# Den Europæiske Unions L 100/2007

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 100 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 50. årgang17. april 2007 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 100

Dansk udgave

Retsforskrifter

50. årgang17. april 2007

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 407/2007 af 16. april 2007 om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger og frigivelse af den midlertidige told på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 408/2007 af 16. april 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 14 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 409/2007 af 16. april 2007 om erstatning af bilag I og II til Rådets forordning (EF) nr. 673/2005 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater | 16 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 407/2007 af 16. april 2007 om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger og frigivelse af den midlertidige told på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 408/2007 af 16. april 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

14

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 409/2007 af 16. april 2007 om erstatning af bilag I og II til Rådets forordning (EF) nr. 673/2005 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

16

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/232/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 26. marts 2007 om markedsføring i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3), der er genetisk modificeret med henblik på tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat
  (meddelt under nummer K(2007) 1234) | 20 |
| | | 2007/233/EF |
| | * | Kommissionens afgørelse af 12. april 2007 om udnævnelse af medlemmer som repræsentanter for den private sektor i det fælles forum for interne afregningspriser, en ekspertgruppe for interne afregningspriser | 25 |
| | | 2007/234/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 16. april 2007 om den oversigt over vinproduktionskapaciteten, som Rumænien har forelagt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999
  (meddelt under nummer K(2007) 1587) | 27 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2007/232/EF

*

Kommissionens beslutning af 26. marts 2007 om markedsføring i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3), der er genetisk modificeret med henblik på tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat
  (meddelt under nummer K(2007) 1234)

Brassica napus

(meddelt under nummer K(2007) 1234)

20

2007/233/EF

*

Kommissionens afgørelse af 12. april 2007 om udnævnelse af medlemmer som repræsentanter for den private sektor i det fælles forum for interne afregningspriser, en ekspertgruppe for interne afregningspriser

25

2007/234/EF

*

Kommissionens beslutning af 16. april 2007 om den oversigt over vinproduktionskapaciteten, som Rumænien har forelagt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999
  (meddelt under nummer K(2007) 1587)

(meddelt under nummer K(2007) 1587)

27

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 17.4.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 100/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 407/2007

af 16. april 2007

om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger og frigivelse af den midlertidige told på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 9 og artikel 10, stk. 2,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Midlertidige foranstaltninger

| (1) | Den 18. oktober 2006 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (2) (forordningen om midlertidig told) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina). |
| --- | --- |

(1)

Den 18. oktober 2006 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (2) (forordningen om midlertidig told) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina).

2.   Fortsættelse af proceduren

| (2) | Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær fra Kina blev alle parter underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for forordningen om midlertidig told. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. |
| --- | --- |

(2)

Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær fra Kina blev alle parter underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for forordningen om midlertidig told. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.

| (3) | Nogle af parterne fremsatte skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne blev gennemgået, og de foreløbige resultater blev i påkommende tilfælde ændret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Nogle af parterne fremsatte skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne blev gennemgået, og de foreløbige resultater blev i påkommende tilfælde ændret i overensstemmelse hermed.

| (4) | Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at indføre endelige foranstaltninger og frigive de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (endelig fremlæggelse). De berørte parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og undersøgelsesresultaterne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at indføre endelige foranstaltninger og frigive de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (endelig fremlæggelse). De berørte parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og undersøgelsesresultaterne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.

3.   Parter, som er berørt af proceduren

| (5) | Kommissionen vedblev med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en endelig afgørelse. Ud over kontrolbesøgene hos de virksomheder, der er nævnt i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende brugere og importører i Fællesskabet: | Importører/forhandlere






  — | BS Foods BV, Gennep, Nederlandene |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Kommissionen vedblev med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en endelig afgørelse. Ud over kontrolbesøgene hos de virksomheder, der er nævnt i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende brugere og importører i Fællesskabet:

Importører/forhandlere

—

BS Foods BV, Gennep, Nederlandene

| — | Skogsmat AB, Karlstad, Sverige |
| --- | --- |

—

Skogsmat AB, Karlstad, Sverige

| | Brugere/forarbejdningsvirksomheder






  — | Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Østrig |
| --- | --- | --- |

Brugere/forarbejdningsvirksomheder

—

Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Østrig

| — | Agrana SA, Neuilly-sur-Seine, Frankrig |
| --- | --- |

—

Agrana SA, Neuilly-sur-Seine, Frankrig

| — | Dairy Fruits A/S, Odense, Danmark |
| --- | --- |

—

Dairy Fruits A/S, Odense, Danmark

| — | Groupe Danone, Paris, Frankrig |
| --- | --- |

—

Groupe Danone, Paris, Frankrig

| — | Materne S.A.S., Limonest, Frankrig |
| --- | --- |

—

Materne S.A.S., Limonest, Frankrig

| — | Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Tyskland |
| --- | --- |

—

Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Tyskland

| — | Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Tyskland |
| --- | --- |

—

Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Tyskland

| — | Yoplait France S.A.S., Boulogne, Frankrig. |
| --- | --- |

—

Yoplait France S.A.S., Boulogne, Frankrig.

4.   Undersøgelsesperiode (UP)

| (6) | Undersøgelsesperioden vedrørende dumping og skade (undersøgelsesperioden) omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode). |
| --- | --- |

(6)

Undersøgelsesperioden vedrørende dumping og skade (undersøgelsesperioden) omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).

| (7) | En berørt part drog den valgte undersøgelsesperiode i tvivl og hævdede, at år 2005 ikke var repræsentativt, da importpriserne det år var unormalt lave. Valget af UP er imidlertid sket i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 1, hvori det fastsættes, at UP normalt skal omfatte en periode på mindst seks måneder umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Derfor blev påståede særlige forhold vedrørende år 2005 ikke afspejlet i valget af UP, men undersøgt i årsagssammenhængsanalysen. |
| --- | --- |

(7)

En berørt part drog den valgte undersøgelsesperiode i tvivl og hævdede, at år 2005 ikke var repræsentativt, da importpriserne det år var unormalt lave. Valget af UP er imidlertid sket i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 1, hvori det fastsættes, at UP normalt skal omfatte en periode på mindst seks måneder umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Derfor blev påståede særlige forhold vedrørende år 2005 ikke afspejlet i valget af UP, men undersøgt i årsagssammenhængsanalysen.

| (8) | Derfor bekræftes undersøgelsesperioden (UP), jf. betragtning 11 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(8)

Derfor bekræftes undersøgelsesperioden (UP), jf. betragtning 11 i forordningen om midlertidig told.

5.   Den pågældende vare og samme vare

| (9) | I betragtning 13 i forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Kina og for øjeblikket opført under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90. |
| --- | --- |

(9)

I betragtning 13 i forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Kina og for øjeblikket opført under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.

| (10) | En række berørte parter fastholdt, at der er betydelig forskel på de forskellige typer frosne jordbær, for så vidt angår anvendelse og kvalitet. De hævdede i den forbindelse, at frosne jordbær med oprindelse i Kina ikke var sammenlignelige med jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(10)

En række berørte parter fastholdt, at der er betydelig forskel på de forskellige typer frosne jordbær, for så vidt angår anvendelse og kvalitet. De hævdede i den forbindelse, at frosne jordbær med oprindelse i Kina ikke var sammenlignelige med jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen.

| (11) | I betragtning 15 i forordningen om midlertidig told blev det fastslået, at undersøgelsen har vist, at trods forskelle, for så vidt angår sorter, kvalitet, størrelse og efterfølgende forarbejdning, har alle de forskellige typer af den pågældende vare og frosne jordbær fremstillet og solgt i EF af EF-erhvervsgrenen samme grundlæggende fysiske og biologiske egenskaber og anvendes grundlæggende til samme formål. De betragtes derfor som udgørende en enkelt vare. Da parterne ikke fremkom med yderligere argumenter til støtte for deres påstand, og der ikke kom nye oplysninger frem, blev denne påstand afvist. |
| --- | --- |

(11)

I betragtning 15 i forordningen om midlertidig told blev det fastslået, at undersøgelsen har vist, at trods forskelle, for så vidt angår sorter, kvalitet, størrelse og efterfølgende forarbejdning, har alle de forskellige typer af den pågældende vare og frosne jordbær fremstillet og solgt i EF af EF-erhvervsgrenen samme grundlæggende fysiske og biologiske egenskaber og anvendes grundlæggende til samme formål. De betragtes derfor som udgørende en enkelt vare. Da parterne ikke fremkom med yderligere argumenter til støtte for deres påstand, og der ikke kom nye oplysninger frem, blev denne påstand afvist.

| (12) | Da der ikke er modtaget yderligere bemærkninger vedrørende varedefinitionen og samme vare, bekræftes indholdet og de foreløbige konklusioner i betragtning 12-16 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(12)

Da der ikke er modtaget yderligere bemærkninger vedrørende varedefinitionen og samme vare, bekræftes indholdet og de foreløbige konklusioner i betragtning 12-16 i forordningen om midlertidig told.

B.   DUMPING

1.   Markedsøkonomisk behandling

| (13) | Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, der kunne føre til at ændre beslutningen om markedsøkonomisk behandling. De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 17-26 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor. |
| --- | --- |

(13)

Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, der kunne føre til at ændre beslutningen om markedsøkonomisk behandling. De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 17-26 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.

2.   Individuel behandling

| (14) | De tre eksporterende producenter, der blev nægtet individuel behandling, slog til lyd for, at afgørelsen blev taget op til fornyet behandling. De pågældende tre virksomheder opfyldte ikke kriterie b og e i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Af kriterie b fremgår, at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. Ifølge kriterie e kræves, at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. |
| --- | --- |

(14)

De tre eksporterende producenter, der blev nægtet individuel behandling, slog til lyd for, at afgørelsen blev taget op til fornyet behandling. De pågældende tre virksomheder opfyldte ikke kriterie b og e i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Af kriterie b fremgår, at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. Ifølge kriterie e kræves, at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.

| (15) | Ingen af de af de tre pågældende virksomheder fremførte argumenter, som kunne ændre den afgørelse, der var blevet truffet i den foreløbige fase. Det kom navnlig frem, at de tre virksomheder var udsat for statslig indgriben, hvilket forhindrede dem i frit at fastsætte eksportmængder (kriterie b). |
| --- | --- |

(15)

Ingen af de af de tre pågældende virksomheder fremførte argumenter, som kunne ændre den afgørelse, der var blevet truffet i den foreløbige fase. Det kom navnlig frem, at de tre virksomheder var udsat for statslig indgriben, hvilket forhindrede dem i frit at fastsætte eksportmængder (kriterie b).

| (16) | Endvidere var den statslige indgriben også af en sådan art, at omgåelse af foranstaltningerne var sandsynlig, hvis der fastsattes forskellige toldsatser for individuelle eksportører (kriterie e). |
| --- | --- |

(16)

Endvidere var den statslige indgriben også af en sådan art, at omgåelse af foranstaltningerne var sandsynlig, hvis der fastsattes forskellige toldsatser for individuelle eksportører (kriterie e).

| (17) | Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende individuel behandling, bekræftes resultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(17)

Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende individuel behandling, bekræftes resultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told.

3.   Den normale værdi

| (18) | Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre ved afgørelsen om at bruge Tyrkiet som referenceland. Beslutningen bekræftes derfor. Med henblik på at fastsætte den normale værdi var hjemmemarkedspriserne på tyrkiske jordbær blevet justeret for at tage hensyn til, at de er af bedre kvalitet end de kinesiske jordbær (jf. betragtning 39 og 44 i forordningen om midlertidig told). |
| --- | --- |

(18)

Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre ved afgørelsen om at bruge Tyrkiet som referenceland. Beslutningen bekræftes derfor. Med henblik på at fastsætte den normale værdi var hjemmemarkedspriserne på tyrkiske jordbær blevet justeret for at tage hensyn til, at de er af bedre kvalitet end de kinesiske jordbær (jf. betragtning 39 og 44 i forordningen om midlertidig told).

| (19) | Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende den normale værdi, bekræftes resultaterne i betragtning 29-42 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(19)

Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende den normale værdi, bekræftes resultaterne i betragtning 29-42 i forordningen om midlertidig told.

4.   Eksportpris

| (20) | Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger om resultaterne vedrørende eksportprisen, bekræftes resultaterne i betragtning 43 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(20)

Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger om resultaterne vedrørende eksportprisen, bekræftes resultaterne i betragtning 43 i forordningen om midlertidig told.

5.   Sammenligning

| (21) | Der henvises til betragtning 44 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke foreligger nogen bemærkninger, der kan ændre resultaterne i den betragtning, bekræftes de foreløbige resultater. |
| --- | --- |

(21)

Der henvises til betragtning 44 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke foreligger nogen bemærkninger, der kan ændre resultaterne i den betragtning, bekræftes de foreløbige resultater.

6.   Dumpingmargen

| (22) | På baggrund af ovennævnte er de endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende: | Yantai Yongchang Foodstuff 0 % |
| --- | --- | --- |

(22)

På baggrund af ovennævnte er de endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:

Yantai Yongchang Foodstuff 0 %

| | Dandong Junao Foodstuff 31,1 % |
| --- | --- |

Dandong Junao Foodstuff 31,1 %

| | Alle andre virksomheder 66,9 % |
| --- | --- |

Alle andre virksomheder 66,9 %

C.   SKADE

1.   Produktion i Fællesskabet

| (23) | Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den samlede produktion i Fællesskabet som anført i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(23)

Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den samlede produktion i Fællesskabet som anført i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.

2.   Definition af EF-erhvervsgrenen

| (24) | Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes definitionen af EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 52 og 53 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(24)

Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes definitionen af EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 52 og 53 i forordningen om midlertidig told.

3.   Anvendelse af stikprøver med henblik på skadesvurderingen

| (25) | I betragtning af det store antal producenter af frosne jordbær i Fællesskabet blev der udvalgt en stikprøve på otte producenter i forbindelse med skadesvurderingen. En berørt part påstod, at stikprøven af EF-producenter ikke var repræsentativ, fordi alle de udvalgte EF-producenter befandt sig i Polen. Det blev hævdet, at en stikprøve sammensat på grundlag af den største produktionsmængde også skulle tage producenternes geografiske placering i betragtning for at være repræsentativ. |
| --- | --- |

(25)

I betragtning af det store antal producenter af frosne jordbær i Fællesskabet blev der udvalgt en stikprøve på otte producenter i forbindelse med skadesvurderingen. En berørt part påstod, at stikprøven af EF-producenter ikke var repræsentativ, fordi alle de udvalgte EF-producenter befandt sig i Polen. Det blev hævdet, at en stikprøve sammensat på grundlag af den største produktionsmængde også skulle tage producenternes geografiske placering i betragtning for at være repræsentativ.

| (26) | Ifølge betragtning 54 i forordningen om midlertidig told er stikprøven blevet udvalgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hvoraf det fremgår, at en stikprøve kan udvælges på grundlag af den største producerede mængde, der kan anses for repræsentativ, og som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge betragtning 54 i forordningen om midlertidig told er stikprøven blevet udvalgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hvoraf det fremgår, at en stikprøve kan udvælges på grundlag af den største producerede mængde, der kan anses for repræsentativ, og som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.

| (27) | En stikprøve udvalgt på grundlag af denne metode ville derfor først og fremmest skulle tage hensyn til repræsentativiteten, for så vidt angår produktionsmængde. Det er ikke påkrævet, at stikprøven også skal være geografisk repræsentativ. Dette aspekt kan, men skal ikke, tages i betragtning. |
| --- | --- |

(27)

En stikprøve udvalgt på grundlag af denne metode ville derfor først og fremmest skulle tage hensyn til repræsentativiteten, for så vidt angår produktionsmængde. Det er ikke påkrævet, at stikprøven også skal være geografisk repræsentativ. Dette aspekt kan, men skal ikke, tages i betragtning.

| (28) | Eftersom produktionen af frosne jordbær i vidt omfang er koncentreret i Polen, ikke blot for så vidt angår mængder, men også for så vidt angår antal producenter, ville inddragelse af det geografiske aspekt i dette tilfælde endvidere ikke forhindre udvælgelse af en stikprøve bestående udelukkende af polske producenter. Dette argument blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom produktionen af frosne jordbær i vidt omfang er koncentreret i Polen, ikke blot for så vidt angår mængder, men også for så vidt angår antal producenter, ville inddragelse af det geografiske aspekt i dette tilfælde endvidere ikke forhindre udvælgelse af en stikprøve bestående udelukkende af polske producenter. Dette argument blev derfor afvist.

| (29) | Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger hertil, bekræftes udvælgelsen af stikprøven med henblik på skadesvurderingen, jf. betragtning 54 og 55 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(29)

Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger hertil, bekræftes udvælgelsen af stikprøven med henblik på skadesvurderingen, jf. betragtning 54 og 55 i forordningen om midlertidig told.

4.   Forbruget i Fællesskabet

| (30) | Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af forbruget i Fællesskabet, jf. betragtning 56-59 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(30)

Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af forbruget i Fællesskabet, jf. betragtning 56-59 i forordningen om midlertidig told.

5.   Importen til Fællesskabet fra de berørte lande

5.1.   Importens omfang og markedsandel

| (31) | Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af den pågældende imports omfang og markedsandel, jf. betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(31)

Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af den pågældende imports omfang og markedsandel, jf. betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told.

5.2.   Importpriser og underbud

| (32) | En part hævdede, at der i forbindelse med underbudsanalysen burde foretages en justering for at tage hensyn til kvalitetsforskellene imellem frosne jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenters. Det blev imidlertid bemærket, at kun visse af de eksporterende producenters salgstransaktioner blev taget i betragtning i forbindelse med beregningen af underbud i den foreløbige fase. Der blev set væk fra salg af lavkvalitetseksportvarer, fordi sådanne lavkvalitetsvarer ikke produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen. På den baggrund var den krævede justering ikke berettiget. Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne vedrørende importpriser og underbud i betragtning 62-64 i forordningen om midlertidig told hermed. |
| --- | --- |

(32)

En part hævdede, at der i forbindelse med underbudsanalysen burde foretages en justering for at tage hensyn til kvalitetsforskellene imellem frosne jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenters. Det blev imidlertid bemærket, at kun visse af de eksporterende producenters salgstransaktioner blev taget i betragtning i forbindelse med beregningen af underbud i den foreløbige fase. Der blev set væk fra salg af lavkvalitetseksportvarer, fordi sådanne lavkvalitetsvarer ikke produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen. På den baggrund var den krævede justering ikke berettiget. Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne vedrørende importpriser og underbud i betragtning 62-64 i forordningen om midlertidig told hermed.

6.   EF-erhvervsgrenens situation

| (33) | En række berørte parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens priser steg i 2006 til omkring 1 000 EUR pr. ton, og at dette burde afspejle sig i skadesvurderingen. Det skal imidlertid anføres, at UP dækkede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005, og at den periode, i hvilken tendenser af relevans for skadesvurderingen blev undersøgt, dækkede perioden fra 1. januar 2002 til slutningen af UP. På den baggrund er prisbevægelser efter UP ikke blevet taget i betragtning i forbindelse med skadesvurderingen i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 1, sidste punktum. Betydningen af prisstigningerne i 2006 er imidlertid omhandlet nedenfor i afsnit D. Årsagssammenhæng (betragtning 51-54). |
| --- | --- |

(33)

En række berørte parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens priser steg i 2006 til omkring 1 000 EUR pr. ton, og at dette burde afspejle sig i skadesvurderingen. Det skal imidlertid anføres, at UP dækkede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005, og at den periode, i hvilken tendenser af relevans for skadesvurderingen blev undersøgt, dækkede perioden fra 1. januar 2002 til slutningen af UP. På den baggrund er prisbevægelser efter UP ikke blevet taget i betragtning i forbindelse med skadesvurderingen i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 1, sidste punktum. Betydningen af prisstigningerne i 2006 er imidlertid omhandlet nedenfor i afsnit D. Årsagssammenhæng (betragtning 51-54).

| (34) | Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved de tal vedrørende EF-erhvervsgrenens situation eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. |
| --- | --- |

(34)

Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved de tal vedrørende EF-erhvervsgrenens situation eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.

6.1.   Oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed

| (35) | Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved tallene vedrørende de makroøkonomiske oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 86-88 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. |
| --- | --- |

(35)

Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved tallene vedrørende de makroøkonomiske oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 86-88 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.

7.   Konklusion om skade

| (36) | På baggrund af ovenstående bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen er blevet påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3. |
| --- | --- |

(36)

På baggrund af ovenstående bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen er blevet påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.

D.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Bemærkninger fremsat af de berørte parter

| (37) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger påstod en række berørte parter, at den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes andre faktorer. Flere af disse påstande var allerede blevet behørigt behandlet i forordningen om midlertidig told. Nedenfor bringes evt. nye argumenter op. |
| --- | --- |

(37)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger påstod en række berørte parter, at den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes andre faktorer. Flere af disse påstande var allerede blevet behørigt behandlet i forordningen om midlertidig told. Nedenfor bringes evt. nye argumenter op.

2.   Følgevirkninger af import fra tredjelande

| (38) | Det blev fremført, at der ikke blev taget nok hensyn til import fra Marokko som årsag til skaden. En part satte spørgsmålstegn ved fortolkningen af tallene i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at Marokkos priser i UP var lavere end EF-erhvervsgrenens break-even pris. Det blev hævdet, at dette havde bidraget til skaden. |
| --- | --- |

(38)

Det blev fremført, at der ikke blev taget nok hensyn til import fra Marokko som årsag til skaden. En part satte spørgsmålstegn ved fortolkningen af tallene i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at Marokkos priser i UP var lavere end EF-erhvervsgrenens break-even pris. Det blev hævdet, at dette havde bidraget til skaden.

| (39) | Tabellen i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told viser, at Marokkos pris konsekvent var væsentlig højere end EF-erhvervsgrenens. Marokkos eksportører var også berørt af de kinesiske eksportørers lave priser og blev nødt til at svare igen ved at sætte priserne til Fællesskabet ned. Dette bekræftes af de faldende importmængder af frosne jordbær fra Marokko. Argumentet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(39)

Tabellen i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told viser, at Marokkos pris konsekvent var væsentlig højere end EF-erhvervsgrenens. Marokkos eksportører var også berørt af de kinesiske eksportørers lave priser og blev nødt til at svare igen ved at sætte priserne til Fællesskabet ned. Dette bekræftes af de faldende importmængder af frosne jordbær fra Marokko. Argumentet måtte derfor afvises.

3.   Følgevirkninger af kursudsving

| (40) | I løbet af UP blev zlotyen nedskrevet i forhold til euroen. En række berørte parter hævdede, at det prisfald, EF-erhvervsgrenen led under, ville se mindre dramatisk ud, hvis beregningerne blev analyseret i zloty snarere end i euro. Mellem 2004 og 2005 svingede zlotyen faktisk med omkring 10 %. Men når man vurderer tendenserne i fællesskabspriserne mellem disse to år, var prisfaldet i euro på 35 %. |
| --- | --- |

(40)

I løbet af UP blev zlotyen nedskrevet i forhold til euroen. En række berørte parter hævdede, at det prisfald, EF-erhvervsgrenen led under, ville se mindre dramatisk ud, hvis beregningerne blev analyseret i zloty snarere end i euro. Mellem 2004 og 2005 svingede zlotyen faktisk med omkring 10 %. Men når man vurderer tendenserne i fællesskabspriserne mellem disse to år, var prisfaldet i euro på 35 %.

| (41) | Hvis man tager hensyn til forskellen imellem kurssvingningen på omkring 10 % og prisfaldet på 35 %, kan zlotyens nedskrivning i forhold til euroen ikke betragtes som en hovedårsag til faldet i EF-erhvervsgrenens priser. Argumentet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(41)

Hvis man tager hensyn til forskellen imellem kurssvingningen på omkring 10 % og prisfaldet på 35 %, kan zlotyens nedskrivning i forhold til euroen ikke betragtes som en hovedårsag til faldet i EF-erhvervsgrenens priser. Argumentet måtte derfor afvises.

4.   Følgevirkninger af påståede strukturelle mangler eller spekulative erhvervsmæssige beslutninger i EF-erhvervsgrenen

| (42) | En række berørte parter videreudviklede det argument, der allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told i betragtning 106-110, at skaden var selvpåført og skyldtes forkerte erhvervsmæssige beslutninger og strukturelle vanskeligheder i EF-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev en beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning vedheftet et arbejdsdokument om samme emne (3), og en beslutning fra Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning, vedtaget den 12. oktober 2006 (4), anført som støtte for disse påstande. |
| --- | --- |

(42)

En række berørte parter videreudviklede det argument, der allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told i betragtning 106-110, at skaden var selvpåført og skyldtes forkerte erhvervsmæssige beslutninger og strukturelle vanskeligheder i EF-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev en beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning vedheftet et arbejdsdokument om samme emne (3), og en beslutning fra Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning, vedtaget den 12. oktober 2006 (4), anført som støtte for disse påstande.

| (43) | Det skal bemærkes, at Kommissionen tog hensyn til beretningen i forbindelse med sine foreløbige resultater, jf. henvisningen i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told. Selvom beretningen og beslutningen indeholder vigtige baggrundsoplysninger om sektoren for røde frugter i Fællesskabet, skal det bemærkes, at de begge i højere grad fokuserer på problemerne blandt producenter af friske jordbær end på EF-erhvervsgrenen (fryseindustrien). Men under alle omstændigheder konkluderer hverken beretningen eller beslutningen, at EF-erhvervsgrenens problemer skyldes strukturelle mangler ved selve EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(43)

Det skal bemærkes, at Kommissionen tog hensyn til beretningen i forbindelse med sine foreløbige resultater, jf. henvisningen i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told. Selvom beretningen og beslutningen indeholder vigtige baggrundsoplysninger om sektoren for røde frugter i Fællesskabet, skal det bemærkes, at de begge i højere grad fokuserer på problemerne blandt producenter af friske jordbær end på EF-erhvervsgrenen (fryseindustrien). Men under alle omstændigheder konkluderer hverken beretningen eller beslutningen, at EF-erhvervsgrenens problemer skyldes strukturelle mangler ved selve EF-erhvervsgrenen.

| (44) | Det hævdedes også, at Polens tiltrædelse af EU havde medført, at polsk arbejdskraft var flyttet til lande med højere lønninger, og således havde givet erhvervsgrenen yderligere problemer i form af øgede arbejdsomkostninger på hjemmemarkedet. Det blev endvidere anført, at som følge af nye grænserestriktioner kunne EF-erhvervsgrenen ikke længere regne med billigere arbejdskraft fra nabolande uden for EU. Det blev anført, at denne udvikling har haft betydelige negative virkninger på en så arbejdskraftintensiv erhvervsgren. |
| --- | --- |

(44)

Det hævdedes også, at Polens tiltrædelse af EU havde medført, at polsk arbejdskraft var flyttet til lande med højere lønninger, og således havde givet erhvervsgrenen yderligere problemer i form af øgede arbejdsomkostninger på hjemmemarkedet. Det blev endvidere anført, at som følge af nye grænserestriktioner kunne EF-erhvervsgrenen ikke længere regne med billigere arbejdskraft fra nabolande uden for EU. Det blev anført, at denne udvikling har haft betydelige negative virkninger på en så arbejdskraftintensiv erhvervsgren.

| (45) | Udviklingen kunne have medført øgede arbejdsomkostninger for producenterne. Men den eventuelle stigning vedrører producenternes omkostninger direkte, ikke EF-erhvervsgrenens omkostninger (fryseindustrien). Derfor er der kun delvis sammenhæng mellem producenternes øgede omkostninger og EF-erhvervsgrenens omkostninger. I henhold til Kommissionens beretning og arbejdsdokument, jf. betragtning 42, skulle salgspriserne for friske jordbær, til trods for stigende produktionsomkostninger, endvidere være faldet snarere end steget efter Polens tiltrædelse af EU. Da salgspriserne faldt, kunne stigningen i omkostningerne for producenter af friske jordbær ikke have haft virkninger på EF-erhvervsgrenen. Argumentet må derfor afvises. |
| --- | --- |

(45)

Udviklingen kunne have medført øgede arbejdsomkostninger for producenterne. Men den eventuelle stigning vedrører producenternes omkostninger direkte, ikke EF-erhvervsgrenens omkostninger (fryseindustrien). Derfor er der kun delvis sammenhæng mellem producenternes øgede omkostninger og EF-erhvervsgrenens omkostninger. I henhold til Kommissionens beretning og arbejdsdokument, jf. betragtning 42, skulle salgspriserne for friske jordbær, til trods for stigende produktionsomkostninger, endvidere være faldet snarere end steget efter Polens tiltrædelse af EU. Da salgspriserne faldt, kunne stigningen i omkostningerne for producenter af friske jordbær ikke have haft virkninger på EF-erhvervsgrenen. Argumentet må derfor afvises.

| (46) | En part hævdede, at EF-erhvervsgrenens investeringer og omstrukturering med henblik på forbedring af effektiviteten har haft negative virkninger for rentabilitet og likviditet. Men EF-erhvervsgrenens eventuelle investeringsomkostninger kan ikke ændre ved det forhold, at priserne faldt så meget, at de blev skadevoldende, i undersøgelsesperioden, og at det var de lave priser, der havde den allerstørste virkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Investeringerne har i virkeligheden medvirket til at øge EF-erhvervsgrenens effektivitet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told. Argumentet må derfor afvises. |
| --- | --- |

(46)

En part hævdede, at EF-erhvervsgrenens investeringer og omstrukturering med henblik på forbedring af effektiviteten har haft negative virkninger for rentabilitet og likviditet. Men EF-erhvervsgrenens eventuelle investeringsomkostninger kan ikke ændre ved det forhold, at priserne faldt så meget, at de blev skadevoldende, i undersøgelsesperioden, og at det var de lave priser, der havde den allerstørste virkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Investeringerne har i virkeligheden medvirket til at øge EF-erhvervsgrenens effektivitet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told. Argumentet må derfor afvises.

| (47) | Endvidere hævdedes det, at den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen, var selvpåført, for varekvaliteten var ringere end kvaliteten på varer fra Spanien og Californien. I den forbindelse skal det bemærkes, at Spanien og Californien begge først og fremmest producerer til markedet for friske jordbær, og at der ikke har været tegn på, at EF-erhvervsgrenen har tabt markedsandele i forhold til disse producenter. Der blev importeret under 200 tons frosne jordbær fra USA i undersøgelsesperioden, og de kan ikke have haft en betydelig virkning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Argumentet må derfor afvises. |
| --- | --- |

(47)

Endvidere hævdedes det, at den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen, var selvpåført, for varekvaliteten var ringere end kvaliteten på varer fra Spanien og Californien. I den forbindelse skal det bemærkes, at Spanien og Californien begge først og fremmest producerer til markedet for friske jordbær, og at der ikke har været tegn på, at EF-erhvervsgrenen har tabt markedsandele i forhold til disse producenter. Der blev importeret under 200 tons frosne jordbær fra USA i undersøgelsesperioden, og de kan ikke have haft en betydelig virkning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Argumentet må derfor afvises.

| (48) | Hvad angår de påståede strukturelle mangler ved EF-erhvervsgrenen, foreligger der under alle omstændigheder ingen dokumentation herfor. Påstandene må derfor afvises. Konklusionerne i betragtning 106-110 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed. |
| --- | --- |

(48)

Hvad angår de påståede strukturelle mangler ved EF-erhvervsgrenen, foreligger der under alle omstændigheder ingen dokumentation herfor. Påstandene må derfor afvises. Konklusionerne i betragtning 106-110 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.

5.   Selvpåført skade som følge af EF-erhvervsgrenens prisniveau

| (49) | Hvad angår påstanden om EF-erhvervsgrenens spekulative erhvervsmæssige beslutninger, jf. betragtning 108 og 110 i forordningen om midlertidig told, hævdede en bruger, at priserne på Fællesskabets marked ikke blev bestemt af kinesisk import, men hovedsagelig af EF-erhvervsgrenen, som har den største markedsandel. Denne part påstod således, at tendensen med faldende priser skyldtes EF-erhvervsgrenen og ikke dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(49)

Hvad angår påstanden om EF-erhvervsgrenens spekulative erhvervsmæssige beslutninger, jf. betragtning 108 og 110 i forordningen om midlertidig told, hævdede en bruger, at priserne på Fællesskabets marked ikke blev bestemt af kinesisk import, men hovedsagelig af EF-erhvervsgrenen, som har den største markedsandel. Denne part påstod således, at tendensen med faldende priser skyldtes EF-erhvervsgrenen og ikke dumpingimport fra Kina.

| (50) | EF-erhvervsgrenen havde ganske rigtigt en markedsandel på 59 % i undersøgelsesperioden og spillede derfor fortsat en væsentlig rolle for markedspriserne. Men selvom EF-erhvervsgrenen havde en stor markedsandel, kan det ikke nægtes, at billig import fra Kina, som lå 6 % under EF-erhvervsgrenens priser, havde en negativ virkning på markedspriserne. Dumpingimporten trykkede priserne i Fællesskabet generelt, og det lykkedes også Kina at øge markedsandelen fra 4 % i 2002 til 20 % i undersøgelsesperioden. Argumentet må derfor afvises. |
| --- | --- |

(50)

EF-erhvervsgrenen havde ganske rigtigt en markedsandel på 59 % i undersøgelsesperioden og spillede derfor fortsat en væsentlig rolle for markedspriserne. Men selvom EF-erhvervsgrenen havde en stor markedsandel, kan det ikke nægtes, at billig import fra Kina, som lå 6 % under EF-erhvervsgrenens priser, havde en negativ virkning på markedspriserne. Dumpingimporten trykkede priserne i Fællesskabet generelt, og det lykkedes også Kina at øge markedsandelen fra 4 % i 2002 til 20 % i undersøgelsesperioden. Argumentet må derfor afvises.

6.   Frosne jordbærs cyklus og virkningen af høstens størrelse

| (51) | Frosne jordbær er en følsom landbrugsvare, og undersøgelsen har vist, at udbuddet af friske jordbær er af stor betydning for prisen på frosne jordbær. Flere interesserede parter hævdede, at den særdeles dårlige høst i 2003 var en af de væsentligste årsager til den skade, der blev forvoldt i undersøgelsesperioden. Nogle interesserede parter hævdede også, at priserne på jordbær typisk følger en cyklus på fire år, fordi prisstigninger fører til overproduktion og derefter til prisdyk. Det hævdedes, at 2005 var lavpunktet i denne cyklus, og at de særdeles lave priser det år skyldtes naturlige udsving. Der kunne også konstateres prisudsving i en periode før 2002, og argumentet blev yderligere underbygget af prisstigningen på +/– 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(51)

Frosne jordbær er en følsom landbrugsvare, og undersøgelsen har vist, at udbuddet af friske jordbær er af stor betydning for prisen på frosne jordbær. Flere interesserede parter hævdede, at den særdeles dårlige høst i 2003 var en af de væsentligste årsager til den skade, der blev forvoldt i undersøgelsesperioden. Nogle interesserede parter hævdede også, at priserne på jordbær typisk følger en cyklus på fire år, fordi prisstigninger fører til overproduktion og derefter til prisdyk. Det hævdedes, at 2005 var lavpunktet i denne cyklus, og at de særdeles lave priser det år skyldtes naturlige udsving. Der kunne også konstateres prisudsving i en periode før 2002, og argumentet blev yderligere underbygget af prisstigningen på +/– 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden.

| (52) | Yderligere analyser af priserne på frosne jordbær ud over den betragtede periode viste faktisk, at der også var tale om prissvingninger i en længere periode før 2002. Det kan eksempelvis nævnes, at i 2001 førte den store høst til meget lave priser. Disse lave priser førte dernæst til et fald i produktionen af friske jordbær de følgende år, hvorved priserne igen blev stabiliseret. En analyse af udviklingen underbygger påstanden om, at priserne på den pågældende vare følger en cyklus, som i høj grad påvirkes af vejret og høstens størrelse. |
| --- | --- |

(52)

Yderligere analyser af priserne på frosne jordbær ud over den betragtede periode viste faktisk, at der også var tale om prissvingninger i en længere periode før 2002. Det kan eksempelvis nævnes, at i 2001 førte den store høst til meget lave priser. Disse lave priser førte dernæst til et fald i produktionen af friske jordbær de følgende år, hvorved priserne igen blev stabiliseret. En analyse af udviklingen underbygger påstanden om, at priserne på den pågældende vare følger en cyklus, som i høj grad påvirkes af vejret og høstens størrelse.

| (53) | Importen fra Kina steg dog som bekendt i volumen med 380 % til priser, som faldt med 38 % i den betragtede periode, og det havde en betydelig virkning på den finansielle situation i EF-erhvervsgrenen, som meldte om ikke-bæredygtige tab. |
| --- | --- |

(53)

Importen fra Kina steg dog som bekendt i volumen med 380 % til priser, som faldt med 38 % i den betragtede periode, og det havde en betydelig virkning på den finansielle situation i EF-erhvervsgrenen, som meldte om ikke-bæredygtige tab.

| (54) | Selvom de naturlige udsving i priserne på frosne jordbær og følgerne af høstens størrelse uden tvivl har haft en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens priser, kan dette ikke i sig selv betragtes som den eneste eller største årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(54)

Selvom de naturlige udsving i priserne på frosne jordbær og følgerne af høstens størrelse uden tvivl har haft en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens priser, kan dette ikke i sig selv betragtes som den eneste eller største årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

7.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (55) | Som anført i konklusionerne i betragtning 97 og 98 i forordningen om midlertidig told har undersøgelsen vist, at der var en sammenhæng imellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der kunne konstateres i forbindelse med EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(55)

Som anført i konklusionerne i betragtning 97 og 98 i forordningen om midlertidig told har undersøgelsen vist, at der var en sammenhæng imellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der kunne konstateres i forbindelse med EF-erhvervsgrenen.

| (56) | Undersøgelsen har også vist, at der er en sammenhæng mellem EF-erhvervsgrenens priser og de prisudsving, der er forbundet med de frosne jordbærs cyklus og sæsonbestemte ændringer i høsten. Konklusionen underbygges af data fra den betragtede periode og tiden før samt af udviklingen efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(56)

Undersøgelsen har også vist, at der er en sammenhæng mellem EF-erhvervsgrenens priser og de prisudsving, der er forbundet med de frosne jordbærs cyklus og sæsonbestemte ændringer i høsten. Konklusionen underbygges af data fra den betragtede periode og tiden før samt af udviklingen efter undersøgelsesperioden.

| (57) | Selvom de frosne jordbærs cyklus kan have forværret EF-erhvervsgrenens finansielle situation, kan det kraftige fald i EF-erhvervsgrenens priser og den negative udviklingstendens, som analysen af EF-erhvervsgrenens situation afdækkede, jf. betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told, ikke alene tilskrives »naturlige udsvingsmønstre«. Analysen af virkningerne af varens cyklus og høstens størrelse underbygger derfor ikke det argument, at disse faktorer ville have været tilstrækkeligt væsentlige til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(57)

Selvom de frosne jordbærs cyklus kan have forværret EF-erhvervsgrenens finansielle situation, kan det kraftige fald i EF-erhvervsgrenens priser og den negative udviklingstendens, som analysen af EF-erhvervsgrenens situation afdækkede, jf. betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told, ikke alene tilskrives »naturlige udsvingsmønstre«. Analysen af virkningerne af varens cyklus og høstens størrelse underbygger derfor ikke det argument, at disse faktorer ville have været tilstrækkeligt væsentlige til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

| (58) | I betragtning af ovenstående og i mangel af yderligere bemærkninger til årsagssammenhængen bekræftes konklusionerne i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(58)

I betragtning af ovenstående og i mangel af yderligere bemærkninger til årsagssammenhængen bekræftes konklusionerne i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told.

E.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

1.   Generelle forhold

| (59) | Efter at der blev indført midlertidige foranstaltninger, er det i lyset af bemærkninger og yderligere data fra interesserede parter blevet undersøgt, hvorvidt den foreløbige konklusion om, at indførelse af foranstaltninger ikke var i strid med Fællesskabets interesser, fortsat var gyldig. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse blev Fællesskabets interesser fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, forarbejdningsvirksomhedernes/brugernes og producenternes. |
| --- | --- |

(59)

Efter at der blev indført midlertidige foranstaltninger, er det i lyset af bemærkninger og yderligere data fra interesserede parter blevet undersøgt, hvorvidt den foreløbige konklusion om, at indførelse af foranstaltninger ikke var i strid med Fællesskabets interesser, fortsat var gyldig. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse blev Fællesskabets interesser fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, forarbejdningsvirksomhedernes/brugernes og producenternes.

| (60) | Kommissionen henvendte sig til en lang række interesserede parter for at høre deres synspunkter. Ud over EF-erhvervsgrenen blev også repræsentanter for alle de største mærker på markedet hørt; det samme gælder sammenslutninger, som repræsenterer brugernes interesser, og der blev foretaget yderligere kontrol på stedet. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen henvendte sig til en lang række interesserede parter for at høre deres synspunkter. Ud over EF-erhvervsgrenen blev også repræsentanter for alle de største mærker på markedet hørt; det samme gælder sammenslutninger, som repræsenterer brugernes interesser, og der blev foretaget yderligere kontrol på stedet.

2.   EF-erhvervsgrenens og leverandørernes interesser

| (61) | Den foreløbige undersøgelse viste, at Fællesskabets produktion fremstilles af en lang række producenter i fryseindustrien, som beskæftiger ca. 2 700 personer inden for produktion og afsætning af den pågældende vare. Der er også delvis sammenhæng mellem fryseindustriens situation og de producenter, der leverer jordbær, for sidstnævnte dyrker kun den type jordbær, som er beregnet til nedfrysning, og fryseindustrien er det eneste marked for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(61)

Den foreløbige undersøgelse viste, at Fællesskabets produktion fremstilles af en lang række producenter i fryseindustrien, som beskæftiger ca. 2 700 personer inden for produktion og afsætning af den pågældende vare. Der er også delvis sammenhæng mellem fryseindustriens situation og de producenter, der leverer jordbær, for sidstnævnte dyrker kun den type jordbær, som er beregnet til nedfrysning, og fryseindustrien er det eneste marked for den pågældende vare.

| (62) | EF-producenterne blev som bekendt forvoldt betydelig skade i den betragtede periode og meldte om tab på 12,5 % som følge af dumpingimporten. Tabene blev anmeldt, selvom EF-erhvervsgrenen reducerede sine omkostninger ved at sænke de priser, den betalte til producenterne for friske jordbær. Den pris, der blev betalt for friske jordbær, lå under producenternes produktionsomkostninger og var derfor hverken bæredygtig for producenterne eller EF-erhvervsgrenen i det lange løb. Hvis priserne på frosne jordbær igen skulle falde til under det ikke-skadevoldende niveau, ville det få følger på to måder. EF-erhvervsgrenen ville lide finansielle tab, men ville også risikere at komme til at mangle friske jordbær på lang sigt, for de priser, den ville kunne betale til producenterne, ville være så lave, at producenterne ville risikere at gå fallit. Som bekendt skønnes der at have været 96 700 kommercielle producenter af friske jordbær i Polen i 2002, hvoraf ca. 80 000 var involveret i dyrkning af jordbær til videreforarbejdning. Selvom antallet muligvis er faldet som følge af sektorens konsolidering, fremgår det alligevel helt klart, at jordbærdyrkning er en vigtig økonomisk aktivitet for mange producenter i Polen. Det hævdes, at jordbærdyrkningssektoren i Polen er af central betydning for en række regioner i landet, som ellers er kendetegnet ved stor arbejdsløshed, og at manglende foranstaltninger ville få arbejdsløshedstallet til at stige yderligere. Det er også blevet anført, at disse producenter ikke kan gå over til at dyrke andre, mere fortjenstgivende afgrøder, da jordbundsforholdene i disse områder hovedsagelig egner sig til jordbærdyrkning. |
| --- | --- |

(62)

EF-producenterne blev som bekendt forvoldt betydelig skade i den betragtede periode og meldte om tab på 12,5 % som følge af dumpingimporten. Tabene blev anmeldt, selvom EF-erhvervsgrenen reducerede sine omkostninger ved at sænke de priser, den betalte til producenterne for friske jordbær. Den pris, der blev betalt for friske jordbær, lå under producenternes produktionsomkostninger og var derfor hverken bæredygtig for producenterne eller EF-erhvervsgrenen i det lange løb. Hvis priserne på frosne jordbær igen skulle falde til under det ikke-skadevoldende niveau, ville det få følger på to måder. EF-erhvervsgrenen ville lide finansielle tab, men ville også risikere at komme til at mangle friske jordbær på lang sigt, for de priser, den ville kunne betale til producenterne, ville være så lave, at producenterne ville risikere at gå fallit. Som bekendt skønnes der at have været 96 700 kommercielle producenter af friske jordbær i Polen i 2002, hvoraf ca. 80 000 var involveret i dyrkning af jordbær til videreforarbejdning. Selvom antallet muligvis er faldet som følge af sektorens konsolidering, fremgår det alligevel helt klart, at jordbærdyrkning er en vigtig økonomisk aktivitet for mange producenter i Polen. Det hævdes, at jordbærdyrkningssektoren i Polen er af central betydning for en række regioner i landet, som ellers er kendetegnet ved stor arbejdsløshed, og at manglende foranstaltninger ville få arbejdsløshedstallet til at stige yderligere. Det er også blevet anført, at disse producenter ikke kan gå over til at dyrke andre, mere fortjenstgivende afgrøder, da jordbundsforholdene i disse områder hovedsagelig egner sig til jordbærdyrkning.

| (63) | Som anført i forordningen om midlertidig told (betragtning 139) har de priser, der blev betalt til producenterne, siden 2004 været så lave, at produktionsomkostningerne ikke er blevet dækket. |
| --- | --- |

(63)

Som anført i forordningen om midlertidig told (betragtning 139) har de priser, der blev betalt til producenterne, siden 2004 været så lave, at produktionsomkostningerne ikke er blevet dækket.

| (64) | Som det fremgår af den i betragtning 42 nævnte beretning fra Kommissionen, er de polske jordbærproducenter en opsplittet erhvervsgren, og de vil sandsynligvis ikke kunne nå ud til andre markeder end den lokale fryseindustri. Derfor ville forværringen af fryseindustriens finansielle situation få betydelige konsekvenser for producenterne. Efter undersøgelsesperioden steg markedspriserne igen til et ikke-skadevoldende niveau, og importen fra Kina faldt, men selvom det måske i et vist omfang kan skabe tvivl om, hvorvidt det er nødvendigt med foranstaltninger til at forbedre EF-erhvervsgrenens situation, er der ikke tegn på, at stigningen er af permanent karakter eller bliver langvarig. |
| --- | --- |

(64)

Som det fremgår af den i betragtning 42 nævnte beretning fra Kommissionen, er de polske jordbærproducenter en opsplittet erhvervsgren, og de vil sandsynligvis ikke kunne nå ud til andre markeder end den lokale fryseindustri. Derfor ville forværringen af fryseindustriens finansielle situation få betydelige konsekvenser for producenterne. Efter undersøgelsesperioden steg markedspriserne igen til et ikke-skadevoldende niveau, og importen fra Kina faldt, men selvom det måske i et vist omfang kan skabe tvivl om, hvorvidt det er nødvendigt med foranstaltninger til at forbedre EF-erhvervsgrenens situation, er der ikke tegn på, at stigningen er af permanent karakter eller bliver langvarig.

| (65) | Under disse omstændigheder er det klart, at EF-erhvervsgrenen og producenterne ville drage fordel af, at der vedtages antidumpingforanstaltninger, og at foranstaltninger kunne medvirke til at stabilisere Fællesskabets marked. Priserne på frosne jordbær ville ikke blive trykket af importerede jordbær fra Kina. På den måde ville EF-producenterne kunne hæve priserne og opnå en rimelig fortjenstmargen. Det ville med stor sandsynlighed få positive følger for leverandørerne. Det konkluderes derfor, at det ville være i EF-erhvervsgrenens og jordbærproducenternes interesse, at der indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(65)

Under disse omstændigheder er det klart, at EF-erhvervsgrenen og producenterne ville drage fordel af, at der vedtages antidumpingforanstaltninger, og at foranstaltninger kunne medvirke til at stabilisere Fællesskabets marked. Priserne på frosne jordbær ville ikke blive trykket af importerede jordbær fra Kina. På den måde ville EF-producenterne kunne hæve priserne og opnå en rimelig fortjenstmargen. Det ville med stor sandsynlighed få positive følger for leverandørerne. Det konkluderes derfor, at det ville være i EF-erhvervsgrenens og jordbærproducenternes interesse, at der indføres foranstaltninger.

3.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (66) | Som følge af resultaterne i forbindelse med den foreløbige undersøgelse aflagde Kommissionen besøg hos yderligere to importører af den pågældende vare. Disse importører indfører den pågældende vare fra Kina, selvom de også begge forhandler jordbær produceret i EU; sidstnævnte tegner sig for 50-60 % af deres respektive indkøb. Det skal dog bemærkes, at handel med frosne jordbær kun udgør en del af deres aktiviteter og tegner sig for 30-50 % af deres samlede omsætning. Deres import fra Kina udgør ca. 14 % af den samlede import af den pågældende vare. Importørerne anses derfor for at være repræsentative. Begge importører gav udtryk for, at de var imod antidumpingforanstaltninger. Undersøgelsen har vist, at da efterspørgslen efter jordbær er bestemt af forbrugernes præferencer, som ikke vil blive påvirket af antidumpingforanstaltninger, vil efterspørgslen efter frosne jordbær sandsynligvis ikke ændre sig. Derfor vil importører sandsynligvis ikke blive påvirket af højere priser, da de vil kunne blive ved med at importere de samme mængder som før og med stor sandsynlighed kunne overføre en væsentlig del af de yderligere omkostninger i forbindelse med frosne jordbær til brugerne. Dette bekræftes af, at tidligere prisforskelle ikke har påvirket importørernes salgspriser og fortjenstmargener, som er forblevet forholdsvis stabile. |
| --- | --- |

(66)

Som følge af resultaterne i forbindelse med den foreløbige undersøgelse aflagde Kommissionen besøg hos yderligere to importører af den pågældende vare. Disse importører indfører den pågældende vare fra Kina, selvom de også begge forhandler jordbær produceret i EU; sidstnævnte tegner sig for 50-60 % af deres respektive indkøb. Det skal dog bemærkes, at handel med frosne jordbær kun udgør en del af deres aktiviteter og tegner sig for 30-50 % af deres samlede omsætning. Deres import fra Kina udgør ca. 14 % af den samlede import af den pågældende vare. Importørerne anses derfor for at være repræsentative. Begge importører gav udtryk for, at de var imod antidumpingforanstaltninger. Undersøgelsen har vist, at da efterspørgslen efter jordbær er bestemt af forbrugernes præferencer, som ikke vil blive påvirket af antidumpingforanstaltninger, vil efterspørgslen efter frosne jordbær sandsynligvis ikke ændre sig. Derfor vil importører sandsynligvis ikke blive påvirket af højere priser, da de vil kunne blive ved med at importere de samme mængder som før og med stor sandsynlighed kunne overføre en væsentlig del af de yderligere omkostninger i forbindelse med frosne jordbær til brugerne. Dette bekræftes af, at tidligere prisforskelle ikke har påvirket importørernes salgspriser og fortjenstmargener, som er forblevet forholdsvis stabile.

| (67) | Den foreløbige konklusion i forordningen om midlertidig told, dvs. at højere importpriser ikke forventes at få stor virkning for importørerne, bekræftes hermed. |
| --- | --- |

(67)

Den foreløbige konklusion i forordningen om midlertidig told, dvs. at højere importpriser ikke forventes at få stor virkning for importørerne, bekræftes hermed.

4.   Brugernes og forbrugernes interesser

4.1.   Samarbejdets omfang

| (68) | Som anført i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told var brugernes og forarbejdningsvirksomhedernes reaktion begrænset i begyndelsen. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse havde Kommissionen vanskeligt ved at indsamle og efterprøve data, som kunne underbygge brugerindustriens påstande. Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gjorde Kommissionen derfor en fornyet indsats for at tilskynde til samarbejde. Der blev aflagt supplerende kontrolbesøg hos otte brugervirksomheder. Fem af disse virksomheder leverede data, som kunne bruges til en konsekvensanalyse, der gav mening. Der blev indsamlet yderligere oplysninger og data. Med udgangspunkt i disse supplerende oplysninger foretog Kommissionens tjenestegrene en ny analyse af de virkninger, som foranstaltninger eventuelt kunne få for EF-brugerne. |
| --- | --- |

(68)

Som anført i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told var brugernes og forarbejdningsvirksomhedernes reaktion begrænset i begyndelsen. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse havde Kommissionen vanskeligt ved at indsamle og efterprøve data, som kunne underbygge brugerindustriens påstande. Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gjorde Kommissionen derfor en fornyet indsats for at tilskynde til samarbejde. Der blev aflagt supplerende kontrolbesøg hos otte brugervirksomheder. Fem af disse virksomheder leverede data, som kunne bruges til en konsekvensanalyse, der gav mening. Der blev indsamlet yderligere oplysninger og data. Med udgangspunkt i disse supplerende oplysninger foretog Kommissionens tjenestegrene en ny analyse af de virkninger, som foranstaltninger eventuelt kunne få for EF-brugerne.

| (69) | En interesseret part hævdede, at der ikke burde tages hensyn til dette samarbejde, da det ikke var blevet givet til kende inden fristen i indledningsmeddelelsen. I den forbindelse skal det bemærkes, at de samarbejdende virksomheder gav sig til kende og fremsatte bemærkninger om de midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser. |
| --- | --- |

(69)

En interesseret part hævdede, at der ikke burde tages hensyn til dette samarbejde, da det ikke var blevet givet til kende inden fristen i indledningsmeddelelsen. I den forbindelse skal det bemærkes, at de samarbejdende virksomheder gav sig til kende og fremsatte bemærkninger om de midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser.

| (70) | De oplysninger, der blev efterprøvet på stedet, tegner sig for ca. 9 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Endvidere var de forskellige brugersektorer repræsenteret; producenter af jordbærtilberedninger, som bruges i andre varer (f.eks. yoghurt), yoghurtproducenter og producenter af jordbærsyltetøj og -marmelade. Endelig tegner de samarbejdende sammenslutninger sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug af frosne jordbær. Det er almindelig praksis at anerkende et sådant niveau som værende repræsentativt. Derfor blev argumentet om manglende repræsentativitet afvist. |
| --- | --- |

(70)

De oplysninger, der blev efterprøvet på stedet, tegner sig for ca. 9 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Endvidere var de forskellige brugersektorer repræsenteret; producenter af jordbærtilberedninger, som bruges i andre varer (f.eks. yoghurt), yoghurtproducenter og producenter af jordbærsyltetøj og -marmelade. Endelig tegner de samarbejdende sammenslutninger sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug af frosne jordbær. Det er almindelig praksis at anerkende et sådant niveau som værende repræsentativt. Derfor blev argumentet om manglende repræsentativitet afvist.

4.2.   Foranstaltningernes indvirkning på omkostningerne

| (71) | Brugerindustrien hævdede, at Kommissionen ikke burde evaluere foranstaltningernes indvirkning ved blot at analysere en eventuel prisstigning på importerede jordbær fra Kina. Foranstaltninger ville få en bred vifte af konsekvenser for markedet, f.eks. også for frosne jordbær fra andre kilder. |
| --- | --- |

(71)

Brugerindustrien hævdede, at Kommissionen ikke burde evaluere foranstaltningernes indvirkning ved blot at analysere en eventuel prisstigning på importerede jordbær fra Kina. Foranstaltninger ville få en bred vifte af konsekvenser for markedet, f.eks. også for frosne jordbær fra andre kilder.

| (72) | En nærmere analyse har faktisk vist, at foranstaltninger med stor sandsynlighed vil forårsage en mere generel prisstigning, som ikke er begrænset til 34,2 % (den midlertidige toldsats) for jordbær fra Kina. De kan også føre til en prisstigning for EF-erhvervsgrenen på ca. 19 %, op til det beregnede ikke-skadevoldende niveau. Det ser faktisk ud til, at det er umuligt at undgå en sådan generel prisstigning, for til forskel fra andre sektorer og i betragtning af de begrænsninger, der følger af vejret og høstresultaterne, har EF-erhvervsgrenen sandsynligvis ikke mulighed for at anvende andre strategier, som f.eks. en forøgelse af afsætningen på markedet. Da EF-erhvervsgrenen og importen fra Kina tilsammen tegner sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug, er det endelig også meget sandsynligt, at andre lande, som eksporterer frosne jordbær til Fællesskabet, også vil hæve deres priser for at følge »de prisførende«. |
| --- | --- |

(72)

En nærmere analyse har faktisk vist, at foranstaltninger med stor sandsynlighed vil forårsage en mere generel prisstigning, som ikke er begrænset til 34,2 % (den midlertidige toldsats) for jordbær fra Kina. De kan også føre til en prisstigning for EF-erhvervsgrenen på ca. 19 %, op til det beregnede ikke-skadevoldende niveau. Det ser faktisk ud til, at det er umuligt at undgå en sådan generel prisstigning, for til forskel fra andre sektorer og i betragtning af de begrænsninger, der følger af vejret og høstresultaterne, har EF-erhvervsgrenen sandsynligvis ikke mulighed for at anvende andre strategier, som f.eks. en forøgelse af afsætningen på markedet. Da EF-erhvervsgrenen og importen fra Kina tilsammen tegner sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug, er det endelig også meget sandsynligt, at andre lande, som eksporterer frosne jordbær til Fællesskabet, også vil hæve deres priser for at følge »de prisførende«.

| (73) | Hvad angår brugernes jordbærrelaterede aktiviteter, vil indførelsen af told svarende til de midlertidige foranstaltninger under disse omstændigheder medføre en stigning i omkostningerne til input for brugerne på i gennemsnit ca. 6 %. En hel del af brugerne ville faktisk blive tvunget ud i en tabsgivende situation. Konklusionerne er baseret på de jordbærrelaterede aktiviteter, eftersom undersøgelsen fokuserer på frosne jordbær som den pågældende vare og ikke vedrører andre af de involverede virksomheders aktiviteter. I forbindelse med en skade- og dumpinganalyse er det også nødvendigt at sikre, at de samme aktiviteter sammenlignes, dvs. aktiviteter i tilknytning til den vare, der undersøges.
  Nedenstående tabel viser virkningen på de kontrollerede brugeres omkostninger:










  Virksomhed | Faktisk fortjeneste (undersøgelsesperioden) 2005 (5) | Fortjeneste på grundlag af tal for 2005 (undersøgelsesperioden), forudsat at priserne på jordbær, uanset oprindelse, stiger i overensstemmelse med angivelserne i betragtning 74, og at priserne ved videresalg forbliver uændrede (5) | Fortjeneste som i den foregående kolonne, men på grundlag af indberettede faktiske (eller forhøjede) priser ved videresalg for 2006 (5) | Jordbærvarernes andel af virksomhedens omsætning (2005) | Virksomhedens samlede rentabilitet (2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Virksomhed A | Mellem + 2 % og + 4 % | Mellem – 4 % og – 6 % | Mellem – 3,0 % og – 5,0 % | Mellem 25 % og 30 % | Mellem + 2,5 % og + 5,0 % |
| Virksomhed B | Mellem + 1,0 % og + 2,5 % | Mellem – 1,0 % og – 2,5 % | Ca. 0 % | Mellem 12 % og 17 % | Mellem + 4,0 % og + 5,5 % |
| Virksomhed C | Ca. 0 % | Ca. – 1 % | Mellem + 2 % og + 4 % | Mellem 5 % og 10 % | Ca. 0 % |
| Virksomhed D | Mellem + 12,0 % og + 14,0 % | Mellem + 4,0 % og + 8,0 % | Mellem + 3,0 % og + 5,0 % | Mellem 10 % og 15 % | Mellem + 5,0 % og + 8,0 % |
| Virksomhed E | Mellem + 3,0 % og + 5,0 % | Mellem – 4,0 % og – 6,0 % | Mellem – 7,0 % og – 9,0 % | Mellem 18 % og 23 % | Ca. 1 % |

(73)

Hvad angår brugernes jordbærrelaterede aktiviteter, vil indførelsen af told svarende til de midlertidige foranstaltninger under disse omstændigheder medføre en stigning i omkostningerne til input for brugerne på i gennemsnit ca. 6 %. En hel del af brugerne ville faktisk blive tvunget ud i en tabsgivende situation. Konklusionerne er baseret på de jordbærrelaterede aktiviteter, eftersom undersøgelsen fokuserer på frosne jordbær som den pågældende vare og ikke vedrører andre af de involverede virksomheders aktiviteter. I forbindelse med en skade- og dumpinganalyse er det også nødvendigt at sikre, at de samme aktiviteter sammenlignes, dvs. aktiviteter i tilknytning til den vare, der undersøges.

Nedenstående tabel viser virkningen på de kontrollerede brugeres omkostninger:

Virksomhed

Faktisk fortjeneste (undersøgelsesperioden) 2005 (5)

Fortjeneste på grundlag af tal for 2005 (undersøgelsesperioden), forudsat at priserne på jordbær, uanset oprindelse, stiger i overensstemmelse med angivelserne i betragtning 74, og at priserne ved videresalg forbliver uændrede (5)

Fortjeneste som i den foregående kolonne, men på grundlag af indberettede faktiske (eller forhøjede) priser ved videresalg for 2006 (5)

Jordbærvarernes andel af virksomhedens omsætning (2005)

Virksomhedens samlede rentabilitet (2005)

Virksomhed A

Mellem + 2 % og + 4 %

Mellem – 4 % og – 6 %

Mellem – 3,0 % og – 5,0 %

Mellem 25 % og 30 %

Mellem + 2,5 % og + 5,0 %

Virksomhed B

Mellem + 1,0 % og + 2,5 %

Mellem – 1,0 % og – 2,5 %

Ca. 0 %

Mellem 12 % og 17 %

Mellem + 4,0 % og + 5,5 %

Virksomhed C

Ca. 0 %

Ca. – 1 %

Mellem + 2 % og + 4 %

Mellem 5 % og 10 %

Ca. 0 %

Virksomhed D

Mellem + 12,0 % og + 14,0 %

Mellem + 4,0 % og + 8,0 %

Mellem + 3,0 % og + 5,0 %

Mellem 10 % og 15 %

Mellem + 5,0 % og + 8,0 %

Virksomhed E

Mellem + 3,0 % og + 5,0 %

Mellem – 4,0 % og – 6,0 %

Mellem – 7,0 % og – 9,0 %

Mellem 18 % og 23 %

Ca. 1 %

| (74) | De samarbejdende producenter af jordbærtilberedninger og syltetøj og marmelade ville blive mest påvirket af en stigning i jordbærpriserne. Det skyldes, at jordbær spiller en meget større rolle end andre ingredienser i syltetøjs- og marmeladeopskrifter. For de pågældende virksomheder ville faldet i fortjenstmargenen ligge på 7-8 procentpoint, og det ville udløse et tab på ca. 5 % for to af dem. |
| --- | --- |

(74)

De samarbejdende producenter af jordbærtilberedninger og syltetøj og marmelade ville blive mest påvirket af en stigning i jordbærpriserne. Det skyldes, at jordbær spiller en meget større rolle end andre ingredienser i syltetøjs- og marmeladeopskrifter. For de pågældende virksomheder ville faldet i fortjenstmargenen ligge på 7-8 procentpoint, og det ville udløse et tab på ca. 5 % for to af dem.

| (75) | For de samarbejdende yoghurtproducenter tegner udgifterne til jordbær sig for en forholdsvis mindre del af deres produktionsomkostninger, for udgifterne til mælkeprodukter indgår i beregningen for opskriften. Men det kunne konstateres, at deres fortjenstmargen i gennemsnit var ret lav. Selvom de samlede produktionsomkostninger i forbindelse med en given yoghurt kun stiger med 2 %, er det tilstrækkeligt til at ændre en fortjeneste på ca. 1 % til et tab på ca. 1 %. |
| --- | --- |

(75)

For de samarbejdende yoghurtproducenter tegner udgifterne til jordbær sig for en forholdsvis mindre del af deres produktionsomkostninger, for udgifterne til mælkeprodukter indgår i beregningen for opskriften. Men det kunne konstateres, at deres fortjenstmargen i gennemsnit var ret lav. Selvom de samlede produktionsomkostninger i forbindelse med en given yoghurt kun stiger med 2 %, er det tilstrækkeligt til at ændre en fortjeneste på ca. 1 % til et tab på ca. 1 %.

| (76) | Derfor kan foranstaltningernes virkning for brugerindustrien i form af en stigning i omkostningerne blive større end skønnet i forbindelse med den analyse, der førte til midlertidige foranstaltninger. Men som det fremgår af punkt 4.4 nedenfor, vil virkningen på omkostningerne sandsynligvis mærkes mindre på lang sigt. |
| --- | --- |

(76)

Derfor kan foranstaltningernes virkning for brugerindustrien i form af en stigning i omkostningerne blive større end skønnet i forbindelse med den analyse, der førte til midlertidige foranstaltninger. Men som det fremgår af punkt 4.4 nedenfor, vil virkningen på omkostningerne sandsynligvis mærkes mindre på lang sigt.

4.3.   Manglende muligheder for at overføre omkostningsstigninger i distributionskæden

| (77) | En brugersammenslutning hævdede, at told ville være til skade for EF-baserede brugere af frosne jordbær, som er konkurrencedygtige på verdensmarkedet. Sammenslutningen hævdede, at tolden ikke kunne overføres til kunderne (detailhandlere og distributører), eftersom mange brugere indgik langfristede fastpriskontrakter med disse kunder. De faste priser betyder, at brugerne skal finansiere eventuelle yderligere prisstigninger. Mange brugere hævdede og kunne dokumentere, at de store detailhandlere/distributører trykkede priserne, og at det var meget vanskeligt at hæve priserne. Det hævdedes, at priserne i kontrakterne mellem brugere og detailhandel fastsættes for en periode på fra seks måneder til et år. Derfor hævder brugerne, at de ikke har andet valg end at afholde de yderligere omkostninger selv. I betragtning af ovenstående må det antages, at brugerne sandsynligvis er nødt til at afholde de øgede udgifter, i det mindste på kort sigt. Men undersøgelsen har imidlertid også vist, at til trods for foranstaltningernes negative konsekvenser for rentabiliteten i forbindelse med varer, som den pågældende vare indgår i, ville brugervirksomhedernes samlede rentabilitet forblive positiv for de flestes vedkommende. |
| --- | --- |

(77)

En brugersammenslutning hævdede, at told ville være til skade for EF-baserede brugere af frosne jordbær, som er konkurrencedygtige på verdensmarkedet. Sammenslutningen hævdede, at tolden ikke kunne overføres til kunderne (detailhandlere og distributører), eftersom mange brugere indgik langfristede fastpriskontrakter med disse kunder. De faste priser betyder, at brugerne skal finansiere eventuelle yderligere prisstigninger. Mange brugere hævdede og kunne dokumentere, at de store detailhandlere/distributører trykkede priserne, og at det var meget vanskeligt at hæve priserne. Det hævdedes, at priserne i kontrakterne mellem brugere og detailhandel fastsættes for en periode på fra seks måneder til et år. Derfor hævder brugerne, at de ikke har andet valg end at afholde de yderligere omkostninger selv. I betragtning af ovenstående må det antages, at brugerne sandsynligvis er nødt til at afholde de øgede udgifter, i det mindste på kort sigt. Men undersøgelsen har imidlertid også vist, at til trods for foranstaltningernes negative konsekvenser for rentabiliteten i forbindelse med varer, som den pågældende vare indgår i, ville brugervirksomhedernes samlede rentabilitet forblive positiv for de flestes vedkommende.

| (78) | Omkostningsstigninger kan få en vis indvirkning på priserne, hvis de kan overføres til forbrugerne. Frugttilberedninger, navnlig yoghurt, indgår som en fast del af mange forbrugeres kost. Yoghurt med jordbærsmag tegner sig for ca. 20-30 % af yoghurtmarkedet, og selvom ingen forbrugersammenslutninger har fremsat bemærkninger, kan det ikke udelukkes, at en prisstigning kan få følger for forbrugerne, i det mindste på mellemlang sigt. Det samme gælder for syltetøj og marmelade. |
| --- | --- |

(78)

Omkostningsstigninger kan få en vis indvirkning på priserne, hvis de kan overføres til forbrugerne. Frugttilberedninger, navnlig yoghurt, indgår som en fast del af mange forbrugeres kost. Yoghurt med jordbærsmag tegner sig for ca. 20-30 % af yoghurtmarkedet, og selvom ingen forbrugersammenslutninger har fremsat bemærkninger, kan det ikke udelukkes, at en prisstigning kan få følger for forbrugerne, i det mindste på mellemlang sigt. Det samme gælder for syltetøj og marmelade.

4.4.   Tidsbegrænset virkning for brugerne

| (79) | Som det fremgår af punkt 4.3 og 4.4, vil foranstaltninger sandsynligvis få konsekvenser for omkostningerne i forbindelse med brugernes input af råvarer, og brugerne har endvidere anført, at de selv bliver nødt til at finansiere stigningen i omkostningerne i den periode, som kontrakten med detailhandelen omfatter. Det må dog formodes, at der bliver mulighed for at overføre en eventuel stigning i omkostningerne senere, for kontrakterne er af begrænset varighed. |
| --- | --- |

(79)

Som det fremgår af punkt 4.3 og 4.4, vil foranstaltninger sandsynligvis få konsekvenser for omkostningerne i forbindelse med brugernes input af råvarer, og brugerne har endvidere anført, at de selv bliver nødt til at finansiere stigningen i omkostningerne i den periode, som kontrakten med detailhandelen omfatter. Det må dog formodes, at der bliver mulighed for at overføre en eventuel stigning i omkostningerne senere, for kontrakterne er af begrænset varighed.

4.5.   EF-erhvervsgrenens forsyningsmuligheder

| (80) | De fleste brugere anførte, at udbuddet af polske jordbær af Senga Sengana-sorten er af afgørende betydning både for omfanget og kvaliteten af hele den række varer, som fremstilles af frosne jordbær. Derfor ville en forværring af EF-erhvervsgrenens situation få en betydelig negativ virkning for dem. Det kan ikke udelukkes, at brugerne i tilfælde af begrænset eller manglende udbud af polske jordbær på markedet ville få alvorlige problemer med at finde alternative forsyningskilder for de jordbærsorter, der dyrkes i Polen. Det ser faktisk ud til, at det er højst usandsynligt, at der kan findes sådanne alternative kilder, for brugerne har selv anført, at jordbær af den kvalitet, der findes i Polen, ikke findes andetsteds. Det kan heller ikke udelukkes, at brugerne selv i en situation med mindre konkurrence på markedet alligevel ville blive konfronteret med en prisstigning. |
| --- | --- |

(80)

De fleste brugere anførte, at udbuddet af polske jordbær af Senga Sengana-sorten er af afgørende betydning både for omfanget og kvaliteten af hele den række varer, som fremstilles af frosne jordbær. Derfor ville en forværring af EF-erhvervsgrenens situation få en betydelig negativ virkning for dem. Det kan ikke udelukkes, at brugerne i tilfælde af begrænset eller manglende udbud af polske jordbær på markedet ville få alvorlige problemer med at finde alternative forsyningskilder for de jordbærsorter, der dyrkes i Polen. Det ser faktisk ud til, at det er højst usandsynligt, at der kan findes sådanne alternative kilder, for brugerne har selv anført, at jordbær af den kvalitet, der findes i Polen, ikke findes andetsteds. Det kan heller ikke udelukkes, at brugerne selv i en situation med mindre konkurrence på markedet alligevel ville blive konfronteret med en prisstigning.

5.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (81) | Undersøgelsen har vist, at foranstaltningerne ikke alene ville være til fordel for EF-producenterne, som har ca. 2 700 ansatte, men også for de ca. 80 000 producenter, hvis eksistensgrundlag bygger mere eller mindre på jordbær. |
| --- | --- |

(81)

Undersøgelsen har vist, at foranstaltningerne ikke alene ville være til fordel for EF-producenterne, som har ca. 2 700 ansatte, men også for de ca. 80 000 producenter, hvis eksistensgrundlag bygger mere eller mindre på jordbær.

| (82) | Som beskrevet i betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, har brugerindustrien anført, at de er afhængige af EF-erhvervsgrenens leverancer af den pågældende vare for at kunne dække hele varerækken og forsyne markedet med en vare af høj kvalitet. Undersøgelsen har vist, at den cyklus, som EF-erhvervsgrenens råvarer indgår i, dvs. udsvingene i jordbærhøsten, har en betydelig indvirkning på priserne, hvilket også bekræftes af udviklingen efter undersøgelsesperioden. Men som beskrevet i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told var priserne så pressede i den sidste halvdel af den betragtede periode og undersøgelsesperioden, at EF-erhvervsgrenen var tvunget til at betale producenterne priser, som lå under produktionsomkostningerne, ved køb af friske jordbær. Det medførte, at nogle af producenterne ophørte med at dyrke jordbær. Selvom priserne er steget i 2006, ville forsyningerne af friske jordbær til EF-erhvervsgrenen og dermed også til brugerne helt klart kunne komme i fare, hvis tendensen med lave priser fra den betragtede periode skulle vende tilbage. |
| --- | --- |

(82)

Som beskrevet i betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, har brugerindustrien anført, at de er afhængige af EF-erhvervsgrenens leverancer af den pågældende vare for at kunne dække hele varerækken og forsyne markedet med en vare af høj kvalitet. Undersøgelsen har vist, at den cyklus, som EF-erhvervsgrenens råvarer indgår i, dvs. udsvingene i jordbærhøsten, har en betydelig indvirkning på priserne, hvilket også bekræftes af udviklingen efter undersøgelsesperioden. Men som beskrevet i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told var priserne så pressede i den sidste halvdel af den betragtede periode og undersøgelsesperioden, at EF-erhvervsgrenen var tvunget til at betale producenterne priser, som lå under produktionsomkostningerne, ved køb af friske jordbær. Det medførte, at nogle af producenterne ophørte med at dyrke jordbær. Selvom priserne er steget i 2006, ville forsyningerne af friske jordbær til EF-erhvervsgrenen og dermed også til brugerne helt klart kunne komme i fare, hvis tendensen med lave priser fra den betragtede periode skulle vende tilbage.

| (83) | Den nærmere undersøgelse har tydeligt vist, at antidumpingtolden i så fald ville få store konsekvenser for brugerne. Tolden ville medføre en forringelse af rentabiliteten og muligvis finansielle tab — i nogle tilfælde endog store — for en række brugere, navnlig fordi prisstigningen ikke kan overføres til distributøren/detailhandelen på kort sigt. Virkningerne er dog meget mindre udtalte, hvis man ser på den samlede rentabilitet hos de brugere, der indgår i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(83)

Den nærmere undersøgelse har tydeligt vist, at antidumpingtolden i så fald ville få store konsekvenser for brugerne. Tolden ville medføre en forringelse af rentabiliteten og muligvis finansielle tab — i nogle tilfælde endog store — for en række brugere, navnlig fordi prisstigningen ikke kan overføres til distributøren/detailhandelen på kort sigt. Virkningerne er dog meget mindre udtalte, hvis man ser på den samlede rentabilitet hos de brugere, der indgår i undersøgelsen.

| (84) | Brugerindustrien har anført, at fastpriskontrakterne med brugerindustrien forhindrer forarbejdningsindustrien i at overføre omkostningsstigningen til detailhandelen i tilfælde af foranstaltninger. Da kontrakterne er tidsbegrænsede, må det dog også antages, at de kun vil forhindre brugerindustrien i at overføre omkostningsstigningen i en periode på 6-12 måneder. |
| --- | --- |

(84)

Brugerindustrien har anført, at fastpriskontrakterne med brugerindustrien forhindrer forarbejdningsindustrien i at overføre omkostningsstigningen til detailhandelen i tilfælde af foranstaltninger. Da kontrakterne er tidsbegrænsede, må det dog også antages, at de kun vil forhindre brugerindustrien i at overføre omkostningsstigningen i en periode på 6-12 måneder.

| (85) | Det viser sig således, at endelige foranstaltninger ville få en væsentlig indvirkning på brugere af frosne jordbær, men at følgerne sandsynligvis kun ville være af begrænset varighed. Derimod ville det få store og langvarige negative følger for EF-erhvervsgrenen og producenterne, hvis der ikke blev indført foranstaltninger, og prisfaldet fik lov til at gøre sig gældende igen. |
| --- | --- |

(85)

Det viser sig således, at endelige foranstaltninger ville få en væsentlig indvirkning på brugere af frosne jordbær, men at følgerne sandsynligvis kun ville være af begrænset varighed. Derimod ville det få store og langvarige negative følger for EF-erhvervsgrenen og producenterne, hvis der ikke blev indført foranstaltninger, og prisfaldet fik lov til at gøre sig gældende igen.

| (86) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til at undlade at indføre antidumpingtold på importen af frosne jordbær med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(86)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til at undlade at indføre antidumpingtold på importen af frosne jordbær med oprindelse i Kina.

F.   INDFØRELSE AF ENDELIGE FORANSTALTNINGER

1.   De endelige foranstaltningers form

| (87) | På grundlag af de endelige konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingeksporten påfører EF-erhvervsgrenen yderligere skade. |
| --- | --- |

(87)

På grundlag af de endelige konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingeksporten påfører EF-erhvervsgrenen yderligere skade.

| (88) | Antidumpingforanstaltninger kan antage forskellige former. Kommissionen har et stort spillerum med hensyn til at vælge foranstaltningernes form, men formålet er fortsat at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. I forordningen om midlertidig told blev der i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told fastsat en værditold på 0 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, 12,6 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, og 34,2 % for alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(88)

Antidumpingforanstaltninger kan antage forskellige former. Kommissionen har et stort spillerum med hensyn til at vælge foranstaltningernes form, men formålet er fortsat at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. I forordningen om midlertidig told blev der i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told fastsat en værditold på 0 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, 12,6 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, og 34,2 % for alle andre virksomheder.

| (89) | Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, steg prisen på den pågældende vare på Fællesskabets marked med +/– 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden, jf. betragtning 51. Da det drejer sig om en ret homogen vare, og foranstaltningerne under disse omstændigheder helst ikke skulle lægge en uforholdsmæssig stor byrde på brugerne, anses minimumsimportpriser for at være den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning. Det skal bemærkes, at minimumsimportpriser tjener det samme formål som værditold, nemlig at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Med den form for told, betales der ikke told af import, hvis cif-prisen, Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end minimumsimportprisen. Hvis importen foretages til en lavere pris, betales der et beløb svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen. |
| --- | --- |

(89)

Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, steg prisen på den pågældende vare på Fællesskabets marked med +/– 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden, jf. betragtning 51. Da det drejer sig om en ret homogen vare, og foranstaltningerne under disse omstændigheder helst ikke skulle lægge en uforholdsmæssig stor byrde på brugerne, anses minimumsimportpriser for at være den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning. Det skal bemærkes, at minimumsimportpriser tjener det samme formål som værditold, nemlig at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Med den form for told, betales der ikke told af import, hvis cif-prisen, Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end minimumsimportprisen. Hvis importen foretages til en lavere pris, betales der et beløb svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.

| (90) | Minimumsimportprisen er blevet fastsat på grundlag af de samme resultater, navnlig de samme dumpingmargener og prisunderbud, jf. forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(90)

Minimumsimportprisen er blevet fastsat på grundlag af de samme resultater, navnlig de samme dumpingmargener og prisunderbud, jf. forordningen om midlertidig told.

| (91) | Ved beregningen af minimumsimportprisen er der både taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og de toldbeløb, som er nødvendige for at fjerne den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(91)

Ved beregningen af minimumsimportprisen er der både taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og de toldbeløb, som er nødvendige for at fjerne den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

2.   Skadestærskel

| (92) | I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør den endelige told svare til dumping- eller skadesmargenen, alt efter hvilken der er lavest. Derfor skulle der fastsættes en ikke-skadevoldende pris eller ikke-skadevoldende minimumsimportpris for at kunne anvende reglen. Den ikke-skadevoldende minimumsimportpris blev dernæst sammenlignet med en virksomhedsspecifik ikke-dumpet minimumsimportpris, som var baseret på den normale værdi, justeret efter nettoprisen, frit Fællesskabets grænse. |
| --- | --- |

(92)

I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør den endelige told svare til dumping- eller skadesmargenen, alt efter hvilken der er lavest. Derfor skulle der fastsættes en ikke-skadevoldende pris eller ikke-skadevoldende minimumsimportpris for at kunne anvende reglen. Den ikke-skadevoldende minimumsimportpris blev dernæst sammenlignet med en virksomhedsspecifik ikke-dumpet minimumsimportpris, som var baseret på den normale værdi, justeret efter nettoprisen, frit Fællesskabets grænse.

| (93) | Ved beregningen af den ikke-skadevoldende pris skulle der tages hensyn til det toldniveau, som var nødvendigt, for at EF-erhvervsgrenen kunne dække produktionsomkostningerne og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår. I mangel af bemærkninger fra interesserede parter blev de samme kriterier, som dem der er beskrevet i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told, anvendt til at fastlægge en fortjenstmargen på 6,5 %. |
| --- | --- |

(93)

Ved beregningen af den ikke-skadevoldende pris skulle der tages hensyn til det toldniveau, som var nødvendigt, for at EF-erhvervsgrenen kunne dække produktionsomkostningerne og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår. I mangel af bemærkninger fra interesserede parter blev de samme kriterier, som dem der er beskrevet i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told, anvendt til at fastlægge en fortjenstmargen på 6,5 %.

| (94) | Der blev importeret frosne jordbær under tre forskellige koder i den kombinerede nomenklatur (KN-koder) med forskellige toldniveauer, afhængig af mængden af tilsat sukker eller andre sødemidler i de importerede varer. For at kunne tage hensyn til de forskellige toldniveauer skulle der fastsættes særskilte minimumsimportpriser for de enkelte KN-koder. |
| --- | --- |

(94)

Der blev importeret frosne jordbær under tre forskellige koder i den kombinerede nomenklatur (KN-koder) med forskellige toldniveauer, afhængig af mængden af tilsat sukker eller andre sødemidler i de importerede varer. For at kunne tage hensyn til de forskellige toldniveauer skulle der fastsættes særskilte minimumsimportpriser for de enkelte KN-koder.

| (95) | Som det fremgår af betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kunne det konstateres, at en kinesisk eksporterende producent ikke eksporterede frosne jordbær til dumpingpriser. Derfor vil der ikke blive anvendt antidumpingforanstaltninger i forbindelse med den pågældende virksomheds eksport. |
| --- | --- |

(95)

Som det fremgår af betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kunne det konstateres, at en kinesisk eksporterende producent ikke eksporterede frosne jordbær til dumpingpriser. Derfor vil der ikke blive anvendt antidumpingforanstaltninger i forbindelse med den pågældende virksomheds eksport.

| (96) | I alle andre tilfælde kunne det konstateres, at den ikke-skadevoldende minimumsimportpris på 684,20 EUR, som anvendes på hele den kinesiske eksport, var lavere end de respektive ikke-dumpede minimumsimportpriser. Minimumsimportprisen er derfor fastsat således, at den svarer til den ikke-skadevoldende minimumsimportpris for al anden eksport fra Kina. |
| --- | --- |

(96)

I alle andre tilfælde kunne det konstateres, at den ikke-skadevoldende minimumsimportpris på 684,20 EUR, som anvendes på hele den kinesiske eksport, var lavere end de respektive ikke-dumpede minimumsimportpriser. Minimumsimportprisen er derfor fastsat således, at den svarer til den ikke-skadevoldende minimumsimportpris for al anden eksport fra Kina.

| (97) | Ved import til en cif-pris, Fællesskabets grænse, som svarer til eller er højere end minimumsimportprisen, skal der ikke betales told. Men ved import til priser, som er lavere end minimumsimportprisen, skal der betales told svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen. |
| --- | --- |

(97)

Ved import til en cif-pris, Fællesskabets grænse, som svarer til eller er højere end minimumsimportprisen, skal der ikke betales told. Men ved import til priser, som er lavere end minimumsimportprisen, skal der betales told svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.

3.   Endelig opkrævning af midlertidig told

| (98) | Den midlertidige værditold på 0-34,2 %, der blev opkrævet af importerede varer i perioden fra den 19. oktober 2006, frigives. Endelig opkrævning af værditold ville ikke stå i et rimeligt forhold til den skadevoldende dumping, der fjernes, eftersom priserne i perioden lå væsentligt over minimumsimportprisen. |
| --- | --- |

(98)

Den midlertidige værditold på 0-34,2 %, der blev opkrævet af importerede varer i perioden fra den 19. oktober 2006, frigives. Endelig opkrævning af værditold ville ikke stå i et rimeligt forhold til den skadevoldende dumping, der fjernes, eftersom priserne i perioden lå væsentligt over minimumsimportprisen.

4.   Håndhævelse af minimumsimportprisen

| (99) | En toldordning med minimumsimportpriser kan være vanskeligere at håndhæve og mere udsat for fejlagtig toldanmeldelse af varer end andre former for foranstaltninger. I betragtning af risikoen for kompensationsordninger i denne sektor er det faktisk nødvendigt at indføre et system med dobbelte foranstaltninger. Systemet med dobbelte foranstaltninger omfatter en minimumsimportpris og en fast told. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, blev den faste told beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige skadesmargen, da det kunne konstateres, at den var lavere end den vejede gennemsnitlige dumpingmargen. For at sikre at minimumsimportprisen rent faktisk overholdes, bør importørerne gøres bekendt med, at hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at i) den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter import), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og ii) prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, finder en fast told anvendelse på de relevante transaktioner med tilbagevirkende kraft, medmindre anvendelsen af en fast told plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen. I et sådant tilfælde opkræves der told svarende til forskellen mellem minimumsimportprisen og prisen efter importen. Toldmyndighederne bør straks informere Kommissionen, når de finder tegn på fejlagtige angivelser. |
| --- | --- |

(99)

En toldordning med minimumsimportpriser kan være vanskeligere at håndhæve og mere udsat for fejlagtig toldanmeldelse af varer end andre former for foranstaltninger. I betragtning af risikoen for kompensationsordninger i denne sektor er det faktisk nødvendigt at indføre et system med dobbelte foranstaltninger. Systemet med dobbelte foranstaltninger omfatter en minimumsimportpris og en fast told. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, blev den faste told beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige skadesmargen, da det kunne konstateres, at den var lavere end den vejede gennemsnitlige dumpingmargen. For at sikre at minimumsimportprisen rent faktisk overholdes, bør importørerne gøres bekendt med, at hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at i) den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter import), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og ii) prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, finder en fast told anvendelse på de relevante transaktioner med tilbagevirkende kraft, medmindre anvendelsen af en fast told plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen. I et sådant tilfælde opkræves der told svarende til forskellen mellem minimumsimportprisen og prisen efter importen. Toldmyndighederne bør straks informere Kommissionen, når de finder tegn på fejlagtige angivelser.

| (100) | I denne forbindelse og for at besvare de spørgsmål, der er rejst, vil Kommissionen gennem et system med to søjler sikre, at foranstaltningerne fortsat er relevante og også overholdes fuldt ud. For det første henvises der til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (6), bl.a. til artikel 78, hvorefter toldmyndighederne kan foretage kontrol af handelsdokumenter og -data vedrørende import eller eksport af de pågældende varer eller senere erhvervsmæssige transaktioner med de samme varer. Kontrollen kan gennemføres over for klarereren og alle andre personer, som direkte eller indirekte af forretningsmæssige grunde er berørt af transaktionerne, samt alle andre personer, der i kraft af deres erhverv måtte være i besiddelse af de nævnte dokumenter og data. Myndighederne kan også undersøge varerne. |
| --- | --- |

(100)

I denne forbindelse og for at besvare de spørgsmål, der er rejst, vil Kommissionen gennem et system med to søjler sikre, at foranstaltningerne fortsat er relevante og også overholdes fuldt ud. For det første henvises der til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (6), bl.a. til artikel 78, hvorefter toldmyndighederne kan foretage kontrol af handelsdokumenter og -data vedrørende import eller eksport af de pågældende varer eller senere erhvervsmæssige transaktioner med de samme varer. Kontrollen kan gennemføres over for klarereren og alle andre personer, som direkte eller indirekte af forretningsmæssige grunde er berørt af transaktionerne, samt alle andre personer, der i kraft af deres erhverv måtte være i besiddelse af de nævnte dokumenter og data. Myndighederne kan også undersøge varerne.

| (101) | For bedst muligt at imødegå risikoen for overvæltning af foranstaltningerne, især mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, bekendtgør Kommissionen herved for det andet, at den omgående har til hensigt at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, og eventuelt vil gøre import til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, hvis der fremlægges beviser for en sådan adfærd. |
| --- | --- |

(101)

For bedst muligt at imødegå risikoen for overvæltning af foranstaltningerne, især mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, bekendtgør Kommissionen herved for det andet, at den omgående har til hensigt at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, og eventuelt vil gøre import til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, hvis der fremlægges beviser for en sådan adfærd.

| (102) | Kommissionen vil bl.a. benytte sig af oplysninger fra nationale toldmyndigheder om overvågning af importen og af oplysninger, der afgives af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 — |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen vil bl.a. benytte sig af oplysninger fra nationale toldmyndigheder om overvågning af importen og af oplysninger, der afgives af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.

2.   Den endelige antidumpingtold for Yantai Yongchang Foodstuff udgør:

| Virksomhed | Endelig told | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 0,0 % | A779 |

Virksomhed

Endelig told

Taric-tillægskode

Yantai Yongchang Foodstuff

0,0 %

A779

3.   For alle andre virksomheder udgør den endelige antidumpingtold forskellen imellem den i stk. 4 fastsatte minimumsimportpris og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, hvis sidstnævnte er lavere end førstnævnte. Der opkræves ingen told, hvis nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end den tilsvarende minimumsimportpris, der er fastsat i stk. 4.

4.   For så vidt angår stk. 3, finder den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, anvendelse. Hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter importen), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og at prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, anvendes den faste antidumpingtold i kolonne 3 eller 4 i nedenstående tabel, medmindre anvendelsen af den faste told i kolonne 3 eller 4 plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen i kolonne 2 i nedenstående tabel. I så fald anvendes et toldbeløb svarende til forskellen mellem den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, og prisen efter importen. Når en sådan fast antidumpingtold opkræves med tilbagevirkende kraft, sker dette med fradrag af tidligere betalt antidumpingtold beregnet på grundlag af minimumsimportprisen.

| KN-kode og præsentation af jordbær | Minimumsimportpris EUR/ton af varens nettovægt | Fast told EUR/ton af varens nettovægt for Dandong Junao Foodstuff
  (Taric-tillægskode A780) | Fast told EUR/ton af varens nettovægt for alle andre virksomheder
  (Taric-tillægskode A999) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på over 13 vægtprocent (KN 0811 10 11) | 496,8 | 62,6 | 169,9 |
| Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på ikke over 13 vægtprocent (KN 0811 10 19) | 566,3 | 71,3 | 193,7 |
| Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler (KN 0811 10 90) | 598 | 75,3 | 204,5 |

KN-kode og præsentation af jordbær

Minimumsimportpris EUR/ton af varens nettovægt

Fast told EUR/ton af varens nettovægt for Dandong Junao Foodstuff

(Taric-tillægskode A780)

Fast told EUR/ton af varens nettovægt for alle andre virksomheder

(Taric-tillægskode A999)

Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på over 13 vægtprocent (KN 0811 10 11)

496,8

62,6

169,9

Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på ikke over 13 vægtprocent (KN 0811 10 19)

566,3

71,3

193,7

Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler (KN 0811 10 90)

598

75,3

204,5

5.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (7), reduceres den antidumpingtold, der er beregnet ud fra stk. 3 og 4 ovenfor, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

6.   Medmindre andet er fastsat, finder de gældende bestemmelser om told anvendelse.

Artikel 2

De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1551/2006 om import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2007.

På Rådets vegne

Horst SEEHOFER

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 287 af 18.10.2006, s. 3.

2

(3)  Beretning af 28. juni 2006 fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning (KOM(2006) 345) vedlagt Kommissionens arbejdsdokument »Review of the sector of soft fruits and cherries intended for processing in the EU« (SEC(2006) 838) som bilag.

3

(4)  Vedtaget på mødet den 12. oktober 2006, del 2, foreløbig udgave, P-6 TA PROV(2006) 10-12, PE 378/412, s. 69.

4

(5)  Kun for jordbærrelateret aktivitet.

5

(6)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

6

(7)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 214/2007 (EUT L 62 af 1.3.2007, s. 6).

7

---

| 17.4.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 100/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 100/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 408/2007

af 16. april 2007

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. april 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2007.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 16. april 2007 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 70,4 |
| TN | 139,0 |
| TR | 155,3 |
| ZZ | 121,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 54,5 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 125,2 |
| 0709 90 70 | MA | 51,1 |
| TR | 120,3 |
| ZZ | 85,7 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 84,1 |
| ZZ | 163,2 |
| 0805 10 20 | EG | 46,3 |
| IL | 64,9 |
| MA | 42,9 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0805 50 10 | IL | 62,4 |
| TR | 38,7 |
| ZZ | 50,6 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 82,9 |
| CA | 124,4 |
| CL | 85,3 |
| CN | 69,5 |
| NZ | 120,5 |
| US | 122,5 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,3 |
| CL | 92,0 |
| ZA | 87,9 |
| ZZ | 86,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

70,4

TN

139,0

TR

155,3

ZZ

121,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

54,5

TR

149,2

ZZ

125,2

0709 90 70

MA

51,1

TR

120,3

ZZ

85,7

0709 90 80

EG

242,2

IL

84,1

ZZ

163,2

0805 10 20

EG

46,3

IL

64,9

MA

42,9

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

56,9

0805 50 10

IL

62,4

TR

38,7

ZZ

50,6

0808 10 80

AR

78,9

BR

82,9

CA

124,4

CL

85,3

CN

69,5

NZ

120,5

US

122,5

UY

48,7

ZA

84,5

ZZ

90,8

0808 20 50

AR

80,3

CL

92,0

ZA

87,9

ZZ

86,7

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 17.4.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 100/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 409/2007

af 16. april 2007

om erstatning af bilag I og II til Rådets forordning (EF) nr. 673/2005 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 673/2005 af 25. april 2005 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (1), særlig artikel 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Da USA undlod at bringe Continued Dumping and Subsidy Offset Act (CDSOA) i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til WTO-aftalerne, blev der ved forordning (EF) nr. 673/2005 indført en tillægstold i form af en værditold på 15 % på importen af visse produkter med oprindelse i USA fra den 1. maj 2005. I overensstemmelse med WTO's tilladelse til at suspendere anvendelsen af indrømmelser over for USA skal Kommissionen afpasse suspensionsniveauet årligt efter niveauet for den annullation eller forringelse, som CDSOA forårsagede for Fællesskabet på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

(1)

Da USA undlod at bringe Continued Dumping and Subsidy Offset Act (CDSOA) i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til WTO-aftalerne, blev der ved forordning (EF) nr. 673/2005 indført en tillægstold i form af en værditold på 15 % på importen af visse produkter med oprindelse i USA fra den 1. maj 2005. I overensstemmelse med WTO's tilladelse til at suspendere anvendelsen af indrømmelser over for USA skal Kommissionen afpasse suspensionsniveauet årligt efter niveauet for den annullation eller forringelse, som CDSOA forårsagede for Fællesskabet på det pågældende tidspunkt.

| (2) | CDSOA-udbetalingerne for de seneste år, for hvilke der foreligger data, vedrører antidumping- og udligningstold, som er opkrævet i regnskabsåret 2006 (1. oktober 2005 til 30. september 2006). På grundlag af data offentliggjort af United States' Customs and Border Protection er niveauet af annullation eller forringelse forårsaget for Fællesskabet blevet beregnet til 81,19 mio. USD. |
| --- | --- |

(2)

CDSOA-udbetalingerne for de seneste år, for hvilke der foreligger data, vedrører antidumping- og udligningstold, som er opkrævet i regnskabsåret 2006 (1. oktober 2005 til 30. september 2006). På grundlag af data offentliggjort af United States' Customs and Border Protection er niveauet af annullation eller forringelse forårsaget for Fællesskabet blevet beregnet til 81,19 mio. USD.

| (3) | Da niveauet af annullation eller forringelse og følgelig niveauet af suspension er steget, bør de første 32 produkter på listen i bilag II til forordning (EF) nr. 673/2005, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 632/2006, føjes til listen i bilag I til samme forordning. |
| --- | --- |

(3)

Da niveauet af annullation eller forringelse og følgelig niveauet af suspension er steget, bør de første 32 produkter på listen i bilag II til forordning (EF) nr. 673/2005, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 632/2006, føjes til listen i bilag I til samme forordning.

| (4) | Virkningerne af tillægsimporttolden i form af en værditold på 15 % på importen fra USA af produkterne i det ændrede bilag I repræsenterer i et år en handelsværdi på ikke over 81,19 mio. USD. |
| --- | --- |

(4)

Virkningerne af tillægsimporttolden i form af en værditold på 15 % på importen fra USA af produkterne i det ændrede bilag I repræsenterer i et år en handelsværdi på ikke over 81,19 mio. USD.

| (5) | Artikel 6, stk. 1, og artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 673/2005 indeholder særlige fritagelser for tillægstolden. Da anvendelsen af disse fritagelser afhænger af visse betingelser, som skal være opfyldt, inden den dato, hvor forordning (EF) nr. 673/2005 enten trådte i kraft eller fandt anvendelse, kan fritagelserne ikke i praksis gælde for import af de 32 produkter, som nu føjes til listen i bilag I. Der bør derfor vedtages særlige bestemmelser for at gøre disse fritagelser effektive ved import af de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 6, stk. 1, og artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 673/2005 indeholder særlige fritagelser for tillægstolden. Da anvendelsen af disse fritagelser afhænger af visse betingelser, som skal være opfyldt, inden den dato, hvor forordning (EF) nr. 673/2005 enten trådte i kraft eller fandt anvendelse, kan fritagelserne ikke i praksis gælde for import af de 32 produkter, som nu føjes til listen i bilag I. Der bør derfor vedtages særlige bestemmelser for at gøre disse fritagelser effektive ved import af de pågældende produkter.

| (6) | For at hindre omgåelse af tillægstolden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(6)

For at hindre omgåelse af tillægstolden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Handelsretaliering — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Handelsretaliering —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 673/2005 erstattes af bilag I til nærværende forordning.

Artikel 2

Bilag II til forordning (EF) nr. 673/2005 erstattes af bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

1.   Produkter, for hvilke der før datoen for nærværende forordnings ikrafttræden er udstedt en importlicens med fritagelse for eller en nedsættelse af told, pålægges ikke tillægstold, såfremt de tariferes under en af følgende KN-koder (2): 4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 og 9406 00 11.

2.   Produkter, for hvilke det kan dokumenteres, at de allerede var under forsendelse til Fællesskabet på datoen for nærværende forordnings anvendelse, og hvis bestemmelsessted ikke kunne ændres, pålægges ikke tillægstold, såfremt de tariferes under en af følgende KN-koder (3): 4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 og 9406 00 11.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. maj 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2007.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 110 af 30.4.2005, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 632/2006 (EUT L 111 af 25.4.2006, s. 5).

1

(2)  Beskrivelsen af produkter, som tariferes under disse koder, findes i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1). Ændret ved forordning (EF) nr. 493/2005 (EUT L 82 af 31.3.2005, s. 1).

2

(3)  Beskrivelsen af produkter, som tariferes under disse koder, findes i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1). Ændret ved forordning (EF) nr. 493/2005 (EUT L 82 af 31.3.2005, s. 1).

3

---

BILAG I

Produkter, der er omfattet af tillægstold, identificeres ved den ottecifrede KN-kode. Beskrivelsen af produkter, som tariferes under disse koder, findes i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), ændret ved forordning (EF) nr. 493/2005 (2).

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

| | 4818 20 10 |
| --- | --- |

4818 20 10

| | 9403 70 90 |
| --- | --- |

9403 70 90

| | 6110 90 10 |
| --- | --- |

6110 90 10

| | 6110 19 10 |
| --- | --- |

6110 19 10

| | 6110 19 90 |
| --- | --- |

6110 19 90

| | 6110 12 10 |
| --- | --- |

6110 12 10

| | 6110 11 10 |
| --- | --- |

6110 11 10

| | 6110 30 10 |
| --- | --- |

6110 30 10

| | 6110 12 90 |
| --- | --- |

6110 12 90

| | 6110 20 10 |
| --- | --- |

6110 20 10

| | 6110 11 30 |
| --- | --- |

6110 11 30

| | 6110 11 90 |
| --- | --- |

6110 11 90

| | 6110 90 90 |
| --- | --- |

6110 90 90

| | 6110 30 91 |
| --- | --- |

6110 30 91

| | 6110 30 99 |
| --- | --- |

6110 30 99

| | 6110 20 99 |
| --- | --- |

6110 20 99

| | 6110 20 91 |
| --- | --- |

6110 20 91

| | 9608 10 10 |
| --- | --- |

9608 10 10

| | 6402 19 00 |
| --- | --- |

6402 19 00

| | 6404 11 00 |
| --- | --- |

6404 11 00

| | 6403 19 00 |
| --- | --- |

6403 19 00

| | 6105 20 90 |
| --- | --- |

6105 20 90

| | 6105 20 10 |
| --- | --- |

6105 20 10

| | 6106 10 00 |
| --- | --- |

6106 10 00

| | 6206 40 00 |
| --- | --- |

6206 40 00

| | 6205 30 00 |
| --- | --- |

6205 30 00

| | 6206 30 00 |
| --- | --- |

6206 30 00

| | 6105 10 00 |
| --- | --- |

6105 10 00

| | 6205 20 00 |
| --- | --- |

6205 20 00

| | 9406 00 11 |
| --- | --- |

9406 00 11

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

(2)  EUT L 82 af 31.3.2005, s. 1.

---

BILAG II

Produkter i dette bilag identificeres ved den ottecifrede KN-kode. Beskrivelsen af produkter, som tariferes under disse koder, findes i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87, ændret ved forordning (EF) nr. 493/2005.

| | 9406 00 38 |
| --- | --- |

9406 00 38

| | 6101 30 10 |
| --- | --- |

6101 30 10

| | 6102 30 10 |
| --- | --- |

6102 30 10

| | 6201 12 10 |
| --- | --- |

6201 12 10

| | 6201 13 10 |
| --- | --- |

6201 13 10

| | 6102 30 90 |
| --- | --- |

6102 30 90

| | 6201 92 00 |
| --- | --- |

6201 92 00

| | 6101 30 90 |
| --- | --- |

6101 30 90

| | 6202 93 00 |
| --- | --- |

6202 93 00

| | 6202 11 00 |
| --- | --- |

6202 11 00

| | 6201 13 90 |
| --- | --- |

6201 13 90

| | 6201 93 00 |
| --- | --- |

6201 93 00

| | 6201 12 90 |
| --- | --- |

6201 12 90

| | 6204 42 00 |
| --- | --- |

6204 42 00

| | 6104 43 00 |
| --- | --- |

6104 43 00

| | 6204 49 10 |
| --- | --- |

6204 49 10

| | 6204 44 00 |
| --- | --- |

6204 44 00

| | 6204 43 00 |
| --- | --- |

6204 43 00

| | 6203 42 31 |
| --- | --- |

6203 42 31

| | 6204 62 31 |
| --- | --- |

6204 62 31

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 17.4.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 100/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 100/20

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26. marts 2007

om markedsføring i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3), der er genetisk modificeret med henblik på tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat

(meddelt under nummer K(2007) 1234)

(Kun den nederlandske og den franske udgave er autentiske)

(2007/232/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (1), særlig artikel 18, stk. 1, første afsnit,

efter høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge direktiv 2001/18/EF må et produkt, der indeholder eller består af en genetisk modificeret organisme eller en kombination af genetisk modificerede organismer, først markedsføres, efter at de berørte myndigheder har givet skriftlig tilladelse hertil i overensstemmelse med proceduren i samme direktiv. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge direktiv 2001/18/EF må et produkt, der indeholder eller består af en genetisk modificeret organisme eller en kombination af genetisk modificerede organismer, først markedsføres, efter at de berørte myndigheder har givet skriftlig tilladelse hertil i overensstemmelse med proceduren i samme direktiv.

| (2) | Bayer BioScience nv har forelagt de belgiske myndigheder en anmeldelse om markedsføring af de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3). |
| --- | --- |

(2)

Bayer BioScience nv har forelagt de belgiske myndigheder en anmeldelse om markedsføring af de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3).

| (3) | Anmeldelsen omfattede dyrkning og import i EF af de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) med henblik på anvendelse som al anden raps, herunder som eller i foder, dog ikke som eller i fødevarer. |
| --- | --- |

(3)

Anmeldelsen omfattede dyrkning og import i EF af de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) med henblik på anvendelse som al anden raps, herunder som eller i foder, dog ikke som eller i fødevarer.

| (4) | De belgiske myndigheder har efter proceduren i artikel 14 i direktiv 2001/18/EF udarbejdet en vurderingsrapport, som er tilsendt Kommissionen og myndighederne i de andre medlemsstater. Det konkluderes i vurderingsrapporten, at der bør gives tilladelse til markedsføring af de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) til import og forarbejdning og de samme anvendelser som for al anden majs, dog ikke dyrkning, som der var søgt om. |
| --- | --- |

(4)

De belgiske myndigheder har efter proceduren i artikel 14 i direktiv 2001/18/EF udarbejdet en vurderingsrapport, som er tilsendt Kommissionen og myndighederne i de andre medlemsstater. Det konkluderes i vurderingsrapporten, at der bør gives tilladelse til markedsføring af de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) til import og forarbejdning og de samme anvendelser som for al anden majs, dog ikke dyrkning, som der var søgt om.

| (5) | Myndighederne i nogle af medlemsstaterne har fremsat indvendinger mod markedsføring af produktet. |
| --- | --- |

(5)

Myndighederne i nogle af medlemsstaterne har fremsat indvendinger mod markedsføring af produktet.

| (6) | I lyset af indvendingerne fra de belgiske og andre medlemsstaters myndigheder mod dyrkning af de genetisk modificerede rapslinjer (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) har Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) begrænset sin udtalelse til at gælde for import, og forarbejdning, herunder anvendelse i foder. |
| --- | --- |

(6)

I lyset af indvendingerne fra de belgiske og andre medlemsstaters myndigheder mod dyrkning af de genetisk modificerede rapslinjer (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) har Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) begrænset sin udtalelse til at gælde for import, og forarbejdning, herunder anvendelse i foder.

| (7) | I sin udtalelse vedtaget i september 2005 konkluderede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, at de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) er lige så sikre som konventionel raps for mennesker og dyr og, hvad de påtænkte anvendelser angår, for miljøet. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet fandt også, at den overvågningsplan, der var fremsendt sammen med anmeldelsen, var acceptabel for de påtænkte anvendelser. |
| --- | --- |

(7)

I sin udtalelse vedtaget i september 2005 konkluderede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, at de genetisk modificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) er lige så sikre som konventionel raps for mennesker og dyr og, hvad de påtænkte anvendelser angår, for miljøet. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet fandt også, at den overvågningsplan, der var fremsendt sammen med anmeldelsen, var acceptabel for de påtænkte anvendelser.

| (8) | En gennemgang af de enkelte indvendinger på baggrund af direktiv 2001/18/EF, af oplysningerne i anmeldelsen og af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets udtalelse giver ikke grund til at tro, at markedsføring af rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) vil være skadelig for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet. |
| --- | --- |

(8)

En gennemgang af de enkelte indvendinger på baggrund af direktiv 2001/18/EF, af oplysningerne i anmeldelsen og af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets udtalelse giver ikke grund til at tro, at markedsføring af rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) vil være skadelig for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet.

| (9) | Forarbejdet olie af genetisk modificeret raps afledt af a) Ms8-rapslinjen og alle konventionelle krydsninger, b) Rf3-rapslinjen og alle konventionelle krydsninger og c) hybridkombinationen Ms8xRf3 er blevet markedsført i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (2). Denne olie omfattes derfor af kravene i artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (3) og kan markedsføres og anvendes i overensstemmelse med betingelserne i EF-registret over genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer. |
| --- | --- |

(9)

Forarbejdet olie af genetisk modificeret raps afledt af a) Ms8-rapslinjen og alle konventionelle krydsninger, b) Rf3-rapslinjen og alle konventionelle krydsninger og c) hybridkombinationen Ms8xRf3 er blevet markedsført i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (2). Denne olie omfattes derfor af kravene i artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (3) og kan markedsføres og anvendes i overensstemmelse med betingelserne i EF-registret over genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer.

| (10) | Rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) bør tildeles en entydig identifikator som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1830/2003 af 22. september 2003 om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer og om ændring af direktiv 2001/18/EF (4) og Kommissionens forordning (EF) nr. 65/2004 af 14. januar 2004 om indførelse af et system til fastlæggelse og tildeling af entydige identifikatorer til genetisk modificerede organismer (5). |
| --- | --- |

(10)

Rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) bør tildeles en entydig identifikator som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1830/2003 af 22. september 2003 om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer og om ændring af direktiv 2001/18/EF (4) og Kommissionens forordning (EF) nr. 65/2004 af 14. januar 2004 om indførelse af et system til fastlæggelse og tildeling af entydige identifikatorer til genetisk modificerede organismer (5).

| (11) | Utilsigtede eller teknisk uundgåelige spor af genetisk modificerede organismer i produkter er undtaget fra krav om mærkning og sporbarhed, såfremt de ikke overskrider de tærskelværdier, der er fastsat i direktiv 2001/18/EF og forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(11)

Utilsigtede eller teknisk uundgåelige spor af genetisk modificerede organismer i produkter er undtaget fra krav om mærkning og sporbarhed, såfremt de ikke overskrider de tærskelværdier, der er fastsat i direktiv 2001/18/EF og forordning (EF) nr. 1829/2003.

| (12) | I lyset af udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er der ikke grund til at fastsætte særlige betingelser for de påtænkte anvendelser, hvad angår håndtering eller emballering af produkterne og beskyttelse af bestemte økosystemer, miljøområder eller geografiske områder. |
| --- | --- |

(12)

I lyset af udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er der ikke grund til at fastsætte særlige betingelser for de påtænkte anvendelser, hvad angår håndtering eller emballering af produkterne og beskyttelse af bestemte økosystemer, miljøområder eller geografiske områder.

| (13) | I lyset af udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet bør der etableres et hensigtsmæssigt forvaltningssystem med henblik på at undgå, at frø af de genmodificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) indgår i dyrkning. |
| --- | --- |

(13)

I lyset af udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet bør der etableres et hensigtsmæssigt forvaltningssystem med henblik på at undgå, at frø af de genmodificerede rapsprodukter (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8xRf3) indgår i dyrkning.

| (14) | Før produkterne markedsføres, bør der træffes foranstaltninger til at sikre mærkning og sporbarhed på alle stadier i markedsføringen, herunder kontrol ved hjælp af passende validerede detektionsmetoder. |
| --- | --- |

(14)

Før produkterne markedsføres, bør der træffes foranstaltninger til at sikre mærkning og sporbarhed på alle stadier i markedsføringen, herunder kontrol ved hjælp af passende validerede detektionsmetoder.

| (15) | Foranstaltningerne i denne beslutning er ikke i overensstemmelse med udtalelse fra det i medfør af artikel 30 i direktiv 2001/18/EF nedsatte udvalg, og Kommissionen har derfor forelagt Rådet et forslag vedrørende disse foranstaltninger. Eftersom Rådet ved udløbet af fristen i artikel 30, stk. 2, i direktiv 2001/18/EF hverken havde vedtaget de foreslåede foranstaltninger eller tilkendegivet, at det er imod dem, jf. artikel 5, stk. 6, i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6), bør Kommissionen træffe de pågældende foranstaltninger — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne beslutning er ikke i overensstemmelse med udtalelse fra det i medfør af artikel 30 i direktiv 2001/18/EF nedsatte udvalg, og Kommissionen har derfor forelagt Rådet et forslag vedrørende disse foranstaltninger. Eftersom Rådet ved udløbet af fristen i artikel 30, stk. 2, i direktiv 2001/18/EF hverken havde vedtaget de foreslåede foranstaltninger eller tilkendegivet, at det er imod dem, jf. artikel 5, stk. 6, i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6), bør Kommissionen træffe de pågældende foranstaltninger —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Tilladelse

Uden at andre EF-retsforskrifter tilsidesættes, især forordning (EF) nr. 258/97 og (EF) nr. 1829/2003, giver de belgiske myndigheder i henhold til denne beslutning skriftlig tilladelse til markedsføring af de i artikel 2 beskrevne produkter, som Bayer BioScience nv har anmeldt (reference C/BE/96/01).

I tilladelsen skal det ifølge artikel 19, stk. 3, i direktiv 2001/18/EF udtrykkeligt angives, hvilke betingelser der gælder for tilladelsen, og disse er anført i artikel 3 og 4.

Artikel 2

Produkter

1.   De genetisk modificerede organismer, der skal markedsføres som eller i produkter, i det følgende benævnt »produkterne«, er frø af raps (Brassica napus L.) fra de individuelle hun- og hanlinjer indeholdende henholdsvis Ms8- og Rf3-begivenhederne såvel som frø fra konventionelle krydsninger (Ms8xRf3-hybriden) mellem disse hun- og hanforældrelinjer, der indeholder følgende indsatte DNA:

| | Hunlinjen (Ms8)







  1) | PTA29-barnase-3’nos:






  — | den tapetum-cellespecifikke promotor PTA29 fra Nicotiana tabacum |
| --- | --- | --- | --- |

Hunlinjen (Ms8)

1)

PTA29-barnase-3’nos:

—

den tapetum-cellespecifikke promotor PTA29 fra Nicotiana tabacum

| — | barnase-genet fra Bacillus amyloliquefaciens, der giver hansterilitet |
| --- | --- |

—

barnase-genet fra Bacillus amyloliquefaciens, der giver hansterilitet

| — | en del af den 3’ ikke-kodende region (3’ nos) af nopalinsyntase-genet fra Agrobacterium tumefaciens |
| --- | --- |

—

en del af den 3’ ikke-kodende region (3’ nos) af nopalinsyntase-genet fra Agrobacterium tumefaciens

| 2) | PssuAra-bar-3’g7:






  — | PssuAra-promotoren fra Arabidopsis thaliana |
| --- | --- | --- |

2)

PssuAra-bar-3’g7:

—

PssuAra-promotoren fra Arabidopsis thaliana

| — | bar-genet, der er isoleret fra Streptomyces hygroscopicus, og som koder for tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat |
| --- | --- |

—

bar-genet, der er isoleret fra Streptomyces hygroscopicus, og som koder for tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat

| — | den 3’ utranslaterede sekvens af TL-gen 7 fra Agrobacterium tumefaciens. |
| --- | --- |

—

den 3’ utranslaterede sekvens af TL-gen 7 fra Agrobacterium tumefaciens.

| | Hanlinjen (Rf3)







  3) | PTA29-barstar-3’nos:






  — | den tapetum-cellespecifikke promotor PTA29 fra Nicotiana tabacum |
| --- | --- | --- | --- |

Hanlinjen (Rf3)

3)

PTA29-barstar-3’nos:

—

den tapetum-cellespecifikke promotor PTA29 fra Nicotiana tabacum

| — | barstar-genet fra Bacillus amyloliquefaciens, der giver fertilitetsretablering |
| --- | --- |

—

barstar-genet fra Bacillus amyloliquefaciens, der giver fertilitetsretablering

| — | en del af den 3’ ikke-kodende region (3’ nos) af nopalinsyntase-genet fra Agrobacterium tumefaciens |
| --- | --- |

—

en del af den 3’ ikke-kodende region (3’ nos) af nopalinsyntase-genet fra Agrobacterium tumefaciens

| 4) | PssuAra-bar-3’g7:






  — | PssuAra-promotoren fra Arabidopsis thaliana |
| --- | --- | --- |

4)

PssuAra-bar-3’g7:

—

PssuAra-promotoren fra Arabidopsis thaliana

| — | bar-genet, der er isoleret fra Streptomyces hygroscopicus, og som koder for tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat |
| --- | --- |

—

bar-genet, der er isoleret fra Streptomyces hygroscopicus, og som koder for tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat

| — | den 3’ utranslaterede sekvens af TL-gen 7 fra Agrobacterium tumefaciens. |
| --- | --- |

—

den 3’ utranslaterede sekvens af TL-gen 7 fra Agrobacterium tumefaciens.

2.   Tilladelsen gælder for frø af afkom fremkommet ved krydsninger af rapslinjen Ms8, Rf3 og Ms8xRf3 med traditionelt dyrket raps, som eller i produkter.

Artikel 3

Betingelser for markedsføring

Produkterne kan anvendes som al anden raps med undtagelse af dyrkning og anvendelse som eller i fødevarer og kan markedsføres på følgende betingelser:

| a) | Tilladelsen gælder i en periode på 10 år fra udstedelsesdatoen. |
| --- | --- |

a)

Tilladelsen gælder i en periode på 10 år fra udstedelsesdatoen.

| b) | Den entydige identifikator for produkterne er:






  — | ACS-BNØØ5-8 for rapslinjer, der udelukkende indeholder Ms8-begivenheden |
| --- | --- | --- |

b)

Den entydige identifikator for produkterne er:

—

ACS-BNØØ5-8 for rapslinjer, der udelukkende indeholder Ms8-begivenheden

| — | ACS-BNØØ3-6 for rapslinjer, der udelukkende indeholder Rf3-begivenheden |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ3-6 for rapslinjer, der udelukkende indeholder Rf3-begivenheden

| — | ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 for hybrid-linjer, der indeholder både Ms8- og Rf3-begivenhederne. |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 for hybrid-linjer, der indeholder både Ms8- og Rf3-begivenhederne.

| c) | Indehaveren af tilladelsen skal udlevere positive og negative kontrolprøver af produkterne eller deres genetiske materiale eller referencematerialer til myndighederne på disses forlangende, jf. dog artikel 25 i direktiv 2001/18/EF. |
| --- | --- |

c)

Indehaveren af tilladelsen skal udlevere positive og negative kontrolprøver af produkterne eller deres genetiske materiale eller referencematerialer til myndighederne på disses forlangende, jf. dog artikel 25 i direktiv 2001/18/EF.

| d) | Uden at dette indskrænker særlige mærkningskrav i forordning (EF) nr. 1829/2003, skal ordene »Dette produkt indeholder genetisk modificeret raps« eller »Dette produkt indeholder genetisk modificeret Ms8-raps« eller »Dette produkt indeholder genetisk modificeret Rf3-raps« eller »Dette produkt indeholder genetisk modificeret Ms8xRf3-raps«, afhængigt af produktet, stå på en etiket eller i et dokument, der ledsager produktet, medmindre andre EF-retsforskrifter fastsætter en tærskelværdi, under hvilken disse oplysninger ikke kræves, og |
| --- | --- |

d)

Uden at dette indskrænker særlige mærkningskrav i forordning (EF) nr. 1829/2003, skal ordene »Dette produkt indeholder genetisk modificeret raps« eller »Dette produkt indeholder genetisk modificeret Ms8-raps« eller »Dette produkt indeholder genetisk modificeret Rf3-raps« eller »Dette produkt indeholder genetisk modificeret Ms8xRf3-raps«, afhængigt af produktet, stå på en etiket eller i et dokument, der ledsager produktet, medmindre andre EF-retsforskrifter fastsætter en tærskelværdi, under hvilken disse oplysninger ikke kræves, og

| e) | så længe produkterne ikke er godkendt til markedsføring med henblik på dyrkning, skal angivelsen »ikke til dyrkning« stå enten på en etiket eller i et dokument, der ledsager produktet. |
| --- | --- |

e)

så længe produkterne ikke er godkendt til markedsføring med henblik på dyrkning, skal angivelsen »ikke til dyrkning« stå enten på en etiket eller i et dokument, der ledsager produktet.

Artikel 4

Overvågning

1.   I hele tilladelsens gyldighedsperiode er indehaveren af tilladelsen ansvarlig for etablering og gennemførelse af den i anmeldelsen indeholdte plan for generel overvågning af eventuelle skadelige virkninger for menneskers og dyrs sundhed eller for miljøet som følge af håndtering eller anvendelse af produkterne.

2.   Indehaveren af tilladelsen skal informere operatører og brugere direkte om produkternes sikkerhedsmæssige og generelle egenskaber og om betingelserne for overvågning, herunder om de hensigtsmæssige forvaltningsforanstaltninger, der skal træffes i tilfælde af utilsigtet spild af rapsfrøene. De tekniske retningslinjer for gennemførelsen af denne artikel er anført i bilaget til denne beslutning.

3.   Indehaveren af tilladelsen forelægger Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder årlige rapporter om resultaterne af overvågningen.

4.   Indehaveren af tilladelsen og/eller myndighederne i den medlemsstat, der modtog den oprindelige anmeldelse, tager i givet fald og efter aftale med Kommissionen og myndighederne i den medlemsstat, der modtog den oprindelige anmeldelse, den i anmeldelsen indeholdte overvågningsplan op til revision i lyset af resultaterne af overvågningen, jf. dog artikel 20 i direktiv 2001/18/EF. Forslag til en revideret overvågningsplan forelægges myndighederne i medlemsstaterne.

5.   Indehaveren af tilladelsen skal over for Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder kunne dokumentere:

| a) | at de eksisterende overvågningsnetværk, som specificeret i den overvågningsplan, der indgår i anmeldelsen, indsamler de oplysninger, der er relevante for overvågningen af produkterne, og |
| --- | --- |

a)

at de eksisterende overvågningsnetværk, som specificeret i den overvågningsplan, der indgår i anmeldelsen, indsamler de oplysninger, der er relevante for overvågningen af produkterne, og

| b) | at disse eksisterende overvågningsnetværk har indvilliget i at stille disse oplysninger til rådighed for indehaveren af tilladelsen før den dato, hvor overvågningsrapporten i henhold til stk. 3 skal forelægges for Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder. |
| --- | --- |

b)

at disse eksisterende overvågningsnetværk har indvilliget i at stille disse oplysninger til rådighed for indehaveren af tilladelsen før den dato, hvor overvågningsrapporten i henhold til stk. 3 skal forelægges for Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder.

Artikel 5

Anvendelse

Denne beslutning finder anvendelse fra den dato, hvor EF-referencelaboratoriet, som omhandlet i bilaget til forordning (EF) nr. 1829/2003 og i Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2004 (7) om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1829/2003, har valideret specifikke detektionsmetoder for Ms8- og Rf3-begivenhederne og for Ms8xRf3-rapshybriden.

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2007.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1830/2003 (EUT L 268 af 18.10.2003, s. 24).

1

(2)  EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1981/2006 (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 99).

3

(4)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 24.

4

(5)  EUT L 10 af 16.1.2004, s. 5.

5

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  EUT L 102 af 7.4.2004, s. 14.

7

---

BILAG

Tekniske retningslinjer for gennemførelsen af artikel 4, stk. 2

| 1. | Tilladelsesindehaveren bør meddele de operatører i EF, der håndterer og forarbejder importerede partier af blandede rapsfrø, hvori der kan forekomme Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps:






  a) | at der er givet tilladelse til import og anvendelse i EF af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps i henhold til definitionen i beslutningens artikel 3 |
| --- | --- | --- |

1.

Tilladelsesindehaveren bør meddele de operatører i EF, der håndterer og forarbejder importerede partier af blandede rapsfrø, hvori der kan forekomme Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps:

a)

at der er givet tilladelse til import og anvendelse i EF af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps i henhold til definitionen i beslutningens artikel 3

| b) | at der som en betingelse for tilladelsen skal etableres en generel plan for overvågning af uforudsete skadelige virkninger som følge af markedsføringen af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps til de anvendelsesformål, der er henvist til ovenfor. |
| --- | --- |

b)

at der som en betingelse for tilladelsen skal etableres en generel plan for overvågning af uforudsete skadelige virkninger som følge af markedsføringen af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps til de anvendelsesformål, der er henvist til ovenfor.

| 2. | Tilladelsesindehaveren bør udpege en national kontaktperson, som operatørerne kan underrette om eventuelle uforudsete skadelige virkninger. |
| --- | --- |

2.

Tilladelsesindehaveren bør udpege en national kontaktperson, som operatørerne kan underrette om eventuelle uforudsete skadelige virkninger.

| 3. | Tilladelsesindehaveren bør underrette operatørerne om, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har vurderet risikoen for og følgerne af utilsigtet spild af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-rapsfrø på grundlag af de planlagte anvendelsesformål. Tilladelsesindehaveren bør opretholde regelmæssig kontakt med operatørerne for at sikre sig, at de informeres om eventuelle ændringer af den gældende praksis, der kan få konsekvenser for konklusionerne af miljørisikovurderingen. |
| --- | --- |

3.

Tilladelsesindehaveren bør underrette operatørerne om, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har vurderet risikoen for og følgerne af utilsigtet spild af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-rapsfrø på grundlag af de planlagte anvendelsesformål. Tilladelsesindehaveren bør opretholde regelmæssig kontakt med operatørerne for at sikre sig, at de informeres om eventuelle ændringer af den gældende praksis, der kan få konsekvenser for konklusionerne af miljørisikovurderingen.

| 4. | Tilladelsesindehaveren bør informere operatørerne om, at utilsigtet spild af importerede rapsfrø i havne og i formalingsanlæg kan resultere i spiring og selvsåning af planter, der kan omfatte Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps. |
| --- | --- |

4.

Tilladelsesindehaveren bør informere operatørerne om, at utilsigtet spild af importerede rapsfrø i havne og i formalingsanlæg kan resultere i spiring og selvsåning af planter, der kan omfatte Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps.

| 5. | Hvis de selvsåede rapsplanter omfatter Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps, bør tilladelsesindehaveren:






  a) | informere operatørerne om, at disse planter skal udryddes for at mindske risikoen for uforudsete skadelige virkninger som følge af tilstedeværelsen af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps, og |
| --- | --- | --- |

5.

Hvis de selvsåede rapsplanter omfatter Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps, bør tilladelsesindehaveren:

a)

informere operatørerne om, at disse planter skal udryddes for at mindske risikoen for uforudsete skadelige virkninger som følge af tilstedeværelsen af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps, og

| b) | tilsende operatørerne relevante planer for udryddelse af selvsåede rapsplanter, der omfatter Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps. |
| --- | --- |

b)

tilsende operatørerne relevante planer for udryddelse af selvsåede rapsplanter, der omfatter Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-raps.

| 6. | Medlemsstaterne kan, jf. artikel 4, stk. 5, i direktiv 2001/18/EF og punkt 1.6 i afsnit C i bilaget til Rådets beslutning 2002/811/EF (1) om fastsættelse af vejledende noter til supplering af bilag VII til direktiv 2001/18/EF, foretage kontroller og/eller supplerende overvågning i forbindelse med utilsigtet spild af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-rapsfrø og identificering af potentielle skadelige virkninger af et sådant spild. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterne kan, jf. artikel 4, stk. 5, i direktiv 2001/18/EF og punkt 1.6 i afsnit C i bilaget til Rådets beslutning 2002/811/EF (1) om fastsættelse af vejledende noter til supplering af bilag VII til direktiv 2001/18/EF, foretage kontroller og/eller supplerende overvågning i forbindelse med utilsigtet spild af Ms8-, Rf3- og Ms8xRf3-rapsfrø og identificering af potentielle skadelige virkninger af et sådant spild.

---

(1)  EFT L 280 af 18.10.2002, s. 27.

---

| 17.4.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 100/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 100/25

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 12. april 2007

om udnævnelse af medlemmer som repræsentanter for den private sektor i det fælles forum for interne afregningspriser, en ekspertgruppe for interne afregningspriser

(2007/233/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens afgørelse 2007/75/EF af 22. december 2006 om nedsættelse af en ekspertgruppe for interne afregningspriser (1) med henblik på at rådgive Kommissionen om spørgsmål i relation til interne afregningspriser, særlig artikel 4,

under henvisning til indkaldelsen af ansøgninger om deltagelse som repræsentant for den private sektor eller formand for det fælles forum for interne afregningspriser, der blev offentliggjort den 22. december 2006 på webstedet for Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4 i afgørelse 2007/75/EF udnævner Kommissionen en formand og højst 15 eksperter fra den private sektor med erfaring og kompetence inden for interne afregningspriser. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4 i afgørelse 2007/75/EF udnævner Kommissionen en formand og højst 15 eksperter fra den private sektor med erfaring og kompetence inden for interne afregningspriser.

| (2) | I henhold til punkt 15 i indkaldelsen af ansøgninger vil de personer, der udvælges til repræsentanter for den private sektor i det fælles forum for interne afregningspriser, være fremtrædende personer på området interne afregningspriser, og de udvælges af Europa-Kommissionen med bistand fra EU-rådsformandskabet og UNICE's komité for fiskale anliggender blandt kvalificerede ansøgere fra industrien, servicesektoren og det øvrige erhvervsliv eller med aktiviteter i relation til interne afregningspriser. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til punkt 15 i indkaldelsen af ansøgninger vil de personer, der udvælges til repræsentanter for den private sektor i det fælles forum for interne afregningspriser, være fremtrædende personer på området interne afregningspriser, og de udvælges af Europa-Kommissionen med bistand fra EU-rådsformandskabet og UNICE's komité for fiskale anliggender blandt kvalificerede ansøgere fra industrien, servicesektoren og det øvrige erhvervsliv eller med aktiviteter i relation til interne afregningspriser.

| (3) | Der er modtaget 44 ansøgninger i forbindelse med indkaldelsen af ansøgninger — |
| --- | --- |

(3)

Der er modtaget 44 ansøgninger i forbindelse med indkaldelsen af ansøgninger —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Kommissionen udnævner herved for en toårsperiode 15 medlemmer som repræsentanter for den private sektor i og en formand for det fælles forum for interne afregningspriser, en ekspertgruppe, hvis navne er anført i bilaget.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning fra 1. marts 2007.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. april 2007.

På Kommissionens vegne

László KOVÁCS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 32 af 6.2.2007, s. 189.

1

---

BILAG

Valgt formand:

Bruno GIBERT

Liste over medlemmer, der er udvalgt som repræsentanter for den private sektor

| | Dirk VAN STAPPEN |
| --- | --- |

Dirk VAN STAPPEN

| | Isabel VERLINDEN |
| --- | --- |

Isabel VERLINDEN

| | Svetla MARINOVA |
| --- | --- |

Svetla MARINOVA

| | Werner STUFFER |
| --- | --- |

Werner STUFFER

| | Heinz-Klaus KROPPEN |
| --- | --- |

Heinz-Klaus KROPPEN

| | Kennet PETTERSSON |
| --- | --- |

Kennet PETTERSSON

| | Sabine WAHL |
| --- | --- |

Sabine WAHL

| | Guglielmo MAISTO |
| --- | --- |

Guglielmo MAISTO

| | Guy KERSCH |
| --- | --- |

Guy KERSCH

| | Theo KEIJZER |
| --- | --- |

Theo KEIJZER

| | Monique VAN HERKSEN |
| --- | --- |

Monique VAN HERKSEN

| | Håkan ANDREASSON |
| --- | --- |

Håkan ANDREASSON

| | Eduardo GRACIA |
| --- | --- |

Eduardo GRACIA

| | Michael SUFRIN |
| --- | --- |

Michael SUFRIN

| | Nicholas DEE |
| --- | --- |

Nicholas DEE

---

| 17.4.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 100/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 100/27

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 16. april 2007

om den oversigt over vinproduktionskapaciteten, som Rumænien har forelagt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999

(meddelt under nummer K(2007) 1587)

(Kun den rumænske udgave er autentisk)

(2007/234/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (1), særlig artikel 23, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EF) nr. 1493/1999 skal medlemsstaterne udarbejde en oversigt over vinproduktionskapaciteten for at opnå en forøgelse af deres plantningsrettigheder og modtage støtte til omstrukturering og omstilling. Oversigten skal være i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 16. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EF) nr. 1493/1999 skal medlemsstaterne udarbejde en oversigt over vinproduktionskapaciteten for at opnå en forøgelse af deres plantningsrettigheder og modtage støtte til omstrukturering og omstilling. Oversigten skal være i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 16.

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1227/2000 af 31. maj 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår produktionskapacitet (2) fastsætter i artikel 19 de nærmere regler for, hvordan oplysningerne i denne oversigt skal præsenteres. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1227/2000 af 31. maj 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår produktionskapacitet (2) fastsætter i artikel 19 de nærmere regler for, hvordan oplysningerne i denne oversigt skal præsenteres.

| (3) | Rumænien har pr. brev af 23. februar 2007 meddelt Kommissionen de oplysninger, der er omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1493/1999 og i artikel 19 i forordning (EF) nr. 1227/2000. Efter gennemgangen af disse oplysninger kan det konstateres, at Rumænien har udarbejdet en sådan oversigt. |
| --- | --- |

(3)

Rumænien har pr. brev af 23. februar 2007 meddelt Kommissionen de oplysninger, der er omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1493/1999 og i artikel 19 i forordning (EF) nr. 1227/2000. Efter gennemgangen af disse oplysninger kan det konstateres, at Rumænien har udarbejdet en sådan oversigt.

| (4) | Denne beslutning betyder ikke, at Kommissionen godkender, at oplysningerne i oversigten er korrekte, eller at den lovgivning, der er henvist til i oversigten, er i overensstemmelse med EF-retten. Beslutningen foregriber ikke eventuelle senere beslutninger, som Kommissionen vedtager herom. |
| --- | --- |

(4)

Denne beslutning betyder ikke, at Kommissionen godkender, at oplysningerne i oversigten er korrekte, eller at den lovgivning, der er henvist til i oversigten, er i overensstemmelse med EF-retten. Beslutningen foregriber ikke eventuelle senere beslutninger, som Kommissionen vedtager herom.

| (5) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Vin — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Vin —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Kommissionen konstaterer, at Rumænien har udarbejdet en oversigt over vinproduktionskapaciteten i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EF) nr. 1493/1999.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Rumænien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2007.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EFT L 143 af 16.6.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1216/2005 (EUT L 199 af 29.7.2005, s. 32).

2

---