# Uradni list L 96/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 96 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5011. april 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 96

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5011. april 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 383/2007 z dne 4. aprila 2007 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 384/2007 z dne 10. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 385/2007 z dne 10. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 386/2007 z dne 10. aprila 2007 o spremembi in prilagoditvi Uredbe (ES) št. 990/2006 o odprtju stalnih javnih razpisov za izvoz žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic | 14 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 383/2007 z dne 4. aprila 2007 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje

1

Uredba Komisije (ES) št. 384/2007 z dne 10. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 385/2007 z dne 10. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 386/2007 z dne 10. aprila 2007 o spremembi in prilagoditvi Uredbe (ES) št. 990/2006 o odprtju stalnih javnih razpisov za izvoz žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic

14

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/224/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o objavi sklicevanja na standard EN 71-1:2005 Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti glede tehničnih zahtev za izstrelke s priseski kot udarno površino v skladu z Direktivo Sveta 88/378/EGS o varnosti igrač
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1460)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2007/225/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 3. aprila 2007 o usklajenem programu spremljanja Skupnosti za leto 2007 za zagotovitev skladnosti z najvišjimi mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter v in na nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora ter o nacionalnih programih spremljanja za leto 2008
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1452)

   (
  1
  ) | 21 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/224/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o objavi sklicevanja na standard EN 71-1:2005 Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti glede tehničnih zahtev za izstrelke s priseski kot udarno površino v skladu z Direktivo Sveta 88/378/EGS o varnosti igrač
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1460)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1460)

1

18

PRIPOROČILA

Komisija

2007/225/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 3. aprila 2007 o usklajenem programu spremljanja Skupnosti za leto 2007 za zagotovitev skladnosti z najvišjimi mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter v in na nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora ter o nacionalnih programih spremljanja za leto 2008
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1452)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1452)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 11.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 383/2007

z dne 4. aprila 2007

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dumpinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Obstoječi ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1522/2000 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra („RVP“) s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajske. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1522/2000 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra („RVP“) s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajske.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2852/2000 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Republike Koreje in Indije. |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2852/2000 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Republike Koreje in Indije.

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1799/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Belorusije. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1799/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Belorusije.

| (4) | Svet je z Uredbo (ES) št. 428/2005 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije ter spremenil in za pet let podaljšal veljavnost ukrepov v zvezi z Republiko Korejo. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z Uredbo (ES) št. 428/2005 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije ter spremenil in za pet let podaljšal veljavnost ukrepov v zvezi z Republiko Korejo.

| (5) | Vse te uredbe bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „prvotne uredbe“. Preiskave, ki so privedle do ukrepa iz prvotnih uredb, bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „prvotne preiskave“. Po pregledih zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske (5) je Svet z Uredbo (ES) št. 1515/2006 (6) razveljavil protidampinške dajatve za ta uvoz. |
| --- | --- |

(5)

Vse te uredbe bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „prvotne uredbe“. Preiskave, ki so privedle do ukrepa iz prvotnih uredb, bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „prvotne preiskave“. Po pregledih zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske (5) je Svet z Uredbo (ES) št. 1515/2006 (6) razveljavil protidampinške dajatve za ta uvoz.

| (6) | 12. aprila 2006 se je začel nov protidampinški postopek glede uvoza RVP s poreklom iz Malezije in Tajvana (7), z Uredbo (ES) št. 2005/2006 (8) pa so bili uvedeni začasni ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

12. aprila 2006 se je začel nov protidampinški postopek glede uvoza RVP s poreklom iz Malezije in Tajvana (7), z Uredbo (ES) št. 2005/2006 (8) pa so bili uvedeni začasni ukrepi.

1.2   Razlogi za pregled

| (7) | Osnova za začetek pregleda so bile informacije, ki jih je predložil korejski proizvajalec izvoznik Saehan Industries Inc., da bi bilo treba sintetična rezana vlakna iz poliestra z nizkim tališčem („PNT“), kakor so opredeljena v uvodni izjavi (20), izvzeti iz obsega izdelkov, saj imajo domnevno drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter uporabo v primerjavi z drugimi vrstami RVP. Zanje je zlasti značilna inherentna vezljivost, po kateri se razlikujejo od drugih vrst RVP. |
| --- | --- |

(7)

Osnova za začetek pregleda so bile informacije, ki jih je predložil korejski proizvajalec izvoznik Saehan Industries Inc., da bi bilo treba sintetična rezana vlakna iz poliestra z nizkim tališčem („PNT“), kakor so opredeljena v uvodni izjavi (20), izvzeti iz obsega izdelkov, saj imajo domnevno drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter uporabo v primerjavi z drugimi vrstami RVP. Zanje je zlasti značilna inherentna vezljivost, po kateri se razlikujejo od drugih vrst RVP.

1.3   Začetek

| (8) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (9) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejenega na preiskavo obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije. Pregled je Komisija začela na svojo lastno pobudo. |
| --- | --- |

(8)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (9) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejenega na preiskavo obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije. Pregled je Komisija začela na svojo lastno pobudo.

1.4   Preiskava v zvezi s pregledom

| (9) | Komisija je o začetku preiskave v zvezi s pregledom uradno obvestila organe Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije („zadevne države“) ter vse druge stranke, za katere je znano, da jih to zadeva, tj. proizvajalce/izvoznike v zadevnih državah in njihova združenja, uporabnike in uvoznike v Skupnosti in njihova združenja ter proizvajalce v Skupnosti in njihovo združenje. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o začetku preiskave v zvezi s pregledom uradno obvestila organe Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije („zadevne države“) ter vse druge stranke, za katere je znano, da jih to zadeva, tj. proizvajalce/izvoznike v zadevnih državah in njihova združenja, uporabnike in uvoznike v Skupnosti in njihova združenja ter proizvajalce v Skupnosti in njihovo združenje. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim strankam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim strankam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku.

| (11) | Glede na obseg pregleda za ta namen ni bilo določeno obdobje preiskave. Informacije, prejete v vprašalnikih, so zajemale obdobje od 1998 do 2005 („obravnavano obdobje“). Za obravnavano obdobje so bile zahtevane informacije o obsegu in vrednosti prodaje/nakupov, obsegu proizvodnje in proizvodni zmogljivosti za vse vrste RVP in PNT. Poleg tega so bile zainteresirane stranke zaprošene za pripombe o kakršnih koli razlikah ali podobnostih med PNT in drugimi vrstami RVP, kar zadeva njihov proizvodni postopek, tehnične lastnosti, uporabo, možnost zamenjave itd. |
| --- | --- |

(11)

Glede na obseg pregleda za ta namen ni bilo določeno obdobje preiskave. Informacije, prejete v vprašalnikih, so zajemale obdobje od 1998 do 2005 („obravnavano obdobje“). Za obravnavano obdobje so bile zahtevane informacije o obsegu in vrednosti prodaje/nakupov, obsegu proizvodnje in proizvodni zmogljivosti za vse vrste RVP in PNT. Poleg tega so bile zainteresirane stranke zaprošene za pripombe o kakršnih koli razlikah ali podobnostih med PNT in drugimi vrstami RVP, kar zadeva njihov proizvodni postopek, tehnične lastnosti, uporabo, možnost zamenjave itd.

| (12) | Dovolj popolni odgovori na vprašalnik so prispeli od enega tajskega, dveh korejskih in enega saudskoarabskega proizvajalca izvoznika RVP, od štirih proizvajalcev RVP iz Skupnosti, petih uporabnikov in dveh uvoznikov RVP v Skupnosti. Pripombe je predložilo več drugih strank, vključno z združenjem uporabnikov in združenjem proizvajalcev RVP v Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Dovolj popolni odgovori na vprašalnik so prispeli od enega tajskega, dveh korejskih in enega saudskoarabskega proizvajalca izvoznika RVP, od štirih proizvajalcev RVP iz Skupnosti, petih uporabnikov in dveh uvoznikov RVP v Skupnosti. Pripombe je predložilo več drugih strank, vključno z združenjem uporabnikov in združenjem proizvajalcev RVP v Skupnosti.

| (13) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oceno o tem, ali je treba spremeniti obseg obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oceno o tem, ali je treba spremeniti obseg obstoječih ukrepov.

| (14) | Opozoriti velja, da so bili po oktobru 2006, po vzporednih pregledih zaradi izteka ukrepov, ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske razveljavljeni (glej uvodno izjavo (5)), zato ta pregled ni več veljaven za navedene države in njegove ugotovitve zadevajo samo ukrepe o RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje. |
| --- | --- |

(14)

Opozoriti velja, da so bili po oktobru 2006, po vzporednih pregledih zaradi izteka ukrepov, ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske razveljavljeni (glej uvodno izjavo (5)), zato ta pregled ni več veljaven za navedene države in njegove ugotovitve zadevajo samo ukrepe o RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje.

2.   ZADEVNI IZDELEK

| (15) | Zadevni izdelek zajemajo, kakor je enotno opredeljeno v vseh prvotnih uredbah, sintetična rezana vlakna iz poliestrov, nemikana, nečesana ali kako drugače predelana za predenje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00. Njihovo običajno poimenovanje je poliestrska rezana vlakna ali RVP. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek zajemajo, kakor je enotno opredeljeno v vseh prvotnih uredbah, sintetična rezana vlakna iz poliestrov, nemikana, nečesana ali kako drugače predelana za predenje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00. Njihovo običajno poimenovanje je poliestrska rezana vlakna ali RVP.

3.   REZULTATI PREISKAVE V ZVEZI S PREGLEDOM

3.1   Metodologija

| (16) | Da bi ocenili, ali je treba PNT in druge vrste RVP obravnavati kot en izdelek ali dva različna izdelka, je bilo preverjeno, ali imajo PNT in druge vrste RVP iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. V zvezi s tem so bili ocenjeni tudi proizvodni postopek, medsebojna zamenljivost ter razlika med PNT in drugimi vrstami RVP. |
| --- | --- |

(16)

Da bi ocenili, ali je treba PNT in druge vrste RVP obravnavati kot en izdelek ali dva različna izdelka, je bilo preverjeno, ali imajo PNT in druge vrste RVP iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. V zvezi s tem so bili ocenjeni tudi proizvodni postopek, medsebojna zamenljivost ter razlika med PNT in drugimi vrstami RVP.

3.2   Ugotovitve

3.2.1   Splošne opombe

| (17) | RVP so osnovni material, ki se uporablja na različnih stopnjah proizvodnje tekstilnih izdelkov. RVP se uporabljajo za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilij, v mešanici z drugimi vlakni ali ne, npr. bombažem in volno, ali za netkane materiale, npr. polnila, tj. podloge ali oblazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in vetrovk. |
| --- | --- |

(17)

RVP so osnovni material, ki se uporablja na različnih stopnjah proizvodnje tekstilnih izdelkov. RVP se uporabljajo za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilij, v mešanici z drugimi vlakni ali ne, npr. bombažem in volno, ali za netkane materiale, npr. polnila, tj. podloge ali oblazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in vetrovk.

| (18) | RVP se prodajajo v različnih vrstah izdelka za uporabo pri predenju ali netkanih materialih, z eno- ali dvokomponentno sestavo in različnimi lastnostmi, kot so den/deciteks, trdnost, lesk, kakovost itd. Te vrste izdelka niso vedno medsebojno zamenljive (npr. vlakna za predenje in netkani materiali, eno- in dvokomponentna vlakna, vlakna s posebnimi temperaturnimi lastnostmi, kot so negorljiva vlakna itd.). Toda kot je bilo ugotovljeno s prvotnimi preiskavami, so fizikalne in kemijske lastnosti ter uporaba v bistvu enake. Čeprav vsake vrste izdelka morda ni mogoče zamenjati z vsako drugo vrsto, so različne vrste vsaj deloma zamenljive in se prekrivajo, nobene od njih pa povrh tega ni mogoče jasno ločiti vsaj od nekaterih drugih. |
| --- | --- |

(18)

RVP se prodajajo v različnih vrstah izdelka za uporabo pri predenju ali netkanih materialih, z eno- ali dvokomponentno sestavo in različnimi lastnostmi, kot so den/deciteks, trdnost, lesk, kakovost itd. Te vrste izdelka niso vedno medsebojno zamenljive (npr. vlakna za predenje in netkani materiali, eno- in dvokomponentna vlakna, vlakna s posebnimi temperaturnimi lastnostmi, kot so negorljiva vlakna itd.). Toda kot je bilo ugotovljeno s prvotnimi preiskavami, so fizikalne in kemijske lastnosti ter uporaba v bistvu enake. Čeprav vsake vrste izdelka morda ni mogoče zamenjati z vsako drugo vrsto, so različne vrste vsaj deloma zamenljive in se prekrivajo, nobene od njih pa povrh tega ni mogoče jasno ločiti vsaj od nekaterih drugih.

| (19) | Opozoriti je treba, da PNT ni nov izdelek. Vendar pa ta kot ena od vrst RVP v okviru prvotnih preiskav ni bil pregledan ločeno, saj nobena od zadevnih strank ni opozorila na njegove domnevno drugačne fizikalne in tehnične lastnosti. Ta pregled je potrdil, da so PNT, ki so ga izdelali v 80. letih in se odtlej prodaja v državah, kot sta Japonska in Tajvan ter v Skupnosti, med prvotnimi preiskavami že proizvajali in v precejšnjih količinah prodajali vsaj trije proizvajalci iz Skupnosti in najmanj v eni od zadevnih držav, tj. v Republiki Koreji. Ugotovljeno je namreč bilo, da je uvoz RVP vključno s PNT iz Republike Koreje dampinški in da je povzročil škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(19)

Opozoriti je treba, da PNT ni nov izdelek. Vendar pa ta kot ena od vrst RVP v okviru prvotnih preiskav ni bil pregledan ločeno, saj nobena od zadevnih strank ni opozorila na njegove domnevno drugačne fizikalne in tehnične lastnosti. Ta pregled je potrdil, da so PNT, ki so ga izdelali v 80. letih in se odtlej prodaja v državah, kot sta Japonska in Tajvan ter v Skupnosti, med prvotnimi preiskavami že proizvajali in v precejšnjih količinah prodajali vsaj trije proizvajalci iz Skupnosti in najmanj v eni od zadevnih držav, tj. v Republiki Koreji. Ugotovljeno je namreč bilo, da je uvoz RVP vključno s PNT iz Republike Koreje dampinški in da je povzročil škodo industriji Skupnosti.

3.2.2   Fizikalne in tehnične lastnosti PNT

| (20) | PNT je ena od dvokomponentnih vrst RVP. Je poliestrsko vlakno z nizkim tališčem, sestavljeno iz jedra in plašča; sestavljata ga poliestrsko jedro in plašč iz kopolimera poliestra. Pri segrevanju se zunanji kopolimerni plašč stali pri nižji temperaturi od poliestrskega jedra, staljeni plašč pa deluje kakor lepilo. Poznamo več podvrst PNT z različno sestavo, katere posledica so na primer različne temperature taljenja. |
| --- | --- |

(20)

PNT je ena od dvokomponentnih vrst RVP. Je poliestrsko vlakno z nizkim tališčem, sestavljeno iz jedra in plašča; sestavljata ga poliestrsko jedro in plašč iz kopolimera poliestra. Pri segrevanju se zunanji kopolimerni plašč stali pri nižji temperaturi od poliestrskega jedra, staljeni plašč pa deluje kakor lepilo. Poznamo več podvrst PNT z različno sestavo, katere posledica so na primer različne temperature taljenja.

| (21) | PNT temelji na isti surovini in je enakega videza kot druge vrste RVP. Vendar pa po definiciji vsebuje dva različna polimera poliestra. V zvezi s tem je treba opozoriti, da PNT ni edino dvokomponentno RVP; obstajajo številne druge dvokomponentne vrste RVP, ki so se za namen protidampinških postopkov vselej obravnavale kot en sam izdelek. |
| --- | --- |

(21)

PNT temelji na isti surovini in je enakega videza kot druge vrste RVP. Vendar pa po definiciji vsebuje dva različna polimera poliestra. V zvezi s tem je treba opozoriti, da PNT ni edino dvokomponentno RVP; obstajajo številne druge dvokomponentne vrste RVP, ki so se za namen protidampinških postopkov vselej obravnavale kot en sam izdelek.

| (22) | Nekateri uporabniki iz Skupnosti in en proizvajalec izvoznik so zatrjevali, da PNT in druge vrste RVP, ne glede na to, ali so eno- ali dvokomponentne, temeljijo na različnih surovinah. Združenje proizvajalcev Skupnosti in nekateri proizvajalci iz Skupnosti so trdili, da so osnovne surovine vseh vrst RVP, tudi PNT, iste. V zvezi s tem je treba opozoriti, da vse vrste RVP, vključno s PNT, temeljijo na tereftalni kislini (TPA) in etilenglikolu (MEG). Ti surovini sta osnovna sestavina, ki se ji lahko dodajo aditivi ali dodatne sestavine, da se zagotovijo določene posebne lastnosti vlakna, kakor je nizka temperatura taljenja pri PNT. Trditev, da PNT temelji na drugačnih surovinah, se zato zavrne. |
| --- | --- |

(22)

Nekateri uporabniki iz Skupnosti in en proizvajalec izvoznik so zatrjevali, da PNT in druge vrste RVP, ne glede na to, ali so eno- ali dvokomponentne, temeljijo na različnih surovinah. Združenje proizvajalcev Skupnosti in nekateri proizvajalci iz Skupnosti so trdili, da so osnovne surovine vseh vrst RVP, tudi PNT, iste. V zvezi s tem je treba opozoriti, da vse vrste RVP, vključno s PNT, temeljijo na tereftalni kislini (TPA) in etilenglikolu (MEG). Ti surovini sta osnovna sestavina, ki se ji lahko dodajo aditivi ali dodatne sestavine, da se zagotovijo določene posebne lastnosti vlakna, kakor je nizka temperatura taljenja pri PNT. Trditev, da PNT temelji na drugačnih surovinah, se zato zavrne.

| (23) | En proizvajalec izvoznik je zatrjeval tudi, da „videz“ ni pomemben pri analizi fizikalnih in tehničnih lastnosti različnih izdelkov ali vrst izdelkov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da videz sam po sebi navadno ne bi bil zadostna podlaga za opredelitev zadevnega izdelka, zlasti pri kemičnih izdelkih. To pa še ne pomeni, da bi bilo treba tak dejavnik popolnoma zanemariti. V tem primeru je enak videz dodaten element za ugotovitev, da PNT in drugih vrst RVP ni mogoče zlahka razlikovati med seboj. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(23)

En proizvajalec izvoznik je zatrjeval tudi, da „videz“ ni pomemben pri analizi fizikalnih in tehničnih lastnosti različnih izdelkov ali vrst izdelkov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da videz sam po sebi navadno ne bi bil zadostna podlaga za opredelitev zadevnega izdelka, zlasti pri kemičnih izdelkih. To pa še ne pomeni, da bi bilo treba tak dejavnik popolnoma zanemariti. V tem primeru je enak videz dodaten element za ugotovitev, da PNT in drugih vrst RVP ni mogoče zlahka razlikovati med seboj. Trditev se zato zavrne.

| (24) | Ob upoštevanju navedenega se sklene, da se ne more šteti, da ima PNT drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti kot druge vrste RVP, zlasti tiste z dvokomponentno sestavo. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju navedenega se sklene, da se ne more šteti, da ima PNT drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti kot druge vrste RVP, zlasti tiste z dvokomponentno sestavo.

3.2.3   Proizvodni postopek

| (25) | Spomnimo naj, da je bilo s prvotnimi preiskavami ugotovljeno, da je z vidika izdelka na splošno mogoče razlikovati med primarnimi RVP, izdelanimi iz primarnih surovin, in regeneriranimi RVP, izdelanimi iz recikliranega poliestra. |
| --- | --- |

(25)

Spomnimo naj, da je bilo s prvotnimi preiskavami ugotovljeno, da je z vidika izdelka na splošno mogoče razlikovati med primarnimi RVP, izdelanimi iz primarnih surovin, in regeneriranimi RVP, izdelanimi iz recikliranega poliestra.

| (26) | Kar zadeva PNT, je ta preiskava v zvezi s pregledom pokazala, da ni večjih razlik med proizvodnjo PNT in drugih dvokomponentnih vrst RVP. Ugotovljeno je bilo, da bi kateri koli proizvajalec drugih dvokomponentnih vrst RVP zlahka prešel na proizvodnjo PNT. Dvokomponentni sistemi za predenje že več kot 20 let obratujejo v Skupnosti in drugod. Proizvodnja dvokomponentnih vlaken je bolj zapletena kot proizvodnja enokomponentnih vlaken; vendar pa razlike med sistemoma ni mogoče šteti za občutno. |
| --- | --- |

(26)

Kar zadeva PNT, je ta preiskava v zvezi s pregledom pokazala, da ni večjih razlik med proizvodnjo PNT in drugih dvokomponentnih vrst RVP. Ugotovljeno je bilo, da bi kateri koli proizvajalec drugih dvokomponentnih vrst RVP zlahka prešel na proizvodnjo PNT. Dvokomponentni sistemi za predenje že več kot 20 let obratujejo v Skupnosti in drugod. Proizvodnja dvokomponentnih vlaken je bolj zapletena kot proizvodnja enokomponentnih vlaken; vendar pa razlike med sistemoma ni mogoče šteti za občutno.

| (27) | Nekateri uporabniki v Skupnosti so zatrjevali, da prehod na proizvodnjo PNT ne bi bil stroškovno učinkovit. Čeprav sta proizvodni liniji za PNT in druge dvokomponentne vrste RVP v osnovi enaki, pa bi bile za prehod na proizvodnjo PNT potrebne nekatere spremembe, zlasti zamenjava predilnih šob, kar bi povzročilo precejšen izpad proizvodnje. Čeprav je prehod na proizvodnjo PNT ali nasprotno tehnično izvedljiv, pa morda ni učinkovit, in to lahko vpliva na razpoložljive zmogljivosti za PNT. Združenje proizvajalcev Skupnosti in en proizvajalec iz Skupnosti sta trdila, da je proizvodni postopek za vsa dvokomponentna RVP v bistvu enak in da pri prehodu na proizvodnjo PNT ni tehničnih pomanjkljivosti, temveč je ta v celoti odvisen od tržnih sil, kot sta povpraševanje in cene. Poleg tega sta zatrjevala, da je splošna zmogljivost zadostna, da zadovolji povpraševanje po PNT v Skupnosti, če bi to dopuščale razmere na trgu. V zvezi s tem je treba opozoriti na naslednje. Prvič, sklep, da med proizvodnjo PNT in drugih vrst RVP ni večjih razlik, se ni bil spodbijal. Drugič, stroškovna učinkovitost prehoda na proizvodnjo PNT ali nasprotno se lahko med posameznimi proizvajalci močno razlikuje, vendar se zanj nekateri proizvajalci iz Skupnosti dejansko odločijo. In zadnjič, ali bi proizvajalec prešel na proizvodnjo PNT, je precej odvisno od prodajnih cen, ki jih lahko doseže za različne vrste RVP na trgu. V zvezi s tem je treba opozoriti še, da izključnih proizvajalcev PNT v Skupnosti ali zadevnih državah izvoznicah ni. Zato ta utemeljitev ne more spremeniti ugotovitev v zvezi s proizvodnim postopkom. |
| --- | --- |

(27)

Nekateri uporabniki v Skupnosti so zatrjevali, da prehod na proizvodnjo PNT ne bi bil stroškovno učinkovit. Čeprav sta proizvodni liniji za PNT in druge dvokomponentne vrste RVP v osnovi enaki, pa bi bile za prehod na proizvodnjo PNT potrebne nekatere spremembe, zlasti zamenjava predilnih šob, kar bi povzročilo precejšen izpad proizvodnje. Čeprav je prehod na proizvodnjo PNT ali nasprotno tehnično izvedljiv, pa morda ni učinkovit, in to lahko vpliva na razpoložljive zmogljivosti za PNT. Združenje proizvajalcev Skupnosti in en proizvajalec iz Skupnosti sta trdila, da je proizvodni postopek za vsa dvokomponentna RVP v bistvu enak in da pri prehodu na proizvodnjo PNT ni tehničnih pomanjkljivosti, temveč je ta v celoti odvisen od tržnih sil, kot sta povpraševanje in cene. Poleg tega sta zatrjevala, da je splošna zmogljivost zadostna, da zadovolji povpraševanje po PNT v Skupnosti, če bi to dopuščale razmere na trgu. V zvezi s tem je treba opozoriti na naslednje. Prvič, sklep, da med proizvodnjo PNT in drugih vrst RVP ni večjih razlik, se ni bil spodbijal. Drugič, stroškovna učinkovitost prehoda na proizvodnjo PNT ali nasprotno se lahko med posameznimi proizvajalci močno razlikuje, vendar se zanj nekateri proizvajalci iz Skupnosti dejansko odločijo. In zadnjič, ali bi proizvajalec prešel na proizvodnjo PNT, je precej odvisno od prodajnih cen, ki jih lahko doseže za različne vrste RVP na trgu. V zvezi s tem je treba opozoriti še, da izključnih proizvajalcev PNT v Skupnosti ali zadevnih državah izvoznicah ni. Zato ta utemeljitev ne more spremeniti ugotovitev v zvezi s proizvodnim postopkom.

| (28) | Proizvodnega postopka, ki kot tak ni odločilen za opredelitev izdelka, zato tako ali drugače ni mogoče šteti za dejavnik, po katerem se PNT razlikuje od drugih vrst RVP. |
| --- | --- |

(28)

Proizvodnega postopka, ki kot tak ni odločilen za opredelitev izdelka, zato tako ali drugače ni mogoče šteti za dejavnik, po katerem se PNT razlikuje od drugih vrst RVP.

3.2.4   Značilna uporaba PNT

| (29) | PNT se zaradi nizke temperature taljenja navadno uporablja kot komponenta v toplotno vezanih tehničnih netkanih materialih in v toplotno vezanih polnilih. Glavna uporaba je v naslednjih skupinah izdelkov: za gospodinjstvo (pohištvo, žimnice, blazine), avtomobile (predpražniki, filtri), osebno higieno (plenice, vložki), oblačila (izolacija). V vseh materialih je PNT mešan in staljen z drugimi vlakni RVP in navadno obsega okoli 15 % v takih mešanicah. |
| --- | --- |

(29)

PNT se zaradi nizke temperature taljenja navadno uporablja kot komponenta v toplotno vezanih tehničnih netkanih materialih in v toplotno vezanih polnilih. Glavna uporaba je v naslednjih skupinah izdelkov: za gospodinjstvo (pohištvo, žimnice, blazine), avtomobile (predpražniki, filtri), osebno higieno (plenice, vložki), oblačila (izolacija). V vseh materialih je PNT mešan in staljen z drugimi vlakni RVP in navadno obsega okoli 15 % v takih mešanicah.

| (30) | Nekateri uporabniki iz Skupnosti so trdili, da obsega PNT 15 % mešanice samo v običajnih toplotno vezanih podlogah za uporabo v pohištvu in posteljnini. V nekaterih drugih materialih, kot so vpojne plasti, je delež PNT v mešanici od 35 % do 50 %, pri filtrih pa do 70 % mešanice. V zvezi s tem je treba dodati, da v nekaterih drugih materialih, kot so podloge za izolacijo oblačil, PNT obsega manj kakor 15 % mešanice. Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da se delež PNT v različnih materialih zares razlikuje, vendar je v veliki večini od njih drugotna sestavina (na splošno v povprečju okrog 15 %) v primerjavi z drugimi vrstami RVP, vmešanimi v te izdelke. Ocena iz uvodne izjave 29 se zato potrdi. |
| --- | --- |

(30)

Nekateri uporabniki iz Skupnosti so trdili, da obsega PNT 15 % mešanice samo v običajnih toplotno vezanih podlogah za uporabo v pohištvu in posteljnini. V nekaterih drugih materialih, kot so vpojne plasti, je delež PNT v mešanici od 35 % do 50 %, pri filtrih pa do 70 % mešanice. V zvezi s tem je treba dodati, da v nekaterih drugih materialih, kot so podloge za izolacijo oblačil, PNT obsega manj kakor 15 % mešanice. Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da se delež PNT v različnih materialih zares razlikuje, vendar je v veliki večini od njih drugotna sestavina (na splošno v povprečju okrog 15 %) v primerjavi z drugimi vrstami RVP, vmešanimi v te izdelke. Ocena iz uvodne izjave 29 se zato potrdi.

| (31) | Glavni uporabniki PNT v Skupnosti je industrija, ki izdeluje netkane materiale. Ta podjetja navadno uporabljajo ves spekter drugih netkanih vrst RVP. Posebnih uporabnikov PNT v Skupnosti ni. Ugotovljeno je bilo tudi, da ni bistvene razlike v distribucijskih poteh za PNT in druge vrste RVP. Spomnimo naj, da se PNT vedno uporablja v mešanicah z drugimi vrstami RVP. |
| --- | --- |

(31)

Glavni uporabniki PNT v Skupnosti je industrija, ki izdeluje netkane materiale. Ta podjetja navadno uporabljajo ves spekter drugih netkanih vrst RVP. Posebnih uporabnikov PNT v Skupnosti ni. Ugotovljeno je bilo tudi, da ni bistvene razlike v distribucijskih poteh za PNT in druge vrste RVP. Spomnimo naj, da se PNT vedno uporablja v mešanicah z drugimi vrstami RVP.

| (32) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da dejstvo, da isti uporabniki uporabljajo PNT in druge vrste RVP ter da so distribucijske poti PNT in drugih vrst RVP tako rekoč iste, še ne pomeni, da so PNT in druge vrste RVP „podobni izdelki“. To dejstvo samo po sebi dejansko ne pomeni, da je treba PNT in druge vrste RVP obravnavati kot en izdelek, vendar kaže, da pri distribuciji ni nikakršnih razlik med PNT in drugimi vrstami RVP. Povedano drugače, s stališča distribucije ni razlogov za izvzetje PNT iz obsega ukrepov. Kot je bilo poleg tega dokazano v uvodni izjavi 29, je uporaba PNT enaka kot pri drugih vrstah RVP, saj se lahko uporablja samo v mešanici s temi vlakni. Utemeljitev se torej zavrne. |
| --- | --- |

(32)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da dejstvo, da isti uporabniki uporabljajo PNT in druge vrste RVP ter da so distribucijske poti PNT in drugih vrst RVP tako rekoč iste, še ne pomeni, da so PNT in druge vrste RVP „podobni izdelki“. To dejstvo samo po sebi dejansko ne pomeni, da je treba PNT in druge vrste RVP obravnavati kot en izdelek, vendar kaže, da pri distribuciji ni nikakršnih razlik med PNT in drugimi vrstami RVP. Povedano drugače, s stališča distribucije ni razlogov za izvzetje PNT iz obsega ukrepov. Kot je bilo poleg tega dokazano v uvodni izjavi 29, je uporaba PNT enaka kot pri drugih vrstah RVP, saj se lahko uporablja samo v mešanici s temi vlakni. Utemeljitev se torej zavrne.

| (33) | Glede na navedeno je ugotovljeno, da imajo PNT in druge vrste RVP enako osnovno uporabo in se distribuirajo po istih poteh. |
| --- | --- |

(33)

Glede na navedeno je ugotovljeno, da imajo PNT in druge vrste RVP enako osnovno uporabo in se distribuirajo po istih poteh.

3.2.5   Zamenljivost

| (34) | Kakor je navedeno zgoraj, ima PNT nekatere lastne lastnosti, čeprav se po osnovnih fizikalnih in kemijskih lastnostih ne razlikuje od drugih vrst RVP. Vendar pa se v številnih materialih PNT lahko zamenja z drugimi vrstami RVP z uporabo različnih tehnologij vezave, kot je vezanje RVP s smolo ali toplotna vezava RVP z uporabo drugih vlaken, ki se vežejo s taljenjem. Je torej precej zamenljiv z drugimi vrstami RVP. |
| --- | --- |

(34)

Kakor je navedeno zgoraj, ima PNT nekatere lastne lastnosti, čeprav se po osnovnih fizikalnih in kemijskih lastnostih ne razlikuje od drugih vrst RVP. Vendar pa se v številnih materialih PNT lahko zamenja z drugimi vrstami RVP z uporabo različnih tehnologij vezave, kot je vezanje RVP s smolo ali toplotna vezava RVP z uporabo drugih vlaken, ki se vežejo s taljenjem. Je torej precej zamenljiv z drugimi vrstami RVP.

| (35) | Nekatere stranke so spodbijale navedeno ugotovitev v zvezi z zamenljivostjo PNT z drugimi vrstami RVP. En proizvajalec izvoznik je utemeljeval, da PNT in druge vrste RVP niso zamenljivi, ker je pri vezavi s smolo in vezavi z uporabo drugih vlaken, ki se pri vezavi stalijo, potrebna zamenjava PNT s smolo in vlakni za vezavo, ki niso izdelana iz poliestra. Nekateri uporabniki iz Skupnosti so trdili, da bi uporaba drugih tehnologij vezave, navedenih zgoraj, prinesla drugačne lastnosti nekaterih končnih izdelkov, zato v nekaterih materialih taka zamenjava ni mogoča. Te utemeljitve so bile dodatno preučene. Preiskava je pokazala, da je, čeprav drugačne tehnologije vezave niso vedno medsebojno zamenljive pri vseh materialih, možna določena zamenljivost in zato je PNT v nekaterih materialih konkurenčen RVP, vezanim s smolo, in RVP, vezanim drugače kot z vlakni, pri katerih se vežeta jedro in plašč. Zato na splošno ni mogoče sklepati, da ne obstajajo zamenjave za PNT in da ta ni zamenljiv z nekaterimi drugimi vrstami RVP. |
| --- | --- |

(35)

Nekatere stranke so spodbijale navedeno ugotovitev v zvezi z zamenljivostjo PNT z drugimi vrstami RVP. En proizvajalec izvoznik je utemeljeval, da PNT in druge vrste RVP niso zamenljivi, ker je pri vezavi s smolo in vezavi z uporabo drugih vlaken, ki se pri vezavi stalijo, potrebna zamenjava PNT s smolo in vlakni za vezavo, ki niso izdelana iz poliestra. Nekateri uporabniki iz Skupnosti so trdili, da bi uporaba drugih tehnologij vezave, navedenih zgoraj, prinesla drugačne lastnosti nekaterih končnih izdelkov, zato v nekaterih materialih taka zamenjava ni mogoča. Te utemeljitve so bile dodatno preučene. Preiskava je pokazala, da je, čeprav drugačne tehnologije vezave niso vedno medsebojno zamenljive pri vseh materialih, možna določena zamenljivost in zato je PNT v nekaterih materialih konkurenčen RVP, vezanim s smolo, in RVP, vezanim drugače kot z vlakni, pri katerih se vežeta jedro in plašč. Zato na splošno ni mogoče sklepati, da ne obstajajo zamenjave za PNT in da ta ni zamenljiv z nekaterimi drugimi vrstami RVP.

| (36) | En proizvajalec izvoznik je pripomnil tudi, da njegova trditev v zvezi z ogroženostjo okolja in zdravja delavcev zaradi nekaterih kemičnih smol, ni bila ustrezno preučena. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se take trditve v tem primeru ne da upoštevati, ker v nekaterih materialih vezave s smolo ni mogoče zamenjati z drugimi tehnologijami vezave, v vsakem primeru pa mora vezava s smolo izpolnjevati okoljske zahteve v Skupnosti in njenih državah članicah. Zato se ta utemeljitev zavrne. |
| --- | --- |

(36)

En proizvajalec izvoznik je pripomnil tudi, da njegova trditev v zvezi z ogroženostjo okolja in zdravja delavcev zaradi nekaterih kemičnih smol, ni bila ustrezno preučena. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se take trditve v tem primeru ne da upoštevati, ker v nekaterih materialih vezave s smolo ni mogoče zamenjati z drugimi tehnologijami vezave, v vsakem primeru pa mora vezava s smolo izpolnjevati okoljske zahteve v Skupnosti in njenih državah članicah. Zato se ta utemeljitev zavrne.

3.2.6   Razlikovanje med PNT in drugimi vrstami RVP

| (37) | Med PNT in drugimi vrstami RVP ni vidne in oprijemljive razlike. Prerez PNT je drugačen kot pri enokomponentnih vlaknih, vendar pa ni vedno drugačen od prereza drugih dvokomponentnih vrst RVP. Spomnimo naj, da PNT obstaja v številnih različicah, ki imajo na primer različne temperature taljenja. Tako ni mogoče jasno razlikovati na podlagi temperature taljenja. Zato se zdi, da PNT ni mogoče zlahka razlikovati od drugih vrst RVP in da bi bilo za zanesljivo opredelitev tega izdelka treba uporabiti izpopolnjeno opremo. |
| --- | --- |

(37)

Med PNT in drugimi vrstami RVP ni vidne in oprijemljive razlike. Prerez PNT je drugačen kot pri enokomponentnih vlaknih, vendar pa ni vedno drugačen od prereza drugih dvokomponentnih vrst RVP. Spomnimo naj, da PNT obstaja v številnih različicah, ki imajo na primer različne temperature taljenja. Tako ni mogoče jasno razlikovati na podlagi temperature taljenja. Zato se zdi, da PNT ni mogoče zlahka razlikovati od drugih vrst RVP in da bi bilo za zanesljivo opredelitev tega izdelka treba uporabiti izpopolnjeno opremo.

| (38) | Nekateri uporabniki iz Skupnosti se niso strinjali z zgornjo ugotovitvijo, da PNT ni mogoče zlahka razlikovati od drugih vrst RVP, zlasti kar zadeva temperaturo taljenja. Utemeljevali so, da je tališče plašča PNT, čeprav niha od 110 °C do 190 °C, vedno precej nižje od tališča drugih vrst RVP, ki je domnevno okrog 255 ° C. Opozoriti velja, da navedeni razpon temperatur taljenja potrjuje, da PNT tako kot druge vrste RVP obstaja v številnih različicah ter da ga ni vedno mogoče zlahka opredeliti. Tako ugotovitev iz uvodne izjave 37 ni mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(38)

Nekateri uporabniki iz Skupnosti se niso strinjali z zgornjo ugotovitvijo, da PNT ni mogoče zlahka razlikovati od drugih vrst RVP, zlasti kar zadeva temperaturo taljenja. Utemeljevali so, da je tališče plašča PNT, čeprav niha od 110 °C do 190 °C, vedno precej nižje od tališča drugih vrst RVP, ki je domnevno okrog 255 ° C. Opozoriti velja, da navedeni razpon temperatur taljenja potrjuje, da PNT tako kot druge vrste RVP obstaja v številnih različicah ter da ga ni vedno mogoče zlahka opredeliti. Tako ugotovitev iz uvodne izjave 37 ni mogoče spremeniti.

| (39) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da zgolj dejstvo, da je PNT po videzu podoben drugim vrstam RVP, ne more biti podlaga za neizvzetje PNT iz obsega ukrepov. Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 36, čeprav „videz“ sam po sebi navadno ni odločilen pri odgovarjanju na vprašanje, ali bi se različne vrste izdelka morale obravnavati kot „en izdelek“, je to dodaten dejavnik pri analizi (glej tudi uvodno izjavo 16). Dejstva, da različnih vrst izdelkov ni mogoče zlahka razlikovati med seboj, ni mogoče zanemariti. Trditev se torej zavrne. |
| --- | --- |

(39)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da zgolj dejstvo, da je PNT po videzu podoben drugim vrstam RVP, ne more biti podlaga za neizvzetje PNT iz obsega ukrepov. Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 36, čeprav „videz“ sam po sebi navadno ni odločilen pri odgovarjanju na vprašanje, ali bi se različne vrste izdelka morale obravnavati kot „en izdelek“, je to dodaten dejavnik pri analizi (glej tudi uvodno izjavo 16). Dejstva, da različnih vrst izdelkov ni mogoče zlahka razlikovati med seboj, ni mogoče zanemariti. Trditev se torej zavrne.

4.   SKLEPI O OBSEGU IZDELKA

| (40) | Zgornje ugotovitve kažejo, da imajo PNT in druge vrste RVP enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. V številnih materialih PNT neposredno ali posredno konkurira drugim vrstam RVP na trgu Skupnosti. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi bilo treba PNT in vrste RVP obravnavati kot en sam izdelek in zaključiti delni vmesni pregled v zvezi z obsegom izdelka pri uporabi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(40)

Zgornje ugotovitve kažejo, da imajo PNT in druge vrste RVP enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. V številnih materialih PNT neposredno ali posredno konkurira drugim vrstam RVP na trgu Skupnosti. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi bilo treba PNT in vrste RVP obravnavati kot en sam izdelek in zaključiti delni vmesni pregled v zvezi z obsegom izdelka pri uporabi obstoječih protidampinških ukrepov.

| (41) | Vse zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih so bile sprejete zgornje sklepne ugotovitve. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko stranke predložijo svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. |
| --- | --- |

(41)

Vse zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih so bile sprejete zgornje sklepne ugotovitve. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko stranke predložijo svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

| (42) | Preučene so bile ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile stranke, vendar je sklep, da se obseg izdelka pri veljavnih protidampinških ukrepih o RVP ne spremeni, ostal nespremenjen – |
| --- | --- |

(42)

Preučene so bile ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile stranke, vendar je sklep, da se obseg izdelka pri veljavnih protidampinških ukrepih o RVP ne spremeni, ostal nespremenjen –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 v zvezi z obsegom izdelka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz rezanih sintetičnih vlaken iz poliestra, ki se uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00, po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje, se zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Svet

Predsednik

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 175, 14.7.2000, str. 10.

2

(3)  UL L 332, 28.12.2000, str. 17. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 428/2005 (UL L 71, 17.3.2005, str. 1).

3

(4)  UL L 274, 11.10.2002, str. 1.

4

(5)  UL C 174, 14.7.2005, str. 15; UL C 323, 20.12.2005, str. 21.

5

(6)  UL L 282, 13.10.2006, str. 1.

6

(7)  UL C 89, 12.4.2006, str. 2.

7

(8)  UL L 379, 28.12.2006, str. 65.

8

(9)  UL C 325, 22.12.2005, str. 20.

9

---

| 11.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 384/2007

z dne 10. aprila 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 10. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 113,8 |
| TN | 143,8 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 91,4 |
| ZZ | 131,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,0 |
| TR | 118,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 89,0 |
| ZZ | 165,6 |
| 0805 10 20 | EG | 49,1 |
| IL | 61,3 |
| MA | 45,9 |
| TN | 56,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,9 |
| CA | 104,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 96,6 |
| NZ | 122,1 |
| US | 123,5 |
| UY | 77,1 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,6 |
| CL | 102,0 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 83,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

190,7

MA

113,8

TN

143,8

TR

187,5

ZZ

159,0

0707 00 05

JO

171,8

TR

91,4

ZZ

131,6

0709 90 70

MA

75,0

TR

118,7

ZZ

96,9

0709 90 80

EG

242,2

IL

89,0

ZZ

165,6

0805 10 20

EG

49,1

IL

61,3

MA

45,9

TN

56,3

TR

74,9

ZZ

57,5

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,9

CA

104,6

CL

88,2

CN

96,6

NZ

122,1

US

123,5

UY

77,1

ZA

85,3

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

80,6

CL

102,0

UY

68,0

ZA

83,3

ZZ

83,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 11.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 385/2007

z dne 10. aprila 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1483/2006 glede količin, ki jih zajema stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1483/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1483/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za ponovno prodajo žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic na trgu Skupnosti.

| (2) | Zaradi stanja na trgu koruze v Skupnosti ter sprememb v povpraševanju po žitih, ki so bile v zadnjih tednih ugotovljene v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na razpolago nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu do količine 500 000 ton na Madžarskem za koruzo. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi stanja na trgu koruze v Skupnosti ter sprememb v povpraševanju po žitih, ki so bile v zadnjih tednih ugotovljene v različnih regijah, je treba v nekaterih državah članicah dati na razpolago nove količine žit iz intervencijskih zalog. Zato je treba intervencijskim agencijam zadevnih držav članic dovoliti povečanje količin v javnem razpisu do količine 500 000 ton na Madžarskem za koruzo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1483/2006 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1483/2006 je zato treba spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1483/2006 se nadomesti z besedilom v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 276, 7.10.2006, str. 58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 204/2007 (UL L 61, 28.2.2007, str. 5).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

SEZNAM JAVNIH RAZPISOV

| Država članica | Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu
  (v tonah) | Intervencijska agencija
  Naziv, naslov in drugi kontaktni podatki |
| --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Rž |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Telefaks: (32-2) 287 25 24 |
| E-naslov: webmaster@birb.be |
| Spletna stran: www.birb.be |

Država članica

Količine, dane na voljo za prodajo na notranjem trgu

(v tonah)

Intervencijska agencija

Naziv, naslov in drugi kontaktni podatki

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Rž

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Telefon: (32-2) 287 24 78

Telefaks: (32-2) 287 25 24

E-naslov: webmaster@birb.be

Spletna stran: www.birb.be

България

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 818 72 02 |
| Telefaks: (+359 2) 818 72 67 |
| E-naslov: dfz@dfz.bg |
| Spletna stran: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 818 72 02

Telefaks: (+359 2) 818 72 67

E-naslov: dfz@dfz.bg

Spletna stran: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Telefaks: (420) 296 80 64 04 |
| E-naslov: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Spletna stran: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Telefaks: (420) 296 80 64 04

E-naslov: dagmar.hejrovska@szif.cz

Spletna stran: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Telefaks: (45) 33 95 80 34 |
| E-naslov: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Spletna stran: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Telefon: (45) 33 95 88 07

Telefaks: (45) 33 95 80 34

E-naslov: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Spletna stran: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 68 45-3704 |
| Telefaks 1: (49-228) 68 45-3985 |
| Telefaks 2: (49-228) 68 45-3276 |
| E-naslov: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Spletna stran: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 68 45-3704

Telefaks 1: (49-228) 68 45-3985

Telefaks 2: (49-228) 68 45-3276

E-naslov: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Spletna stran: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Telefaks: (372) 7371 201 |
| E-naslov: pria@pria.ee |
| Spletna stran: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Telefaks: (372) 7371 201

E-naslov: pria@pria.ee

Spletna stran: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Telefaks: (353) 53 91 42843 |
| Spletna stran: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Telefaks: (353) 53 91 42843

Spletna stran: www.agriculture.gov.ie

Elláda/Ελλάδα

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| --- |
| 241, Archarnon str., |
| GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30) 210 212 47 87 and 47 54 |
| Telefaks: (30) 210 212 47 91 |
| E-naslov: ax17u073@minagric.gr |
| Spletna stran: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

241, Archarnon str.,

GR-104 46 Athens

Telefon: (30) 210 212 47 87 and 47 54

Telefaks: (30) 210 212 47 91

E-naslov: ax17u073@minagric.gr

Spletna stran: www.opekepe.gr

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| --- |
| Αχαρνών 241, |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54 |
| Φαξ (30) 210 212 47 91 |
| Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr |
| Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241,

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54

Φαξ (30) 210 212 47 91

Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr

Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Telefaks: (34-91) 3474838 |
| E-naslov: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Spletna stran: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Telefaks: (34-91) 3474838

E-naslov: sgintervencion@fega.mapa.es

Spletna stran: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33) 144 18 22 29/23 37 |
| Telefaks: (33) 144 18 20 08/80 |
| E-naslov: f.abeasis@onigc.fr |
| Spletna stran: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33) 144 18 22 29/23 37

Telefaks: (33) 144 18 20 08/80

E-naslov: f.abeasis@onigc.fr

Spletna stran: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Telefon: (39) 06 49 49 97 55 |
| Telefaks: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-naslov: d.spampinato@agea.gov.it |
| Spletna stran: www.enterisi.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Telefon: (39) 06 49 49 97 55

Telefaks: (39) 06 49 49 97 61

E-naslov: d.spampinato@agea.gov.it

Spletna stran: www.enterisi.it

Κύπρος/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Telefaks: (371) 702 7892 |
| E-naslov: lad@lad.gov.lv |
| Spletna stran: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Telefaks: (371) 702 7892

E-naslov: lad@lad.gov.lv

Spletna stran: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Telefaks: (370-5) 268 5061 |
| E-naslov: info@litfood.lt |
| Spletna stran: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Telefaks: (370-5) 268 5061

E-naslov: info@litfood.lt

Spletna stran: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon:. (352) 478 23 70 |
| Telefaks: (352) 46 61 38 |
| Teleks: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon:. (352) 478 23 70

Telefaks: (352) 46 61 38

Teleks: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

1 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36-1) 219 45 76 |
| Telefaks: (36-1) 219 89 05 |
| E-naslov: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Spletna stran: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Telefon: (36-1) 219 45 76

Telefaks: (36-1) 219 89 05

E-naslov: ertekesites@mvh.gov.hu

Spletna stran: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Telefon: (31-475) 35 54 86 |
| Telefaks: (31-475) 31 89 39 |
| E-naslov: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Spletna stran: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Telefon: (31-475) 35 54 86

Telefaks: (31-475) 31 89 39

E-naslov: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Spletna stran: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Telefaks: | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Telefaks:

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

E-naslov: referat10@ama.gv.at

Spletna stran: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Telefaks: (48) 22 661 78 26 |
| E-naslov: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Spletna stran: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Telefon: (48) 22 661 78 10

Telefaks: (48) 22 661 78 26

E-naslov: cereals-intervention@arr.gov.pl

Spletna stran: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Telefaks: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Telefaks:

(351) 21 384 61 70

| E-naslov: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-naslov:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Spletna stran: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842 |
| Telefaks: + 40 21 3054803 |
| Spletna stran: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842

Telefaks: + 40 21 3054803

Spletna stran: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: (386-1) 580 76 52 |
| Telefaks: (386-1) 478 92 00 |
| E-naslov: aktrp@gov.si |
| Spletna stran: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Telefon: (386-1) 580 76 52

Telefaks: (386-1) 478 92 00

E-naslov: aktrp@gov.si

Spletna stran: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telefon: (421-2) 58 24 32 71 |
| Telefaks: (421-2) 53 41 26 65 |
| E-naslov: jvargova@apa.sk |
| Spletna stran: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Telefon: (421-2) 58 24 32 71

Telefaks: (421-2) 53 41 26 65

E-naslov: jvargova@apa.sk

Spletna stran: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: | (358-9) 160 01 |
| Telefaks: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Telefon:

(358-9) 160 01

Telefaks:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

E-naslov: intervention.unit@mmm.fi

Spletna stran: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| SE-551 82 Jönköping |
| Telefon: (46-36) 15 50 00 |
| Telefaks: (46-36) 19 05 46 |
| E-naslov: jordbruksverket@sjv.se |
| Spletna stran: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

SE-551 82 Jönköping

Telefon: (46-36) 15 50 00

Telefaks: (46-36) 19 05 46

E-naslov: jordbruksverket@sjv.se

Spletna stran: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Telefaks: (44) 191 226 5824 |
| E-naslov: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Spletna stran: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Telefaks: (44) 191 226 5824

E-naslov: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Spletna stran: www.rpa.gov.uk

Znak ‚—‘ pomeni, da v tej državi članici za navedeno žito ni intervencijske zaloge.“

---

| 11.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 386/2007

z dne 10. aprila 2007

o spremembi in prilagoditvi Uredbe (ES) št. 990/2006 o odprtju stalnih javnih razpisov za izvoz žit iz zalog intervencijskih agencij držav članic

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 4(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 56 Akta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi pristopa Bolgarije in Romunije je člen 1(2) Uredbe Komisije (ES) št. 990/2006 (2) postal zastarel v zvezi z izključitvijo Bolgarije in Romunije iz seznama tretjih držav, v katere se lahko izvaža žita, in je zato treba ti državi črtati. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi pristopa Bolgarije in Romunije je člen 1(2) Uredbe Komisije (ES) št. 990/2006 (2) postal zastarel v zvezi z izključitvijo Bolgarije in Romunije iz seznama tretjih držav, v katere se lahko izvaža žita, in je zato treba ti državi črtati.

| (2) | Priloga III k Uredbi (ES) št. 990/2006 vsebuje navedbe v vseh jezikih Skupnosti. Navedeno prilogo je treba dopolniti z navedbami v bolgarščini, irščini, malteščini in romunščini. |
| --- | --- |

(2)

Priloga III k Uredbi (ES) št. 990/2006 vsebuje navedbe v vseh jezikih Skupnosti. Navedeno prilogo je treba dopolniti z navedbami v bolgarščini, irščini, malteščini in romunščini.

| (3) | Uredbo (ES) št. 990/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 990/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 990/2006 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Vsak javni razpis za navadno pšenico in rž zadeva največjo količino za izvoz v tretje države, razen v Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Hrvaško, Lihtenštajn, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo (3) in Švico.

Vsak javni razpis za ječmen zadeva največjo količino za izvoz v tretje države, razen v Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Hrvaško, Kanado, Lihtenštajn, Mehiko, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo (3), Švico in Združene države Amerike.

Člen 2

Priloga III k Uredbi (ES) št. 990/2006 se nadomesti z besedilom v Prilogi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 179, 1.7.2006, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 205/2007 (UL L 61, 28.2.2007, str. 10).

2

(3)  Vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999.“

3

---

PRILOGA

„PRILOGA III

Del A

Navedbe iz člena 9, kar zadeva navadno pšenico

| — | : | v bolgarščini | : | Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češčini | : | Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v danščini | : | Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v nemščini | : | Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estonščini | : | Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v grščini | : | Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angleščini | : | Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | v francoščini | : | Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v irščini | : | Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v italijanščini | : | Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v latvijščini | : | Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litovščini | : | Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v madžarščini | : | Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v malteščini | : | Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v nizozemščini | : | Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v poljščini | : | Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalščini | : | Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v romunščini | : | Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | v slovaščini | : | Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v slovenščini | : | Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | v finščini | : | Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | v švedščini | : | Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

v bolgarščini

:

Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

v španščini

:

Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češčini

:

Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v danščini

:

Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v nemščini

:

Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estonščini

:

Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v grščini

:

Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angleščini

:

Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

v francoščini

:

Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v irščini

:

Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v italijanščini

:

Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v latvijščini

:

Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litovščini

:

Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v madžarščini

:

Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v malteščini

:

Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v nizozemščini

:

Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v poljščini

:

Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalščini

:

Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v romunščini

:

Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

v slovaščini

:

Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

v slovenščini

:

Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

v finščini

:

Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

v švedščini

:

Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Del B

Navedbe iz člena 9, kar zadeva ječmen

| — | : | v bolgarščini | : | Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češčini | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v danščini | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v nemščini | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estonščini | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v grščini | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angleščini | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | v francoščini | : | Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v irščini | : | Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v italijanščini | : | Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v latvijščini | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litovščini | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v madžarščini | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v malteščini | : | Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v nizozemščini | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v poljščini | : | Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalščini | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v romunščini | : | Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | v slovaščini | : | Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v slovenščini | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | v finščini | : | Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | v švedščini | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

v bolgarščini

:

Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

v španščini

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češčini

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v danščini

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v nemščini

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estonščini

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v grščini

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angleščini

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

v francoščini

:

Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v irščini

:

Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v italijanščini

:

Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v latvijščini

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litovščini

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v madžarščini

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v malteščini

:

Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v nizozemščini

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v poljščini

:

Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalščini

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v romunščini

:

Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

v slovaščini

:

Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

v slovenščini

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

v finščini

:

Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

v švedščini

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Del C

Navedbe iz člena 9, kar zadeva rž

| — | : | v bolgarščini | : | Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češčini | : | Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v danščini | : | Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v nemščini | : | Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estonščini | : | Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v grščini | : | Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angleščini | : | Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | v francoščini | : | Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v irščini | : | Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v italijanščini | : | Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v latvijščini | : | Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litovščini | : | Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v madžarščini | : | Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v malteščini | : | Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v nizozemščini | : | Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v poljščini | : | Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalščini | : | Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v romunščini | : | Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | v slovaščini | : | Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v slovenščini | : | Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | v finščini | : | Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | v švedščini | : | Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006“ |

—

:

v bolgarščini

:

Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

v španščini

:

Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češčini

:

Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v danščini

:

Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v nemščini

:

Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estonščini

:

Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v grščini

:

Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angleščini

:

Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

v francoščini

:

Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v irščini

:

Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v italijanščini

:

Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v latvijščini

:

Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litovščini

:

Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v madžarščini

:

Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v malteščini

:

Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v nizozemščini

:

Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v poljščini

:

Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalščini

:

Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v romunščini

:

Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

v slovaščini

:

Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

v slovenščini

:

Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

v finščini

:

Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

v švedščini

:

Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 11.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/18

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2007

o objavi sklicevanja na standard EN 71-1:2005 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“ glede tehničnih zahtev za izstrelke s priseski kot udarno površino v skladu z Direktivo Sveta 88/378/EGS o varnosti igrač

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1460)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/224/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 88/378/EGS z dne 3. maja 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z varnostjo igrač (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju mnenja Stalnega odbora, ustanovljenega s členom 5 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zagotavljanje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov in na področju storitev informacijske družbe (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/48/ES (3) (Odbor za standarde in tehnične predpise),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Direktive 88/378/EGS določa, da se smejo igrače dati na trg samo, če ne ogrožajo varnosti in/ali zdravja uporabnikov ali tretjih oseb ob njihovi namenski ali predvidljivi uporabi, ob upoštevanju običajnega obnašanja otrok. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Direktive 88/378/EGS določa, da se smejo igrače dati na trg samo, če ne ogrožajo varnosti in/ali zdravja uporabnikov ali tretjih oseb ob njihovi namenski ali predvidljivi uporabi, ob upoštevanju običajnega obnašanja otrok.

| (2) | V skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Direktive 88/378/EGS se za igrače predpostavlja, da izpolnjujejo temeljne zahteve iz člena 3 Direktive, če so v skladu z nacionalnimi standardi, ki se zanje uporabljajo in ki prevzemajo usklajene standarde, katerih referenčne številke so objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Direktive 88/378/EGS se za igrače predpostavlja, da izpolnjujejo temeljne zahteve iz člena 3 Direktive, če so v skladu z nacionalnimi standardi, ki se zanje uporabljajo in ki prevzemajo usklajene standarde, katerih referenčne številke so objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Direktive 88/378/EGS morajo države članice objaviti referenčne številke nacionalnih standardov, ki prevzemajo usklajene standarde, katerih referenčne številke so objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Direktive 88/378/EGS morajo države članice objaviti referenčne številke nacionalnih standardov, ki prevzemajo usklajene standarde, katerih referenčne številke so objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

| (4) | Evropski odbor za standardizacijo (CEN) je po pooblastilu Komisije 15. julija 1998 oblikoval in sprejel usklajeni standard EN 71-1:1998 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“, katerega referenčne številke so bile prvič objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti z dne 28. julija 1999 (4). |
| --- | --- |

(4)

Evropski odbor za standardizacijo (CEN) je po pooblastilu Komisije 15. julija 1998 oblikoval in sprejel usklajeni standard EN 71-1:1998 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“, katerega referenčne številke so bile prvič objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti z dne 28. julija 1999 (4).

| (5) | Evropski odbor za standardizacijo je 19. septembra 2005 sprejel standard EN 71-1:2005 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“, ki je prečiščeno besedilo usklajenega standarda EN 71-1:1998 in njegovih 11 sprememb. |
| --- | --- |

(5)

Evropski odbor za standardizacijo je 19. septembra 2005 sprejel standard EN 71-1:2005 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“, ki je prečiščeno besedilo usklajenega standarda EN 71-1:1998 in njegovih 11 sprememb.

| (6) | Španski organi so v skladu s členom 6(1) Direktive 88/378/EGS vložili uradni ugovor v zvezi z zahtevami za izstrelke s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let, kot je določeno v standardu EN 71-1:2005. Španski organi trdijo, da standard ne zagotavlja zadostne zaščite za igrače s priseski, namenjene otrokom, starejšim od treh let. Po mnenju španskih organov bi lahko otrok, starejši od treh let, snel prisesek z izstrelka z uporabo sile, ki je večja od sile 60 N iz klavzule 8.4.2.3 „preskus za zaščitne sestavne dele“. |
| --- | --- |

(6)

Španski organi so v skladu s členom 6(1) Direktive 88/378/EGS vložili uradni ugovor v zvezi z zahtevami za izstrelke s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let, kot je določeno v standardu EN 71-1:2005. Španski organi trdijo, da standard ne zagotavlja zadostne zaščite za igrače s priseski, namenjene otrokom, starejšim od treh let. Po mnenju španskih organov bi lahko otrok, starejši od treh let, snel prisesek z izstrelka z uporabo sile, ki je večja od sile 60 N iz klavzule 8.4.2.3 „preskus za zaščitne sestavne dele“.

| (7) | Standard EN 71-1:2005 določa za igrače s priseski različne zahteve, ki so odvisne od starosti otroka. Kar zadeva igrače s priseski, namenjene otrokom, mlajšim od treh let, standard zahteva izvedbo „nateznega preskusa“ z raztezno silo 50 N (kadar je največja dosegljiva dimenzija največ 6 mm) ali 90 N (kadar je največja dosegljiva dimenzija več kot 6 mm). Kar zadeva igrače z izstrelki s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let, se v skladu s klavzulo 4.17.1(b) standarda odporni materiali, ki se uporabljajo kot udarne površine, med preskusom po klavzuli 8.4.2.3 ne smejo sneti (natezni preskus, zaščitni sestavni deli). Natezni preskus za zaščitne sestavne dele iz klavzule 8.4.2.3 se izvede s silo 60 N. |
| --- | --- |

(7)

Standard EN 71-1:2005 določa za igrače s priseski različne zahteve, ki so odvisne od starosti otroka. Kar zadeva igrače s priseski, namenjene otrokom, mlajšim od treh let, standard zahteva izvedbo „nateznega preskusa“ z raztezno silo 50 N (kadar je največja dosegljiva dimenzija največ 6 mm) ali 90 N (kadar je največja dosegljiva dimenzija več kot 6 mm). Kar zadeva igrače z izstrelki s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let, se v skladu s klavzulo 4.17.1(b) standarda odporni materiali, ki se uporabljajo kot udarne površine, med preskusom po klavzuli 8.4.2.3 ne smejo sneti (natezni preskus, zaščitni sestavni deli). Natezni preskus za zaščitne sestavne dele iz klavzule 8.4.2.3 se izvede s silo 60 N.

| (8) | Komisija je bila obveščena o več nesrečah, ki so jih povzročile igrače z izstrelki s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let. Devetletni otrok s Švedske se je leta 1997 zadušil, potem ko je sesal konico priseska, ki jo je po nesreči vdihnil. Dva druga primera, ki sta se končala s smrtjo, sta se zgodila v Združenem kraljestvu. Poleg tega je bila Komisija obveščena o osmih primerih iz Združenih držav Amerike, ki so se končali s smrtjo. Pred kratkim, avgusta 2005, so španski organi obvestili Komisijo o smrti štiriletnega otroka, ki jo je povzročila igrača v obliki loka in puščice s priseski. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je bila obveščena o več nesrečah, ki so jih povzročile igrače z izstrelki s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let. Devetletni otrok s Švedske se je leta 1997 zadušil, potem ko je sesal konico priseska, ki jo je po nesreči vdihnil. Dva druga primera, ki sta se končala s smrtjo, sta se zgodila v Združenem kraljestvu. Poleg tega je bila Komisija obveščena o osmih primerih iz Združenih držav Amerike, ki so se končali s smrtjo. Pred kratkim, avgusta 2005, so španski organi obvestili Komisijo o smrti štiriletnega otroka, ki jo je povzročila igrača v obliki loka in puščice s priseski.

| (9) | Priseski, pritrjeni na igrače z izstrelki, naj bi zagotovili pritrditev izstrelka na površino. Lepljenje izstrelkov na steno in njihovo odstranjevanje pomeni, da so priseski podvrženi stalnim obremenitvam. Poleg tega dajajo otroci, starejši od treh let, priseske pogosto v usta, da jih tako pred lepljenjem na površino navlažijo. Če prisesek na igračo ni ustrezno pritrjen, se lahko med običajno in predvidljivo uporabo sname. Če se prisesek sname in ostane v celoti v ustih, lahko zapre pretok zraka v zadnjem delu ust in zgornjem delu grla ter povzroči zadušitev. |
| --- | --- |

(9)

Priseski, pritrjeni na igrače z izstrelki, naj bi zagotovili pritrditev izstrelka na površino. Lepljenje izstrelkov na steno in njihovo odstranjevanje pomeni, da so priseski podvrženi stalnim obremenitvam. Poleg tega dajajo otroci, starejši od treh let, priseske pogosto v usta, da jih tako pred lepljenjem na površino navlažijo. Če prisesek na igračo ni ustrezno pritrjen, se lahko med običajno in predvidljivo uporabo sname. Če se prisesek sname in ostane v celoti v ustih, lahko zapre pretok zraka v zadnjem delu ust in zgornjem delu grla ter povzroči zadušitev.

| (10) | Države članice na podlagi teh ugotovitev menijo, da morajo biti otroci, starejši od treh let, zaščiteni enako kot otroci, mlajši od treh let. Zato se priseski, ki se kot udarne površine uporabljajo na igračah z izstrelki, namenjenih otrokom, starejšim od treh let, med izvajanjem vsaj ustreznih preskusov iz klavzule 5.13.b standarda EN 71-1:2005, zlasti „preskusa navora“ (klavzula 8.3) in „nateznega preskusa po splošnem postopku“ (klavzula 8.4.2.1), ne smejo sneti. |
| --- | --- |

(10)

Države članice na podlagi teh ugotovitev menijo, da morajo biti otroci, starejši od treh let, zaščiteni enako kot otroci, mlajši od treh let. Zato se priseski, ki se kot udarne površine uporabljajo na igračah z izstrelki, namenjenih otrokom, starejšim od treh let, med izvajanjem vsaj ustreznih preskusov iz klavzule 5.13.b standarda EN 71-1:2005, zlasti „preskusa navora“ (klavzula 8.3) in „nateznega preskusa po splošnem postopku“ (klavzula 8.4.2.1), ne smejo sneti.

| (11) | Zato Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili španski organi, drugi nacionalni organi ter odbor za standarde in tehnične predpise, meni, da je standard EN 71-1:2005 pomanjkljiv glede tehničnih zahtev za igrače z izstrelki s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let. |
| --- | --- |

(11)

Zato Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili španski organi, drugi nacionalni organi ter odbor za standarde in tehnične predpise, meni, da je standard EN 71-1:2005 pomanjkljiv glede tehničnih zahtev za igrače z izstrelki s priseski kot udarno površino, namenjene otrokom, starejšim od treh let.

| (12) | Zaradi varnosti in pravne gotovosti je treba objavi sklicevanja na standard EN 71-1:2005 v Uradnem listu Evropske unije do revizije standarda zato priložiti ustrezno obvestilo. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi varnosti in pravne gotovosti je treba objavi sklicevanja na standard EN 71-1:2005 v Uradnem listu Evropske unije do revizije standarda zato priložiti ustrezno obvestilo.

| (13) | Države članice ob odsotnosti standarda, ki zajema zgoraj navedena tveganja, in v skladu s členom 5(2) Direktive 88/378/EGS domnevajo, da zgoraj navedene igrače izpolnjujejo temeljne varnostne zahteve le, če imajo certifikat o ES-pregledu tipa, ki ga je izdal priglašeni organ, njihova skladnost z odobrenim modelom pa je potrjena z znakom CE – |
| --- | --- |

(13)

Države članice ob odsotnosti standarda, ki zajema zgoraj navedena tveganja, in v skladu s členom 5(2) Direktive 88/378/EGS domnevajo, da zgoraj navedene igrače izpolnjujejo temeljne varnostne zahteve le, če imajo certifikat o ES-pregledu tipa, ki ga je izdal priglašeni organ, njihova skladnost z odobrenim modelom pa je potrjena z znakom CE –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V primeru igrač z izstrelki s priseski, namenjenih otrokom, starejšim od treh let, standard EN 71-1:1998 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“, kot ga je 19. septembra 2005 sprejel Evropski odbor za standardizacijo, ne izpolnjuje temeljnih varnostnih zahtev iz člena 3 Direktive 88/378/EGS, zlasti iz Priloge II.II.1(e), kar zadeva klavzulo 4.17.1.(b).

Člen 2

Objavi sklicevanja na standard EN 71-1:2005 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“ v Uradnem listu Evropske unije se priloži naslednje obvestilo:

„V primeru igrač z izstrelki s priseski kot udarno površino zahteva iz klavzule 4.17.1(b), po kateri se izvede natezni preskus v skladu s klavzulo 8.4.2.3, ne zajema tveganja zadušitve pri teh igračah“.

Člen 3

Sklicevanju na nacionalni standard, ki prevzema standard EN 71-1:2005 „Varnost igrač – del 1: mehanske in fizikalne lastnosti“ in ki ga morajo države članice objaviti v skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Direktive 88/378/EGS, se priloži obvestilo, ki je enako obvestilu iz člena 2 te odločbe.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 187, 16.7.1988, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 93/68/EGS (UL L 220, 30.8.1993, str. 1).

1

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

3

(4)  UL C 215, 28.7.1999, str. 4.

4

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 11.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/21

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 3. aprila 2007

o usklajenem programu spremljanja Skupnosti za leto 2007 za zagotovitev skladnosti z najvišjimi mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na žitih ter v in na nekaterih drugih proizvodih rastlinskega izvora ter o nacionalnih programih spremljanja za leto 2008

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1452)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/225/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju najvišjih mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (1) ter zlasti člena 7(2)(b) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (2), ter zlasti člena 4(2)(b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivi 86/362/EGS in 90/642/EGS določata, da mora Komisija postopoma vzpostaviti sistem, ki bo omogočal oceno izpostavljenosti pesticidom v prehrani. Da bi bile mogoče realne ocene, morajo biti na razpolago podatki o spremljanju ostankov pesticidov v številnih živilih, ki so glavne sestavine evropske prehrane. Splošno priznano je, da se med glavne sestavine evropske prehrane uvršča približno 20 do 30 živil. Glede na vire, ki so na razpolago na nacionalni ravni za spremljanje ostankov pesticidov, lahko države članice v okviru usklajenega programa spremljanja vsako leto analizirajo samo vzorce osmih proizvodov. Pri uporabi pesticidov se pokažejo spremembe v obdobju treh let. Zato je treba praviloma vsak pesticid spremljati v 20 do 30 živilih v zaporedju triletnih ciklov. |
| --- | --- |

(1)

Direktivi 86/362/EGS in 90/642/EGS določata, da mora Komisija postopoma vzpostaviti sistem, ki bo omogočal oceno izpostavljenosti pesticidom v prehrani. Da bi bile mogoče realne ocene, morajo biti na razpolago podatki o spremljanju ostankov pesticidov v številnih živilih, ki so glavne sestavine evropske prehrane. Splošno priznano je, da se med glavne sestavine evropske prehrane uvršča približno 20 do 30 živil. Glede na vire, ki so na razpolago na nacionalni ravni za spremljanje ostankov pesticidov, lahko države članice v okviru usklajenega programa spremljanja vsako leto analizirajo samo vzorce osmih proizvodov. Pri uporabi pesticidov se pokažejo spremembe v obdobju treh let. Zato je treba praviloma vsak pesticid spremljati v 20 do 30 živilih v zaporedju triletnih ciklov.

| (2) | V letu 2007 je treba spremljati ostanke pesticidov, ki jih zajema to priporočilo, saj bo tako omogočena uporaba teh podatkov za oceno dejanske izpostavljenosti navedenim pesticidom v prehrani. |
| --- | --- |

(2)

V letu 2007 je treba spremljati ostanke pesticidov, ki jih zajema to priporočilo, saj bo tako omogočena uporaba teh podatkov za oceno dejanske izpostavljenosti navedenim pesticidom v prehrani.

| (3) | Pri vsakem usklajenem programu spremljanja je potreben sistematičen statistični pristop k številu vzorcev, ki jih je treba odvzeti. Takšen pristop je bil določen v pravilniku Komisije Codex Alimentarius
   (3). Na podlagi binomske verjetnostne porazdelitve se lahko izračuna, da pregled 642 vzorcev pomeni več kakor 99-odstotno verjetnost, da se zazna vzorec, ki vsebuje ostanke pesticida nad mejo določitve (LOD), kadar vsaj 1 % proizvodov rastlinskega izvora vsebuje ostanke nad navedeno mejo. Zbiranje teh vzorcev je treba porazdeliti med države članice na podlagi števila prebivalstva in potrošnikov, z najmanj 12 vzorci na živilo na leto. |
| --- | --- |

(3)

Pri vsakem usklajenem programu spremljanja je potreben sistematičen statistični pristop k številu vzorcev, ki jih je treba odvzeti. Takšen pristop je bil določen v pravilniku Komisije Codex Alimentarius
   (3). Na podlagi binomske verjetnostne porazdelitve se lahko izračuna, da pregled 642 vzorcev pomeni več kakor 99-odstotno verjetnost, da se zazna vzorec, ki vsebuje ostanke pesticida nad mejo določitve (LOD), kadar vsaj 1 % proizvodov rastlinskega izvora vsebuje ostanke nad navedeno mejo. Zbiranje teh vzorcev je treba porazdeliti med države članice na podlagi števila prebivalstva in potrošnikov, z najmanj 12 vzorci na živilo na leto.

| (4) | Smernice o „Postopkih nadzora kakovosti analize ostankov pesticidov“ so objavljene na spletni strani Komisije (4). Dogovorjeno je, da morajo analitski laboratoriji držav članic uporabljati te smernice, kolikor je mogoče, in jih stalno revidirati na podlagi izkušenj, pridobljenih pri programih spremljanja. |
| --- | --- |

(4)

Smernice o „Postopkih nadzora kakovosti analize ostankov pesticidov“ so objavljene na spletni strani Komisije (4). Dogovorjeno je, da morajo analitski laboratoriji držav članic uporabljati te smernice, kolikor je mogoče, in jih stalno revidirati na podlagi izkušenj, pridobljenih pri programih spremljanja.

| (5) | Direktiva Komisije 2002/63/ES (5) določa metode vzorčenja za uradni nadzor nad ostanki pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti. Metode vzorčenja in postopki, določeni v tej direktivi, vključujejo tiste, ki jih priporoča Komisija Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva Komisije 2002/63/ES (5) določa metode vzorčenja za uradni nadzor nad ostanki pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti. Metode vzorčenja in postopki, določeni v tej direktivi, vključujejo tiste, ki jih priporoča Komisija Codex Alimentarius.

| (6) | Direktivi 86/362/EGS in 90/642/EGS od držav članic zahtevata, da določijo merila, ki se uporabljajo za oblikovanje nacionalnih inšpekcijskih programov. Take informacije morajo vključevati merila za določanje števila odvzetih vzorcev, analize, ki jih je treba opraviti, ter uporabljeni obseg poročanja, merila, po katerih je bil obseg poročanja določen, ter podrobne podatke o akreditaciji na podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (6), ob upoštevanju člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 2076/2005 z dne 5. decembra 2005 o prehodnih ureditvah za izvajanje uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 853/2004, (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 ter o spremembi uredb (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 (7), ki vsebuje odstopanje pri zahtevi po akreditaciji. Navesti je treba tudi število in vrste kršitev ter ukrepe, ki je bil uveden. |
| --- | --- |

(6)

Direktivi 86/362/EGS in 90/642/EGS od držav članic zahtevata, da določijo merila, ki se uporabljajo za oblikovanje nacionalnih inšpekcijskih programov. Take informacije morajo vključevati merila za določanje števila odvzetih vzorcev, analize, ki jih je treba opraviti, ter uporabljeni obseg poročanja, merila, po katerih je bil obseg poročanja določen, ter podrobne podatke o akreditaciji na podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (6), ob upoštevanju člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 2076/2005 z dne 5. decembra 2005 o prehodnih ureditvah za izvajanje uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 853/2004, (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 ter o spremembi uredb (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 (7), ki vsebuje odstopanje pri zahtevi po akreditaciji. Navesti je treba tudi število in vrste kršitev ter ukrepe, ki je bil uveden.

| (7) | Mejne vrednosti za otroško hrano so bile določene v skladu s členom 6 Direktive Komisije 91/321/EGS z dne 14. maja 1991 o začetnih in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke (8) ter členom 6 Direktive Komisije 96/5/ES, Euratom z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke (9). |
| --- | --- |

(7)

Mejne vrednosti za otroško hrano so bile določene v skladu s členom 6 Direktive Komisije 91/321/EGS z dne 14. maja 1991 o začetnih in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke (8) ter členom 6 Direktive Komisije 96/5/ES, Euratom z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke (9).

| (8) | Informacije o rezultatih programov spremljanja so zlasti primerne za obdelavo, shranjevanje in prenos z elektronskimi/računalniškimi metodami. Izdelani so bili obrazci za pošiljanje podatkov iz držav članic z elektronsko pošto. Zato morajo biti države članice sposobne pošiljati svoja poročila Komisiji na standardnem obrazcu. Nadaljnje oblikovanje takšnega standardnega obrazca je najučinkovitejše, če Komisija pripravi smernice. |
| --- | --- |

(8)

Informacije o rezultatih programov spremljanja so zlasti primerne za obdelavo, shranjevanje in prenos z elektronskimi/računalniškimi metodami. Izdelani so bili obrazci za pošiljanje podatkov iz držav članic z elektronsko pošto. Zato morajo biti države članice sposobne pošiljati svoja poročila Komisiji na standardnem obrazcu. Nadaljnje oblikovanje takšnega standardnega obrazca je najučinkovitejše, če Komisija pripravi smernice.

| (9) | Ukrepi, predvideni v tem priporočilu, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni v tem priporočilu, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

PRIPOROČA:

| 1. | Države članice so pozvane, naj v letu 2007 odvzamejo in analizirajo vzorce za kombinacije živilo/ostanek pesticida, določene v Prilogi I, na podlagi števila vzorcev za vsako živilo, ki jim je dodeljeno v Prilogi II in na trgu države članice odraža ustrezni delež države, Skupnosti ali tretje države.
  Lote za vzorčenje je treba izbrati naključno, v skladu z namenom spremljanja.
  Postopek vzorčenja, vključno s številom enot, mora biti skladen z Direktivo 2002/63/ES. |
| --- | --- |

1.

Države članice so pozvane, naj v letu 2007 odvzamejo in analizirajo vzorce za kombinacije živilo/ostanek pesticida, določene v Prilogi I, na podlagi števila vzorcev za vsako živilo, ki jim je dodeljeno v Prilogi II in na trgu države članice odraža ustrezni delež države, Skupnosti ali tretje države.

Lote za vzorčenje je treba izbrati naključno, v skladu z namenom spremljanja.

Postopek vzorčenja, vključno s številom enot, mora biti skladen z Direktivo 2002/63/ES.

| 2. | Iz celotnega števila vzorcev, kakor to določata prilogi I in II, mora vsaka država članica odvzeti in analizirati:






  (a) | vsaj deset vzorcev otroške hrane, pripravljene pretežno iz zelenjave, sadja ali žit; |
| --- | --- | --- |

2.

Iz celotnega števila vzorcev, kakor to določata prilogi I in II, mora vsaka država članica odvzeti in analizirati:

(a)

vsaj deset vzorcev otroške hrane, pripravljene pretežno iz zelenjave, sadja ali žit;

| (b) | več vzorcev (najmanj en vzorec, kadar je na voljo) ekološko pridelanih živil, ki odražajo tržni delež ekološke pridelave v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(b)

več vzorcev (najmanj en vzorec, kadar je na voljo) ekološko pridelanih živil, ki odražajo tržni delež ekološke pridelave v vsaki državi članici.

| 3. | Države članice so pozvane, da najpozneje do 31. avgusta 2008 poročajo o rezultatih analiz vzorcev, testiranih za kombinacije živilo/ostanek pesticida, določene v Prilogi I, z navedbo:






  (a) | uporabljenih analitskih metod in doseženih obsega poročanja, v skladu s postopki nadzora kakovosti, določenimi v Postopkih nadzora kakovosti analize ostankov pesticidov; |
| --- | --- | --- |

3.

Države članice so pozvane, da najpozneje do 31. avgusta 2008 poročajo o rezultatih analiz vzorcev, testiranih za kombinacije živilo/ostanek pesticida, določene v Prilogi I, z navedbo:

(a)

uporabljenih analitskih metod in doseženih obsega poročanja, v skladu s postopki nadzora kakovosti, določenimi v Postopkih nadzora kakovosti analize ostankov pesticidov;

| (b) | števila in vrste kršitev ter izvedenih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

števila in vrste kršitev ter izvedenih ukrepov.

| 4. | Poročilo mora biti izdelano na obrazcu – vključno z elektronskim obrazcem –, ki ustreza navodilom za države članice o izvajanju priporočil Komisije glede usklajenih programov spremljanja Skupnosti, ki jih je določil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.
  Rezultati vzorcev otroške hrane in vzorcev, ekološko pridelanih živil, morajo biti navedeni na ločenih obrazcih. |
| --- | --- |

4.

Poročilo mora biti izdelano na obrazcu – vključno z elektronskim obrazcem –, ki ustreza navodilom za države članice o izvajanju priporočil Komisije glede usklajenih programov spremljanja Skupnosti, ki jih je določil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

Rezultati vzorcev otroške hrane in vzorcev, ekološko pridelanih živil, morajo biti navedeni na ločenih obrazcih.

| 5. | Države članice so pozvane, da najpozneje do 31. avgusta 2007 Komisiji in drugim državam članicam pošljejo informacije, zahtevane v členu 7(3) Direktive 86/362/EGS in členu 4(3) Direktive 90/642/EGS v zvezi s programom spremljanja za leto 2006, da se vsaj z naključnim vzorčenjem zagotovi skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov, vključno z:






  (a) | rezultati svojih nacionalnih programov glede ostankov pesticidov; |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice so pozvane, da najpozneje do 31. avgusta 2007 Komisiji in drugim državam članicam pošljejo informacije, zahtevane v členu 7(3) Direktive 86/362/EGS in členu 4(3) Direktive 90/642/EGS v zvezi s programom spremljanja za leto 2006, da se vsaj z naključnim vzorčenjem zagotovi skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov, vključno z:

(a)

rezultati svojih nacionalnih programov glede ostankov pesticidov;

| (b) | informacijami o svojih laboratorijskih postopkih nadzora kakovosti in zlasti informacijami v zvezi s smernicami o Postopkih nadzora kakovosti za analizo ostankov pesticidov, ki jih niso mogle uporabiti ali so imele težave pri njihovi uporabi; |
| --- | --- |

(b)

informacijami o svojih laboratorijskih postopkih nadzora kakovosti in zlasti informacijami v zvezi s smernicami o Postopkih nadzora kakovosti za analizo ostankov pesticidov, ki jih niso mogle uporabiti ali so imele težave pri njihovi uporabi;

| (c) | informacijami o akreditaciji laboratorijev, ki izvajajo analize, v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 882/2004 (vključno z obsegom akreditacije, akreditacijskim organom in izvodom potrdila o akreditaciji); |
| --- | --- |

(c)

informacijami o akreditaciji laboratorijev, ki izvajajo analize, v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 882/2004 (vključno z obsegom akreditacije, akreditacijskim organom in izvodom potrdila o akreditaciji);

| (d) | informacijami o preizkusih strokovne usposobljenosti in medlaboratorijskih testih primerljivosti, pri katerih je laboratorij sodeloval. |
| --- | --- |

(d)

informacijami o preizkusih strokovne usposobljenosti in medlaboratorijskih testih primerljivosti, pri katerih je laboratorij sodeloval.

| 6. | Države članice so pozvane, da najpozneje do 30. septembra 2007 Komisiji pošljejo svoje nacionalne programe spremljanja mejnih vrednosti ostankov pesticidov, določene z direktivama 90/642/EGS in 86/362/EGS za leto 2008, vključno z informacijami o:






  (a) | merilih, uporabljenih pri določanju števila vzorcev, ki jih je treba odvzeti, in analiz, ki jih je treba opraviti; |
| --- | --- | --- |

6.

Države članice so pozvane, da najpozneje do 30. septembra 2007 Komisiji pošljejo svoje nacionalne programe spremljanja mejnih vrednosti ostankov pesticidov, določene z direktivama 90/642/EGS in 86/362/EGS za leto 2008, vključno z informacijami o:

(a)

merilih, uporabljenih pri določanju števila vzorcev, ki jih je treba odvzeti, in analiz, ki jih je treba opraviti;

| (b) | uporabljenem obsegu poročanja in merilih, po katerih je bil obseg določen; ter |
| --- | --- |

(b)

uporabljenem obsegu poročanja in merilih, po katerih je bil obseg določen; ter

| (c) | podatkih o akreditaciji laboratorijev, ki opravljajo analize, v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004. |
| --- | --- |

(c)

podatkih o akreditaciji laboratorijev, ki opravljajo analize, v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004.

V Bruslju, 3. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/11/ES (UL L 63, 1.3.2007, str. 26).

1

(2)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/12/ES (UL L 59, 27.2.2007, str. 75).

2

(3)  Codex Alimentarius, Ostanki pesticidov v živilih, Rim 1994, ISBN 92-5-203271-1; zv. 2, str. 372.

3

Codex Alimentarius

(4)  Dokument SANCO/10232/2006 z dne 24. marca 2006, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

4

(5)  UL L 187, 16.7.2002, str. 30.

5

(6)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

6

(7)  UL L 338, 22.12.2005, str. 83. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1666/2006 (UL L 320, 18.11.2006, str. 47).

7

(8)  UL L 175, 4.7.1991, str. 35. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/82/ES (UL L 362, 20.12.2006, str. 94).

8

(9)  UL L 49, 28.2.1996, str. 17. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/13/ES (UL L 41, 14.2.2003, str. 33).

9

---

PRILOGA I

KOMBINACIJE PESTICID/ŽIVILO, KI JIH JE TREBA SPREMLJATI

| | 2007 | 2008 (1) | 2009 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| acefat | (c) | (a) | (b) |
| acetamiprid | (c) | (a) | (b) |
| aldikarb | (c) | (a) | (b) |
| amitraz | | (a) | (b) |
| azinfos-metil | (c) | (a) | (b) |
| azoksistrobin | (c) | (a) | (b) |
| benomil + karbendazim
  (izraženo kot karbendazim) | (c) | (a) | (b) |
| bifentrin | (c) | (a) | (b) |
| bromid skupaj | | (a) | (b) |
| bromopropilat | (c) | (a) | (b) |
| bupirimat | (c) | (a) | (b) |
| buprofezin | (c) | (a) | (b) |
| kaptan | (c) | (a) | (b) |
| folpet | (c) | (a) | (b) |
| karbaril | (c) | (a) | (b) |
| klofentezin | | (a) | (b) |
| klormekvat (2) | (c) | (a) | (b) |
| klorotalonil | (c) | (a) | (b) |
| klorprofam | (c) | (a) | (b) |
| klorpirifos | (c) | (a) | (b) |
| klorpirifos-metil | (c) | (a) | (b) |
| cipermetrin | (c) | (a) | (b) |
| ciprodinil | (c) | (a) | (b) |
| deltametrin | (c) | (a) | (b) |
| diazinon | (c) | (a) | (b) |
| diklofluanid | (c) | (a) | (b) |
| diklorvos | (c) | (a) | (b) |
| dikofol | (c) | (a) | (b) |
| dimetoat + ometoat
  (vsota, izražena kot dimetoat) | (c) | (a) | (b) |
| dinokap | | (a) | (b) |
| difenilamin | (c) | (a) | (b) |
| endosulfan | (c) | (a) | (b) |
| fenarimol | | (a) | (b) |
| fenheksamid | (c) | (a) | (b) |
| fenitrotion | (c) | (a) | (b) |
| fludioksonil | (c) | (a) | (b) |
| flusilazol | | (a) | (b) |
| glifosat (3) | | (a) | (b) |
| heksakonazol | | (a) | (b) |
| heksitiazoks | (c) | (a) | (b) |
| imzalil | (c) | (a) | (b) |
| imidakloprid | (c) | (a) | (b) |
| indoksakarb | (c) | (a) | (b) |
| iprodion | (c) | (a) | (b) |
| iprovalikarb | (c) | (a) | (b) |
| kresoksim-metil | (c) | (a) | (b) |
| lambda-cihalotrin | (c) | (a) | (b) |
| malation | (c) | (a) | (b) |
| maneb skupina | (c) | (a) | (b) |
| mepanipirim | (c) | (a) | (b) |
| mepikvat (2) | | (a) | (b) |
| metalaksil | (c) | (a) | (b) |
| metamidofos | (c) | (a) | (b) |
| metidation | (c) | (a) | (b) |
| metiokarb | (c) | (a) | (b) |
| metomil/tiodikarb
  (vsota, izražena kot metomil) | (c) | (a) | (b) |
| miklobutanil | (c) | (a) | (b) |
| oksidemeton-metil | (c) | (a) | (b) |
| paration | (c) | (a) | (b) |
| penkonazol | (c) | (a) | (b) |
| fosalon | (c) | (a) | (b) |
| pirimikarb | (c) | (a) | (b) |
| pirimifos-metil | (c) | (a) | (b) |
| prokloraz | (c) | (a) | (b) |
| procimidon | (c) | (a) | (b) |
| profenofos | (c) | (a) | (b) |
| propargit | (c) | (a) | (b) |
| piretrini | (c) | (a) | (b) |
| pirimetanil | (c) | (a) | (b) |
| piriproksifen | (c) | (a) | (b) |
| oksamil | (c) | (a) | (b) |
| kvinoksifen | (c) | (a) | (b) |
| spiroksamin | (c) | (a) | (b) |
| tebukonazol | (c) | (a) | (b) |
| tiofanat-metil | (c) | (a) | (b) |
| tebufenozid | (c) | (a) | (b) |
| trifloksistrobin | | (a) | (b) |
| tiabendazol | (c) | (a) | (b) |
| tolklofos-metil | (c) | (a) | (b) |
| tolilfluanid | (c) | (a) | (b) |
| triadimefon + triadimenol
  (vsota triadimefona in triadimenola) | (c) | (a) | (b) |
| vinklozolin | (c) | (a) | (b) |
| (a) | Fižol (svež ali zamrznjen), korenje, kumare, pomaranče ali mandarine, hruške, krompir, riž, špinača (sveža ali zamrznjena). |
| (b) | Jajčevci, banane, cvetača, grozdje, pomarančni sok (), grah (svež/zamrznjen, brez strokov), paprika (sladka), pšenica. |
| (c) | Jabolka, glavnato zelje, por, solata, paradižnik, breskve, vključno z nektarinami in podobnimi hibridi; rž ali oves, jagode. |

2007

2008 (1)

2009 (1)

acefat

(c)

(a)

(b)

acetamiprid

(c)

(a)

(b)

aldikarb

(c)

(a)

(b)

amitraz

(a)

(b)

azinfos-metil

(c)

(a)

(b)

azoksistrobin

(c)

(a)

(b)

benomil + karbendazim

(izraženo kot karbendazim)

(c)

(a)

(b)

bifentrin

(c)

(a)

(b)

bromid skupaj

(a)

(b)

bromopropilat

(c)

(a)

(b)

bupirimat

(c)

(a)

(b)

buprofezin

(c)

(a)

(b)

kaptan

(c)

(a)

(b)

folpet

(c)

(a)

(b)

karbaril

(c)

(a)

(b)

klofentezin

(a)

(b)

klormekvat (2)

(c)

(a)

(b)

klorotalonil

(c)

(a)

(b)

klorprofam

(c)

(a)

(b)

klorpirifos

(c)

(a)

(b)

klorpirifos-metil

(c)

(a)

(b)

cipermetrin

(c)

(a)

(b)

ciprodinil

(c)

(a)

(b)

deltametrin

(c)

(a)

(b)

diazinon

(c)

(a)

(b)

diklofluanid

(c)

(a)

(b)

diklorvos

(c)

(a)

(b)

dikofol

(c)

(a)

(b)

dimetoat + ometoat

(vsota, izražena kot dimetoat)

(c)

(a)

(b)

dinokap

(a)

(b)

difenilamin

(c)

(a)

(b)

endosulfan

(c)

(a)

(b)

fenarimol

(a)

(b)

fenheksamid

(c)

(a)

(b)

fenitrotion

(c)

(a)

(b)

fludioksonil

(c)

(a)

(b)

flusilazol

(a)

(b)

glifosat (3)

(a)

(b)

heksakonazol

(a)

(b)

heksitiazoks

(c)

(a)

(b)

imzalil

(c)

(a)

(b)

imidakloprid

(c)

(a)

(b)

indoksakarb

(c)

(a)

(b)

iprodion

(c)

(a)

(b)

iprovalikarb

(c)

(a)

(b)

kresoksim-metil

(c)

(a)

(b)

lambda-cihalotrin

(c)

(a)

(b)

malation

(c)

(a)

(b)

maneb skupina

(c)

(a)

(b)

mepanipirim

(c)

(a)

(b)

mepikvat (2)

(a)

(b)

metalaksil

(c)

(a)

(b)

metamidofos

(c)

(a)

(b)

metidation

(c)

(a)

(b)

metiokarb

(c)

(a)

(b)

metomil/tiodikarb

(vsota, izražena kot metomil)

(c)

(a)

(b)

miklobutanil

(c)

(a)

(b)

oksidemeton-metil

(c)

(a)

(b)

paration

(c)

(a)

(b)

penkonazol

(c)

(a)

(b)

fosalon

(c)

(a)

(b)

pirimikarb

(c)

(a)

(b)

pirimifos-metil

(c)

(a)

(b)

prokloraz

(c)

(a)

(b)

procimidon

(c)

(a)

(b)

profenofos

(c)

(a)

(b)

propargit

(c)

(a)

(b)

piretrini

(c)

(a)

(b)

pirimetanil

(c)

(a)

(b)

piriproksifen

(c)

(a)

(b)

oksamil

(c)

(a)

(b)

kvinoksifen

(c)

(a)

(b)

spiroksamin

(c)

(a)

(b)

tebukonazol

(c)

(a)

(b)

tiofanat-metil

(c)

(a)

(b)

tebufenozid

(c)

(a)

(b)

trifloksistrobin

(a)

(b)

tiabendazol

(c)

(a)

(b)

tolklofos-metil

(c)

(a)

(b)

tolilfluanid

(c)

(a)

(b)

triadimefon + triadimenol

(vsota triadimefona in triadimenola)

(c)

(a)

(b)

vinklozolin

(c)

(a)

(b)

(a)

Fižol (svež ali zamrznjen), korenje, kumare, pomaranče ali mandarine, hruške, krompir, riž, špinača (sveža ali zamrznjena).

(b)

Jajčevci, banane, cvetača, grozdje, pomarančni sok (), grah (svež/zamrznjen, brez strokov), paprika (sladka), pšenica.

(c)

Jabolka, glavnato zelje, por, solata, paradižnik, breskve, vključno z nektarinami in podobnimi hibridi; rž ali oves, jagode.

---

(1)  Predvideno za leti 2008 in 2009, ob upoštevanju programov, ki bodo priporočeni za ti dve leti.

(2)  Prisotnost klormekvata in mepikvata je treba analizirati v žitu, korenju, plodovkah in hruškah.

(3)  Samo žita.

(4)  Za pomarančni sok morajo države članice navesti vir (koncentrati ali sveže sadje).

---

PRILOGA II

Število vzorcev posameznega živila, ki jih odvzame in analizira vsaka država članica

| Oznaka države | Vzorci |
| --- | --- |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| B | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| FR | 66 |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| RO | 17 |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| Najmanjše skupno število vzorcev: 642 |

Oznaka države

Vzorci

AT

12 (1)

15 (2)

B

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CY

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DE

93

DK

12 (1)

15 (2)

ES

45

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

FR

66

FI

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

IT

65

IE

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

PT

12 (1)

15 (2)

PL

45

RO

17

SE

12 (1)

15 (2)

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

UK

66

Najmanjše skupno število vzorcev: 642

---

(1)  Najmanjše število vzorcev pri uporabi posameznih metod za eno samo aktivno snov.

(2)  Najmanjše število vzorcev pri uporabi posameznih metod za več aktivnih snovi.

---