2.   A tagállamokat képviselő tagokat az érintett nemzeti hatóság nevezi ki. E tagok belső elszámolóárral kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó köztisztviselők.

3.   A magánszférából érkező tagokat a Bizottság nevezi ki belső elszámolóárral kapcsolatos kérdésekben tapasztalattal és hozzáértéssel rendelkező szakértők közül.

4.   A tagságra megfelelőnek bizonyuló de ki nem nevezett jelöltek várólistára kerülnek, amelyet a Bizottság a helyettesítésekkor való kinevezésekre használhatja.

5.   A magánszférából érkező tagokat személyükben nevezik ki, és a Bizottságot külső befolyástól mentesen látják el tanáccsal.

6.   Kellő időben értesíteniük kell a Bizottságot bármilyen összeférhetetlenségről, amely függetlenségüket károsan befolyásolhatja.

7.   Az elnököt szintén a Bizottság nevezi ki.

8.   A tagok hivatali ideje két év, amely a lejártakor meghosszabbítható. A tagok helyettesítésükig vagy hivatali idejük végéig maradnak hivatalban.

9.   A tagok a hivatali idejük végéig terjedő időszakra a következő esetekben helyettesíthetők:

| a) | a tag lemondása; |
| --- | --- |

a)

a tag lemondása;

| b) | a tag nem képes többé hatékonyan hozzájárulni a csoport tanácskozásaihoz; |
| --- | --- |

b)

a tag nem képes többé hatékonyan hozzájárulni a csoport tanácskozásaihoz;

| c) | a tag nem felel meg a Szerződés 287. cikke rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

c)

a tag nem felel meg a Szerződés 287. cikke rendelkezéseinek;

| d) | a tag az (5) bekezdéssel ellentétben külső hatásoktól nem független; |
| --- | --- |

d)

a tag az (5) bekezdéssel ellentétben külső hatásoktól nem független;

| e) | a tag a (6) bekezdéssel ellentétben elmulasztotta időben értesíteni a Bizottságot egy összeférhetetlenségről. |
| --- | --- |

e)

a tag a (6) bekezdéssel ellentétben elmulasztotta időben értesíteni a Bizottságot egy összeférhetetlenségről.

10.   A személyükben kinevezett tagok nevét az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság honlapján közzéteszik. A tagok nevének összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.

5. cikk

A csoport működése

1.   A Bizottság egyetértésével és a csoport által meghatározott feladatkörrel a csoport alcsoportokat hozhat létre meghatározott kérdések megvizsgálására. Megbízatásuk teljesítésével az alcsoportokat fel kell oszlatni.

2.   Amennyiben a Bizottság azt szükségesnek vagy hasznosnak ítéli, a Bizottság képviselője a napirenden szereplő témában járatos szakértőket vagy megfigyelőket hívhat meg a csoport munkájában vagy az alcsoport munkájában és tanácskozásain való részvételre.

Nevezetesen a tagjelölt országok képviselőit és az OECD titkárságát is meghívhatják megfigyelőnek.

3.   A csoport vagy alcsoport munkájában vagy tanácskozásain való részvétel keretében szerzett információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság véleménye szerint ezen információk bizalmas kérdésekkel kapcsolatosak.

4.   A csoport és annak alcsoportjai a Bizottság által megállapított módon és időben rendes körülmények között a Bizottság hivatali helyiségeiben üléseznek. A titkársági feladatokat a Bizottság látja el.

5.   A megbeszélésekben érdekelt bizottsági tisztviselők részt vehetnek ezeken az üléseken.

6.   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta alapján fogadja el eljárási szabályzatát.

7.   A Bizottság szolgálatai az adott dokumentum eredeti nyelvén az interneten (6) közzétehetik a csoport összefoglalóit, megállapításait, részmegállapításait és munkadokumentumait.

6. cikk

Költségtérítés

A csoport tevékenységének keretében a tagok, szakértők és megfigyelők utazási, illetve adott esetben ellátási költségeit a Bizottság a külső szakértők költségtérítéséről szóló szabályainak megfelelően megtéríti.

A tagok, szakértők és megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.

Az ülésekkel kapcsolatos kiadások azon éves költségvetés keretein belül téríthetők meg, amelyet a Bizottság illetékes osztálya különített el a csoport tevékenységére.

7. cikk

Lejárat

Ez a határozat 2011. március 31-ig marad hatályban.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 22-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  SEC(2001) 1681 23.10.2001

1

(2)  COM(2001) 582 végleges, 2001.10.23.

2

(3)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

3

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

4

(5)  Az OECD transzferárképzési iránymutatásai multinacionális vállalkozások és az adóhatóságok számára, elfogadás időpontja: 1995. július

5

(6)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/transfer_pricing/forum/index_en.htm

6

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/192 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/192

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. december 22.

a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély vonatkozásában való végrehajtásáról

(az értesítés a C(2006) 6903. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/76/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről) (1), és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére, 7. cikke (3) bekezdésére, 8. cikke (7) bekezdésére, 9. cikke (4) bekezdésére, 10. cikke (3) bekezdésére, 12. cikke (6) bekezdésére, 13. cikke (5) bekezdésére és 15. cikke (6) bekezdésére.

mivel:

| (1) | A 2006/2004/EK rendelet megállapítja, hogy a tagállamokban a fogyasztók érdekeinek védelmére szolgáló jogszabályok alkalmazásáért felelős hatáskörrel rendelkező hatóságok mely feltételek szerint működnek együtt egymással és a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák e jogszabályok betartását és a belső piac zavartalan működését, valamint a fogyasztók gazdasági érdekei védelmének fejlesztését. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/2004/EK rendelet megállapítja, hogy a tagállamokban a fogyasztók érdekeinek védelmére szolgáló jogszabályok alkalmazásáért felelős hatáskörrel rendelkező hatóságok mely feltételek szerint működnek együtt egymással és a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák e jogszabályok betartását és a belső piac zavartalan működését, valamint a fogyasztók gazdasági érdekei védelmének fejlesztését.

| (2) | Rendelkezik a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti hálózatok létrehozásáról. |
| --- | --- |

(2)

Rendelkezik a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti hálózatok létrehozásáról.

| (3) | Intézkedéseket kell elfogadni az említett rendeletnek a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti kölcsönös jogsegélyt szabályozó mechanizmusokról és feltételekről, valamint az összekötő hivatal helyzetéről szóló rendelkezései végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Intézkedéseket kell elfogadni az említett rendeletnek a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti kölcsönös jogsegélyt szabályozó mechanizmusokról és feltételekről, valamint az összekötő hivatal helyzetéről szóló rendelkezései végrehajtása érdekében.

| (4) | A rendszer hatékony működésének biztosítása érdekében indokolt a kölcsönös jogsegély iránti kérelem benyújtásakor mindenkor szolgáltatandó információ minimumkövetelményeinek meghatározása. Az információ eredményesebb és könnyebb feldolgozása érdekében az információcserére használt formanyomtatványok tartalmát is szabályozni kell. |
| --- | --- |

(4)

A rendszer hatékony működésének biztosítása érdekében indokolt a kölcsönös jogsegély iránti kérelem benyújtásakor mindenkor szolgáltatandó információ minimumkövetelményeinek meghatározása. Az információ eredményesebb és könnyebb feldolgozása érdekében az információcserére használt formanyomtatványok tartalmát is szabályozni kell.

| (5) | A kölcsönös jogsegély minden szakaszára határidőket kell megállapítani, a rendszer működése gyorsaságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A kölcsönös jogsegély minden szakaszára határidőket kell megállapítani, a rendszer működése gyorsaságának biztosítása érdekében.

| (6) | Meg kell határozni a közösségen belüli jogsértések bejelentésére vonatkozó szabályokat, hogy ezáltal minden érintett tagállamban lehetséges legyen a jogszabálysértések elleni azonnali és hatékony fellépés. |
| --- | --- |

(6)

Meg kell határozni a közösségen belüli jogsértések bejelentésére vonatkozó szabályokat, hogy ezáltal minden érintett tagállamban lehetséges legyen a jogszabálysértések elleni azonnali és hatékony fellépés.

| (7) | Tekintettel arra, hogy a 2006/2004/EK rendelet értelmében szolgáltatott adatok gyakran érzékenyek, szükség van az ezekhez való hozzáférés korlátozásának megfelelő szabályozására. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel arra, hogy a 2006/2004/EK rendelet értelmében szolgáltatott adatok gyakran érzékenyek, szükség van az ezekhez való hozzáférés korlátozásának megfelelő szabályozására.

| (8) | Megfelelő általános intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy nyelvi nehézségek ne hátráltassák a kommunikációt, ugyanakkor adott esetekben rugalmas legyen az eljárás. |
| --- | --- |

(8)

Megfelelő általános intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy nyelvi nehézségek ne hátráltassák a kommunikációt, ugyanakkor adott esetekben rugalmas legyen az eljárás.

| (9) | A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által a jogalkalmazási együttműködési hálózatok működése során szerzett tapasztalatok alapján lehetőség van további intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által a jogalkalmazási együttműködési hálózatok működése során szerzett tapasztalatok alapján lehetőség van további intézkedések elfogadására.

| (10) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

E határozat a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti kölcsönös jogsegély, és az arra vonatkozó feltételek tekintetében a 2006/2004/EK rendelet végrehajtására állapít meg szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározás

E határozat alkalmazásában a 2006/2004/EK rendeletben foglaltak mellett a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „adatbázis”: a 2006/2004/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésében meghatározott adatbázis, |
| --- | --- |

1.

„adatbázis”: a 2006/2004/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésében meghatározott adatbázis,

| 2. | „riasztás”: a 2006/2004/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó Közösségen belüli jogsértésről szóló értesítés, |
| --- | --- |

2.

„riasztás”: a 2006/2004/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó Közösségen belüli jogsértésről szóló értesítés,

| 3. | „bizalmas kezelés”: a 2006/2004/EK rendelet 13. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés, valamint szakmai és üzleti titoktartás követelményeinek megfelelő adatkezelés, |
| --- | --- |

3.

„bizalmas kezelés”: a 2006/2004/EK rendelet 13. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés, valamint szakmai és üzleti titoktartás követelményeinek megfelelő adatkezelés,

| 4. | „Jogalap”: A fogyasztók érdekeit védő azon jogszabályi rendelkezések, amelyek valamely Közösségen belüli jogsértés tárgyát képezik vagy képezhetik, beleértve a megkereső hatóság szerinti tagállam vonatkozó jogszabályi rendelkezéseinek pontos megjelölését. |
| --- | --- |

4.

„Jogalap”: A fogyasztók érdekeit védő azon jogszabályi rendelkezések, amelyek valamely Közösségen belüli jogsértés tárgyát képezik vagy képezhetik, beleértve a megkereső hatóság szerinti tagállam vonatkozó jogszabályi rendelkezéseinek pontos megjelölését.

3. cikk

Tájékoztatási követelmények

A 2006/2004/EK rendelet értelmében szolgáltatandó információra, és annak formai követelményeire vonatkozó szabályokat e határozat mellékletének 1. fejezete tartalmazza.

4. cikk

Határidők

A 2006/2004/EK rendelet szerint a kölcsönös jogsegélynyújtás különböző szakaszaira határidőket megállapító szabályokat e határozat mellékletének 2. fejezete tartalmazza.

5. cikk

Riasztás

A riasztásra vonatkozó szabályokat a melléklet 3. fejezete tartalmazza.

6. cikk

A kicserélt információhoz való hozzáférés

A 2006/2004/EK rendelet alapján kicserélt információhoz való hozzáférést az e határozat mellékletének 4. fejezetében található szabályok korlátozzák.

7. cikk

Nyelv

A 2006/2004/EK rendelet szerinti megkeresésekhez és az információközléshez használt nyelvre vonatkozó szabályokat a határozat mellékletének 5. fejezete tartalmazza.

8. cikk

Alkalmazás időpontja

Ezt a határozatot 2006. december 29-től kell alkalmazni.

9. cikk

A címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 22-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o. A legutóbb a 2005/29/EK rendelettel (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti kölcsönös jogsegélyre vonatkozó szabályok a 2006/2004/EK rendelet II. és III. fejezete szerint

1.   I. FEJEZET – TÁJÉKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYEK

1.1.   Az adatbázisban lévő formanyomtatványok azon információs mezői, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára hozzáférhetővé kell tenni

Az adatbázisban lévő különböző formanyomtatványokon hozzáférhetővé teendő mezők meghatározása a következő:

a)   a Közösségen belüli jogsértéssel foglalkozó hatóságok és tisztviselők adatai:

| i. | illetékes hatóság, |
| --- | --- |

i.

illetékes hatóság,

| ii. | összekötő hivatal, |
| --- | --- |

ii.

összekötő hivatal,

| iii. | illetékes tisztviselő, |
| --- | --- |

iii.

illetékes tisztviselő,

b)   a Közösségen belül elkövetett vagy feltehetően elkövetett jogsértésért felelős eladó vagy szállító adatai:

| i. | név, |
| --- | --- |

i.

név,

| ii. | más kereskedelmi megnevezés, |
| --- | --- |

ii.

más kereskedelmi megnevezés,

| iii. | adott esetben az anyavállalat neve, |
| --- | --- |

iii.

adott esetben az anyavállalat neve,

| iv. | üzleti tevékenység fajtája, |
| --- | --- |

iv.

üzleti tevékenység fajtája,

| v. | cím |
| --- | --- |

v.

cím

| vi. | e-mail cím, |
| --- | --- |

vi.

e-mail cím,

| vii. | közvetlen telefonszám, |
| --- | --- |

vii.

közvetlen telefonszám,

| viii. | fax-szám, |
| --- | --- |

viii.

fax-szám,

| ix. | weboldal, |
| --- | --- |

ix.

weboldal,

| x. | IP cím, |
| --- | --- |

x.

IP cím,

| xi. | adott esetben a cégvezető(k) neve(i). |
| --- | --- |

xi.

adott esetben a cégvezető(k) neve(i).

c)   megkeresés (riasztás) nélküli információcserére vonatkozó információ (2006/2004/EK rendelet 7. cikke):

| i. | a Közösségen belüli jogsértés fajtája, |
| --- | --- |

i.

a Közösségen belüli jogsértés fajtája,

| ii. | Közösségen belüli jogsértés állapota (igazolt, alapos gyanú), |
| --- | --- |

ii.

Közösségen belüli jogsértés állapota (igazolt, alapos gyanú),

| iii. | jogalap, |
| --- | --- |

iii.

jogalap,

| iv. | rövid összefoglaló, |
| --- | --- |

iv.

rövid összefoglaló,

| v. | a károsult fogyasztók becsült száma és az őket ért anyagi hátrány becsült értéke, |
| --- | --- |

v.

a károsult fogyasztók becsült száma és az őket ért anyagi hátrány becsült értéke,

| vi. | bizalmas kezelés iránti igény, |
| --- | --- |

vi.

bizalmas kezelés iránti igény,

| vii. | csatolt dokumentumok (különösen a nyilatkozatokhoz és más bizonyítékokhoz kapcsolódóak). |
| --- | --- |

vii.

csatolt dokumentumok (különösen a nyilatkozatokhoz és más bizonyítékokhoz kapcsolódóak).

d)   kölcsönös jogsegély iránti megkeresésre vonatkozó információ (2006/2004/EK rendelet 6. és 8. cikke)

| i. | a megkárosítás lehetőségének kitett fogyasztók földrajzi helye, |
| --- | --- |

i.

a megkárosítás lehetőségének kitett fogyasztók földrajzi helye,

| ii. | a termék vagy szolgáltatás megnevezése, |
| --- | --- |

ii.

a termék vagy szolgáltatás megnevezése,

| iii. | COICOP-kód, [az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozása (Egyesült Nemzetek statisztikai módszertan, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp? Cl=5)] |
| --- | --- |

iii.

COICOP-kód, [az egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozása (Egyesült Nemzetek statisztikai módszertan, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp? Cl=5)]

| iv. | jogalap, |
| --- | --- |

iv.

jogalap,

| v. | közreműködő reklámozó vagy értékesítő, |
| --- | --- |

v.

közreműködő reklámozó vagy értékesítő,

| vi. | a Közösségen belüli jogsértés fajtája, |
| --- | --- |

vi.

a Közösségen belüli jogsértés fajtája,

| vii. | a Közösségen belüli jogsértés állapota (igazolt, alapos gyanú), |
| --- | --- |

vii.

a Közösségen belüli jogsértés állapota (igazolt, alapos gyanú),

| viii. | a károsult fogyasztók becsült száma és az őket ért anyagi hátrány becsült értéke, |
| --- | --- |

viii.

a károsult fogyasztók becsült száma és az őket ért anyagi hátrány becsült értéke,

| ix. | válasz javasolt ütemezése, |
| --- | --- |

ix.

válasz javasolt ütemezése,

| x. | csatolt dokumentumok (különösen a nyilatkozatokhoz és más bizonyítékokhoz kapcsolódóak) és bizalmas kezelés iránti igény, |
| --- | --- |

x.

csatolt dokumentumok (különösen a nyilatkozatokhoz és más bizonyítékokhoz kapcsolódóak) és bizalmas kezelés iránti igény,

| xi. | a kért jogsegély megjelölése |
| --- | --- |

xi.

a kért jogsegély megjelölése

| xii. | hivatkozás a riasztásra (adott esetben), |
| --- | --- |

xii.

hivatkozás a riasztásra (adott esetben),

| xiii. | a megkeresett hatóságok és az érintett tagállamok listája, |
| --- | --- |

xiii.

a megkeresett hatóságok és az érintett tagállamok listája,

| xiv. | illetékes tisztviselőnek a vizsgálatban való részvétele iránti megkeresés (a 2006/2004/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése). |
| --- | --- |

xiv.

illetékes tisztviselőnek a vizsgálatban való részvétele iránti megkeresés (a 2006/2004/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése).

1.2.   d) Kölcsönös jogsegély iránti megkeresés, illetve a riasztás tartalmára vonatkozó minimumkövetelmények (a 2006/2004/EK rendelet 6., 7. és 8. cikke)

| 1.2.1. | Kölcsönös jogsegély iránti megkeresés vagy riasztás kiadásakor az illetékes hatóság a rendelkezésére álló valamennyi információt – amely a többi illetékes hatóság számára hasznos lehet a megkeresés hatékony teljesítéséhez, illetve a riasztást követő megfelelő intézkedésekhez – átadja, és feltünteti, hogy az információkat bizalmasan kell-e kezelni. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kölcsönös jogsegély iránti megkeresés vagy riasztás kiadásakor az illetékes hatóság a rendelkezésére álló valamennyi információt – amely a többi illetékes hatóság számára hasznos lehet a megkeresés hatékony teljesítéséhez, illetve a riasztást követő megfelelő intézkedésekhez – átadja, és feltünteti, hogy az információkat bizalmasan kell-e kezelni.

| 1.2.2. | A 2006/2004/EK rendelet 6. cikke szerinti megkeresés formájában kért információ esetében a megkereső hatóság legalább:






  a) | értesíti a megkeresett hatóságot a Közösségen belül feltehetően elkövetett vagy gyanított jogsértés természetéről és a jogalapról, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

A 2006/2004/EK rendelet 6. cikke szerinti megkeresés formájában kért információ esetében a megkereső hatóság legalább:

a)

értesíti a megkeresett hatóságot a Közösségen belül feltehetően elkövetett vagy gyanított jogsértés természetéről és a jogalapról,

| b) | a vizsgált tevékenység vagy gyakorlat meghatározásához elegendő információt szolgáltat, |
| --- | --- |

b)

a vizsgált tevékenység vagy gyakorlat meghatározásához elegendő információt szolgáltat,

| c) | pontosan meghatározza a kért információt. |
| --- | --- |

c)

pontosan meghatározza a kért információt.

| 1.2.3. | A 2006/2004/EK rendelet 8. cikke szerinti végrehajtási intézkedés iránti megkeresés előterjesztésekor a megkereső hatóság a megkeresett hatóság rendelkezésére bocsátja legalább a következőket:






  a) | azon eladó vagy szállító megnevezése, amellyel szemben az intézkedéseket kérték, |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

A 2006/2004/EK rendelet 8. cikke szerinti végrehajtási intézkedés iránti megkeresés előterjesztésekor a megkereső hatóság a megkeresett hatóság rendelkezésére bocsátja legalább a következőket:

a)

azon eladó vagy szállító megnevezése, amellyel szemben az intézkedéseket kérték,

| b) | az érintett tevékenység vagy gyakorlat leírása, |
| --- | --- |

b)

az érintett tevékenység vagy gyakorlat leírása,

| c) | a Közösségen belüli jogsértés jogi minősítése az alkalmazandó jog tekintetében, és annak jogalapja. |
| --- | --- |

c)

a Közösségen belüli jogsértés jogi minősítése az alkalmazandó jog tekintetében, és annak jogalapja.

| d) | a fogyasztók kollektív érdekeinek sérülésére vonatkozó bizonyítékokat, beleértve – a lehetőségek szerint – a valószínűleg megkárosított fogyasztók becsült számát. |
| --- | --- |

d)

a fogyasztók kollektív érdekeinek sérülésére vonatkozó bizonyítékokat, beleértve – a lehetőségek szerint – a valószínűleg megkárosított fogyasztók becsült számát.

1.3.   A kölcsönös jogsegély iránti megkeresésre adott válasz

| 1.3.1. | A 2006/2004/EK rendelet 6. cikkében foglaltak szerinti információra vonatkozó megkeresésre adott válaszában a megkeresett hatóság a megkereső hatóság által meghatározottak vonatkozásában minden olyan információt átad, amely szükséges annak megállapításához, hogy valóban Közösségen belüli jogsértésről van-e szó illetve, hogy alaposan feltehető-e, hogy ilyen jogsértés bekövetkezik. |
| --- | --- |

1.3.1.

A 2006/2004/EK rendelet 6. cikkében foglaltak szerinti információra vonatkozó megkeresésre adott válaszában a megkeresett hatóság a megkereső hatóság által meghatározottak vonatkozásában minden olyan információt átad, amely szükséges annak megállapításához, hogy valóban Közösségen belüli jogsértésről van-e szó illetve, hogy alaposan feltehető-e, hogy ilyen jogsértés bekövetkezik.

| 1.3.2. | A 2006/2004/EK rendelet 8. cikkében meghatározott végrehajtási intézkedés iránti megkeresésre adott válaszában a megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot a megtett, illetve a tervezett intézkedésekről, valamint a megkeresés végrehajtása során gyakorolt jogkörökről. |
| --- | --- |

1.3.2.

A 2006/2004/EK rendelet 8. cikkében meghatározott végrehajtási intézkedés iránti megkeresésre adott válaszában a megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot a megtett, illetve a tervezett intézkedésekről, valamint a megkeresés végrehajtása során gyakorolt jogkörökről.

| 1.3.3. | A megkeresett hatóság minden esetben feltünteti, hogy az átadott információk közül melyeket kell bizalmasként kezelni. |
| --- | --- |

1.3.3.

A megkeresett hatóság minden esetben feltünteti, hogy az átadott információk közül melyeket kell bizalmasként kezelni.

| 1.3.4. | Amennyiben az illetékes hatóság a 2006/2004/EK rendelet 15. cikkének (2), (3), illetve (4) bekezdésében foglaltak szerint visszautasítja a megkeresés teljesítését, válaszában nyilatkozik a visszautasítás okáról. |
| --- | --- |

1.3.4.

Amennyiben az illetékes hatóság a 2006/2004/EK rendelet 15. cikkének (2), (3), illetve (4) bekezdésében foglaltak szerint visszautasítja a megkeresés teljesítését, válaszában nyilatkozik a visszautasítás okáról.

1.4.   A nemzeti jogrendszer által az illetékes hatóságokra ruházott további jogkörök

A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot az adatbázisban található fórumon keresztül minden további vizsgálati és végrehajtási jogkörről, amelyet a 2006/2004/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében meghatározottakon túl az illetékes hatóságaikra ruháznak.

1.5.   A 2006/2004/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban olyan szervek kijelölése, amelyeknek jogos érdeke fűződik a Közösségen belüli jogsértések megszüntetéséhez vagy megtiltásához

| 1.5.1. | Amennyiben a tagállam a 2006/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a 4. cikk (2) bekezdése második mondatának megfelelően kijelölt azon szervről, amelynek jogos érdeke fűződik a Közösségen belüli jogsértés megszüntetéséhez vagy megtiltásához, meg kell jelölnie az e szervre ruházott vizsgálati és végrehajtási jogköröket. |
| --- | --- |

1.5.1.

Amennyiben a tagállam a 2006/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a 4. cikk (2) bekezdése második mondatának megfelelően kijelölt azon szervről, amelynek jogos érdeke fűződik a Közösségen belüli jogsértés megszüntetéséhez vagy megtiltásához, meg kell jelölnie az e szervre ruházott vizsgálati és végrehajtási jogköröket.

| 1.5.2. | Amennyiben a megkeresett hatóság a 2006/2004/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint be kíván vonni egy szervet, amelynek jogos érdeke fűződik a Közösségen belüli jogsértés megszüntetéséhez vagy megtiltásához, erről a megkereső hatóságot elegendő információval látja el ahhoz, hogy az megállapíthassa, hogy teljesülnek-e a 8. cikk (4) bekezdésében megállapított feltételek. A megkeresett hatóság beszerzi a megkereső hatóság előzetes beleegyezését e szerv bevonására vonatkozóan, melynek keretében természetében és részleteiben meghatározza azon információkat, amelyeket a megkereső tagállam által közölt információk közül a megkeresett hatóság az adott szervvel megoszthat. |
| --- | --- |

1.5.2.

Amennyiben a megkeresett hatóság a 2006/2004/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint be kíván vonni egy szervet, amelynek jogos érdeke fűződik a Közösségen belüli jogsértés megszüntetéséhez vagy megtiltásához, erről a megkereső hatóságot elegendő információval látja el ahhoz, hogy az megállapíthassa, hogy teljesülnek-e a 8. cikk (4) bekezdésében megállapított feltételek. A megkeresett hatóság beszerzi a megkereső hatóság előzetes beleegyezését e szerv bevonására vonatkozóan, melynek keretében természetében és részleteiben meghatározza azon információkat, amelyeket a megkereső tagállam által közölt információk közül a megkeresett hatóság az adott szervvel megoszthat.

2.   2. FEJEZET – HATÁRIDŐK

2.1.   Kölcsönös jogsegély iránti megkeresés és az arra adott válaszok

| 2.1.1. | A megkeresett hatóságok a megkereső hatóságok általi kölcsönös jogsegély iránti megkeresésére a legjobb képességük szerint kötelesek késedelem nélkül választ adni, kihasználva valamennyi vonatkozó vizsgálati és végrehajtási jogkörüket. |
| --- | --- |

2.1.1.

A megkeresett hatóságok a megkereső hatóságok általi kölcsönös jogsegély iránti megkeresésére a legjobb képességük szerint kötelesek késedelem nélkül választ adni, kihasználva valamennyi vonatkozó vizsgálati és végrehajtási jogkörüket.

| 2.1.2. | A kölcsönös jogsegély iránti, a 2006/2004/EK rendelet 6. és 8 cikkének hatálya alá tartozó megkeresések tekintetében a határidőkről a megkereső és a megkeresett hatóság állapodik meg eseti alapon, az adatbázis formanyomtatványait felhasználva. |
| --- | --- |

2.1.2.

A kölcsönös jogsegély iránti, a 2006/2004/EK rendelet 6. és 8 cikkének hatálya alá tartozó megkeresések tekintetében a határidőkről a megkereső és a megkeresett hatóság állapodik meg eseti alapon, az adatbázis formanyomtatványait felhasználva.

| 2.1.3. | Amennyiben nem születik megállapodás, akkor a megkeresett hatóság válaszában köteles minden rendelkezésére álló lényeges információt átadni, továbbá a végrehajtott vagy tervezett vizsgálatokat és végrehajtási intézkedéseket (határidőkkel) leírni, legkésőbb tizennégy nappal a az összekötő hivatal általi kézhezvételt követően. A megkeresett hatóság e tevékenységekről legalább havi rendszerességgel tájékoztatja a megkereső hatóságot mindaddig, amíg:






  a) | a megkereső hatóság meg nem kap minden lényeges információt, amely szükséges annak megállapításához, hogy a Közösségen belüli jogsértés bekövetkezett illetve, hogy alaposan gyanítható, hogy bekövetkezhet
  vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Amennyiben nem születik megállapodás, akkor a megkeresett hatóság válaszában köteles minden rendelkezésére álló lényeges információt átadni, továbbá a végrehajtott vagy tervezett vizsgálatokat és végrehajtási intézkedéseket (határidőkkel) leírni, legkésőbb tizennégy nappal a az összekötő hivatal általi kézhezvételt követően. A megkeresett hatóság e tevékenységekről legalább havi rendszerességgel tájékoztatja a megkereső hatóságot mindaddig, amíg:

a)

a megkereső hatóság meg nem kap minden lényeges információt, amely szükséges annak megállapításához, hogy a Közösségen belüli jogsértés bekövetkezett illetve, hogy alaposan gyanítható, hogy bekövetkezhet

vagy

| b) | a Közösségen belüli jogsértés meg nem szűnt, vagy a megkeresés megalapozatlannak nem bizonyul. |
| --- | --- |

b)

a Közösségen belüli jogsértés meg nem szűnt, vagy a megkeresés megalapozatlannak nem bizonyul.

| 2.1.4. | A megkeresett hatóság összekötő hivatala a lehető leghamarabb továbbítja a megkereső hatóság összekötő hivatala által hozzá eljuttatott megkereséseket az illetékes hatósághoz, de legkésőbb a megkeresés kézhezvételétől számított két munkanapon belül. |
| --- | --- |

2.1.4.

A megkeresett hatóság összekötő hivatala a lehető leghamarabb továbbítja a megkereső hatóság összekötő hivatala által hozzá eljuttatott megkereséseket az illetékes hatósághoz, de legkésőbb a megkeresés kézhezvételétől számított két munkanapon belül.

| 2.1.5. | A megkereső hatóság műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ügy lezárását követő hét napon belül értesíti a Bizottságot és eltávolítja az adatbázisból az információt, a 2006/2004/EK rendelet 6. cikke szerinti megkeresést követően:






  a) | a kapott információ nem ad okot riasztásra, vagy a 8. cikk szerinti megkeresésre,
  vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

A megkereső hatóság műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ügy lezárását követő hét napon belül értesíti a Bizottságot és eltávolítja az adatbázisból az információt, a 2006/2004/EK rendelet 6. cikke szerinti megkeresést követően:

a)

a kapott információ nem ad okot riasztásra, vagy a 8. cikk szerinti megkeresésre,

vagy

| b) | megállapítják, hogy nem történt Közösségen belüli jogsértés. |
| --- | --- |

b)

megállapítják, hogy nem történt Közösségen belüli jogsértés.

2.2.   Riasztás

| 2.2.1. | Az illetékes hatóság a műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb a Közösségen belüli jogsértés tudomására jutásától, illetve annak lehetséges bekövetkezése alapos gyanújának megállapításától számított hét napon belül riasztást ad ki. |
| --- | --- |

2.2.1.

Az illetékes hatóság a műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb a Közösségen belüli jogsértés tudomására jutásától, illetve annak lehetséges bekövetkezése alapos gyanújának megállapításától számított hét napon belül riasztást ad ki.

| 2.2.2. | Amennyiben a riasztás megalapozatlannak bizonyul, az illetékes hatóság azt a műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb hét napon belül visszavonja. A nem megalapozott riasztással kapcsolatos valamennyi információt a Bizottság a műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb a riasztás illetékes hatóság által való visszavonásától számított hét napon belül eltávolítja az adatbázisból. |
| --- | --- |

2.2.2.

Amennyiben a riasztás megalapozatlannak bizonyul, az illetékes hatóság azt a műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb hét napon belül visszavonja. A nem megalapozott riasztással kapcsolatos valamennyi információt a Bizottság a műszaki lehetőségek figyelembe vételével a lehető leghamarabb, de legkésőbb a riasztás illetékes hatóság által való visszavonásától számított hét napon belül eltávolítja az adatbázisból.

3.   3. FEJEZET – RIASZTÁS TOVÁBBÍTÁSA

A riasztást kiadó illetékes hatóság az adatbázisban található megfelelő formanyomtatvány használatával a riasztást továbbítja a Bizottság, valamint a más tagállamokban a riasztás alapjául szolgáló jogszabályok végrehajtására illetékes hatóságok számára. Az értesítést végző illetékes hatóság az egyedüli illetékes annak megállapításában, hogy mely másik tagállamoknak küldi a riasztást.

4.   4. FEJEZET – A KICSERÉLT INFORMÁCIÓHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS

4.1.   Illetékes hatóságok

Az illetékes hatóság az adatbázisban csak azon információhoz férhet hozzá illetve azon információt használhatja, amelyekre vonatkozó fogyasztók érdekeit védő jogszabályok tekintetében a tagállam által delegált végrehajtási feladatai vannak, a 2006/2004/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint.

4.2.   Összekötő hivatal

A különösen a 2006/2004/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében, 12. cikkének (2) és (5) bekezdésében meghatározott koordinációs feladatai végzése során az összekötő hivatal hozzáfér a nem bizalmas kezelésűnek minősített kölcsönös jogsegély iránti megkeresésekre vonatkozó információkhoz.

5.
     5. FEJEZET – A KÖLCSÖNÖS JOGSEGÉLYRE VONATKOZÓ MEGKERESÉSEKRE ÉS AZ INFORMÁCIÓ KÖZLÉSÉRE HASZNÁLANDÓ NYELVEK

| 5.1. | A 2006/2004/EK rendelet 12. cikke (4) bekezdésének első mondatában szereplő, a kölcsönös jogsegélyre vonatkozó megkeresésekre, illetve az információk közlésére használandó nyelvekre vonatkozó megállapodást táblázatba kell foglalni, és az adatbázison keresztül az illetékes hatóságok számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

5.1.

A 2006/2004/EK rendelet 12. cikke (4) bekezdésének első mondatában szereplő, a kölcsönös jogsegélyre vonatkozó megkeresésekre, illetve az információk közlésére használandó nyelvekre vonatkozó megállapodást táblázatba kell foglalni, és az adatbázison keresztül az illetékes hatóságok számára hozzáférhetővé kell tenni.

| 5.2. | E megállapodások tartalmazzák azt a kitételt, amely az illetékes hatóság számára különös esetben lehetővé teszi, hogy más nyelv használatát javasolja, az illetékes tisztviselő nyelvtudását figyelembe véve. |
| --- | --- |

5.2.

E megállapodások tartalmazzák azt a kitételt, amely az illetékes hatóság számára különös esetben lehetővé teszi, hogy más nyelv használatát javasolja, az illetékes tisztviselő nyelvtudását figyelembe véve.

| 5.3. | Az adatbázis vonatkozó formanyomtatványai tartalmaznak egy mezőt, amely az illetékes hatóság számára lehetővé teszi, hogy a másik hatóság számára másik idegen nyelv használatát javasolja.
  Amennyiben nem jutnak megegyezésre, a 2006/2004/EK rendelet 12. cikke (4) bekezdésének második mondatát kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.3.

Az adatbázis vonatkozó formanyomtatványai tartalmaznak egy mezőt, amely az illetékes hatóság számára lehetővé teszi, hogy a másik hatóság számára másik idegen nyelv használatát javasolja.

Amennyiben nem jutnak megegyezésre, a 2006/2004/EK rendelet 12. cikke (4) bekezdésének második mondatát kell alkalmazni.

---

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/198 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/198

---

A VEGGES BIZOTTSÀG 35/2006 HATÁROZATA

2006. december 22.

az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 3/2006 határozata egy megfelelőségértékelő szervnek a távközlési berendezésekre vonatkozó ágazati melléklet jegyzékébe történő felvételéről

(2007/77/EK)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére;

mivel a vegyes bizottságnak kell határozatot hoznia a megfelelőségértékelő szervnek vagy szerveknek ágazati melléklet jegyzékébe történő felvételéről;

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő szerv felvételre kerül a távközlési berendezésekre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszában felsorolt megfelelőségértékelő szervek jegyzékébe. |
| --- | --- |

1.

Az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő szerv felvételre kerül a távközlési berendezésekre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszában felsorolt megfelelőségértékelő szervek jegyzékébe.

| 2. | A termékek és a megfelelőség-értékelési eljárások tekintetében az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő szerv jegyzékbe vételének konkrét hatályáról a felek megállapodtak és fenntartják azt. |
| --- | --- |

2.

A termékek és a megfelelőség-értékelési eljárások tekintetében az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő szerv jegyzékbe vételének konkrét hatályáról a felek megállapodtak és fenntartják azt.

E két példányban készült határozatot a vegyes bizottságnak a felek részéről a megállapodás módosítása céljából eljárásra felhatalmazott képviselői írják alá. E határozat a legutolsó aláírás időpontjától lép hatályba.

Az Amerikai Egyesült Államok részéről

James C. SANFORD

Aláírták Washington D.C.-ben 2006. december 15-én.

Az Európai Közösség részéről

Andra KOKE

Aláírták Brüsszelben 2006. december 22-én.

---

A. függelék

A távközlési berendezésekre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszában felsorolt megfelelőségértékelő szervek jegyzékébe felvett megfelelőségértékelő szerv

| Curtis-Straus LLC |
| --- |
| A Bureau Veritas Company |
| 527 Great Road |
| Littleton, Massachusetts 01460 |
| United States |
| Tel.: 978 486 8880 |
| Fax: 978 486 8828 |
| Kapcsolattartó: Barry Quinlan (barry.quinlan@us.bureauveritas.com) |

Curtis-Straus LLC

A Bureau Veritas Company

527 Great Road

Littleton, Massachusetts 01460

United States

Tel.: 978 486 8880

Fax: 978 486 8828

Kapcsolattartó: Barry Quinlan (barry.quinlan@us.bureauveritas.com)

---

AJÁNLÁSOK

Bizottság

| 6.2.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 32/200 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 32/200

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

2006. december 20.

a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek biztonságos és hatékony használatáról: az ember-gép felületről szóló európai elvi nyilatkozat aktualizálása

(2007/78/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 211. cikkére,

| (1) | Mivel a Bizottság 1999. december 21-én elfogadta a biztonságos és hatékony járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerekről szóló 2000/53/KE (1) ajánlást, és mivel ezen ajánlás aktualizálása – a műszaki előrehaladást figyelembe véve – elengedhetetlen a járműfedélzeti tájékoztató rendszerek biztonságos használatának biztosításához; |
| --- | --- |

(1)

Mivel a Bizottság 1999. december 21-én elfogadta a biztonságos és hatékony járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerekről szóló 2000/53/KE (1) ajánlást, és mivel ezen ajánlás aktualizálása – a műszaki előrehaladást figyelembe véve – elengedhetetlen a járműfedélzeti tájékoztató rendszerek biztonságos használatának biztosításához;

| (2) | Mivel a szakértői csoport, amelyet a Bizottság a bizottsági ajánlás közzététele után jelölt ki, további haladást ért el az eredeti alapelvek kifejtésében, a korábbinál részletesebb magyarázatot fűzve az egyes alapelvekhez, megindokolva őket, és példákon mutatva be a helyes gyakorlatokat és az ellenőrzési eljárásokat, az alapelvek kifejtéséről pedig 2001 júliusában jelentést tettek közzé; |
| --- | --- |

(2)

Mivel a szakértői csoport, amelyet a Bizottság a bizottsági ajánlás közzététele után jelölt ki, további haladást ért el az eredeti alapelvek kifejtésében, a korábbinál részletesebb magyarázatot fűzve az egyes alapelvekhez, megindokolva őket, és példákon mutatva be a helyes gyakorlatokat és az ellenőrzési eljárásokat, az alapelvek kifejtéséről pedig 2001 júliusában jelentést tettek közzé;

| (3) | Mivel a biztonságos és intelligens járművek információs és kommunikációs technológiáiról a Bizottság 2003. szeptember 15-én közleményt fogadott el (COM (2003) 542 végleges), amely az ember-gép felületre vonatkozó, kiemelt cselekvésként megjelölt ajánlásokat is tartalmaz; |
| --- | --- |

(3)

Mivel a biztonságos és intelligens járművek információs és kommunikációs technológiáiról a Bizottság 2003. szeptember 15-én közleményt fogadott el (COM (2003) 542 végleges), amely az ember-gép felületre vonatkozó, kiemelt cselekvésként megjelölt ajánlásokat is tartalmaz;

| (4) | Mivel az ipari és az állami szektor vegyes e-Biztonsági Fóruma létrehozott egy, az ember-gép felülettel foglalkozó munkacsoportot, amely 2005 februárjában tette közzé első jelentését, megerősítve az 1999-es ajánlás aktualizálásának szükségességét; |
| --- | --- |

(4)

Mivel az ipari és az állami szektor vegyes e-Biztonsági Fóruma létrehozott egy, az ember-gép felülettel foglalkozó munkacsoportot, amely 2005 februárjában tette közzé első jelentését, megerősítve az 1999-es ajánlás aktualizálásának szükségességét;

| (5) | Mivel a Bizottság 2006. február 15-én elfogadott egy közleményt (COM (2006) 59 végleges) az i2010 „Intelligens autó” kezdeményezésről, és ezt az ajánlást kiemelt cselekvésként jelentette be, |
| --- | --- |

(5)

Mivel a Bizottság 2006. február 15-én elfogadott egy közleményt (COM (2006) 59 végleges) az i2010 „Intelligens autó” kezdeményezésről, és ezt az ajánlást kiemelt cselekvésként jelentette be,

ISMERTETI AZ EMBER-GÉP FELÜLETRŐL SZÓLÓ 1999. ÉVI AJÁNLÁS AKTUALIZÁLÁSÁT

Ez az ajánlás felkéri az összes érintett felet, köztük az ipart és a közlekedéssel kapcsolatos szakmai szervezeteket, hogy csatlakozzanak az európai elvi nyilatkozathoz, és a tagállamokat, hogy kísérjék figyelemmel az alapelvek alkalmazását és felhasználását. Az aktualizált európai elvi nyilatkozat (2006. évi változat) összefoglalja, hogy a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek ember-gép felülete esetében milyen szempontokra kell elsősorban ügyelni a tervezési és üzemeltetési biztonságot illetően. Ez a 2006. évi ajánlás és a hozzá csatolt melléklet a korábbi, 1999. évi ajánlás és annak melléklete helyébe lép,

ÉS AJÁNLJA:

| 1. | A járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszereket tervező és/vagy szállító és/vagy beszerelő európai járműgyártó és szállító cégeknek, legyenek akár eredetiberendezés-gyártók vagy utólagos beszerelésre szánt rendszerek szállítói, az importőröket és a hordozható eszközök szállítóit is ideértve, meg kell felelniük a mellékelt aktualizált európai elvi nyilatkozatnak, és az ajánlás közzétételétől számítva kilenc hónapon belül erről önkéntes megállapodást kell kötniük; |
| --- | --- |

1.

A járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszereket tervező és/vagy szállító és/vagy beszerelő európai járműgyártó és szállító cégeknek, legyenek akár eredetiberendezés-gyártók vagy utólagos beszerelésre szánt rendszerek szállítói, az importőröket és a hordozható eszközök szállítóit is ideértve, meg kell felelniük a mellékelt aktualizált európai elvi nyilatkozatnak, és az ajánlás közzétételétől számítva kilenc hónapon belül erről önkéntes megállapodást kell kötniük;

| 2. | A közlekedési szakmában tevékenykedő szervezeteknek (például a szállítmányozó és járműkölcsönző cégeknek) szintén az említett időn belül el kell kötelezniük magukat a szóban forgó alapelvek mellett; |
| --- | --- |

2.

A közlekedési szakmában tevékenykedő szervezeteknek (például a szállítmányozó és járműkölcsönző cégeknek) szintén az említett időn belül el kell kötelezniük magukat a szóban forgó alapelvek mellett;

| 3. | A tagállamoknak figyelemmel kell kísérniük az ember-gép felülethez kapcsolódó tevékenységeket, és terjeszteniük kell az elvi nyilatkozat aktualizált változatát a felmerülő összes érdekelt fél körében, arra ösztönözve az érdekelteket, hogy csatlakozzanak a szóban forgó alapelvekhez. A tagállamok adott esetben a Bizottság, az e-Biztonsági Fórum vagy más megfelelő fórum (a hordozható eszközök fóruma stb.) közvetítésével megvitatják és koordinálják tevékenységeiket; A tagállamoknak folyamatosan értékelniük kell és figyelemmel kell kísérniük a 2006. évi európai elvi nyilatkozat hatását, és a közzétételt követő 18 hónapon belül jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz az elvégzett terjesztési tevékenységről, valamint a 2006-os alapelvek alkalmazásának eredményéről. |
| --- | --- |

3.

A tagállamoknak figyelemmel kell kísérniük az ember-gép felülethez kapcsolódó tevékenységeket, és terjeszteniük kell az elvi nyilatkozat aktualizált változatát a felmerülő összes érdekelt fél körében, arra ösztönözve az érdekelteket, hogy csatlakozzanak a szóban forgó alapelvekhez. A tagállamok adott esetben a Bizottság, az e-Biztonsági Fórum vagy más megfelelő fórum (a hordozható eszközök fóruma stb.) közvetítésével megvitatják és koordinálják tevékenységeiket; A tagállamoknak folyamatosan értékelniük kell és figyelemmel kell kísérniük a 2006. évi európai elvi nyilatkozat hatását, és a közzétételt követő 18 hónapon belül jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz az elvégzett terjesztési tevékenységről, valamint a 2006-os alapelvek alkalmazásának eredményéről.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 20.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 19, 25.1.2000, 64.o.)

1

---

MELLÉKLET

AZ EMBER-GÉP FELÜLETEKRŐL (HMI) SZÓLÓ EURÓPAI ELVI NYILATKOZAT AKTUALIZÁLT VÁLTOZATA A JÁRMŰFEDÉLZETI INFORMÁCIÓS ÉS KOMMUNIKÁCIÓS RENDSZEREK ESETÉBEN

1.   MEGHATÁROZÁS ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Ez az elvi nyilatkozat összefoglalja az ember-gép felületek esetében figyelembe veendő alapvető fontosságú biztonsági szempontokat a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek esetében. A szöveg e 2006. évi aktualizált változata lép az 1999-ben kidolgozott korábbi változat helyébe.

Ezek az alapelvek előmozdítják a jól megtervezett rendszerek piaci bevezetését, valamint a lehetséges előnyök és a velük kapcsolatos kockázatok figyelembevételének köszönhetően nem akadályozzák az ipari újításokat.

Ezek az alapelvek feltételezik, hogy az őket alkalmazók rendelkeznek a termékekre vonatkozó műszaki ismeretekkel, valamint hozzáférnek azokhoz az erőforrásokhoz, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az alapelveket ilyen rendszerek tervezésében alkalmazzák. Figyelembe véve, hogy a járművezető elsődleges feladata a jármű biztonságos irányítása egy összetett és dinamikus közlekedési környezetben, az alapelvek elsődleges célja ezen igény kielégítése.

Ezen alapelvek figyelembe veszik még az összes érdekelt fél képességeit és korlátait a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek tervezését, beszerelését és használatát érintő erőfeszítéseik terén. Ezek a fejlesztési folyamatra vonatkoznak és olyan kérdésekkel foglalkoznak, mint a komplexitás, a termék költségei és a piacra kerülési idő, és különösen figyelembe veszik a kis rendszergyártókat. Mivel végső soron a járművezető dönti el, hogy például integrált navigációs rendszert, hordozható készüléket vagy papírtérképet vásárol-e meg saját használatra, a cél az ember-gép felületek helyes megtervezésének előmozdítása, nem pedig az egyes funkciók beépítésének megtiltása egyszerű megfelelési és meg nem felelési kritériumok alapján.

Az alapelvek nem helyettesítik a hatályos előírásokat és szabványokat: ezeket mindig figyelembe kell venni. Ezen alapelveket nemzeti jogszabályok vagy egyes társaságok külön-külön is megerősíthetik. Ezen alapelvek alkotják a minimálisan alkalmazandó követelményeket.

2.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ezen alapelvek elsődlegesen az olyan, járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerekre – például navigációs rendszerekre, mobiltelefonokra és közlekedési és utazási információs rendszerekre – vonatkoznak, amelyek arra valók, hogy a járművezető a jármű mozgása közben használja őket. Átfogó kutatási eredmények és tudományos bizonyíték hiányában az alapelveknek nem célja, hogy a hangvezérléses vagy a jármű fékezési stabilitását biztosító (például ABS vagy ESP) rendszerekre vagy olyan rendszerszolgáltatásokra alkalmazzák őket, amelyek a járművezető azonnali beavatkozását igénylő tájékoztatást, figyelmeztetést vagy támogatást nyújtanak (pl. ütközésmérséklő vagy éjjellátó rendszerek), és amelyeket néhol fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek (ADAS) néven említenek. A fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek alapvetően mások, és további megfontolást igényelnek az ember-gép felületek tekintetében. Néhány alapelv azonban segítséget nyújthat a fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek tervezésében.

Ezen alapelveket kell alkalmazni a járművezetővel történő menet közbeni interakcióra szánt összes rendszer összes részére és aspektusára, valamint bizonyos egyéb részegységekre is. Rendelkezéseket tartalmaznak még az olyan rendszerekkel és azok rendszerszolgáltatásaival kapcsolatban, amelyeket nem szabad vezetés közben használni. Ezen alapelvekben „rendszeren” olyan funkciókat és alkatrészeket (például kijelzőket és kezelőszerveket) kell érteni, amelyek a járműfedélzeti rendszer és a járművezető közötti kapcsolódási felületet jelentik. Az alapelvek alkalmazási körén kívül esnek a fejmagasságú adatkijelzők és az ember-gép felületekhez nem kapcsolódó szempontok, mint például a biztonságos használathoz nem kapcsolódó elektromos tulajdonságok, anyagjellemzők és jogi vonatkozások. Egyes alapelvek különbséget tesznek a rendszer „vezetés közbeni” (más néven „a jármű mozgása közbeni”) és egyéb használata között. Ha nem tesz különbséget, az alapelv csak a rendszernek a vezető általi, vezetés közbeni használatára vonatkozik.

Az alapelvek különösen vonatkoznak az M és N kategóriájú járművekre (1). Az alapelvek vonatkoznak mind a hordozható, mind az állandóan beépített rendszerekre. Az alapelveket úgy alkották meg, hogy vonatkozzanak az eredeti gyártó által szállított, az utólag értékesített és a hordozható rendszerekre egyaránt. Az alapelvek vonatkoznak az ember-gép felületek rendszerszolgáltatásaira, függetlenül a rendszerek közötti integráció mértékétől. Általában számos céget és szervezetet bevonnak az ilyen rendszerek tervezésébe, előállításába és részegységeinek szállításába és a hozzájuk kapcsolódó szolgáltatások nyújtásába, ideértve például a következőket:

| — | a tájékoztatási és kommunikációs szolgáltatásokkal rendelkező járműfedélzeti eszközöket kínáló járműgyártók; |
| --- | --- |

—

a tájékoztatási és kommunikációs szolgáltatásokkal rendelkező járműfedélzeti eszközöket kínáló járműgyártók;

| — | utólag értékesített rendszerek és szolgáltatások előállítói ; |
| --- | --- |

—

utólag értékesített rendszerek és szolgáltatások előállítói ;

| — | a járművezető általi, vezetés közbeni használatra tervezett hordozható eszközök szállítói; |
| --- | --- |

—

a járművezető általi, vezetés közbeni használatra tervezett hordozható eszközök szállítói;

| — | olyan alkatrészek gyártói, amelyek lehetővé teszik, hogy a hordozható eszközöket a járművezető vezetés közben használja (például keretek, kezelőfelületek és csatlakozók); |
| --- | --- |

—

olyan alkatrészek gyártói, amelyek lehetővé teszik, hogy a hordozható eszközöket a járművezető vezetés közben használja (például keretek, kezelőfelületek és csatlakozók);

| — | Szolgáltatók, köztük szoftverszállítók vagy a járművezető általi, menet közbeni használatra szánt, például forgalmi, utazási és navigációs információk, illetve közlekedési információkat tartalmazó rádióadások közvetítői. |
| --- | --- |

—

Szolgáltatók, köztük szoftverszállítók vagy a járművezető általi, menet közbeni használatra szánt, például forgalmi, utazási és navigációs információk, illetve közlekedési információkat tartalmazó rádióadások közvetítői.

3.   MEGLÉVŐ RENDELKEZÉSEK

Az alapelvek nem helyettesítik az előírásokat és a szabványokat, és ezeket mindig figyelembe kell venni, és használni kell.

Az összes szabvány felülvizsgálat tárgya lehet, és az elvi nyilatkozat használóinak az itt feltüntetett szabványok legfrissebb kiadását kell használniuk.

Vonatkozó EK irányelvek az utólagos módosításaikkal:

| — | A gépjárművezetők látóterére vonatkozóan: a Bizottság 1990. október 30-i 90/630/EGK irányelve (2); |
| --- | --- |

—

A gépjárművezetők látóterére vonatkozóan: a Bizottság 1990. október 30-i 90/630/EGK irányelve (2);

| — | A gépjárművek belső szerelvényeire (a belső visszapillantó tükrök kivételével az utastér belső részeire, a kezelőszervek elrendezésére, a tetőre vagy tolótetőre, az ülések háttámlájára és hátsó ülésfelületére) vonatkozóan: a Bizottság 1973. december 17-i 74/60/EGK irányelve (3); |
| --- | --- |

—

A gépjárművek belső szerelvényeire (a belső visszapillantó tükrök kivételével az utastér belső részeire, a kezelőszervek elrendezésére, a tetőre vagy tolótetőre, az ülések háttámlájára és hátsó ülésfelületére) vonatkozóan: a Bizottság 1973. december 17-i 74/60/EGK irányelve (3);

| — | A gépjárművek belső berendezéseire (a kezelőszervek, ellenőrző és visszajelző lámpák jelölésére) vonatkozóan: a Bizottság 1973. december 17-i 78/316/EGK irányelve (4); |
| --- | --- |

—

A gépjárművek belső berendezéseire (a kezelőszervek, ellenőrző és visszajelző lámpák jelölésére) vonatkozóan: a Bizottság 1973. december 17-i 78/316/EGK irányelve (4);

| — | A Tanács 1998. december 17-i állásfoglalása (5) (4) a műszaki fogyasztási cikkek üzemeltetési utasításairól; |
| --- | --- |

—

A Tanács 1998. december 17-i állásfoglalása (5) (4) a műszaki fogyasztási cikkek üzemeltetési utasításairól;

| — | A Tanács 1992. június 29-i 92/59/EGK irányelve az általános termékbiztonságról (6) |
| --- | --- |

—

A Tanács 1992. június 29-i 92/59/EGK irányelve az általános termékbiztonságról (6)

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (UN/ECE) olyan előírásai, amelyeket a Közösség elismer az 1958. évi felülvizsgált megállapodáshoz való csatlakozása óta (lásd: az 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat):

| — | Az ECE 1971. december 1-i R21 előírása |
| --- | --- |

—

Az ECE 1971. december 1-i R21 előírása

| — | 71/127/EGK – Hátsó látótér |
| --- | --- |

—

71/127/EGK – Hátsó látótér

| — | 77/649/EGK – A gépjárművek látótere |
| --- | --- |

—

77/649/EGK – A gépjárművek látótere

Az alapelvekben az alábbi, előkészítés alatt álló szabványokra és szabványdokumentumokra történik implicit hivatkozás:

| — | ISO 3958 – Közúti járművek. A személygépkocsi-vezető kézi vezérlési hatótere |
| --- | --- |

—

ISO 3958 – Közúti járművek. A személygépkocsi-vezető kézi vezérlési hatótere

| — | ISO (DIS) 11429 – Ergonómia. A rendszer vészjelző és nem vészjelző hang- és fényjelzései. |
| --- | --- |

—

ISO (DIS) 11429 – Ergonómia. A rendszer vészjelző és nem vészjelző hang- és fényjelzései.

| — | ISO 4513:2003 – Közúti járművek – Láthatóság. Módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére |
| --- | --- |

—

ISO 4513:2003 – Közúti járművek – Láthatóság. Módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére

| — | ISO 15008:2003 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek”. |
| --- | --- |

—

ISO 15008:2003 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek”.

| — | ISO 15005:2002 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszéd-kezelési alapelvek és megfelelőségi eljárások.” |
| --- | --- |

—

ISO 15005:2002 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszéd-kezelési alapelvek és megfelelőségi eljárások.”

| — | ISO 17287:2003 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A vezetés közbeni használatra való alkalmasság értékelési eljárása.” |
| --- | --- |

—

ISO 17287:2003 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A vezetés közbeni használatra való alkalmasság értékelési eljárása.”

| — | ISO 4040:2001 – „Közúti járművek – Személyautók. A kezelőszervek, jelzések és visszajelzők helye.” |
| --- | --- |

—

ISO 4040:2001 – „Közúti járművek – Személyautók. A kezelőszervek, jelzések és visszajelzők helye.”

| — | ISO 15006:2004 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti hangos tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek”. |
| --- | --- |

—

ISO 15006:2004 – „Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti hangos tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek”.

| — | ISO/TS16951:2004 – Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Eljárások a járművezetőnek szóló fedélzeti üzenetek elsőbbségének meghatározására. |
| --- | --- |

—

ISO/TS16951:2004 – Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Eljárások a járművezetőnek szóló fedélzeti üzenetek elsőbbségének meghatározására.

| — | ISO 15007-1:2002 – Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 1. rész: Fogalmak és paraméterek. |
| --- | --- |

—

ISO 15007-1:2002 – Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 1. rész: Fogalmak és paraméterek.

| — | ISO TS 15007-2:2001 – Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 2. rész: Berendezések és eljárások. |
| --- | --- |

—

ISO TS 15007-2:2001 – Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 2. rész: Berendezések és eljárások.

| — | ISO FDIS 16673 – "Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Kitakarásos módszer a látási figyelemelvonás értékelésére |
| --- | --- |

—

ISO FDIS 16673 – "Közúti járművek – A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Kitakarásos módszer a látási figyelemelvonás értékelésére

| — | ISO 2575:2004 – Közúti járművek. A kezelőszervek, jelzések és visszajelzők ábrái |
| --- | --- |

—

ISO 2575:2004 – Közúti járművek. A kezelőszervek, jelzések és visszajelzők ábrái

| — | ISO 7000:2004 – A berendezéseken használt grafikus ábrák. Tárgymutató és összefoglaló |
| --- | --- |

—

ISO 7000:2004 – A berendezéseken használt grafikus ábrák. Tárgymutató és összefoglaló

4.   ALAPELVEK EURÓPAI NYILATKOZATA A KEZELŐ- ÉS INFORMÁCIÓS FELÜLETEK TERVEZÉSÉRŐL (ESOP 2006)

4.1.   A rendszer tervezésébe és kiépítésébe bevont érdekelt felek

Az alkalmazási körben leírtak szerint az alapelveket úgy alkották meg, hogy vonatkozzanak az eredeti gyártó által szállított, az utólag értékesített és a hordozható rendszerekre egyaránt. Általában számos céget és szervezetet bevonnak az ilyen rendszerek és eszközök tervezésébe, előállításába és elemeinek szállításába, ideértve például a következőket:

| — | A járműfedélzeti tájékoztatási és kommunikációs szolgáltatásokat nyújtó eszközöket kínáló járműgyártók; |
| --- | --- |

—

A járműfedélzeti tájékoztatási és kommunikációs szolgáltatásokat nyújtó eszközöket kínáló járműgyártók;

| — | Utólag értékesített rendszerek készítői és szolgáltatások nyújtói; |
| --- | --- |

—

Utólag értékesített rendszerek készítői és szolgáltatások nyújtói;

| — | A járművezető általi, vezetés közbeni használatra tervezett hordozható eszközök szállítói; |
| --- | --- |

—

A járművezető általi, vezetés közbeni használatra tervezett hordozható eszközök szállítói;

| — | Olyan alkatrészek gyártói, amelyek lehetővé teszik, hogy a járművezető vezetés közben használjon hordozható eszközöket (pl. keretek, kezelőfelületek és csatlakozók); |
| --- | --- |

—

Olyan alkatrészek gyártói, amelyek lehetővé teszik, hogy a járművezető vezetés közben használjon hordozható eszközöket (pl. keretek, kezelőfelületek és csatlakozók);

| — | Szolgáltatók, köztük szoftverszállítók vagy a járművezető általi, menet közbeni használatra szánt, például közlekedési, utazási és navigációs információk, illetve közlekedési információkat tartalmazó rádióadások közvetítői. |
| --- | --- |

—

Szolgáltatók, köztük szoftverszállítók vagy a járművezető általi, menet közbeni használatra szánt, például közlekedési, utazási és navigációs információk, illetve közlekedési információkat tartalmazó rádióadások közvetítői.

Amennyiben a rendszereket járműgyártó (eredeti gyártó) szállítja, egyértelmű, hogy a gyártó felelős az általános konstrukcióért. Más esetekben a termékért felelős szervezet" magában foglalja azt a szervezetet, amely egy, részben vagy egészében különböző felek által tervezett és előállított terméket vagy rendszerszolgáltatást bevezet a piacra. Ebből kifolyólag a felelősség gyakran megosztható a különböző szervezetek között. Ahol a következő szövegben a »gyártó« szó szerepel, ez kiterjedhet több, termékért felelős szervezetre is.

Általában egyértelmű, hogy a gyártók, szállítók és beszerelők közül kié az alapelvek alkalmazásának felelőssége. Ahol a felelősség egynél több fél között oszlik meg, az ilyen felek ösztönzést kapnak az alapelvek kiindulópontként való alkalmazására a szerepeik egyértelmű megerősítése terén.

A járművezető továbbra is felelős a vezetés közbeni viselkedés és az ilyen rendszerekkel való művelet biztonságosságáért.

4.2.   Általános megjegyzések

A speciális készségek vagy képzés iránti igény és a rendszer különböző járművezetői csoportok számára való megfelelősége a gyártók meghatározásától függ. Az ilyen meghatározásokat figyelembe kell venni, amikor fontolóra veszik az alapelvek alkalmazását a rendszer ember-gép felületére vonatkozóan.

Ha a gyártó szándéka egyértelműen kifejezésre jutott (oly módon, hogy annak ismerete ésszerűen elvárható a jármű vezetőjétől), és ezt követően a járművezető nem a gyártó által meghatározott módon használja a rendszert, akkor az visszaélésnek tekinthető.

A tudományos fejlődés jelenlegi állása nem elegendő ahhoz, hogy az összes alapelv esetében erőteljesen összekapcsolják a megfelelőségi kritériumokat és a biztonságot. Ez az oka annak, hogy az alapelvek nincsenek következetesen összekapcsolva a szabványokkal vagy a már meghatározott és elfogadott kritériumokkal.

Az alapelvekkel összhangban tervezett rendszerektől általában elvárható, hogy biztonságosabbak legyenek, mint azok, amelyek nem veszik figyelembe őket. Azonban előfordulhat, hogy még egy vagy több alapelv megsértése esetén is meg lehet felelni az általános tervezési céloknak,

4.3.   Alapelvek

Minden alapelvet a következő részekből álló kifejtés követ:

Magyarázat: az elvet alátámasztó indokokat és további magyarázatot tartalmaz.

Példák: a »Helyes« és »Helytelen« példák további magyarázatot nyújtanak az alapelv végrehajtásával kapcsolatban.

Alkalmazási terület: leírja, hogy az alapelv alapján mely konkrét rendszereket vagy az ember-gép felület mely rendszerszolgáltatását szükséges első lépésként megvizsgálni annak meghatározásához, hogy egy adott rendszer ember-gép felülete összhangban van-e az alapelvvel.

Ellenőrzés: információt nyújt annak eldöntéséhez, hogy egy rendszer összhangban van-e az alapelvvel. Lehetőség szerint tartalmazza az erre alkalmas módszer vázlatos leírását és a kapott mérési eredmények értelmezésének módját is:

| — | Ha az eredmény kifejezhető »Igen/Nem« alakban, ez annak a jele, hogy az alapelvnek való megfelelés egyértelműen megállapítható; |
| --- | --- |

—

Ha az eredmény kifejezhető »Igen/Nem« alakban, ez annak a jele, hogy az alapelvnek való megfelelés egyértelműen megállapítható;

| — | A többi esetben a kijelölt megközelítések/módszerek nem vezetnek egyszerű megfelelési és meg nem felelési kritériumokhoz, csupán lehetőséget kínálnak az ember-gép felület fokozott optimalizálásához; |
| --- | --- |

—

A többi esetben a kijelölt megközelítések/módszerek nem vezetnek egyszerű megfelelési és meg nem felelési kritériumokhoz, csupán lehetőséget kínálnak az ember-gép felület fokozott optimalizálásához;

| — | Ha rendelkezésekre történik utalás, megemlítik az alapirányelvet. A termékért felelős szervezetnek meg kell felelnie ezen irányelv aktuális változatának. |
| --- | --- |

—

Ha rendelkezésekre történik utalás, megemlítik az alapirányelvet. A termékért felelős szervezetnek meg kell felelnie ezen irányelv aktuális változatának.

Hivatkozások: további olyan információt tartalmaznak, amely érdeklődésre tarthat számot a megfelelő alapelv kontextusában.

Mivel a nemzetközi szabványokat rendszeresen felülvizsgálják, mindig meghatározott változatra történik hivatkozás.

Helyenként felülvizsgálat alatt álló szabványok és ISO-szabványtervezetek is szerepelnek, a rendszerek tervezőinek nyújtott további tájékoztatásként.

4.3.1.   Általános tervezési alapelvek

4.3.1.1.   I. tervezési cél

A rendszer támogatja a járművezetőt, és nem készteti a járművezetőt vagy a közlekedés többi résztvevőjét olyan viselkedésre, amely kockázattal járhat.

Magyarázat:

Fontos általános követelmény, hogy – egyszerűen szólva – »ne árts«. Ez azt jelenti, hogy a rendszernek fokoznia kell, vagy legalábbis nem szabad csökkentenie a közúti biztonságot. E dokumentum szemlélete az, hogy következetes útmutatást nyújtson az adott rendszer tervezőjének olyan alapelvekkel, amelyek olyan, a tervezéssel kapcsolatos szempontokkal foglalkoznak, mint a beszerelés, az információ átadása vagy az ember-gép felület. Ennek oka, hogy az általános hatások nem jósolhatók meg és nem is mérhetők teljes mértékben, mert nem csak a rendszer konstrukciójától függnek, hanem az adott járművezetőtől és a vezetési feladattól vagy a forgalmi helyzettől is.

Azok a rendszerek, amelyeket ezen alapelv szem előtt tartása nélkül terveztek, gyaníthatóan a többi alapelvvel sincsenek összhangban.

4.3.1.2.   II. tervezési cél

A járművezetői figyelem mértéke, amelyre szükség van a rendszer kijelzőjével és kezelőszerveivel való művelethez, összeegyeztethető marad a vezetési helyzet által igényelt figyelemmel.

Magyarázat:

A járművezető korlátozott, de változó odafigyelési képességgel és fizikai kapacitással rendelkezik, amely dinamikusan osztható meg a különböző feladatok között. A járművezető által mozgósítható erőforrások nem csak egyéni tényezőktől függnek, hanem az illető motiváltsága és állapota szerint is változnak. A (többek között a látást, a tapintást és a hallást igénybe vevő) kezelőfelületek fizikai és szellemi megterhelést igényelhetnek.

Ezen általános tervezési célban megfogalmazott releváns feladatok:

| | a vezetési feladat (a jármű irányítása, részvétel a forgalomban és az úticél elérése). Ez további figyelmet igényel, amely vezetési helyzettől függően változik; |
| --- | --- |

a vezetési feladat (a jármű irányítása, részvétel a forgalomban és az úticél elérése). Ez további figyelmet igényel, amely vezetési helyzettől függően változik;

| | a rendszer kijelzőivel és kezelőszerveivel való művelet feladata. A nagyon egyszerű rendszerek kivételével a feladat által igényelt figyelem szintén változik a rendszer használatával. |
| --- | --- |

a rendszer kijelzőivel és kezelőszerveivel való művelet feladata. A nagyon egyszerű rendszerek kivételével a feladat által igényelt figyelem szintén változik a rendszer használatával.

E cél eléréséhez a két feladat közötti összeegyeztethetőségre van szükség, és ez azt jelenti, hogy a rendszer által igényelt figyelem miatt a rendelkezésre álló erőforrás nem csökkenhet olyan szint alá, mint amelyre szükség van az aktuális vezetési feladatra való megfelelő odafigyeléshez. Ez azt jelenti, hogy a járművezetőnek előre fel kell tudnia mérni mind a vezetési feladatra, mind a másodlagos feladatokra fordítandó figyelem mértékét.

Az összeegyeztethetőség koncepciója az alábbi okokból elsőbbséget élvez a műveletek teljes mennyiségének korlátozásához képest:

A feladat fogalma ellentmondásos, mivel jelentős mértékben eltérhetnek ugyanannak a feladatnak a paraméterei, például időtartama, sőt a feladat fogalmának nincs is kielégítő meghatározása;

A járművezető motiváltságától és állapotától függően a kijelzőkkel és a kezelőszervekkel való művelet hatása eltérő lehet; ennek oka, hogy a kisebb terhelés nem szükségszerűen jobb;

Még nem értjük kellő mértékben a kezelőfelület elemei (komplexitás, intenzitás, időtartam stb.), a terhelés és a vezetési teljesítmény közötti kapcsolatot.

Az európai elvi nyilatkozattal összhangban tervezett rendszereknek olyanoknak kell lenniük, hogy a járművezető módosíthassa a rendszer által igényelt figyelmet úgy, hogy eldönti, interakcióba lép-e vagy sem, és kiválaszthatja az interakció idejét és módját. Ez azt is jelenti, hogy a járművezető előre fel tudja mérni, hogy mennyi figyelmet igényel a rendszerrel való művelet.

4.3.1.3.   III. tervezési cél

A rendszer nem tereli el a járművezető figyelmét, és tekintetét nem köti le.

Magyarázat:

Ezen alapelv célja annak biztosítása, hogy az információs és kommunikációs rendszer vezetés közbeni használata minél kisebb figyelemeltereléssel járjon, ezáltal ne kerüljön veszélybe a járművezető azon képessége, hogy teljes mértékben uralja a járművet. Ezt a tervezési célt azért fogalmazták meg külön, hogy kiemelje a tekintet lekötése által okozott figyelemelterelés elkerülésének szükségességét.

A tekintetet az köti le, ha az alakjuk vagy a tartalmuk miatt vonzó (azaz valószínűleg figyelemfelkeltő) képek jelennek meg. A vezetés esetében ennek különös jelentősége van, mivel a látás főszerepet tölt be a biztonságos vezetésben.

4.3.1.4.   IV. tervezési cél

A rendszer nem közöl olyan információt a járművezetővel, amely kockázatot magában rejtő viselkedést okoz a járművezetőnél vagy a közlekedés többi résztvevőjénél.

Magyarázat:

Az információ tartalma a járművezetőt nem késztetheti arra, hogy olyan viselkedést tanúsítson, amely vezetés közben növeli a baleset kockázatát. A veszélyes viselkedés befolyásolhatja a közlekedés többi résztvevőjének viselkedését. Példa lehet erre a kanyarodási sebességet maximálisra növelő versenystratégia megjelenítése.

A közlekedés többi résztvevőjében aggodalmat kelthet, ha a járművezető veszélyesen viselkedik a velük való interakció során, valamint ha a rendszer olyan – kívülről érzékelhető – jelzéseket generálhat, amelyek a közlekedés többi résztvevőjénél félreértéshez, sőt esetleg kockázatos műveletekhez vezethetnek.

4.3.1.5.   V. tervezési cél

Azon kezelőfelületek, illetőleg azon rendszerek kezelőfelületei, amelyeket rendeltetésük szerint a járművezető együtt használ menet közben, összeférnek és kompatibilisek.

Magyarázat:

Az egyes rendszerek összes ember-gép felületét az önálló rendszerekre vonatkozó alapelvek szerint kell megtervezni, ami minimális szintű összeférést biztosít. Az összeférés azonban jól megtervezett termékek közötti viszonylatban is esetenként problémát okozhat.

A rendszerek »együttes« használata akkor történik, amikor egynél több rendszer használatával érhető el a kívánt eredmény. Ide tartozik a párhuzamos használat (azaz egynél több rendszer egyidejű használata) és a soros használat, amikor a rendszerek használata egymás után történik. Így, amikor egy rendszert egy másikkal (valószínűleg egy már meglévővel) való együttes használatra terveznek, figyelembe kell venni a meglévő rendszert. Ha teljesen más funkcionalitásról van szó, jó tervezési megoldás lehet, ha a tévedések elkerülésére azt külön ember-gép felületen helyezik el.

Az összeférés kiterjed például az alábbi tervezési kérdésekre:

| — | Közös terminológia használata a rendszerek között, pl. »lassú forgalom«, »következő csomópont«; |
| --- | --- |

—

Közös terminológia használata a rendszerek között, pl. »lassú forgalom«, »következő csomópont«;

| — | A fogalmakat és a funkciókat jelentő szavak és/vagy ikonok használata, pl. »Súgó«, »Enter«; |
| --- | --- |

—

A fogalmakat és a funkciókat jelentő szavak és/vagy ikonok használata, pl. »Súgó«, »Enter«;

| — | Színek, ikonok, hangok és címkék használata (a hasonlóság és a különbözőség közötti egyensúly optimalizálására); |
| --- | --- |

—

Színek, ikonok, hangok és címkék használata (a hasonlóság és a különbözőség közötti egyensúly optimalizálására);

| — | A fizikai párbeszédcsatorna kérdései, pl. egyszeres vagy dupla kattintás, a válasz időzítése vagy időtúllépések, a visszajelzés módja, pl. vizuális, hallható vagy tapintható (a rendszerszolgáltatástól függően a visszajelzésnek eltérőnek kell lennie a félreértelmezés elkerülése érdekében); |
| --- | --- |

—

A fizikai párbeszédcsatorna kérdései, pl. egyszeres vagy dupla kattintás, a válasz időzítése vagy időtúllépések, a visszajelzés módja, pl. vizuális, hallható vagy tapintható (a rendszerszolgáltatástól függően a visszajelzésnek eltérőnek kell lennie a félreértelmezés elkerülése érdekében);

| — | A fogalmak és a hasonló menüstruktúrák csoportosítása (kapcsolódó funkciók esetében); |
| --- | --- |

—

A fogalmak és a hasonló menüstruktúrák csoportosítása (kapcsolódó funkciók esetében);

| — | A párbeszéd általános megtervezése és a fogalmak sorrendje. |
| --- | --- |

—

A párbeszéd általános megtervezése és a fogalmak sorrendje.

4.3.2.   Beszerelési alapelvek

4.3.2.1.   I. beszerelési alapelv

A rendszert a vonatkozó előírásokkal, szabványokkal és a rendszer járműbe való beszerelésével kapcsolatos gyártói utasításokkal összhangban kell elhelyezni és biztonságosan beszerelni.

Magyarázat:

A gyártók rendeltetésszerű használatra tervezik a termékeiket (pl. rendszereket, tartóelemeket, funkciókat). Ha nem biztosítanak megfelelő eszközöket (pl. tartót) a helyes beszereléshez, vagy nem tartják be a gyártó beszerelési utasításait, akkor előfordulhat, hogy a járművezető a gyártó szándékaitól eltérően használja a rendszert, és ennek lehetnek biztonsági következményei.

A rendszert a következő módokon kell elhelyezni (azaz fizikailag pozícionálni) a járművön belül a járművezető általi használat ideje alatt:

| — | A járműbe rögzítve; |
| --- | --- |

—

A járműbe rögzítve;

| — | Előre meghatározott határokon belül mozgathatóan (az igazítható, például vezetékkel, szárral vagy tartóelemmel rendelkező rendszerek esetében); |
| --- | --- |

—

Előre meghatározott határokon belül mozgathatóan (az igazítható, például vezetékkel, szárral vagy tartóelemmel rendelkező rendszerek esetében);

| — | Olyan tartóban, amelyet a rendszer használat közbeni elhelyezésére szántak. |
| --- | --- |

—

Olyan tartóban, amelyet a rendszer használat közbeni elhelyezésére szántak.

Külön figyelmet kell fordítani a rendszerek beszerelésére passzív biztonság szempontjából, nehogy a jármű ütközése a korábbinál nagyobb sérülési kockázattal járjon.

Példák:

Helyes: Teljes mértékben az összes kötelező szabványnak és előírásnak, valamint a gyártói utasításoknak megfelelően beépített, kihangosított mobiltelefon.

Helytelen: A gyártó által ajánlott tartó helyett gyenge minőségű, ideiglenes rögzítéssel (például ragasztószalaggal) a műszerfalra szerelt közlekedési információs kijelző.

Alkalmazás:

Az alapelv az összes járműfedélzeti rendszerre vonatkozik, és nagyon fontos, hogy figyelembe vegyék az utólag értékesített rendszerekben és a hordozható eszközökben.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Ez az alapelv megköveteli, hogy a rendszerek helye és felszerelése összhangban legyen a következőkkel:

| — | A gépjárművek belső berendezései (az 1973. december 17-i 74/60/EGK tanácsi irányelv, az ECE 1971. december 1-jei R21 előírása és az 1977. december 21-i 78/316/EGK tanácsi irányelv) |
| --- | --- |

—

A gépjárművek belső berendezései (az 1973. december 17-i 74/60/EGK tanácsi irányelv, az ECE 1971. december 1-jei R21 előírása és az 1977. december 21-i 78/316/EGK tanácsi irányelv)

| — | A termékért felelős szervezettől származó utasítások (azaz a gyártó hivatalos írásbeli utasításai) |
| --- | --- |

—

A termékért felelős szervezettől származó utasítások (azaz a gyártó hivatalos írásbeli utasításai)

| — | Annak szemrevételezése, hogy figyelembe vették-e a vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

—

Annak szemrevételezése, hogy figyelembe vették-e a vonatkozó követelményeket.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO 4040:2001 – A kézi kezelőszervek, jelzések és visszajelzők helye. |
| --- | --- |

—

ISO 4040:2001 – A kézi kezelőszervek, jelzések és visszajelzők helye.

4.3.2.2.   II. beszerelési alapelv

A rendszer egyetlen része sem akadályozhatja a járművezetőt abban, hogy lássa az utat.

Magyarázat:

A vezetési feladat sikeres teljesítése főleg az úttal és a forgalommal kapcsolatos helyi környezeti vizuális információk megszerzésétől függ. Ebből kifolyólag konstrukciós előírások biztosítják, hogy valamennyi közúti jármű megfelelő külső látómezőt biztosítson a járművezető számára a vezetőülésből. A kiegészítő rendszerek nem sérthetik meg ezt az alapvető tervezési előírást. Ez az alapelv valószínűleg különösen utólag értékesített és hordozható rendszerek beszerelésénél fontos.

A »vezető megfelelő kilátása« kötelezően előírt minimális követelmény az EGK-szabályozás szerint. Ezt úgy kell értelmezni, hogy vonatkozik közvetlenül a szélvédőn előrefelé való kilátásra, az oldalsó kilátásra és a közvetlen vagy közvetett hátsó kilátásra.

Ha a járművezető módosíthatja a rendszer valamely részegységének fizikai pozícióját, és az (a tervezett mozgási tartományán belül) akadályozhatja a járművezető kilátását, a járművezetőt tájékoztatni kell a gyártó szándékai szerinti használatról a rendszerre vonatkozó utasításokon keresztül (lásd: 6. rész). Ha a járművezető nem kap ilyen információt, az alapelvet a rendszer vagy részegysége teljes beállítási tartományában alkalmazni kell.

Példák:

Helyes: A műszerfalon belülre felszerelt kijelző, amely könnyen látható a járművezető számára, de nem akadályozza a látómezővel kapcsolatos követelményeket.

Helytelen: A műszerfal felső részéről kinyúló, hosszú, rugalmas szárra szerelt kijelző, amely beállítható úgy, hogy eltakarja a külső látómező jelentős részét.

Alkalmazási terület:

Az alapelv az összes járműfedélzeti rendszerre vonatkozik, és nagyon fontos, hogy figyelembe vegyék az utólag értékesített rendszerekben és a hordozható eszközökben. Ez nem vonatkozik a fejmagasságban lévő adatkijelzőkre.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A járműbe szerelve a rendszer egyetlen része sem lehet olyan fizikai pozícióban, amely a járművezetőt olyan mértékben akadályozza a közlekedés helyszínére való rálátásban, hogy az előírásokat lehetetlen teljesíteni.

Egy rendszer akkor felel meg ennek az alapelvnek, ha annak minden része megfelelően van elhelyezve, figyelembe véve a következőket:

| — | 71/127/EGK – Hátsó látótér |
| --- | --- |

—

71/127/EGK – Hátsó látótér

| — | 77/649/EGK – A gépjárművek látótere |
| --- | --- |

—

77/649/EGK – A gépjárművek látótere

Az ellenőrzés szemrevételezéssel vagy méréssel történik.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

Nincs további hivatkozás.

4.3.2.3.   III. beszerelési alapelv

A rendszer nem takarhatja el a jármű elsődleges vezetési feladathoz szükséges kezelőszerveit és kijelzőit.

Magyarázat:

Ezen alapelv célja annak biztosítása, hogy a járművezető használni tudja a kötelező kijelzőket és kezelőszerveket, és a rendszer (például egy kijelző) fizikai jelenléte ne akadályozza az elsődleges vezetési feladathoz szükséges más kijelzőket és kezelőszerveket. Ez biztosítja, hogy a rendszer beszerelése nem érinti hátrányosan a járművezető azon képességét, hogy teljes mértékben uralja a járművet.

A kezelőszervek kitakarása ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a megfelelő kezelőszervek azok teljes tervezett mozgási tartományukban nem működtethetők, illetve jelentősen nehezebben azonosíthatók, érhetők el és/vagy működtethetők.

A kijelzők kitakarása ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a járművezető szokásos ülő helyzetéből nem látható a kijelző valamely (bármely) része.

A szükséges kezelőszervek és kijelzők azok, amelyekre szükség van az elsődleges vezetési feladat teljesítéséhez, valamint azok, amelyek kötelezőek.

A szükséges kezelőszervek közé tartoznak a következők: gázpedál, fékpedál, (kuplungpedál, ha van), kormánykerék, sebességváltó, rögzítőfék, kürt, lámpakapcsolók, irányjelzők, ablakmosó és ablaktörlő kapcsoló (annak minden üzemmódjában és sebességében), vészvillogó és páramentesítő.

A szükséges kijelzők közé tartoznak a következők: a sebességmérő, az összes figyelmeztető lámpa, a kezelőszervek kötelező címkéi és a kötelező ellenőrzőlámpák.

A többi kezelőszerv és kijelző kitakarását vagy akadályozását a rendszer által biztosított egyéb előnyök függvényében kell mérlegelni.

Példák:

Helyes: A műszerfalba középső, magas pozícióba épített útvonalvezető kijelző, amely nem takar el egyetlen más kijelzőt vagy kezelőszervet sem.

Helytelen:

A lámpakapcsolókat eltakaró, utólag értékesített útvonalvezető kijelző;

A vészvillogó kapcsolóját eltakaró kijelző.

A kormánykerék peremére szerelt további kezelőszerv, amelytől a kormánykereket nehezebben lehet forgatni kanyarodáskor.

Alkalmazás:

Az alapelv az összes járműfedélzeti rendszerre vonatkozik, és nagyon fontos, hogy figyelembe vegyék az utólag értékesített rendszerekben és a hordozható eszközökben.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a járművezető látja-e az elsődleges járművezetési feladathoz szükséges összes kijelzőt és kezelőszervet.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO 4513:2003 – Közúti járművek. Láthatóság, módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére. |
| --- | --- |

—

ISO 4513:2003 – Közúti járművek. Láthatóság, módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére.

4.3.2.4.   IV. beszerelési alapelv

A látható kijelzőket a lehető legközelebb kell elhelyezni a járművezető szokásos látóvonalához.

Magyarázat:

Széles körű egyetértés szerint ahhoz, hogy a járművezető teljes mértékben uralni tudja a járművet, és tudatában legyen a dinamikusan változó közlekedési viszonyoknak, a tükrökre és a kezelőszervekre vetett rövid pillantások kivételével a tekintetét állandóan az úton kell tartania. A szokásos látóvonalhoz közel elhelyezett kijelzők a távolabb elhelyezettekhez képest csökkentik a tekintet útról való elfordításának idejét, és a maximumra növelik annak lehetőségét, hogy a járművezető a perifériás látása segítségével figyelje az úton történő eseményeket, miközben a kijelzőre néz. Minél távolabb van elhelyezve a kijelző a járművezető szokásos látóvonalától, annál nehezebb megszerezni az információt, és annál valószínűbb, hogy befolyásolja a vezetési teljesítményt.

Ajánlatos a szokásos látóvonalhoz legközelebb elhelyezni a biztonság szempontjából legkritikusabb információkat.

Ez az alapelv tehát megköveteli, hogy a tervező/beszerelő egyértelmű, de alapvetően minőségbeli kompromisszumot kössön a hasznosság és a közelség között. A fontos tényezők közé tartoznak az alábbiak:

| — | Az úton történő események el nem takarására vonatkozó követelmény (lásd: 4.3.2.2. alapelv); |
| --- | --- |

—

Az úton történő események el nem takarására vonatkozó követelmény (lásd: 4.3.2.2. alapelv);

| — | Más kezelőszervek és kijelzők el nem takarására vonatkozó követelmény (lásd: 4.3.2.3. alapelv); |
| --- | --- |

—

Más kezelőszervek és kijelzők el nem takarására vonatkozó követelmény (lásd: 4.3.2.3. alapelv);

| — | Az a követelmény, hogy magát a kijelzőt alapvetően nem takarhatják el olyan kezelőszervek, mint például a kormánykerék vagy a sebességváltó kar. |
| --- | --- |

—

Az a követelmény, hogy magát a kijelzőt alapvetően nem takarhatják el olyan kezelőszervek, mint például a kormánykerék vagy a sebességváltó kar.

Különösen a személygépkocsik esetében ajánlott, hogy a vezetés szempontjából releváns információkat tartalmazó kijelzők és a hosszú ideig tartó műveletet igénylő kijelzők körülbelül 30o-os látószögön belül legyenek a járművezető szokásos látóvonala alatt. A hosszú ideig tartó művelettel kapcsolatban lásd a 4.3.4.2. alapelvet.

Példák:

Helyes: Egy személyautóban a járművezető normál látóvonalától lejjebb, körülbelül 30o-os látószögön belül elhelyezett navigációs kijelző, mert az információ a vezetéssel kapcsolatos.

Helytelen: A kommunikációs kijelzőt – például kézi számítógépet vagy telefont – az elülső ülések között, a sebességváltó kar közelében helyezték elő, noha hosszú ideig tartó műveletsor szükséges a kereséshez vagy egy telefonszám beírásához.

Alkalmazási terület:

Az alapelv a vizuális kijelzővel rendelkező összes járműfedélzeti rendszerre és az előrefelé való látást érintő használati helyzetekre vonatkozik. A speciális vezetési körülményeket, például a tolatást támogató kijelzők külön kategóriába tartoznak.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Általában célként kell kitűzni a műszerfal helyének kiosztásában elérhető legjobb kompromisszumot, amelyet tervezők és ergonómiai szakemberek tudnak értékelni.

Hivatkozások:

| — | ISO 4513:2003 – Közúti járművek. Láthatóság, módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére. |
| --- | --- |

—

ISO 4513:2003 – Közúti járművek. Láthatóság, módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére.

4.3.2.5.   V. beszerelési alapelv

A vizuális kijelzőket úgy kell megtervezni és telepíteni, hogy ne vakítsanak, és ne tükröződjenek.

Magyarázat:

A vakítás és a tükröződés miatt előfordulhat, hogy nehezebben olvasható le az információ a kijelzőről, és ez elvonhatja a figyelmet a vezetési vagy a vezetés közben elvégzett más feladatról. Ez könnyen vezethet a járművezető fokozott frusztrációjához és bosszúságához, és olyan viselkedési alkalmazkodásokat idézhet elő, mint a szem összehúzása, a szem rövid ideig tartó becsukása és a fej mozgatása a kényelmesebb látás érdekében. Ezek a hatások együttesen eredményezhetik a járművezető kényelmének csökkenését és ezáltal bizonyos mértékben csökkentik a közúti biztonságot.

A vakítás az éles fény figyelemelvonó hatása egy egyébként sötét környezetben, ami zavarhatja a vizuális figyelmet és felbontóképességet. A járművön belül ez többféleképpen valósulhat meg:

A vizuális kijelzőt érő külső fény (általában napfény) csökkenti a kijelző kontrasztját, és nehezebben láthatóvá teszi a képernyőn lévő információt a járművezető szokásos szemléleti helyéről;

Maga a kijelző túl fényes, és elvonja a figyelmet az úton történő eseményekről és a járművön belüli más kijelzőkről és kezelőszervekről. Ez leginkább sötétebb fényviszonyok mellett válik nyilvánvalóvá a járművezető számára.

A tükröződés a tárgy másodlagos képének létrejötte, aminek az oka, hogy a tárgyról érkező fény közbenső felületekről visszaverődik . Ez különféle módokon nyilvánulhat meg:

Egy fénykibocsátó kijelzőről érkező fény elér egy másik felületet (vagy több felületről visszaverődik), amely létrehozza a kijelző másodlagos képét például a szélvédőn. A járművezető ezt legvalószínűbben akkor veszi észre, ha nagy a kontraszt a másodlagos kép és annak háttere között, mint például a szélvédő esetében sötétben.

Egy külső fényforrás (pl. a nap, a közvilágítás vagy más fényes tárgyak) fénye a járművezető szemébe tükröződik a kijelzőről (lásd fent a vakítást is).

A tervezés és a beszerelés során figyelembe kell venni az ilyen hatásokat. A figyelembe vehető kérdések közé tartozik a kijelző fényerejének (kézi vagy automatikus) szabályozhatósága, a kijelző technológiájának megválasztása, a kijelző felületi textúrájának és kiképzésének megválasztása, a kijelző felületén tükröződő felületek színének és fényességének megválasztása, a kép polaritásának megválasztása, a kijelző láthatósága és beállíthatósága, mélyedés vagy üreg használata.

Példák:

Helyes: Automatikus fényerő-szabályozóval rendelkező képernyő, amely nem hoz létre másodlagos képet a jármű üvegfelületein, és amelynek a kijelzője olyan felületű, amely könnyen leolvasható az összes szokásos fényviszonyban.

Helytelen: Kijelző, amely éjjel olyan fényes, hogy jelentős a járművezető perifériás látásában, amikor előre nézve figyeli az úton történő eseményeket, és amelynek információi napfényben nehezen olvashatók le az alacsony kontraszt miatt.

Alkalmazási terület:

Az alapelv a járműbe épített és vizuális kijelzővel ellátott összes információs és kommunikációs rendszerre vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az ellenőrzésnek a vakítást és a tükröződést meghatározó eljárásokon kell alapulnia. A konkrét kritériumok a jármű kialakításától függnek.

Hivatkozások:

| — | ISO 15008:2003 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek. |
| --- | --- |

—

ISO 15008:2003 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek.

4.3.3.   Információátadási alapelvek

4.3.3.1.   I. információátadási alapelv

A rendszer által bármikor átadott vizuálisan megjelenített információkat úgy kell megtervezni, hogy a járművezető képes legyen néhány olyan pillantással felfogni a vonatkozó információkat, amely elegendően rövid ahhoz, hogy ne érintse hátrányosan a vezetést.

Magyarázat:

A jármű irányításával és manőverezésével kapcsolatos feladatok elvégzése azon alapul, hogy vizuális feldolgozás révén a járművezető tudomást vesz a forgalmi környezetről. Emiatt korlátozni kell az egyidejűleg megjelenített releváns vizuális információt, amelyet a vezető érzékelni és felfogni kényszerül. A vizuálisan megjelenített információ érzékeléséhez és felfogásához szükséges pillantások gyakoriságának és/vagy időtartamának növelése fokozhatja a potenciálisan veszélyes forgalmi helyzetek kockázatát, amelynek az oka, hogy a járművezető a vezetéssel kapcsolatos nem elsődleges feladatokkal foglalkozik. A releváns információ az összes vizuálisan megjelenített információ azon része, amelyet a járművezető keres egy adott igény kielégítésére.

Példák:

Helyes: Könnyen olvasható és jól strukturált ábrák egy jól elhelyezett vizuális kijelzőn, amely egy másodpercig tartó pillantással lehetővé teszi a vonatkozó menüelem azonosítását.

Helytelen: Olyan navigációs rendszer, amely csak egy részletgazdag vizuális kijelzőn keresztül nyújt támogatást, amely a járművezető teljes és hosszan tartó figyelmét igényli egy mozgó térképen lévő cél azonosításához.

Alkalmazási terület:

Az alapelv a járművezető számára menet közben vizuális információt megjelenítő kijelzővel rendelkező összes járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerre vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az információ megjelenítésével kapcsolatos tervezési alternatívák összehasonlítása: a minimumra kell csökkenteni az egyidejűleg megjelenített releváns információ észleléséhez és megértéséhez szükséges pillantások számát és időtartamát.

Eredmény: Egy adott képernyő optimalizált kialakítása.

Hivatkozások:

| — | ISO 15007-1:2002 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 1. rész: Fogalmak és paraméterek. |
| --- | --- |

—

ISO 15007-1:2002 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 1. rész: Fogalmak és paraméterek.

| — | ISO TS 15007-2:2001 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 2. rész: Berendezések és eljárások. |
| --- | --- |

—

ISO TS 15007-2:2001 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos járművezetői vizuális viselkedés mérése. 2. rész: Berendezések és eljárások.

| — | ISO 15008:2003 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek. |
| --- | --- |

—

ISO 15008:2003 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek.

| — | ISO FDIS 16673 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Kitakarásos módszer a látási figyelemelvonás értékelésére |
| --- | --- |

—

ISO FDIS 16673 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Kitakarásos módszer a látási figyelemelvonás értékelésére

a látási figyelemelvonás mennyiségi mérésére vonatkozó ISO TC22/SC13/WG8 szabványban további, fejlesztés alatt álló módszerek és mérőskálák találhatók; például az ISO 150078 felülvizsgálata, a kijelző olvashatósága és a sávváltási próbáról szóló TC22/SC13/WG8/AWI, a járművezető figyelemelvonásának mérési módszerei.

4.3.3.2.   II. információátadási alapelv

Használni kell az olvashatósággal, hallhatósággal, ikonokkal, ábrákkal, szavakkal, betűszavakkal és/vagy rövidítésekkel kapcsolatos nemzetközi és/vagy nemzeti megállapodásokban rögzített szabványokat.

Magyarázat:

Az olvashatósággal, a hallhatósággal és az ábrákkal kapcsolatos szabványok előírják a láthatóan vagy hallhatóan megjelenített információk geometriai és/vagy fizikai jellemzőit, és céljuk, hogy az információ a lehető legnagyobb valószínűséggel érthető legyen a járművezető számára a körülmények és a környezetek széles tartományában.

A járművezető számára elérhető funkciók folyamatosan növekvő száma szükségessé teszi, hogy a funkciók azonosítására használt ábrák, ikonok, rövidítések és szavak kiválasztása a legelterjedtebb közös gyakorlat szerint történjék.

Példák:

Helyes: A járműfedélzeti kijelzőkön közúti jelzéseket használnak a közúti információk fokozására

Helytelen: A navigációs rendszer által használt ábrákat és ikonokat csak az adott gyártó használja, és a legtöbb járművezető nem érti azokat.

Alkalmazási terület:

Az alapelv a járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek által biztosított rendszerszolgáltatások azonosítására szolgáló összes jelzésre vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy használják-e az olvashatósággal, hallhatósággal, ikonokkal, ábrákkal, szavakkal, betűszavakkal és/vagy rövidítésekkel kapcsolatos nemzetközi és/vagy nemzeti megállapodásokban rögzített szabványokat, figyelembe véve a főbb vonatkozó szabványokat.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO 15008:2003 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek (felülvizsgálat alatt) |
| --- | --- |

—

ISO 15008:2003 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek (felülvizsgálat alatt)

| — | ISO 15006:2004 – Közúti járművek. Közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek. Hangos információközlés |
| --- | --- |

—

ISO 15006:2004 – Közúti járművek. Közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek. Hangos információközlés

| — | ISO 2575:2004 – Közúti járművek. A kezelőszervek, jelzések és visszajelzők ábrái |
| --- | --- |

—

ISO 2575:2004 – Közúti járművek. A kezelőszervek, jelzések és visszajelzők ábrái

| — | ISO 7000:2004 – A berendezéseken használt grafikus ábrák. Tárgymutató és összefoglaló |
| --- | --- |

—

ISO 7000:2004 – A berendezéseken használt grafikus ábrák. Tárgymutató és összefoglaló

4.3.3.3.   III. információátadási alapelv

A vezetési feladat szempontjából lényeges információnak pontosnak kell lennie és azt kellő időben kell átadni.

Magyarázat:

A vezetési feladat szempontjából lényeges információnak a lehető legalkalmasabb pillanatban kell eljutnia a járművezetőhöz és elégő pontosnak kell lennie ahhoz, hogy segítsen neki adekvát módon reagálni a helyzetre.

A vezetési feladat szükségessé teszi, hogy a járművezető folyamatosan figyelje a környezetet, kiválasztva a lényeges ingereket és közülük azokra összpontosítva a figyelmét, amelyek saját viselkedésének megváltoztatását igénylik. Ez a változtatás attól függ, milyen beavatkozás a legmegfelelőbb az adott helyzetben és a járművezető céljai és prioritásai szempontjából. A beavatkozás lehet a sebesség megváltoztatása, sávváltás, mások figyelmeztetése stb.

A megfelelően időzített és pontos tájékoztatás csökkenti a bizonytalanságot azáltal, hogy érvényes és egyértelmű válaszokat ad az olyan kérdésekre, mint »Mi(t)?«»Mikor?«»Hol?«»Mennyi ideig?« stb. Az információ pontosságával és időzítésével kapcsolatos követelmény azt is jelenti, hogy a megjelenített üzenetnek összhangban kell lennie a járművezető környezetről alkotott ítéletével. Ezért az információ nem lehet ellentétben például a közúti jelzésekkel. A rosszul időzített és/vagy helytelen információkat közlő rendszerek a biztonság szempontjából kritikus mértékben vonhatják el a járművezető figyelmét és fokozhatják a frusztrációját.

Példák:

Helyes: A következő manőverig hátralévő távolságot pontosan akkor közlik, amikor a járművezetőnek tudnia kell, hogy végre kell-e hajtania egy manővert, és annak milyen manővernek kell lennie.

Helytelen: A navigációs rendszer által adott irányítás jóval később jelenik meg, mint amikor a manővert végre kell hajtani.

Alkalmazási terület:

Az alapelv az információs és kommunikációs rendszerek által közölt, az idő szempontjából kritikus összes hallható és látható információra vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a rendszer által szolgáltatott információ helyes-e, és közlése a várt időpontban történik-e.

Eredmény: Igen/Nem.

Hivatkozások:

Nincs további hivatkozás.

4.3.3.4.   IV. információátadási alapelv

A biztonság szempontjából lényegesebb információnak elsőbbséget kell adni.

Magyarázat:

A járművezetőnek rövid időn belül kell felfognia a biztonság szempontjából releváns információt, és arra reagálnia. Ezért az ilyen információt a lehető leggyorsabban kell közölni, és nem késleltethetik rutinjellegű információk.

A biztonság szempontját szem előtt tartó elsőbbségi sorrend az információk sürgősségétől és sorsdöntő voltától (vagyis az információra való reagálás elmaradásával járó következmények súlyosságától) függ. Ezek a tényezők viszont a vezetési helyzettől függnek az ISO/TS 16951-ben ismertetettek szerint. Ha az információ nem a fedélzeten (hanem az út mentén vagy távoli rendszerben) képződik, az elsőbbségi sorrend nem veheti figyelembe a vezetési helyzetet, így csak általánosabban lehet elsőbbséget felállítani. Ha az információ a jármű önálló rendszereitől származik, vagy ha a külső és a fedélzeti információ összekapcsolható, lehetőség nyílik a vezetési helyzet értékelésére, ezáltal finomítható az üzenetek elsőbbségi sorrendje.

Nem fedélzeti információk esetében a dinamikus információszolgáltatóknak olyan információsugárzási stratégiát kell megvalósítaniuk, amely – az aktualitáson és a megbízhatóságon kívül – a legfontosabb üzenetek közötti továbbítási elsőbbséget is biztosítja. A járműfedélzeti rendszereknek figyelembe kell venniük a biztonsággal kapcsolatos bejövő üzeneteket, és ezeket annak megfelelően kell kezelni.

A biztonság szempontjából lényeges információk nem mindig határozhatók meg könnyen, és előfordulhat, hogy az összes információ elsőbbségi rangsorolásának technikai akadálya van.

Példák:

Helyes: A bonyolult kereszteződésekben való manőverezéssel kapcsolatos információk elsőbbséget élveznek egy bejövő telefonhívással szemben.

Helytelen: A rendszer nem közli azonnal az aktuális helyen lévő jegesedéssel kapcsolatos magas prioritású üzenetet, mert az információs képernyőn éppen egy távoli torlódással kapcsolatos üzenet jelenik meg.

Alkalmazási terület:

Az alapelv dinamikus információkat biztosító rendszerekre vonatkozik (ahol az információ változik a járművet közvetlenül körbevevő állapotoktól vagy általánosabban a forgalmi helyzettől függően).

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy figyelembe veszik-e az információk prioritását.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO/TS16951:2004 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Eljárások a járművezetőnek szóló fedélzeti üzenetek elsőbbségének meghatározására. |
| --- | --- |

—

ISO/TS16951:2004 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Eljárások a járművezetőnek szóló fedélzeti üzenetek elsőbbségének meghatározására.

4.3.3.5.   V. információátadási alapelv

A rendszer által keltett hangok, amennyiben a hangerő nem szabályozható, nem nyomhatják el a járművön belüli vagy azon kívülről érkező figyelmeztető hangjelzéseket.

Magyarázat:

A túl nagy hangerővel megszólaló információ befolyásolhatja a vezetést vagy a közúti biztonságot azáltal, hogy elnyomja az út és a jármű biztonságával kapcsolatos fontos figyelmeztető hangjelzéseket. Emellett a nem megfelelően megtervezett hangok elvonhatják a járművezető figyelmét, és bosszanthatják őt. Ezért úgy kell megtervezni a hallható információkat, hogy ne nyomják el a járművön belüli vagy azon kívülről a járművezetőhöz érkező figyelmeztető hangjelzéseket. Bevezetés előtt minden rendszernek, beleértve az audiorendszereket is, szem előtt kell tartania a rendszernek a vezetőre gyakorolt lehetséges hatását.

Ez többféleképpen érhető el, többek között az alábbiakkal:

| — | A rendszer által keltett hangok nem olyan hangerejűek, hogy elnyomhassák a figyelmeztető hangjelzéseket; |
| --- | --- |

—

A rendszer által keltett hangok nem olyan hangerejűek, hogy elnyomhassák a figyelmeztető hangjelzéseket;

| — | A hangok időtartama kellően rövid ahhoz, hogy ne lehessen elmulasztani a figyelmeztetéseket; |
| --- | --- |

—

A hangok időtartama kellően rövid ahhoz, hogy ne lehessen elmulasztani a figyelmeztetéseket;

| — | A szakaszos hangjelzések olyanok, hogy közöttük elegendő idő telik el ahhoz, hogy a járművezető megkapja a figyelmeztetéseket. |
| --- | --- |

—

A szakaszos hangjelzések olyanok, hogy közöttük elegendő idő telik el ahhoz, hogy a járművezető megkapja a figyelmeztetéseket.

Példák:

Helyes: A rendszertől érkező hangjelzéseket olyan szintre állítják, amely a járművön belüli vagy azon kívülről érkező figyelmeztetések hangereje alatt van.

Helytelen: Egy bejövő telefonhívás hangereje olyan magas, hogy elfedheti a figyelmeztetéseket, és nem szabályozható.

Alkalmazási terület:

Az alapelv a nem szabályozható hangerejű információs és kommunikációs rendszerek valamennyi hangjelzésére vonatkozik, függetlenül attól, hogy az a járműfedélzeti rendszerekből, illetve utólag értékesített vagy hordozható eszközökből származik-e, vagy a külvilággal folytatott kommunikáció révén kapott információ eredménye.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a figyelmeztetések még mindig észlelhetőek-e, miközben a rendszer szabályozhatatlan hangerejű jelzést ad.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO 15006:2004 – Közúti járművek. Közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek. Hangos információközlés. |
| --- | --- |

—

ISO 15006:2004 – Közúti járművek. Közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek. Hangos információközlés.

4.3.4.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció

4.3.4.1.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció I. alapelve

A járművezetőnek a rendszerrel való művelet közben mindig képesnek kell lennie az egyik kezét a kormánykeréken tartania.

Magyarázat:

Ez az alapelv olyan rendszereket érint, amelyek szükségessé teszik a manuális (például nyomó- vagy szabályozógombokkal történő) jelbevitelt a járművezető részéről.

Vannak olyan vezetési helyzetek, amikor a járművezetőnek pontosan kell kormányoznia a járművet, és ez a legeredményesebben úgy érhető el, ha mindkét kezét a kormánykeréken tartja. Más vezetési helyzetekben elfogadható, ha csak az egyik kéz van a kormánykeréken, de a másik kéznek azonnal elérhetőnek kell lennie, ha a körülmények megkövetelik. Ez ahhoz a megfontoláshoz vezet, hogy a kézben tartható eszközök használata nem ajánlott vezetés közben.

Ahhoz, hogy összhangban legyen ezzel az alapelvvel, a rendszert úgy kell megtervezni, hogy csak egy kézzel kelljen elengedni a kormánykereket a rendszerrel való művelethez, és a másik kéz a kormánykeréken maradhasson. Emellett ha az egyik kezet le kell venni a kormánykerékről a művelet végrehajtásához, ezen idő alatt ne legyen szükség a másik kézre (pl. az ujjbeggyel működtethető kezelőszervek esetében).

Példák:

Helyes: Egy kényelmesen elhelyezett tartóban biztonságosan rögzített és a tartóból való kivétel nélkül egy kézzel használható szabályozó eszköz.

Helytelen: Rögzítetlen szabályozó eszköz, amelyet a járművezetőnek a kezében kell tartania a művelet közben.

Alkalmazási terület:

Az összes információs és kommunikációs rendszer.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a járművezető tudja-e egy kézzel működtetni a rendszert.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

Nincs további hivatkozás.

4.3.4.2.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció II. alapelve

A rendszer nem igényelhet hosszú és megszakíthatatlan, kézzel-szemmel végzendő műveletsorokat. A rövid folyamatok lehetnek megszakíthatatlanok.

Magyarázat:

Az alapelv lehetővé teszi a megszakíthatatlan műveletsorokat, ha azok rövidek, a hosszú műveletsorokat azonban a járművezetőnek meg kell tudnia szakítani. Ez azt jelenti, hogy a megszakítás alatt a rendszer nem törölhet a járművezető által bevitt egyetlen adatot sem, kivéve ha a műveletsorok rövidek, vagy ha kellően hosszú időtúllépés történt.

Annak ismeretében, hogy egy műveletsor »megszakítható«, a járművezető hajlamosabb lesz odafigyelni a forgalmi helyzetre, tudván, hogy a forgalmi helyzet rendeződése után a rendszerrel való művelet befejezhető.

Másrészről egy művelet lehet megszakíthatatlan, ha rövid, hogy a rendszer alapállapotba helyezéséhez ne legyen szükség külön bevitelre. Ennek bevett példája egy hagyományos rádió hangereje megváltoztatásának két- vagy háromlépcsős művelete.

Példák:

Helyes: A közlekedési információ megkeresésével kapcsolatos művelet megszakítható a rendszer állapotának megváltoztatása nélkül.

Csak néhány, legfeljebb három gombnyomást igénylő rövid műveletsornak van 10 másodperces időkorlátja.

Helytelen: A telefonszámok beírásakor a gombok lenyomása közötti idő nem lehet több, mint 5 másodperc, különben az összes korábban beírt szám törlődik.

Alkalmazási terület:

Az alapelv a manuális-vizuális műveletsorral működtethető rendszerekre vonatkozik, azaz ahol a funkció egynél több jelbevitelt igényel (szemrevételezéssel). Ez nem vonatkozik a beszédhanggal vezérelt rendszerekre.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

| 1. | Annak elemzése, hogy a műveletsor rövidnek tekinthető-e, figyelembe véve a művelet következő méreteit:






  — | A kezelőszerven történő egyes jelbevitelek száma (pl. kevesebb mint 4-5 gombnyomás); |
| --- | --- | --- |

1.

Annak elemzése, hogy a műveletsor rövidnek tekinthető-e, figyelembe véve a művelet következő méreteit:

—

A kezelőszerven történő egyes jelbevitelek száma (pl. kevesebb mint 4-5 gombnyomás);

| — | a művelet összetettsége (pl. kevesebb, mint 2 menüváltás); |
| --- | --- |

—

a művelet összetettsége (pl. kevesebb, mint 2 menüváltás);

| — | A kezelőszerven történő jelbevitelre fordított idő; |
| --- | --- |

—

A kezelőszerven történő jelbevitelre fordított idő;

| — | A művelet vizuális intenzitása. |
| --- | --- |

—

A művelet vizuális intenzitása.

| 2. | Annak szemrevételezése, hogy megváltozik-e a rendszer állapota az 1. lépésben hosszúként azonosított ilyen műveletsorok megszakadásakor. |
| --- | --- |

2.

Annak szemrevételezése, hogy megváltozik-e a rendszer állapota az 1. lépésben hosszúként azonosított ilyen műveletsorok megszakadásakor.

Eredmény: Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | A művelet vizuális intenzitása: lásd az ISO FDIS 16673 szabványt a kitakarásról. |
| --- | --- |

—

A művelet vizuális intenzitása: lásd az ISO FDIS 16673 szabványt a kitakarásról.

4.3.4.3.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció III. alapelve

A járművezetőnek tudnia kell folytatni egy megszakított műveletsort a rendszerrel a megszakítás helyén vagy egy másik logikai ponton.

Magyarázat:

Ha az műveletsor megszakadásakor eltűnik egy részlegesen beírt adat, a járművezető felkérhető a teljes folyamat befejezésére még akkor is, ha a vezetési helyzet teljes figyelmet kíván.

Az alapelv megköveteli, hogy a járművezető lehetőséget kapjon egy megszakított műveletsor folytatására (anélkül, hogy újra kellene kezdenie) vagy a megszakadás pontjától, vagy egy korábban már befejezett lépéstől kezdve.

Amikor a járművezető folytatja a folyamatot, előfordulhat, hogy a megszakadáskor fennálló néhány esemény már nem releváns. Ilyen esetekben a rendszer által biztosított logikai pont leegyszerűsíti a feladatot, és csökkenti a munkaterhelést.

Példák:

Helyes: A járművezető megszakíthatja egy telefonszám beírását, néhány másodpercig figyelheti az úton történő eseményeket, majd befejezheti a részlegesen beírt szám beírását.

Helytelen: Amikor a járművezető éppen a forgalmi üzenetek listáját olvassa, és a lista felénél megszakítja a tevékenységet, a rendszer egy rövid időtúllépési időszak után törli a listát. Emiatt a járművezetőnek újból elő kell hívnia a listát az olvasás folytatásához.

Alkalmazási terület:

A műveletsorral működtetett összes információs és kommunikációs rendszer.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezése, hogy megváltozik-e a rendszer állapota egy műveletsor megszakítása után.

Eredmény = Igen/Nem.

Ha nem, annak ellenőrzése/értékelése, hogy a folytatási pont logikus-e. Ennek ellenőrzéséhez értékelésre és döntésre van szükség.

Hivatkozások:

Nincs további hivatkozás.

4.3.4.4.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció IV. alapelve

A járművezetőnek tudnia kell szabályozni a rendszerrel való művelet sebességét. A rendszer különösen azt nem követelheti meg a járművezetőtől, hogy idő szempontjából kritikus reakciókat adjon a rendszerbe történő jelbevitel során.

Magyarázat:

A rendszerrel való műveleten itt az értendő, hogy vezérlő tevékenységgel vagy beszédhanggal a rendszerbe, akár a járművezető saját kezdeményezésére, akár olyan információra adott válaszként, amelyet maga a rendszer közölt. A megfelelő válasz biztosítása általában szükségessé teszi, hogy a járművezető észlelje, és feldolgozza az információkat, mielőtt döntést hoz a megfelelő cselekvésről. Ez előfeltételezi azt, hogy a helyzet úgy alakul, hogy a járművezetőnek elegendő idő és szellemi erőforrás áll rendelkezésére. Mivel jelenleg nem érhetők el olyan rendszerek, amelyek folyamatos és megbízható módon előre jelzik a járművezető terhelését, a biztonság és a kényelem érdekében a járművezetőnek önállóan kell eldöntenie, mikor áll készen arra, hogy válaszoljon a rendszernek.

Az idő szempontjából kritikus válaszok azok, amelyeket a járművezetőnek egy kiszabott rövid időn belül kell adnia. A járművezető akkor képes szabályozni az ütemet, ha mindig ő dönti el, hogy mennyi időn belül kell a jelet bevinnie és hogy mennyi ideig jelenik meg a válasz.

Kivételek:

Ha a megjelenített információ közvetlenül kapcsolódik az azonnali vezetési helyzethez (pl. a jármű pontos sebessége, a következő fordulóig hátralévő távolság – ami meghatározza, hogy a megjelenített útirány meddig érvényes stb.);

Ha a rendszer segítséget nyújt a járművezetőnek elmenekülni a veszélyek elől, vagy elkerülni a hibákat, és megköveteli, hogy a járművezető egy meghatározott időn belül reagáljon;

A dupla kattintást igénylő jelbeviteli eszközön elfogadható a második kattintás mint konkrét jelzés;

A kezelőszerv aktiválásának idejétől függően eltérő eredményeket adó azonos kezelőszerv (pl. egy rádióállomás tárolásához több másodpercig lenyomva tartandó gomb) révén biztosított jelbevitel nem tartozik a jelen alapelv hatálya alá.

Példák:

Helyes: A járművezető kiválaszthatja, hogy meghallgat-e egy bejövő idegenforgalmi üzenetet, amikor a helyzet lehetővé teszi, és a rendszer nem közli automatikusan az üzeneteket, amikor azok beérkeznek.

Helytelen: Egy navigációs rendszer közlekedési problémák miatti átirányítási javaslatának megerősítése vagy elutasítása csak néhány másodpercig érhető el, mielőtt az átirányítás automatikusan megkezdődik.

Alkalmazási terület:

Az azonnali vezetési helyzethez nem közvetlenül kapcsolódó információt biztosító rendszerek. (A kivételek a magyarázat alatt hasonlíthatók össze)

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezése, hogy a járművezető interakcióba tud-e lépni a rendszerrel a saját ritmusában, azaz el tudja-e dönteni, mikor biztosítson jelbevitelt, és mennyi ideig jelenjen meg az információ.

Eredmény = Igen/Nem

Hivatkozások:

Nincs további hivatkozás.

4.3.4.5.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció V. alapelve

A rendszer kezelőszerveit úgy kell megtervezni, hogy az elsődleges vezetési kezelőszervek káros befolyásolása nélkül lehessen működtetni azokat.

Magyarázat:

Ez az alapelv az elsődleges vezetési kezelőszervek és a rendszer kezelőszervei közötti kapcsolattal foglalkozik a véletlen interferencia elkerülése érdekében. Ez azt jelenti, hogy a rendszer kezelőszerveinek helyét, kinematikáját, működtetési erőit és útját úgy kell megtervezni, hogy annak működése ne akadályozza meg az elsődleges kezelőszervek szándékos, illetve ne könnyítse meg azok nem szándékos működtetését.

Példák:

Helyes: A rendszer leggyakrabban használt kezelőszervei ujjbeggyel elérhető távolságban vannak a kormánykerék szélétől.

Helytelen: A kormánykeréken koncentrikusan elhelyezett forgatható kezelőszerv, amelynek a működtetéséhez akkora nyomatékra van szükség, amely a kormánykerék szögét is megváltoztatja.

Alkalmazási terület:

A vezetés közbeni használatra tervezett összes rendszer, különösen a hordozható eszközök és az utólag értékesített rendszerek.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a rendszer működése zavarja-e az elsődleges vezetési kezelőszervek működését, ami a jármű nem szándékos mozgását eredményezi.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

ISO 4040 (2001) Közúti járművek. A kezelőszervek, visszajelző és ellenőrzőlámpák helye.

4.3.4.6.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció VI. alapelve

A hallható tájékoztatás hangerejének szabályozhatónak kell lennie, ha feltételezhető, hogy elvonja a figyelmet.

Magyarázat:

A hallható információ szabályozhatósága azt jelenti, hogy a járművezető be tudja állítani a hangerőt, és gyakorlatilag észlelhetetlen szintre tudja némítani a hangot.

A figyelem elvonása azt jelenti, hogy a járművezető figyelmének jelentős részét megszerzése a vezetéssel kapcsolatban nem lévő ingerek vagy a vezetéssel kapcsolatban lévő olyan módon közölt információ köti le, amelynek az ingere a szükségesnél több járművezetői figyelmet von el. A járművezető figyelmének ezt a nem kívánatos elvonását okozhatja az inger gyakorisága, időtartama, intenzitása és általánosabban az inger irrelevanciája a vezetési feladat szempontjából, ami zavaró lehet.

Mivel lehetséges, hogy a hangerő kikapcsolása vagy észlelhetetlen szintre csökkentése után is fontos információkat kell közvetíteni a járművezetőnek, a rendszer nem hallható információt is adhat a rendszer állapotáról.

Példák:

Helyes: A járművezető szabályozhatja a »fogadott telefonhívások« hangjelzését, és kiválaszthat egy olyan üzemmódot, ahol csak vizuális jel látható.

Helytelen: Sokszor megismétlődik egy elavult forgalmi üzenet, és nem lehet kikapcsolni.

Alkalmazási terület:

Biztonsági vonatkozással nem rendelkező hallható tájékoztatást biztosító összes rendszer. A járművezetési feladattal kapcsolatos figyelmeztetéseket adó rendszerek kivételek ez alól.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezése, hogy a rendszer hangjelzése kikapcsolható-e, vagy a járművezető egy gyakorlatilag néma szintre tudja-e állítani annak hangerejét.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

ISO 15006:2004 – Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti hangos tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek.

4.3.4.7.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció VII. alapelve

A rendszer által a járművezető jelbevitelére adott válasznak (pl. visszajelzésnek, megerősítésnek) időben pontosnak és észlelhetőnek kell lennie.

Magyarázat:

A rendszer válasza két szinten alkalmazható:

| — | A kezelőszerv aktiválásának visszajelzési szintje, pl. egy gomb helyzetváltoztatása, hallható sípolás; |
| --- | --- |

—

A kezelőszerv aktiválásának visszajelzési szintje, pl. egy gomb helyzetváltoztatása, hallható sípolás;

| — | Egy párbeszédszint, amely a rendszer válasza a járművezető jelbevitelére, pl. egy ajánlott útvonal. |
| --- | --- |

—

Egy párbeszédszint, amely a rendszer válasza a járművezető jelbevitelére, pl. egy ajánlott útvonal.

A rendszer válasza akkor pontos időben, ha gyakorlatilag azonnal észrevehető. A kezelőszerv aktiválásához szükséges visszajelzés időzítésének attól a pillanattól kell kezdődnie, amikor a rendszer felismeri az egyes járművezetői jelbeviteleket. A párbeszédszintű válasz esetében (ami lehet vagy a kért információ vagy annak jelzése, hogy feldolgozás van folyamatban) az időzítésnek a járművezető jelbevitelétől kell kezdődnie.

Amikor a rendszernek jelentős feldolgozási időre van szüksége, valamilyen jelzést meg kell jeleníteni, amely tájékoztatja a járművezetőt, hogy a rendszer felismerte a jelbevitelt és előkészíti a kért választ.

A rendszer válasza akkor észlelhető egyértelműen, ha a járművezető számára nyilvánvaló, hogy változás történt a rendszerben, és az a jelbevitel következménye.

A járművezető által elvárt módon reagáló rendszer hozzájárul a járművezető és a rendszer közötti interakció megbízhatóságához. A rendszer minden késleltetett, kétértelmű vagy bizonytalan válasza félreértelmezhető, a rendszer hibájának értelmezhető a járművezető által, és másodszori jelbevitelhez vezethet.

Az azzal kapcsolatos bizonytalanság, hogy megtörtént-e az időjárási adatok bevitele, szintén csökkenti a járművezető vezetési figyelmét.

Példák:

Helyes: Megjelenik egy »ELFOGLALT« üzenet közvetlenül azt követően, hogy a járművezető kéri a térképen megjelenített terület megváltoztatását.

Helytelen: A járművezető kérésére megjelenített utolsó RDS üzenet csak egy adatban tér el az előzőtől: a kilométerek számában. Ez a tétel nincs bővítve, ami kétségeket ébreszt azzal kapcsolatban, hogy a rendszer nyugtázta-e a bevitelt.

Alkalmazási terület:

Minden kézi bevitelű információs és kommunikációs rendszer.

A beszédhanggal vezérelt rendszereket jelenleg nem tekintik ezen alapelv alá tartozónak, mert a beszéd jellege és struktúrája olyan, hogy a mondatokon belüli szünetek jelentősek lehetnek. A beszédhanggal vezérelt rendszerek esetében nincs elegendő tapasztalat az »időbeliség« megfelelő definiálásához.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Ellenőrzés a rendszer reakcióidejének mérésével: A rendszernek gyorsan kell reagálnia egy kezelőszerven történő jelbevitelre vagy üzenetet kell küldenie arról hogy a rendszer elfoglalt.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

Nincs további hivatkozás.

4.3.4.8.   A kijelzőkkel és a kezelőszervekkel folytatott interakció VIII. alapelve

A biztonsággal kapcsolatban nem lévő, dinamikus vizuális információkat biztosító rendszereknek képeseknek kell lenniük olyan üzemmódra váltani, amelyben nem tájékoztatják a vezetőt.

Magyarázat:

A dinamikus vizuális információ olyan vizuális információ, amely a rendszer kezdeményezésére változik. A biztonsághoz nem kapcsolódó olyan információ, amely nem releváns a járművezető számára egy közvetlen vagy fenyegető veszélyes helyzet kockázatának csökkentésében.

A biztonsághoz nem kapcsolódó információk közé tartozik a navigációs térkép, a rakomány- és flottaadatok és a banki szolgáltatások.

Mivel a vezetési feladattól való elfogadhatatlan figyelemelterelés oka lehet a biztonsághoz nem kapcsolódó információk dinamikus kijelzése, a járművezetőnek ki kell tudnia kapcsolni az információt.

Példák:

Helyes: A járművezető kiválaszthatja egy menüből, hogy megjelenjen-e a biztonsághoz nem kapcsolódó dinamikus vizuális információ vagy sem.

Helytelen: Egy másodpercenként frissülő navigációs térkép nem kapcsolható ki az útvonalvezetési támogatás teljes kikapcsolása nélkül.

Alkalmazási terület:

A biztonsághoz nem kapcsolódó dinamikus vizuális információkat biztosító információs és kommunikációs rendszerek.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezése, hogy a rendszer átkapcsolható-e olyan üzemmódba, amelyben a járművezető nem kap a biztonsághoz nem kapcsolódó dinamikus vizuális információkat.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

Nincs további hivatkozás.

4.3.5.   A rendszer viselkedésének alapelvei

4.3.5.1.   A rendszer viselkedésének I. alapelve

Amíg a jármű mozgásban van, a vezetéshez nem kapcsolódó olyan vizuális információkat, amelyek jelentősen elvonhatják a járművezető figyelmét, automatikusan ki kell kapcsolni, vagy olyan módon kell közölni, hogy a járművezető ne láthassa.

Magyarázat:

Ez az alapelv a biztonságos vezetés vizuális modalitásának fontosságát hangsúlyozza, és célja az olyan vizuális információk járműből történő korlátozása, amelyek elvonhatják a figyelmet az elsődleges vezetési feladatról. A jelentős figyelemelvonás valószínűsége olyan közlési módokra vonatkozik, ahol az információ rendelkezik egy dinamikus és kiszámíthatatlan komponenssel, amelynek következtében a járművezető nem tudja néhány rövid pillantással befogadni a teljes közölt információt (pl. TV, videó, valamint képek és szövegek automatikus görgetése).

Ennek egy példája a számos formában és dinamikus prezentációban megjelenő, automatikusan görgetődő képek és szövegek, amelyeknél a járművezető nem tudja beállítani a közlés sebességét, és ahol a teljes információ nem érhető el egyidejűleg. Az ilyen példák összefüggésében kell vizsgálni más meghatározott közlési módokat is, pl. az »internetes oldalakat«. A járművezető ellenőrzése alatt álló görgetett listák, mint például a navigációs rendszer célállomásai, nem tartoznak ezen alapelv alá, mivel a járművezető mindig meg tudja szakítani, és folytatni tudja a műveletet.

Még a jármű mozgásának megszűnését követően is ajánlott néhány másodperc késleltetést hagyni, mielőtt az ezen alapelv alá tartozó vizuális közlési módok aktiválódnak. Ez legalább részben foglalkozik a járművezetőtől megosztott figyelmet igénylő szituációval a megállásból és elindulásból álló forgalmi körülmények között.

Példák:

Helyes: TV képernyő, amely elsötétül a jármű mozgása közben, és nem jelenik meg újra azonnal, amikor a jármű megáll.

Helytelen: A jármű mozgása közben a járművezető számára látható utas-szórakoztató rendszer.

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv csak a vezetéshez nem kapcsolódó vizuális információra vonatkozik. Ezért ez nem vonatkozik a nem vizuális információkra, mint például a gépi vagy beszédhangos információkra vagy a vezetéssel kapcsolatos vizuális információkra.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a járművezető számára nem jelennek meg, vagy nem láthatók azok az információk, amelyeket nem arra szántak, hogy a jármű mozgása közben láthatók legyenek a járművezető számára.

Eredmény = Igen/Nem

Hivatkozások:

| — | ISO 15005:2002 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszédkezelési elvek és megfelelőségi eljárások« (2002); |
| --- | --- |

—

ISO 15005:2002 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszédkezelési elvek és megfelelőségi eljárások« (2002);

| — | ISO 4513:2003 – Közúti járművek. Láthatóság, módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére. |
| --- | --- |

—

ISO 4513:2003 – Közúti járművek. Láthatóság, módszer a járművezető szemének helyét körülhatároló szemellipszis kijelölésére.

4.3.5.2.   A rendszer viselkedésének II. alapelve

A rendszer viselkedése nem zavarhatja kedvezőtlen módon az elsődleges vezetési feladathoz vagy a közúti biztonsághoz szükséges kijelzőket és kezelőszerveket.

Magyarázat:

Az alapelv célja annak biztosítása, hogy az információs és kommunikációs rendszer normál működés vagy meghibásodás közbeni viselkedése ne befolyásolja a járművezető azon képességét, hogy teljesen uralja a járművet. Ez azt jelenti, hogy a rendszer nem bírálhatja felül a jármű biztonságos üzemeltetése szempontjából kritikus információkat vagy kezelőszerveket. Ebben a kontextusban zavarás minden olyan hatás vagy művelet, amely módosítja a meglévő kijelzők vagy kezelőszervek teljesítményét, jellemzőit vagy viselkedését.

A kijelzők vagy kezelőszervek kedvezőtlen zavarása a kijelző vagy a kezelőszerv teljesítményének általános romlásához vezet (a tervezetthez képest). A példák közé tartozik a kötelező kijelzők és kezelőszervek megváltoztatása. Emellett a rendszer viselkedése nem takarhatja el, és nem teheti működésképtelenné a kifejezetten biztonsági rendszernek szánt többi rendszert.

Példák:

Helyes: Egy többcélú kijelzőn a navigációs irányok oly módon jelennek meg, hogy a sebességmérő mindig könnyen leolvasható marad.

Helytelen: Egy többcélú kijelzőn a kötelező információkat eltakarja a rádióállomást azonosító információ.

Alkalmazási terület:

Olyan rendszerekre utal, amelyekről ésszerűen előre látható, hogy zavarni fogják valamely kijelzőt vagy kezelőszervet.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a rendszer viselkedése nem zavarja-e az elsődleges vezetési feladathoz szükséges kijelzők és a kezelőszervek használatát.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO 4040:2001 – »Közúti járművek. Személyautók. A kezelőszervek, visszajelző és ellenőrzőlámpák helye.« |
| --- | --- |

—

ISO 4040:2001 – »Közúti járművek. Személyautók. A kezelőszervek, visszajelző és ellenőrzőlámpák helye.«

4.3.5.3.   A rendszer viselkedésének III. alapelve

Lehetetlennek kell lennie a műveletnek a rendszer azon funkcióival, amelyeket a járművezető nem szeretne vezetés közben használni, vagy kevésbé preferált lehetőségként egyértelmű figyelmeztetést kell biztosítani a szándékolatlan használatkor.

Magyarázat:

Az alapelv célja az egyértelműség biztosítása, különösen a járművezető számára a gyártó rendszerhasználatával kapcsolatos szándékai esetében. Ha megfelelnek ennek az alapelvnek, a rendszer azt követő nem rendeltetésszerű használata visszaélésnek tekinthető.

Ebben az összefüggésben a »lehetetlen« azt jelenti, hogy normál használat vagy az ésszerűen előrelátható visszaélés során a járművezető nem használhatja a rendszer kijelölt funkcióját. Ebben az összefüggésben nem lenne ésszerű egy gyártó számára azt elvárni, hogy egy járművezető bonyolult műszaki intézkedéseket tesz a gyártó szándékainak meghiúsítására. A gyártó indoklásának alapja lehet előírás vagy saját megítélése.

Az egyértelmű figyelmeztetés kellő részletességgel tájékozat egy adott helyzet vagy beavatkozás negatív következményeiről. A figyelmeztetés oly módon vagy formában érhető el, hogy a járművezető egyértelműen felfogja. Ez lehet írott információ vagy a rendszer automatikus kijelzése. Az ésszerű járművezetőknek nem lehetnek kétségeik a rendszer gyártó szándékai szerinti használatáról, miután figyelembe vették az egyértelmű figyelmeztetést.

A figyelmeztetések számos módon átadhatók. A folyamatosan megjelenített figyelmeztetés az egyik lehetőség. Ha a figyelmeztetés nem jelenik meg folyamatosan, akkor kellő ideig láthatónak kell lennie ahhoz, hogy a járművezetőnek legyen lehetősége tudomást szerezni róla. Megfelelő megoldás, ha a járművezetőnek egy gomb lenyomásával nyugtáznia kell a figyelmeztetést.

Példák:

Helyes: Amikor a jármű elindul, a járművezető internetes oldallal való művelete törlődik, és megjelenik egy »vezetés közben nem elérhető« üzenet. Amikor a jármű teljesen megáll, a járművezető folytathatja a műveletet.

Helytelen: A televíziót a jármű mozgása közben elérhetetlen funkciónak jelölik ki, amit a kézifék pozícióérzékelője érzékel. A kéziféken lévő érzékelő kikapcsolható egy részben behúzott kézifékkel. (Ez egy példa az ésszerűen előre látható visszaélésre, ezért nem lett volna szabad így tervezni, vagy egyértelmű figyelmeztetéseket kellett volna biztosítani.)

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv csak azokra a rendszerfunkciókra vonatkozik, amelyeket a gyártó nem menet közben történő használatra szánt.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a menet közbeni használat alól kivonni kívánt rendszerszolgáltatások a jármű mozgása közben nem érhetők el a járművezető számára (ez a megoldás részesüljön előnyben), vagy pedig a járművezető egyértelmű figyelmeztetést kap.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO 15005:2002 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszédkezelési elvek és megfelelőségi eljárások.«; |
| --- | --- |

—

ISO 15005:2002 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszédkezelési elvek és megfelelőségi eljárások.«;

| — | ISO 17287:2003 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A vezetés közbeni használatra való alkalmasság értékelési eljárása.« |
| --- | --- |

—

ISO 17287:2003 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A vezetés közbeni használatra való alkalmasság értékelési eljárása.«

4.3.5.4.   A rendszer viselkedésének IV. alapelve

Tájékoztatni kell a járművezetőt az aktuális állapotról és a rendszeren belüli összes olyan működési hibáról, amely valószínűleg hatással van a biztonságra.

Magyarázat:

A biztonság akkor kerülhet veszélybe, amikor eltérés van egy rendszer tényleges működése és a járművezető korábbi információra és/vagy tapasztalatra épülő ésszerű elvárásai között. Ezért jelezni kell a járművezető felé a rendszer teljesítményét módosító állapotváltozást vagy működési hibát.

A közlendő információt úgy kell megtervezni, hogy az könnyen észlelhető (azaz könnyen érthető és értelmes) legyen a járművezető számára a jelenlegi állapot vagy rendszerhiba következményeit tekintve, különösen a jármű irányítása és manőverezése terén, a forgalom többi résztvevője és a közúti infrastruktúra vonatkozásában.

Példák:

Helyes: Egy járműbe épített sebesség-tanácsadó rendszer arról tájékoztatja a járművezetőt, hogy a rendszer képtelen dinamikus információkat nyújtani ahelyett, hogy a lakott területre való belépés után is tovább mutatná a lakott területen kívül megengedet legnagyobb sebességet.

Helytelen: Egy útvonalvezetési rendszer minden egyes kanyarodási utasítás előtt megjeleníti az »Illegális beviteli mód 31« üzenetet. A járművezető nem fogja fel azonnal az üzenet jelentését.

Alkalmazási terület:

Az alapelv csak az információs és kommunikációs rendszerek azon információjára vonatkozik, amelyek valószínűleg hatással vannak a biztonságra.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Annak szemrevételezéssel történő ellenőrzése, hogy a rendszer állapotáról és a biztonságra valószínűleg hatással levő működési hibájáról szóló információt megfelelő módon jelezték-e ki a járművezetőnek.

Eredmény = Igen/Nem.

Hivatkozások:

| — | ISO 15008:2003 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek«. |
| --- | --- |

—

ISO 15008:2003 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. A járműfedélzeti vizuális tájékoztatásra vonatkozó előírások és értékelési módszerek«.

| — | ISO 15005:2002 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszédkezelési elvek és megfelelőségi eljárások.« |
| --- | --- |

—

ISO 15005:2002 – »Közúti járművek. A közlekedési tájékoztató és az ellenőrző rendszerek ergonómiai szempontjai. Párbeszédkezelési elvek és megfelelőségi eljárások.«

4.3.6.   Információ a rendszerről

4.3.6.1.   I. rendszerinformációs alapelv

A rendszernek megfelelő utasításokat kell biztosítania a járművezető számára a használatról és a beszerelés és karbantartás megfelelő szempontjairól.

Magyarázat:

Ezen alapelv célja annak biztosítása, hogy az utasítások a lehető legtöbb járművezető rendelkezésére álljanak, hogy könnyen tudomást szerezzenek a rendszer képességeiről és korlátairól, használati körülményeiről, megfelelő telepítéséről és karbantartásáról. A járművezetőknek ritkán van szükségük arra, hogy az utasításokban megadottakon kívüli információkat keressenek.

A gyártó által ésszerűen előrelátható megfelelő utasítások elegendőek a járművezető számára. Ez a rendszer tervezett használatától (rendszerszolgáltatás, környezet stb.) függ. Az adekvát jelleg egyik jelzője a szövegek vagy az ábrák mérete és minősége. Például a nyomtatás nem lehet elmosódott vagy olyan betűtípusú, amely túl kicsi vagy nehezen olvasható. Az írásos utasítások esetében a »megfelelőség« a közlés fizikai hordozójára vonatkozik. Például a nyomtatott anyagoknak ésszerű tartósságot biztosító papíron (vagy más anyagon) kell lenniük, és a nyomtatásnak tartósnak kell lennie az anyagon. A csak a csomagoláson lévő utasítások nem tekinthetők megfelelőnek, mert a csomagolást valószínűleg kidobják ahelyett, hogy továbbadnák a következő tulajdonosnak. Amennyiben az utasítások csak »súgó funkciók« formájában érhetők el, ezeket olyan módon kell megtervezni, amely lehetővé teszi az írott anyag előzetes elolvasása nélküli használatot.

Példák:

Helyes: Jó minőségű, nyomtatott, szöveget és ábrákat tartalmazó színes kézikönyv A5-ös oldalakon, amely elfér a kesztyűtartóban.

Helytelen: Nincsenek utasítások; csak a csomagolóanyagon lévő vázlatos utasítások; rossz minőségű papíron lévő utasítások; nagyon kicsi utasítások, amelyeket könnyű elhagyni.

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv vonatkozik a rendszerrel kapcsolatos mindenfajta utasításra.

Ez az alapelv a járművezetőnek szánt rendszerutasításokra vonatkozik, nem pedig teljes műhelyi kézikönyv, amelyre a szerelőműhelynek vagy a karbantartó intézménynek szüksége lehet.

Az alapelv vonatkozik a rendszerek minden olyan aspektusára, amely esetében a gyártó ésszerűen számíthat arra, hogy a járművezetőknek szükségük lesz rá a rendszer tervezett élettartama során. Az alapelv nem terjed ki a rendszerek olyan aspektusaira, amelyeket a gyártó kifejezetten úgy tervezett, hogy nem kell vezetés közben használni.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az ellenőrzés helyzetértékelést és józan ítélőképességet kíván, amelynek során különösen figyelembe veszik a rendszer szolgáltatásait és a tervezett felhasználócsoportot.

4.3.6.2.   II. rendszerinformációs alapelv

A rendszerutasításoknak helyeseknek és egyszerűeknek kell lenniük.

Magyarázat:

A felhasználói utasítások tervezése önmagában kezelő- és információs felülettel kapcsolatos kérdés. A járművezetők jellemzően figyelmen kívül hagyják az utasításokat, és ezt súlyosbítja az utasítások rossz megtervezése. Az alapelv célja, hogy előmozdítsa az utasítások nagyfokú elfogadását a járművezetők által.

Az utasításoknak tényszerűen pontosaknak kell lenniük minden fontos szempontból. Az utasítások valamennyi elemének (szócsoportoknak, ábráknak, leírt funkcióknak stb.) helyesnek kell lennie a tárgyát képező tényleges rendszer esetében.

Egyszerűen értelmezhetőeknek kell lenniük a leírt rendszer összefüggésében, és változónak kell lennie a rendszer összetettségétől és rendszerszolgáltatásától függően. Az utasításoknak egyértelműeknek és könnyen érthetőknek kell lenniük, lehetőleg a az összes tervezett felhasználó számára (pl. »egyszerű nyelven« írt dokumentumok). Az utasítások nem lehetnek túlságosan műszaki jellegűek, és felhasználó-orientált nyelvezetet kell használniuk. Fontos, hogy az utasítások még akkor is egyszerűek legyenek, ha a rendszer összetett.

Példák:

Helyes: A jó példáktól elvárható, hogy rendelkezzenek a következő jellemzők némelyikével: jó kialakítású kézikönyv tényszerűen pontos szöveggel és ábrákkal, tartalomjegyzékkel, oldalszámokkal, jó színhasználattal, egyszerű nyelven, hétköznapi szóhasználattal írva. Jó tárgymutató. Eltérő betűtípusok, dőlt, félkövér és aláhúzott betűk használata a szöveg részeinek megkülönböztetésére.

Helytelen: Egy eltérő funkciójú és kezelésű korábbi modellre utaló utasítások.

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv a rendszer utasításainak minden formájára vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A helyesség értékelése a tényleges rendszer és a rendszerutasítások összehasonlításával történik. Az egyszerűség értékelése döntés kérdése, figyelembe véve a járművezető ismeretét és elvárásait.

Egy rendszerutasítás még akkor is meg tud felelni ennek az elvnek, ha kisebb hibák vannak benne, amennyiben bizonyítható, hogy ezek nem fontosak, és nem túl nagy számúak.

Az ellenőrzés helyzetértékelést és józan ítélőképességet kíván.

4.3.6.3.   III. rendszerinformációs alapelv

A rendszerutasításoknak olyan nyelvűeknek és formájúaknak kell lenniük, hogy a járművezetői célcsoport megértse azokat.

Magyarázat:

Ezen alapelv célja annak biztosítása, hogy az utasítások a lehető legtöbb járművezető számára hasznosak legyenek, és hogy a járművezetők tudatában legyenek a rendszer képességeinek és korlátainak, használati körülményeinek stb.

Különböző formájú utasítások léteznek, amelyek különböző módokon közölhetők: A hallható utasításokat megadhatja beszédhang vagy hangjelzésesek. A vizuális információk közé tartoznak a diagramok, a fényképek, a következő elemek kiemelése, a programozott oktatóanyagok stb.

A beszédhanggal adott vagy (nyomtatott vagy rendszeren belüli) írott utasítások egy vagy több nyelvűek (pl. angol, finn stb.).

Ez az alapelv megköveteli, hogy az utasítások tervezésekor figyeljenek oda a tervezett és legvalószínűbb járművezetői célcsoportra, és hogy az utasításokat úgy tervezzék meg, hogy a lehető legtöbb járművezető megértse és használni tudja azokat.

A gyártóknak figyelembe kell venniük a járművezetőket és a rendszer valószínű és rendeltetésszerű használatát, valamint azokat az anyanyelveket és idegen nyelveket, amelyeken beszélnek és olvasnak. Ehhez referenciaként fel lehet használni az országok nyelvtudásról kiadott statisztikáit. Legalább a rendszer értékesítésének helye szerinti ország többségi nyelvét figyelembe kell venni. A diagramok gyakran fokozzák az egyértelműséget. Ahol ezeket használják, a megcélzott népesség által elfogadott sztereotípiákat és egyezményes jeleket kell használni.

Példák:

Helyes: Egy Svédországban értékesített rendszer esetében az utasításokat könnyen érthető svéd nyelven fogalmazták meg, és a megfelelő részeknél képeket használnak segítségként.

Helytelen: Egy Európában való értékesítésre tervezett rendszer esetében az írásbeli utasításokat géppel fordíttatták le japán nyelvről – szerkesztetlenül, ábrák és fényképek nélkül.

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv a rendszer utasításainak minden formájára vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az ellenőrzés helyzetértékelést és józan ítélőképességet kíván, amelynek során figyelembe veszik a rendszerszolgáltatásokat és a tervezett felhasználócsoportot.

4.3.6.4.   IV. rendszerinformációs alapelv

Az utasításoknak egyértelműen közölniük kell, hogy a rendszer mely funkcióit tervezik a járművezető vezetés közbeni használatára, és melyeket nem.

Magyarázat:

Az ezen alapelvvel összhangban lévő utasítások lehetővé teszik, hogy a járművezető teljes mértékben tudatában legyen a rendszer gyártó szándékai szerinti használatának, és egyértelművé teszik a felelősséget olyan esetekben, amikor a járművezető a gyártó szándékaival ellentétesen használja a rendszert. Egyértelműen meg kell jelölni, hogy melyek azok a funkciók, amelyeket a gyártó nem vezetés közbeni használatra szán, és hogy azok kikapcsolnak-e a jármű mozgása közben.

Miután tudomást szereztek az utasításokról, az ésszerű járművezetők nem lehetnek kétségben azt illetően, hogy a rendszer mely funkcióit tervezték a járművezető vezetés közbeni használatára (azaz mi a rendszer rendeltetésszerű használata). Azzal kapcsolatban sem lehetnek kétségeik, hogy melyek azok a funkciók, amelyeket nem vezetés közbeni használatra terveztek.

Az egyik konkrét ajánlás, hogy ha a járművezetőknek fel kell szerelniük magukat egy kihangosított kommunikációs rendszer használata előtt, akkor utasítást kell adni nekik, hogy ezt tegyék meg, amíg a jármű még nem mozog.

Példák:

Helyes: Egy mobiltelefonhoz mellékelt utasítások, amelyek kimondják, hogy a kézibeszélőt nem mozgó járműben való használatra tervezték (és a kézibeszélő kikapcsol és kihangosított hangszóróra/mikrofonra vált a jármű mozgása közben).

Helytelen: Egy funkciókban gazdag járművezetői információs és kommunikációs rendszer, amelynek egyik kiegészítő rendszerszolgáltatása, hogy utas is használhatja, vagy a jármű álló helyzetében is használható, de amelynek utasításai nem tesznek egyértelmű különbséget a járművezető által vezetés közbeni használatra tervezett funkciók tekintetében.

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv a rendszer utasításainak minden formájára vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az ellenőrzés szemrevételezéssel történik.

Eredmény = Igen/Nem.

4.3.6.5.   V. rendszerinformációs alapelv

A termékinformációt úgy kell megtervezni, hogy pontosan tájékoztasson a rendszerszolgáltatásokról.

Magyarázat:

Ezen alapelv célja az összes termékinformáció jó megtervezésének ösztönzése, és hogy segítsen a rendszer felhasználóinak vagy lehetséges felhasználóinak abban, hogy értékeljék a rendszer előnyeit és korlátait.

Minden termékinformációnak tényszerűen helyesnek kell lennie, és azt átlátható és egyértelmű módon kell közölni. Az információnak nem kell átfogónak lennie ahhoz, hogy pontos legyen.

A rendszerszolgáltatás azt írja le, mit tesz a rendszer, ide értve azt is, hogy a rendszerszolgáltatás milyen előnyökkel jár a járművezető számára. A rendszerszolgáltatásnak különbséget kell tennie aközött, hogy a rendszer mely szolgáltatásait tervezik a járművezető vezetés közbeni használatára, és melyeket nem, azaz az információ nem utalhat arra, hogy egy nem vezetés közbeni használatra tervezett szolgáltatást akkor is lehet használni. A termékinformációnak egyértelművé kell tennie, ha a hardvernek további szoftverre van szüksége (az alapmodellben lévőn kívül) egy meghatározott rendszerszolgáltatáshoz.

Ez az alapelv összhangban van a fogyasztóvédelmi előírásokkal, a reklámokkal kapcsolatos EK rendeletekkel és meglévő szabályzatokkal, és minden termékinformációnak meg kell felelnie a reklámokról szóló jelentésnek.

Példák:

Helyes: Olyan kommunikációs rendszer, amelyet nem úgy terveztek, hogy vezetés közben tárolja a telefonszámokat, azt az információt közli, hogy »az előre tárolt számok egy gombnyomással kiválaszthatók«.

Helytelen: Ugyanaz a kommunikációs rendszer azt az információt közli, hogy »A telefonszámok tárolhatók későbbi használatra« egy járművezetőt és egy mozgó járművet ábrázoló kép mellett. Ez a társítás arra utal, hogy a számok tárolását vezetés közbeni használatra tervezték.

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv a járművezetőnek szánt termékinformációra vonatkozik, nem pedig teljes műhelyi kézikönyv, amelyre a szerelőműhelynek vagy a karbantartó intézménynek szüksége lehet.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az ellenőrzés helyzetértékelést és józan ítélőképességet kíván, amelynek során figyelembe veszik a rendszer szolgáltatásait és a tervezett felhasználócsoportot.

Hivatkozások:

| — | Reklámok a közúti biztonsággal összefüggésben. VII/671/1995 végleges jelentés, a tagállamok kormányainak képviselőiből álló magas szintű munkacsoport. |
| --- | --- |

—

Reklámok a közúti biztonsággal összefüggésben. VII/671/1995 végleges jelentés, a tagállamok kormányainak képviselőiből álló magas szintű munkacsoport.

4.3.6.6.   VI. rendszerinformációs alapelv

A termékinformációknak egyértelművé kell tenniük, ha speciális készségekre van szükség a rendszer gyártó szándékai szerinti használatához, vagy ha a termék nem megfelelő bizonyos felhasználóknak.

Magyarázat:

Ezen alapelv célja annak biztosítása, hogy a gyártó által figyelembe vett felhasználói célcsoportot egyértelművé teszik-e a rendszer lehetséges és tényleges felhasználói számára. A normál feltételezés szerint a rendszereket az összes járművezető használhatja. Azonban előzetes képzésre lehet szükség például a szakspecialisták általi használatra tervezett rendszerek esetében. Bár az összes járművezetővel szemben minimális elvárás hogy megfelelően (távolra) lássanak, más képességek jelentősen eltérhetnek, és ez vonatkozik a különleges igényekkel rendelkező járművezetők képességeire.

Az alapelvet úgy is tervezték, hogy ösztönözze a fogyasztóvédelmi előírásoknak, valamint a reklámokkal kapcsolatos EK rendeleteknek és meglévő szabályzatoknak való megfelelést.

Termékinformáció minden olyan információ, amelyhez a járművezető hozzá tud férni a rendszerrel kapcsolatban. Kiterjed a rendszerutasításokra, a műszaki jellemzőkre, a promóciós anyagokra, csomagolásra stb. Az alapelv azonban nem vonatkozik a teljes szerelési és műszaki kézikönyvekre.

A speciális igények és a meghatározott felhasználói csoportok számára való alkalmatlanság a gyártó meghatározásától függ. Ha a gyártó bármilyen speciális készséget vagy kezdeti képzést vesz figyelembe, azt minden termékinformációnak egyértelművé kell tennie. Ehhez hasonlóan a gyártó szándékai szerinti használattal kapcsolatos minden korlátozást le kell írni a termékinformációban.

Példák:

Helyes: A termékinformáció egyértelművé teszi, hogy az útvonalvezetési utasításokat kizárólag hallható módon közlik, és ezért a rendszer nem alkalmas halláskárosodott járművezetők számára.

Helytelen: A hangvezérléses rendszer csak mély férfihangok esetében működik megbízhatóan, de ezt a korlátozást nem teszik egyértelművé a termékinformációban.

Alkalmazási terület:

Ez az alapelv a járművezetőnek szánt termékinformációra vonatkozik, nem pedig teljes szerelési kézikönyv, amelyre a szerelőműhelynek vagy a karbantartó intézménynek szüksége lehet.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az ellenőrzés szemrevételezéssel történik.

Eredmény = Igen/Nem.

4.3.6.7.   VII. rendszerinformációs alapelv

A rendszer használatának ábrázolása (pl. a leírások, fényképek és vázlatrajzok) nem kelthet irreális elvárásokat a lehetséges felhasználókban, és nem ösztönözheti a nem biztonságos használatot.

Magyarázat:

Ezen alapelv célja, hogy segítsen a járművezetőnek használat előtt (és alatt) felmérni a rendszerszolgáltatásokat, a rendszer előnyeit és korlátait. Másik célja, hogy előmozdítsa a közúti biztonságot, a meglévő közlekedési szabályoknak, illetve közúti és járműhasználati szabályzatoknak, illetve a fogyasztóvédelmi előírásoknak, valamint a reklámozással kapcsolatos EK rendeleteknek és meglévő szabályzatoknak való megfelelést.

Az irreális elvárások az ésszerűen szóba jöhető lehetséges felhasználók hamis, részleges, eltúlzott vagy túlzottan általános elvárásai (saját ismeretük és tapasztalatuk és a rendelkezésre álló termékinformáció alapján).

A nem biztonságos használat kiterjed egy viselkedési tartományra, de olyan viselkedést is jelent, amely ellentétes egy olyan EK tagállam közúti szabályzatával, ahol a rendszert használják.

Példák:

Helyes: Az éppen használt rendszer fényképei a gyártó szándékai és minden vonatkozó kód és előírás szerint.

Helytelen: A kézi telefont vezetés közbeni használatát ábrázoló fénykép.

Alkalmazási terület:

Ez vonatkozik a rendszer használatának minden ábrázolására, ideértve azokat, amelyeket a gyártó biztosít az összes utasításkönyvben (ábrák stb.), fényképeken, filmeken, számítógépes animációkon, hanganyagokon és bármely formájú termékinformáción vagy reklámon, amellyel a rendszer felhasználói vagy lehetséges felhasználói találkozhatnak.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Az ellenőrzés helyzetértékelést és józan ítélőképességet kíván, amelynek során figyelembe veszik a rendszer szolgáltatásait és a tervezett felhasználócsoportot.

5.   JAVASLATOK A BIZTONSÁGOS HASZNÁLATTAL KAPCSOLATBAN

5.1.   A rendszer használatában részt vevő érdekelt felek

A járművet a következők támogathatják a járműbe épített rendszerek vezetés közbeni biztonságos használatában:

Az egyes rendszer lehető legjobb tervezése (beszerelés, az információ közlése, interakció, a rendszer viselkedése, felhasználói dokumentáció);

A használati környezet más szempontjainak a lehető legbarátságosabbá tétele. A használati környezetnek e nem rendszertervezési szempontjait »embert és gépet körülvevő környezetnek« is lehet nevezni.

Ugyanúgy, ahogyan az ESoP 2006-ban úgy fogalmazták meg az alapelveket, hogy tájékoztassák és befolyásolják a rendszer tervezéséért és konstrukciójáért felelős (vagy ahhoz hozzájáruló) szervezeteket, a biztonságos használattal kapcsolatos e javaslatokat úgy fogalmazták meg, hogy tájékoztassák és befolyásolják a rendszer használatának embert és gépet körülvevő környezetéért felelős (vagy ahhoz hozzájáruló) szervezeteket. Ez a környezet a következőkre terjed ki:

| — | A rendszerek együttes használata egy feladat elvégzésére; |
| --- | --- |

—

A rendszerek együttes használata egy feladat elvégzésére;

| — | A járművezető ismerete és gyakorlati tudása (a rendszerek és feladatok szempontjából); |
| --- | --- |

—

A járművezető ismerete és gyakorlati tudása (a rendszerek és feladatok szempontjából);

| — | A vezetési feladat/helyzet; |
| --- | --- |

—

A vezetési feladat/helyzet;

| — | A szociális környezet (az időkényszert is ideértve). |
| --- | --- |

—

A szociális környezet (az időkényszert is ideértve).

A professzionális járművezetők esetében ez a környezet a következőket is tartalmazza:

| — | A munka részeként (a vezetési feladat mellett) elvégzendő feladatok; |
| --- | --- |

—

A munka részeként (a vezetési feladat mellett) elvégzendő feladatok;

| — | Vállalati utasítások és gyakorlatok; |
| --- | --- |

—

Vállalati utasítások és gyakorlatok;

| — | Az alapelveket a munkaadók, az értékesítési helyek, a járműkölcsönző cégek és a járművezetők számára releváns módon közlik. |
| --- | --- |

—

Az alapelveket a munkaadók, az értékesítési helyek, a járműkölcsönző cégek és a járművezetők számára releváns módon közlik.

5.2.   Javaslatok

5.2.1.   Javaslatok a használat befolyásolására

5.2.1.1.   I. javaslat a használat befolyásolására

A munkaadóknak biztosítaniuk kell, hogy a járműbe épített összes információs rendszer karbantartása a gyártói utasításoknak megfelelően történik.

Magyarázat:

Elvárható, hogy – az ESoP alapelv 4.3.6.1. pontja szerinti – a termékért felelős szervezetek utasításokat adjanak meg az információs rendszerek karbantartásának előírt módjáról (fizikai kérdések, hardver, cserélhető alkatrészek, szoftverek és szoftverfrissítések stb.).

A munkaadónak – közvetlen fellépéssel, szerződéssel vagy utasítással – biztosítania kell az összes ajánlott karbantartási művelet elvégzését. Ennek célja, hogy segítsen biztosítani, hogy a termék a lehető legnagyobb mértékben támogatja a járművezetőt.

Példák:

Helyes: Az útvonalvezetési rendszer térkép CD-jét a gyártó által ajánlott rendszerességgel (pl. évente) frissítik.

Helytelen: A munkaadónak nincs nyilvántartása a járművei információs rendszereiről, és nem végez karbantartást. Ennek eredményeként a digitális térképek fokozatosan elavulnak.

Alkalmazási terület:

A javaslat azokra a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerekre vonatkozik, amelyek a termékért felelős szervezet ajánlásai alapján karbantartást igényelnek.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A munkaadónak állandó nyilvántartást kell vezetnie a karbantartási tevékenységekről. E nyilvántartásoknak összhangban kell lenniük a gyártó utasításaival.

5.2.1.2.   II. javaslat a használat befolyásolására

A munkaadó eljárásai és ösztönzési programjai nem eredményezhetik a rendszerrel való visszaélést, és nem bátoríthatnak arra. Egyértelmű különbségnek kell lennie a (munkaadó által) vezetés közbeni használatra és a nem arra szánt rendszerek és funkciók között.

Magyarázat:

A munkaadóktól elvárják, hogy rendelkezzenek az alkalmazottaik viselkedését szabályozó eljárásokkal. A járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek használatával kapcsolatosaknak támogatniuk kell a biztonságos vezetést. Az eljárásoknak ezért ellenezniük kell az összetett információk vezetés közbeni hallgatását vagy olvasását. Ezek nem hozhatják a járművezetőt olyan helyzetbe, amikor nehéz üzleti döntéseket kell meghozniuk »élőben« a telefonon.

Ehhez hasonlóan a vállalati jutalmazási (ösztönzési) vagy büntetési rendszerek nem bátoríthatnak a rendszerrel való visszaélésre azáltal, hogy hallgatólagosan bátorítják a rendszerek vezetés közbeni használatát az időtakarékosság érdekében.

Valamennyi rendszer esetében a munkaadónak konkrét írásbeli utasításokkal és eljárásokkal egyértelművé kell tennie, hogy egy adott rendszer (vagy annak funkciói) használhatók-e vezetés közben vagy sem. Ez kiküszöböli azt a helyzetet, hogy az egyes járművezetők személyes (és gyakran nem megalapozott) döntéseket hozzanak a rendszer használatáról.

Ahol több (integrálatlan) rendszer áll a járművezetők rendelkezésére, dokumentálni kell a több rendszer használatára vonatkozó korlátozásokat (pl. vezetés közben »A« rendszer nem használható egyszerre »B« rendszerrel).

Példák:

Helyes: A vállalati szabályzat tiltja a mobiltelefonok vezetés közbeni használatát

Helytelen: A vállalat jutalmazási rendszere egy adott idő alatt elvégzett kiszállítások számára épül, és ez olyan rendszer használatára ösztönöz, amelyet nem vezetés közbeni használatra terveztek.

Alkalmazási terület:

Az ajánlás arra a helyzetre vonatkozik, amikor munkaadó-alkalmazott viszony áll fenn, amikor a vezetés a feladat része, és amikor az információs rendszereket a munkaadó biztosítja.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

Egyértelmű állandó utasításokat kell biztosítani a járművezetők számára, amelyek felsorolják az összes olyan rendszert és az összes olyan rendszerfunkciót, amely nem használható egyidejűleg a vezetéssel.

A munkaadó rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy az alkalmazott ismeri és érti-e a vállalati eljárásokat, és hogy mely funkciókat vagy rendszereket nem szabad vezetés közben használni.

5.2.1.3.   III. javaslat a használat befolyásolására

Megfelelő képzést kell biztosítani az összes járműfedélzeti rendszerről, amelyek használatát a munkaadó előírja a járművezetők számára. A munkaadóknak biztosítaniuk kell, hogy az alkalmazottak használni tudják a rendszereket anélkül, hogy veszélyeztetnék magukat vagy a többi közúti közlekedőt.

Magyarázat:

A javaslat kötelezi a munkaadókat, hogy azonosítsák, mely információs rendszereket kell használniuk az alkalmazottaiknak, és biztosítsanak képzést, amelynek keretében teljes mértékben elmagyarázzák nekik a biztonságos használattal kapcsolatos javaslatokat. Ez szükségessé teszi annak valamilyen mértékű értékelését is, hogy a gyakorlatban az egyes alkalmazottak fel tudják-e vállalni a rendszer használatát és azzal egyidejűleg a biztonságos vezetés kettős feladatát.

Az e javaslat iránti igény a járművezetők eltérő fizikai és kognitív képességeiből és annak egyéni értékelése iránti igényből adódik, hogy képesek-e vállalni az előírt munkát. A munka ebben az esetben a vezetést és az információs és kommunikációs rendszer azzal egyidejű használatát jelenti. Az indok az, hogy a képzés javítja a teljesítményt és a biztonságot.

Amennyiben több (integrálatlan) rendszerről van szó, a képzésnek és a dokumentációnak le kell írnia, hogyan érhetők el a feladatok több rendszer segítségével; az egyes rendszerekkel kapcsolatos képzés nem jelent teljes megoldást.

Mindig az a járművezetővel szembeni elvárás, hogy elsődleges feladatként a biztonságos vezetésre ügyeljen (lásd az 1968. évi Bécsi Egyezményt), és ezért a külső körülményektől függően megszakíthatja vagy felfüggesztheti a járműbe épített információs és kommunikációs rendszer használatát.

Létezik idevágó EK irányelv:

A Tanács 3820/85/EGK rendelete (a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról), legutóbb módosította az Európai Parlament 2003. július 15-i 2003/59/EK irányelve az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről.

Példák:

Helyes: A munkaadó folyamatosan figyelemmel kíséri és értékeli azokat a programokat, amelyek részeként szakértő értékelők figyelik a vezetési teljesítményt az információs rendszer egyidejű használata mellett. A járművezetőktől is kér visszajelzést.

Helytelen: A munkaadó közli, hogy egy adott rendszert lehet (vagy kell) vezetés közben használni, de semmilyen módon sem figyeli, hogy az milyen hatással van a vezetési teljesítményre és a biztonságra.

Alkalmazási terület:

A javaslat arra a helyzetre vonatkozik, amikor munkaadó-alkalmazott viszony áll fenn, amikor a vezetés a feladat része, és amikor a munkaadó által biztosított információs rendszereket használni kell vagy lehet vezetés közben a munkaadó eljárásaival összhangban.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A munkaadó azonosítja azokat a rendszereket, amelyeket az alkalmazottainak használniuk kell a munkájuk részeként.

A járművezetők képzést kapnak a rendszer használatáról;

A munkaadó rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy az alkalmazottai ismerik-e és értik-e a rendszer működését és szolgáltatásait;

A munkaadó rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy az alkalmazott tudja-e vezetés közben biztonságosan használni a rendszert.

5.2.1.4.   IV. javaslat a használat befolyásolására

A munkaadóknak gondoskodniuk kell róla, hogy a gyártó használati utasításainak egy példánya elérhető legyen minden felszerelt járműben.

Magyarázat:

Mivel néhány információs és kommunikációs rendszer gazdag a funkciókban, és néhány funkciót csak ritkán kell használni, gyakran vannak olyan helyzetek, amikor a járművezetőnek meg kell néznie az utasításokat egy feladat elvégzése érdekében. Utasítások nélkül a rendszer frusztrálhatja a járművezetőt, és elvonhatja annak figyelmét, vagy nem biztos, hogy el tudja végezni a feladatát.

Ha a javaslat köztelezi a munkaadót, hogy gondoskodjon a használati utasítások elérhetőségéről, és hogy annak egy példánya elérhető legyen az alkalmazottai által használt járműben.

Amennyiben több (integrálatlan) rendszerről van szó, a képzésnek és a dokumentációnak le kell írnia, hogyan érhetők el a feladatok több rendszer segítségével; rendszerenként egy használati utasítás nem jelent teljes megoldást.

Példák:

Helyes: A telefon gyártója biztosítja a használati utasításokat, és a munkaadó elhelyezi annak egy példányát valamennyi járműben, és rendszeres időközönként ellenőrzi annak meglétét.

Helytelen: Nem biztosítanak felhasználói kézikönyvet, vagy nincs olyan rendszer, amely biztosítja, hogy legyen egy példány valamennyi felszerelt járműben.

Alkalmazási terület:

Az ajánlás arra a helyzetre vonatkozik, amikor munkaadó-alkalmazott viszony áll fenn, amikor a vezetés a feladat része, és amikor az információs rendszereket a munkaadó biztosítja.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A próba során ellenőrzik a megfelelő használati utasítások egyes járművekben való jelenlétét.

Az ellenőrzés szemrevételezéssel történik.

Eredmény = Igen/Nem.

5.2.1.5.   V. javaslat a használat befolyásolására

Az értékesítési promóció (pl. reklám) nem ösztönözhet a nem biztonságos használatra.

Magyarázat:

E javaslat célja, hogy segítsen a járművezetőnek használat előtt (és alatt) felmérni a rendszer szolgáltatásait, előnyeit és korlátait, valamint, hogy előmozdítsa a közúti biztonságot.

A javaslatnak célja az is, hogy ösztönözze a fogyasztóvédelmi előírásoknak, valamint a reklámokkal kapcsolatos EK rendeleteknek és meglévő szabályzatoknak való megfelelést.

A promóciós anyagok közé tartoznak az értékesítési helyen lévő utasításokban szereplő anyagok (ábrák stb.), fénylépeken, filmeken, számítógépes animációkon, hanganyagokon és bármely formájú termékinformáción vagy reklámon, amellyel a rendszer felhasználói vagy lehetséges felhasználói találkozhatnak.

A nem biztonságos használat minden, ami ellentétben van e javaslatokkal vagy a biztonságos vezetés szabályaival.

Példák:

Helyes: Az éppen használt rendszer fényképei a gyártó szándékai és minden vonatkozó előírás és rendelet szerint.

Helytelen: A kézi telefon vezetés közbeni használatát ábrázoló fénykép.

Alkalmazási terület:

A javaslat vonatkozik az értékesítési helyen biztosított bármely termékinformációra, mindegyik információs és kommunikációs rendszerrel kapcsolatban.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A próba összhangban van a reklámozási gyakorlat szabályzatával.

Az ellenőrzés szemrevételezéssel történik.

Eredmény = Igen/Nem.

5.2.1.6.   VI. javaslat a használat befolyásolására

Az értékesítési helyen közzétett információnak tájékoztatnia kell a vásárlókat a járműfedélzeti információs rendszerekkel kapcsolatos biztonsági kérdésekről.

Magyarázat:

A járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek használatában befolyásolja a járművezetőket a rendszerről való ismeretük és az, hogy mennyire mérik fel a használattal járó kockázatokat. A kockázattudatos vezetés előmozdítása és így a biztonság fokozása érdekében a járművezetőket jól kell informálni az általuk használt rendszerekről.

A felhasználói tapasztalat és a gyártó használati utasításai mellett a járművezetők számára tájékoztatásnak kell elérhetőnek lennie az értékesítési helyen.

Ezért ez a javaslat előírja, hogy létezzen megfelelő tájékoztatás, és/vagy hogy az értékesítési hely személyzete kellő ismeretekkel rendelkezzen ahhoz, hogy tájékoztatni tudja a vásárlókat a biztonsági kérdésekről.

Példák:

Helyes: Az értékesítési helyen a személyzet vevőkkel foglalkozó minden tagja rendelkezik alapvető ismeretekkel az információs és kommunikációs rendszerek biztonságos használatáról. Emellett a személyzet bizonyos részének alaposabb ismerettel kell rendelkeznie, és tanácsot tud adni a járművezetőknek a biztonságos gyakorlatokról.

Helytelen: Az értékesítési helyen senki sem tud az információs rendszerekről, azok működéséről és a használatukkal kapcsolatos biztonsági kérdésekről. Nem áll a lehetséges vásárlók rendelkezésére információ.

Alkalmazási terület:

A javaslat az összes járműbe épített információs és kommunikációs rendszer első értékesítésére vonatkozik.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A rendszer használatával járó kockázatok értékelésének felvállalása;

Jelentősebb kockázatok esetén megfelelő anyag a vásárlók számára;

Az eljárások megfelelősége józan ítélőképességet kíván. Az adekvát jelleg a vásárlók szempontjából is ellenőrizhető.

5.2.1.7.   VII. javaslat a használat befolyásolására

A járműkölcsönző cégeknek biztosítaniuk kell, hogy az összes információs és kommunikációs rendszer karbantartása a gyártói utasításoknak megfelelően történik.

Magyarázat:

Várható, hogy – a 6.1. pont szerint – a termékért felelős szervezetek utasításokat hoznak létre az információs rendszerek karbantartásának előírt módjáról (fizikai kérdések, hardver, cserélhető alkatrészek, szoftverek és szoftverfrissítések stb.).

A járműkölcsönző cégnek – közvetlen fellépéssel vagy szerződéssel – biztosítania kell az összes ajánlott karbantartási művelet elvégzését.

Példák:

Helyes: Az útvonalvezetési rendszer térkép CD-jét a gyártó által ajánlott évente frissítik.

Helytelen: A járműkölcsönző cégnek nincs nyilvántartása a járművei információs rendszereiről, és nem végez karbantartást. Ennek eredményeként a digitális térképek fokozatosan elavulnak.

Alkalmazási terület:

A javaslat csak azokra a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerekre vonatkozik, amelyek a termékért felelős szervezet ajánlásai alapján karbantartást igényelnek.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A próba:

| — | A járműkölcsönző cégnek állandó nyilvántartást kell vezetnie a karbantartási tevékenységekről. |
| --- | --- |

—

A járműkölcsönző cégnek állandó nyilvántartást kell vezetnie a karbantartási tevékenységekről.

| — | Ezeknek összhangban kell lenniük a gyártó utasításaival. |
| --- | --- |

—

Ezeknek összhangban kell lenniük a gyártó utasításaival.

Az ellenőrzés szemrevételezéssel történik.

Eredmény = Igen/Nem.

5.2.1.8.   VIII. javaslat a használat befolyásolására

A járműkölcsönző cégeknek gondoskodniuk kell róla, hogy a gyártó használati utasításainak egy példánya elérhető legyen minden felszerelt járműben.

Magyarázat:

Mivel néhány információs és kommunikációs rendszer gazdag a funkciókban, és néhány funkciót csak ritkán kell használni, gyakran vannak olyan helyzetek, amikor a járművezetőnek meg kell néznie az utasításokat egy feladat elvégzése érdekében. Utasítások nélkül a rendszer frusztrálhatja a járművezetőket, és elvonhatja annak figyelmét, vagy nem biztos, hogy el tudja végezni a feladatát.

A javaslat kötelezi a járműkölcsönző céget, hogy gondoskodjon a használati utasítások elérhetőségéről, és hogy annak egy példánya elérhető legyen az ügyfelei által használt járműben.

Példák:

Helyes: A telefon gyártója biztosítja a használati utasításokat, és a járműkölcsönző cég elhelyezi annak egy példányát valamennyi járműben, és rendszeres időközönként ellenőrzi annak meglétét.

Helytelen: Nem biztosítanak felhasználói kézikönyvet, vagy nincs olyan rendszer, amely biztosítja, hogy legyen egy példány valamennyi felszerelt járműben.

Alkalmazási terület:

A javaslat arra az esetre vonatkozik, amikor kölcsönzési kapcsolat van, és ahol a járműhöz információs rendszert mellékelnek.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A próba során ellenőrzik a megfelelő használati utasítások egyes járművekben való jelenlétét vagy hiányát.

Az ellenőrzés szemrevételezéssel történik.

Eredmény = Igen/Nem.

5.2.1.9.   IX. javaslat a használat befolyásolására

A járművet kölcsönző személyzetnek megfelelő ismeretekkel kell rendelkeznie a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerekről, és rendelkezésre kell bocsátaniuk és fel kell kínálniuk az azok biztonságos használatával kapcsolatos utasításokat.

Magyarázat:

A járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek használatában befolyásolja a járművezetőket a rendszerről való ismeretük és az, hogy mennyire mérik fel a használattal járó kockázatokat. A kockázattudatos vezetés előmozdítása és így a biztonság fokozása érdekében a járművezetőket jól kell tájékoztatni az általuk használt rendszerekről.

A felhasználói tapasztalat és a gyártó használati utasításai mellett a járművezetők számára tájékoztatásnak kell elérhetőnek lennie a jármű kölcsönzési helyén.

Ezért ez a javaslat előírja, hogy a járműkölcsönző személyzete kellő ismeretekkel rendelkezzen ahhoz, hogy tájékoztatni tudja a vásárlókat a biztonsági kérdésekről.

Példák:

Helyes: A kölcsönzési helyen a személyzet vevőkkel foglalkozó minden tagja rendelkezik alapvető ismeretekkel az információs és kommunikációs rendszerek biztonságos használatáról. Emellett a személyzet bizonyos részének alaposabb ismerettel kell rendelkeznie, és tájékoztatnia kell a járművezetőket a biztonságos gyakorlatokról.

Helytelen: A jármű átadási helyén senki sem tud az információs rendszerekről, azok működéséről és a használatukkal kapcsolatos biztonsági kérdésekről.

Alkalmazási terület:

A javaslat arra az esetre vonatkozik, amikor kölcsönzési kapcsolat van, és ahol a jármű fel van szerelve járműbe épített információs és kommunikációs rendszerrel.

Ellenőrzés/Alkalmazandó módszerek:

A rendszer használatával járó kockázatok értékelésének felvállalása;

Jelentősebb kockázatok esetén megfelelő anyag összeállítása a bérlők számára;

A folyamatok adekvát jellegének ellenőrzéséhez döntésre van szükség. Az adekvát jelleg a bérlők szempontjából is ellenőrizhető.

5.2.2.   Javaslatok a járművezetők számára

A Bécsi Egyezmény (1968) szerint a járművezetőnek mindig teljes mértékben uralnia kell a járművet, és ezért teljes felelősséggel tartozik a rendszer vezetés közbeni használatáért. Emellett a következő javaslatok fogalmazhatók meg a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerek biztonságos használatának előmozdítása érdekében:

| — | A járművezetőknek biztosítaniuk kell, hogy a vándorló és az utólag értékesített rendszerek a gyártó utasításai szerint legyenek beszerelve; |
| --- | --- |

—

A járművezetőknek biztosítaniuk kell, hogy a vándorló és az utólag értékesített rendszerek a gyártó utasításai szerint legyenek beszerelve;

| — | A járművezetőknek biztosítaniuk kell, hogy a járműbe épített összes rendszer karbantartása a gyártói utasításoknak megfelelően történjen; |
| --- | --- |

—

A járművezetőknek biztosítaniuk kell, hogy a járműbe épített összes rendszer karbantartása a gyártói utasításoknak megfelelően történjen;

| — | A rendszerek módosításáért a járművezetők felelősek. Ezeknek összhangban kell lenniük a műszaki leírásokkal, és nem lehetnek ellentétesek a gyártó által adott információkkal. |
| --- | --- |

—

A rendszerek módosításáért a járművezetők felelősek. Ezeknek összhangban kell lenniük a műszaki leírásokkal, és nem lehetnek ellentétesek a gyártó által adott információkkal.

| — | A járművezetőknek a gyártó által ajánlott járműfedélzeti berendezéseket kell használniuk. Ehhez szükség lehet egy ismerkedési vagy képzési időszakra; |
| --- | --- |

—

A járművezetőknek a gyártó által ajánlott járműfedélzeti berendezéseket kell használniuk. Ehhez szükség lehet egy ismerkedési vagy képzési időszakra;

| — | A járművezetők csak akkor használhatják az információs és kommunikációs rendszereket vezetés közben, amikor az biztonságos. |
| --- | --- |

—

A járművezetők csak akkor használhatják az információs és kommunikációs rendszereket vezetés közben, amikor az biztonságos.

| — | Vezetés közben a hordozható rendszerek nem használhatók kézben tartva vagy rögzítetlenül a járművön belül. |
| --- | --- |

—

Vezetés közben a hordozható rendszerek nem használhatók kézben tartva vagy rögzítetlenül a járművön belül.

| — | A járműbe épített berendezésekkel kapcsolatos összes utasítást a járműben kell tartani, és át kell adni a jármű következő tulajdonosának vagy használójának. |
| --- | --- |

—

A járműbe épített berendezésekkel kapcsolatos összes utasítást a járműben kell tartani, és át kell adni a jármű következő tulajdonosának vagy használójának.

6.   AZ ESOP 2006 ÉS A BIZTONSÁGOS HASZNÁLATTAL KAPCSOLATOS JAVASLATOK VÉGREHAJTÁSA

6.1.   Az ESoP 2006 és a biztonságos használattal kapcsolatos javaslatok végrehajtásában érdekelt felek

A következő intézkedések relevánsak a hordozható eszközökre különös hangsúlyt helyező cégek, a közlekedési és vontatási szolgáltatók, a flottatulajdonosok és kezelők, az értékesítési helyi promóció, a járműkölcsönző cégek és a tagállamok számára.

6.2.   Végrehajtási intézkedések

6.2.1.   A cégek végrehajtási intézkedései

Az ipar minden ágazata számára elsődleges igény, hogy tudatában legyen az ESoP 2006-nak és a biztonságos használattal kapcsolatos javaslatoknak, és hogy integrálják az alapelveket a járműfedélzeti rendszerek tervezési és használati megfontolásaiba.

A eredeti járműgyártók esetében a kulcsszervezet az ACEA, amely elkötelezte magát az 1999. évi ESoP elvei mellett. Az ACEA hasonló módon felkérést kap, hogy támogassa a 2006. évi ESoP-ot, és biztosítsa, hogy megtörténjen annak terjesztése és tudomásul vétele az iparágon belül, a beszállítói láncot is ideértve.

A hordozható eszközökhöz, illetve az általuk támogatott termékekhez és szolgáltatásokhoz további ipari érdekelt felek kapcsolódnak. Nincs egyetlen megfelelő iparági testület, hanem a hordozható eszközök tervezésével, használatával és járművekbe való beépítésével kapcsolatos sok kérdés a Hordozható Eszközök Fórumán keresztül vitatható meg. Ez erőteljes támogatást érdemel az egész ágazaton belül.

A Hordozható Eszközök Fórumának egyik fontos célkitűzése, hogy megállapodást érjen el a biztonsági kérdések definíciója terén:

| — | A hordozható eszközök integrálásával kapcsolatos jogi szempontok (felelősség és felelősségre vonhatóság) |
| --- | --- |

—

A hordozható eszközök integrálásával kapcsolatos jogi szempontok (felelősség és felelősségre vonhatóság)

| — | Az ESoP végrehajtási tervével kapcsolatos megállapodás a teljes iparág számára, pl. kötelezettségvállalásokkal, egyetértési megállapodásokkal és az eszközök tanúsításával |
| --- | --- |

—

Az ESoP végrehajtási tervével kapcsolatos megállapodás a teljes iparág számára, pl. kötelezettségvállalásokkal, egyetértési megállapodásokkal és az eszközök tanúsításával

| — | Szerelőkészlet biztosításáról szóló megállapodás az ESoP 2006-tal összhangban |
| --- | --- |

—

Szerelőkészlet biztosításáról szóló megállapodás az ESoP 2006-tal összhangban

| — | A vezetés közben történő használatra szánt eszközök és funkciók tervezése az ESoP 2006-tal összhangban |
| --- | --- |

—

A vezetés közben történő használatra szánt eszközök és funkciók tervezése az ESoP 2006-tal összhangban

| — | A járművezetőknek szóló egyértelmű biztonsági utasítások biztosítása az ESoP 2006-tal összhangban |
| --- | --- |

—

A járművezetőknek szóló egyértelmű biztonsági utasítások biztosítása az ESoP 2006-tal összhangban

| — | Együttműködés a hordozható eszközök és a járművek gyártói között az intelligens kezelőfelületek kialakítása érdekében |
| --- | --- |

—

Együttműködés a hordozható eszközök és a járművek gyártói között az intelligens kezelőfelületek kialakítása érdekében

Az iparág ösztönzést kap ezen alapelvek előmozdítására nemzetközi szinten (az érintett csoportok közé tartozik többek között a JAMA (7), az AAM (8), az IHRA-ITS (9) és az UNECE (10) és a szabványok szintjén.

6.2.2.   Az intézkedések végrehajtása professzionális szállítmányozó cégek által

A közlekedési és vontatási szolgáltatók, a flottatulajdonosok és flottakezelők felhívást kapnak annak biztosítására, hogy a járműveikbe épített összes információs és kommunikációs rendszer karbantartása a gyártói utasításokkal összhangban történjen. Eljárásaik és ösztönzési programjaik nem eredményezhetik a rendszerrel való visszaélést, és nem bátoríthatnak arra. Egyértelmű különbségnek kell lennie a (munkaadó által) vezetés közbeni használatra és a nem arra szánt rendszerek és funkciók között.

Továbbá biztosítaniuk kell, hogy az alkalmazottak használni tudják a rendszereket anélkül, hogy veszélyeztetnék magukat vagy a többi közúti közlekedőt. Megfelelő képzést kell biztosítani az összes járműfedélzeti rendszerről, amelyek használatát a munkaadó előírja a járművezetők számára. Arról is gondoskodniuk kell, hogy a gyártó használati utasításainak egy példánya elérhető legyen minden felszerelt járműben.

6.2.3.   Az intézkedések végrehajtása az értékesítési helyi promóció által

Az értékesítési promóció (pl. reklám) nem ösztönözhet a nem biztonságos használatra.

Az értékesítési helyi promóciónak tartalmaznia kell a járművásárlóknak szóló tájékoztatást a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerekkel és azok használatával kapcsolatos biztonsági kérdésekről.

6.2.4.   Az intézkedések végrehajtása a járműkölcsönző cégek által

A járműkölcsönző cégeknek biztosítaniuk kell, hogy a járműveikbe épített összes információs és kommunikációs rendszer karbantartása a gyártói utasításokkal összhangban történjen.

Gondoskodniuk kell róla, hogy a gyártó használati utasításainak egy példánya elérhető legyen minden felszerelt járműben.

A járműkölcsönző személyzetének megfelelő ismeretekkel kell rendelkeznie a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerekről, és rendelkezésre kell bocsátaniuk és fel kell kínálniuk az azok biztonságos használatával kapcsolatos utasításokat.

6.2.5.   Az intézkedések végrehajtása a tagállamok által

A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk ezen alapelveket, ösztönözniük kell az érdekelt feleket, hogy lehetőleg írásos kötelezettségvállalással tartsák be azokat, és kísérjék figyelemmel az alapelvek pontos betartását. Biztosítaniuk kell az ESoP eredményes terjesztését, annak tervezők, beszerelők, gyártók, kiskereskedők, kölcsönző cégek és flottakezelők általi ismeretét nemzeti és helyi szinten.

Általános tájékoztatást kell adniuk a járművezetőknek a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerek biztonságos használatáról pl. biztonsági kampányokkal.

Elő kell mozdítaniuk az ESoP-nak való megfeleléssel kapcsolatos kötelezettségvállalást az utólag értékesített rendszerek és a hordozható eszközök szállítói között, és támogatniuk kell a vevők tájékoztatását a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerek biztonsági szempontjaival és használhatóságával kapcsolatban (pl. fogyasztói szervezeteken, autóklubokon, autósiskolákon, az EURONCAP-on stb. keresztül).

Biztosítaniuk kell, hogy rendszeresen frissített információk álljanak rendelkezésre az utólag értékesített és hordozható eszközök piacának definiálásáról és dinamikájáról, hogy tájékoztatást kapjanak a piac és a technikák fejlődéséről, és hogy a Bizottságot tájékoztatni lehessen a piac alakulásáról.

Biztosítaniuk kell, hogy az adatgyűjtésük kellően részletes legyen, hogy lehetővé tegye a járműbe épített információs és kommunikációs rendszerek biztonsági hatásainak további értékelését és figyelemmel kísérését, különös tekintettel az utólag értékesített és hordozható eszközökre.

Ezen túlmenően megfelelő (pl. jogszabályi és végrehajtási) intézkedéseket kell tenniük az utólag értékesített rendszerek és hordozható eszközök biztonságos rögzítésének biztosítása érdekében.

Továbbra is aktív módon be kell tartatniuk a munkahelyi vezetési gyakorlatokat érintő egészségügyi és biztonsági jogszabályokat.

Belátásuk szerint intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a hordozható eszközök járművezetők általi, vezetés közbeni használata ne csökkentse a közlekedési biztonságot, különös tekintettel a vizuális szórakoztató rendszerek (pl. videorendszerek, televíziók, videojátékok stb.) járművezetők általi, vezetés közbeni nem szándékos vagy helytelen használatának megakadályozásához szükséges cselekvések azonosítására és megtételére.

7.   SZÓJEGYZÉK

Fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek (ADAS): Olyan rendszerek, amelyek célja, hogy a jármű manőverezésének szintjén támogassák a járművezetői feladatot azáltal, hogy az azonnali járművezetői beavatkozás szempontjából releváns konkrét információkat, figyelmeztetéseket, támogatásokat vagy beavatkozásokat biztosítsanak.

Utólag értékesített rendszerek: Olyan rendszerek, amelyeket nem gyártáskor, hanem utólag szereltek be a járműbe.

Használati környezet: A termék felhasználói, feladatai, berendezései (hardver, szoftver és anyagok) és használatának fizikai és szociális környezete (ISO 9241-11:1998)

Figyelemelvonás: Egy vezetéssel kapcsolatban nem lévő tevékenységre fordított figyelem, jellemzően a vezetési teljesítmény kárára.

Kijelző: A járművezető számára információ közlésére alkalmas eszköz

Példák: Vizuális kijelzők (pl. LCD képernyők), hangos kijelzők (pl. hangjelzések) és tapintási kijelzők (pl. a pedál vibrálása).

Vezetés: Az elsődleges vezetési feladat tevékenysége és az azzal kapcsolatos vagy azt támogató másodlagos feladatok

Munkaadó: Egy alkalmazottal szerződésben lévő személy vagy szervezet

Megjegyzés: Az alapelvek által érintett munkaadók alkalmazottainak járművet kell vezetniük a munkájuk részeként.

Példák: flottakezelők, taxivállalatok, szállítási vállalatok, vészhelyzeti szolgálatok

Kihangosított: Nincs szükség a rendszer egyetlen elemének a kézben tartására sem.

A vezetéssel kapcsolatos információ A jármű kötelező, a biztonsággal kapcsolatos és a közúti és közlekedési környezettel és a járművezetőt érintő infrastrukturális szolgáltatásokkal kapcsolatos aspektusaira vonatkozó információ

Megjegyzés: az információ közlése pl. vizuális vagy hallható kijelzővel történik

Példák: a gumiabroncs és a fék paraméterei, más járművek közelsége, útvonalvezetés, torlódási információk, jégriasztás, sebességkorlátozás, parkolási információk

Példák a vezetéshez nem kapcsolódó információkra: hírek, szórakoztatás és reklám

Járműbe épített információs és kommunikációs rendszerek: a vezetéshez nem kapcsolódó információkat vagy kommunikációt (pl. zenét, híreket) vagy a vezetéshez kapcsolódó, de azonnali, időkritikus beavatkozást nem igénylő információkat vagy kommunikációt (pl. közlekedési üzeneteket, navigációs térképeket, útvonalvezetést) biztosítanak a járművezető számára.

Beszerelés Rendszerek és alrendszerek beszerelése a járműbe, ideértve a szoftverek betöltését

Megjegyzés: Az előre beszerelt rendszerek nem igénylik az ilyen műveleteket

Karbantartás: A termék működését javító vagy meghosszabbító beavatkozás(ok)

Megjegyzés: A »karbantartás« kifejezés nem vonatkozik a felületi portörlésre és tisztításra (ami a járműbe épített más berendezéseket is érinthet).

Példák: alrendszerek (pl. telepek, licencek, szoftverek) cseréje, rendszeres időközönkénti tisztítási, ellenőrzési és kalibrálási eljárások

Működési hiba: A rendszer használata közben eltérés a várt és a gyártó által tervezett működési tartománytól

Példa: A külső jel elvesztése vagy az érzékelő kalibrálási adatainak elvesztése, amely csökkenti az útvonalvezetési rendszer pontosságát.

Manőverezés: A jármű hosszanti és oldalirányú irányítása a forgalmi környezettől függően.

Hordozható eszközök: Nem helyhez kötött eszközök, amelyek elkísérik az embereket utazás közben.

Példák: mobiltelefonok, kéziszámítógépek (PDA-k)

Értékesítési hely: A rendszereket eladásra kínáló személy vagy szervezet hozzáférési pontja a lehetséges vásárló számára

Példák: Autóforgalmazó (eredeti gyártó által szállított berendezés esetében), üzlet (utólag értékesített berendezés esetében), weboldal, súgóvonal vagy telefonos értékesítési hely

Elsődleges vezetési kezelőszerv: A jármű vezetéséhez közvetlenül szükséges vezetési kezelőszerv.

Elsődleges vezetési feladat: Azok a tevékenységek, amelyeket a járművezetőnek el kell végeznie a jármű navigálása, manőverezése és kezelése során, ideértve a kormányzást, a fékezést és a gyorsítást

Prioritás: Két vagy több elem egymáshoz viszonyított fontossága, amely meghatározza azok időbeli vagy közlési hangsúlybeli rangsorát (ISO/TS 16951:2004)

Termékinformációk: Minden olyan információ, amelyhez a járművezető hozzá tud férni a rendszerrel kapcsolatban

Példák: rendszerutasítások, műszaki jellemzők, promóciós anyagok, csomagolás

Termékért felelős szervezet: A gyártási folyamat bármely résztvevője, bármely importőr, szállító vagy bármely olyan személy, aki a terméken elhelyezi a nevét, márkajelzését vagy más megkülönböztető jelzését.

Megjegyzés: A felelősség megoszlik az ilyen szervezetek vagy személyek között.

Ésszerűen előrelátható visszaélés: Valamely termék, folyamat vagy szolgáltatás használata a gyártó szándékaival ellentétes olyan feltételek mellett vagy célra, amelyek előfordulhatnak a termék, folyamat vagy szolgáltatás jellege miatt általános emberi viselkedés mellett vagy annak eredményeként.

Műveletsor: Az egymást követő jelbevitelek és válaszok összehangolt sorozata, más néven párbeszéd;

Példa: Új úticél vagy telefonszám beírása

Álló helyzet: Zéró sebesség a járművet alátámasztó felülethez képest

Állapot: Elérhető és/vagy aktív rendszermód(ok)

Példa: »feldolgozás«

A támogatás azt jelenti, hogy a rendszer segíti a járművezető valamely beavatkozását.

Rendszerutasítások: A rendszerrel kapcsolatos olyan tájékoztatás, amelynek célja a járművezető oktatása a rendszerről, és segítség nyújtása a számára annak meghatározott célra való felhasználásában.

Megjegyzés: Az utasítások lehetnek szöveges vagy képes információt használó nyomtatott anyagok, vagy integrálni lehet őket a rendszerbe »súgó« funkciók vagy oktatóanyagok formájában.

Rendszerhiba: A rendszer működésképtelenségének vagy működési hibájának állapota

1. Megjegyzés: A részleges hiba eredménye lehet az, hogy a rendszer egyes elemei, alfunkciója vagy üzemmódja működésképtelenné válik, vagy a gyártó által tervezett jellemzőkön kívül teljesít.

2. Megjegyzés: A teljes rendszerhiba az egész rendszert működésképtelenné teszi.

Vizuális tájékoztatás: A járművezetővel vizuális módon közölt grafikus, képes, szöveges vagy más üzenetek.

Mozgó jármű: körülbelül 5 km/h-t meghaladó sebességű jármű (11).

Járműkölcsönző cég: A járműbe épített információs és kommunikációs rendszerrel felszerelt jármű üzletszerű kölcsönzésével foglalkozó személy vagy szervezet.

---

(1)  A gépjárművek és pótkocsik osztályozása és meghatározása: a 92/53/EK irányelvvel módosított 70/156/EGK tanácsi irányelv 2. melléklete.

(2)  HL L 341., 1990.12.6., 20. o.

(3)  HL L 38., 1974.2.11., 2. o.

(4)  HL L 81., 1978.3.28., 3. o.

(5)  HL C 411., 1998.12.31., 24. o.

(6)  HL L 228., 1992.8.11., 24. o.

(7)  Japán Autógyártók Szövetsége.

(8)  Alliance of Automobile Manufacturers

(9)  Nemzetközi Összehangolt Kutatási Tevékenységek – Intelligens Közlekedési Rendszerek

(10)  Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága

(11)  az 5 km/h kiválasztása műszaki okokból történt, mert nehéz meghatározni, hogy a jármű sebessége zéró-e.

---