# Europeiska unionens L 79/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 79 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången20 mars 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 79

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången20 mars 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 292/2007 av den 19 mars 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 293/2007 av den 19 mars 2007 om inledande av en anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen | 3 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/16/EG av den 19 mars 2007 om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), när det gäller förtydligandet av vissa definitioner (
  1
  ) | 11 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 292/2007 av den 19 mars 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 293/2007 av den 19 mars 2007 om inledande av en anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen

3

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2007/16/EG av den 19 mars 2007 om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), när det gäller förtydligandet av vissa definitioner (
  1
  )

1

11

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/170/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 mars 2007 om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (första pelaren)
  [delgivet med nr K(2007) 845] | 20 |
| | | 2007/171/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 mars 2007 om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (tredje pelaren) | 29 |
| | | 2007/172/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 mars 2007 om upprättande av en samordningsgrupp för erkännande av yrkeskvalifikationer | 38 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/170/EG

*

Kommissionens beslut av den 16 mars 2007 om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (första pelaren)
  [delgivet med nr K(2007) 845]

[delgivet med nr K(2007) 845]

20

2007/171/EG

*

Kommissionens beslut av den 16 mars 2007 om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (tredje pelaren)

29

2007/172/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 mars 2007 om upprättande av en samordningsgrupp för erkännande av yrkeskvalifikationer

38

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2007/173/GUSP av den 19 mars 2007 om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland | 40 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2007/173/GUSP av den 19 mars 2007 om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland

40

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (EUT L 169 av den 30.6.2005) | 41 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (EUT L 169 av den 30.6.2005)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 292/2007

av den 19 mars 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 19 mars 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 166,2 |
| MA | 92,4 |
| TN | 143,7 |
| TR | 132,7 |
| ZZ | 133,8 |
| 0707 00 05 | JO | 132,2 |
| MA | 65,6 |
| TR | 175,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0709 90 70 | MA | 66,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 90 80 | IL | 121,6 |
| ZZ | 121,6 |
| 0805 10 20 | CU | 47,3 |
| EG | 45,3 |
| IL | 53,0 |
| MA | 41,7 |
| TN | 50,9 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 50,6 |
| 0805 50 10 | EG | 58,7 |
| IL | 68,1 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 57,0 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 80,4 |
| CA | 92,2 |
| CL | 95,2 |
| CN | 75,4 |
| US | 114,1 |
| UY | 71,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 74,8 |
| CL | 73,1 |
| UY | 70,9 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 72,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

166,2

MA

92,4

TN

143,7

TR

132,7

ZZ

133,8

0707 00 05

JO

132,2

MA

65,6

TR

175,9

ZZ

124,6

0709 90 70

MA

66,2

TR

67,1

ZZ

66,7

0709 90 80

IL

121,6

ZZ

121,6

0805 10 20

CU

47,3

EG

45,3

IL

53,0

MA

41,7

TN

50,9

TR

65,1

ZZ

50,6

0805 50 10

EG

58,7

IL

68,1

TR

44,3

ZZ

57,0

0808 10 80

AR

77,4

BR

80,4

CA

92,2

CL

95,2

CN

75,4

US

114,1

UY

71,1

ZA

87,1

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

74,8

CL

73,1

UY

70,9

ZA

71,7

ZZ

72,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 293/2007

av den 19 mars 2007

om inledande av en anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artikel 33, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 av den 25 juli 2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin vad beträffar marknadsmekanismerna (2) fastställs bland annat tillämpningsföreskrifter för avsättning av de alkohollager som uppstått genom destillationer enligt artiklarna 35, 36 och 39 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (3), samt enligt artiklarna 27, 28 och 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 och som innehas av interventionsorganen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 av den 25 juli 2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin vad beträffar marknadsmekanismerna (2) fastställs bland annat tillämpningsföreskrifter för avsättning av de alkohollager som uppstått genom destillationer enligt artiklarna 35, 36 och 39 i rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (3), samt enligt artiklarna 27, 28 och 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 och som innehas av interventionsorganen.

| (2) | En anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol enbart för användning som bioetanol inom bränslesektorn i gemenskapen bör anordnas i enlighet med artikel 92 i förordning (EG) nr 1623/2000 i syfte att minska gemenskapens lager av vinalkohol och garantera kontinuerliga leveranser till de företag som är godkända enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(2)

En anbudsinfordran för försäljning av vinalkohol enbart för användning som bioetanol inom bränslesektorn i gemenskapen bör anordnas i enlighet med artikel 92 i förordning (EG) nr 1623/2000 i syfte att minska gemenskapens lager av vinalkohol och garantera kontinuerliga leveranser till de företag som är godkända enligt den artikeln.

| (3) | Sedan den 1 januari 1999, och i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4), måste anbudspris och säkerheter uttryckas i euro och utbetalningarna göras i euro. |
| --- | --- |

(3)

Sedan den 1 januari 1999, och i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4), måste anbudspris och säkerheter uttryckas i euro och utbetalningarna göras i euro.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Försäljning av vinalkohol för användning som bioetanol i gemenskapen skall ske genom anbudsinfordran nr 9/2007 EG.

Alkoholen har framställts genom destillation i enlighet med artiklarna 27, 28 och 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 och innehas av interventionsorganen i medlemsstaterna.

2.   Den volym som bjuds ut till försäljning uppgår till 653 380,74 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent, fördelade enligt följande:

| a) | Ett parti med nummer 96/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

a)

Ett parti med nummer 96/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| b) | Ett parti med nummer 97/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

b)

Ett parti med nummer 97/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| c) | Ett parti med nummer 98/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

c)

Ett parti med nummer 98/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| d) | Ett parti med nummer 99/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

d)

Ett parti med nummer 99/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| e) | Ett parti med nummer 100/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

e)

Ett parti med nummer 100/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| f) | Ett parti med nummer 101/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

f)

Ett parti med nummer 101/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| g) | Ett parti med nummer 102/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

g)

Ett parti med nummer 102/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| h) | Ett parti med nummer 103/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

h)

Ett parti med nummer 103/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| i) | Ett parti med nummer 104/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

i)

Ett parti med nummer 104/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| j) | Ett parti med nummer 105/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

j)

Ett parti med nummer 105/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| k) | Ett parti med nummer 106/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

k)

Ett parti med nummer 106/2007 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| l) | Ett parti med nummer 107/2008 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

l)

Ett parti med nummer 107/2008 EG med en volym på 50 000 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| m) | Ett parti med nummer 108/2007 EG med en volym på 53 380,74 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

m)

Ett parti med nummer 108/2007 EG med en volym på 53 380,74 hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

3.   De berörda behållarnas placering och referensnummer, vilken kvantitet alkohol som finns i varje behållare, alkoholhalt och alkoholens egenskaper anges i bilaga I till denna förordning.

4.   Företag som vill delta i anbudsförfarandet skall vara godkända enligt artikel 92 i förordning (EG) nr 1623/2000.

Artikel 2

Försäljningen skall äga rum i enlighet med artiklarna 93, 94, 94b–94d, 95–98, 100 och 101 i förordning (EG) nr 1623/2000, samt artikel 2 i förordning (EG) nr 2799/98.

Artikel 3

1.   Anbuden skall skickas till de interventionsorgan som innehar alkoholen, och som listas i bilaga II, eller per rekommenderat brev till interventionsorganet.

2.   Anbuden skall skickas in i dubbla kuvert, varav det inre kuvertet skall vara märkt ”Anbud för anbudsinfordran nr 9/2007 EG för användning som bioetanol inom gemenskapen” och det yttre kuvertet skall vara märkt med det berörda interventionsorganets adress.

3.   Anbuden skall vara det berörda interventionsorganet tillhanda senast den 2 apil 2007 kl. 12.00 (lokal tid Bryssel).

Artikel 4

1.   För att anbuden skall betraktas som giltiga måste de uppfylla kraven i artiklarna 94 och 97 i förordning (EG) nr 1623/2000.

2.   För att betraktas som giltiga måste anbuden innehålla följande:

| a) | Ett bevis på att en deltagandesäkerhet på 4 euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent har ställts hos det berörda interventionsorganet. |
| --- | --- |

a)

Ett bevis på att en deltagandesäkerhet på 4 euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent har ställts hos det berörda interventionsorganet.

| b) | Anbudsgivarens namn och adress, anbudsinfordrans nummer samt erbjudet pris, uttryckt i euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

b)

Anbudsgivarens namn och adress, anbudsinfordrans nummer samt erbjudet pris, uttryckt i euro per hektoliter alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent.

| c) | Ett åtagande från anbudsgivaren om att följa alla bestämmelser för den aktuella anbudsinfordran. |
| --- | --- |

c)

Ett åtagande från anbudsgivaren om att följa alla bestämmelser för den aktuella anbudsinfordran.

| d) | En försäkran från anbudsgivaren, i vilken






  i) | han avstår från reklamationer vad gäller kvaliteten och egenskaperna hos den alkohol som eventuellt tilldelas honom, |
| --- | --- | --- |

d)

En försäkran från anbudsgivaren, i vilken

i)

han avstår från reklamationer vad gäller kvaliteten och egenskaperna hos den alkohol som eventuellt tilldelas honom,

| ii) | han accepterar varje form av kontroll avseende ändamålet med och användningsområdet för alkoholen, |
| --- | --- |

ii)

han accepterar varje form av kontroll avseende ändamålet med och användningsområdet för alkoholen,

| iii) | han åtar sig bevisbördan i fråga om alkoholens användning i enlighet med villkoren i meddelandet om anbudsinfordran. |
| --- | --- |

iii)

han åtar sig bevisbördan i fråga om alkoholens användning i enlighet med villkoren i meddelandet om anbudsinfordran.

Artikel 5

De meddelanden som anges i artikel 94a i förordning (EG) nr 1623/2000 och som rör den aktuella anbudsinfordran skall skickas till kommissionen på den adress som anges i bilaga III till den här förordningen.

Artikel 6

Förfarandena för att erhålla prover fastställs i artikel 98 i förordning (EG) nr 1623/2000.

Interventionsorganet skall tillhandahålla alla relevanta upplysningar om den alkohol som bjuds ut till försäljning.

Intresserade parter kan hos respektive interventionsorgan erhålla prover på den alkohol som bjuds ut till försäljning, tagna av en företrädare för det berörda interventionsorganet.

Artikel 7

1.   I de medlemsstater där lagring sker av den alkohol som bjuds ut till försäljning, skall interventionsorganen på lämpligt sätt kontrollera arten av alkohol vid slutanvändningen. De skall i detta syfte

| a) | i tillämpliga delar använda sig av bestämmelserna i artikel 102 i förordning (EG) nr 1623/2000, |
| --- | --- |

a)

i tillämpliga delar använda sig av bestämmelserna i artikel 102 i förordning (EG) nr 1623/2000,

| b) | genomföra stickprovskontroller med hjälp av kärnmagnetisk resonans för att kontrollera arten av alkohol vid slutanvändningen. |
| --- | --- |

b)

genomföra stickprovskontroller med hjälp av kärnmagnetisk resonans för att kontrollera arten av alkohol vid slutanvändningen.

2.   Kostnaderna för de kontroller som anges i punkt 1 skall betalas av de företag som köpt alkoholen.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 194, 31.7.2000, s. 45. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2016/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 38).

2

(3)  EGT L 84, 27.3.1987, s. 1. Förordningen upphävd genom förordning (EG) nr 1493/1999.

3

(4)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.

4

---

BILAGA I

| Medlemsstat och partinummer | Plats | Behållare nummer | Mängd alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent (hektoliter) | Hänvisningar till förordning (EG) nr 1493/1999 (artikel) | Typ av alkohol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien
  Parti nr 96/2007 EG | Tarancón | A-2 | 21 335 | 27 | Råalkohol |
| B-9 | 24 685 | 27 | Råalkohol |
| B-10 | 3 980 | 27 | Råalkohol |
| | Totalt | | 50 000 | | |
| Spanien
  Parti nr 97/2007 EG | Tarancón | C-7 | 24 882 | 30 | Råalkohol |
| D-7 | 24 659 | 30 | Råalkohol |
| C-8 | 459 | 30 | Råalkohol |
| | Totalt | | 50 000 | | |
| Spanien
  Parti nr 98/2007 EG | Tarancón | C-8 | 24 313 | 30 | Råalkohol |
| D-8 | 24 867 | 30 | Råalkohol |
| A-6 | 820 | 30 | Råalkohol |
| | Totalt | | 50 000 | | |
| Frankrike
  Parti nr 99/2007 EG | Viniflhor – Port-la-Nouvelle |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’Alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Medlemsstat och partinummer

Plats

Behållare nummer

Mängd alkohol med en alkoholhalt på 100 volymprocent (hektoliter)

Hänvisningar till förordning (EG) nr 1493/1999 (artikel)

Typ av alkohol

Spanien

Parti nr 96/2007 EG

Tarancón

A-2

21 335

27

Råalkohol

B-9

24 685

27

Råalkohol

B-10

3 980

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Spanien

Parti nr 97/2007 EG

Tarancón

C-7

24 882

30

Råalkohol

D-7

24 659

30

Råalkohol

C-8

459

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Spanien

Parti nr 98/2007 EG

Tarancón

C-8

24 313

30

Råalkohol

D-8

24 867

30

Råalkohol

A-6

820

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 99/2007 EG

Viniflhor – Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’Alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

8

12 550

27

Råalkohol

6

11 590

27

Råalkohol

33

6 250

27

Råalkohol

8B

1 490

28

Råalkohol

8B

2 015

30

Råalkohol

6B

8 250

30

Råalkohol

6B

1 150

30

Råalkohol

6B

555

28

Råalkohol

8B

6 150

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 100/2007 EG

| Viniflhor – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’Alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor – Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’Alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

10

14 155

27

Råalkohol

13

5 200

27

Råalkohol

13B

6 220

30

Råalkohol

13B

220

30

Råalkohol

13B

645

28

Råalkohol

10B

3 920

30

Råalkohol

10B

690

30

Råalkohol

10B

2 105

28

Råalkohol

15

2 980

30

Råalkohol

15

9 210

30

Råalkohol

33

4 655

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 101/2007 EG

| Viniflhor – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’Alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor – Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’Alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

26

5 790

30

Råalkohol

20B

1 080

28

Råalkohol

26B

3 485

27

Råalkohol

26

3 080

30

Råalkohol

22

7 450

30

Råalkohol

22

4 910

30

Råalkohol

33

12 855

27

Råalkohol

20

11 350

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 102/2007 EG

| Viniflhor – Longuefuye |
| --- |
| Mme Bretaudeau |
| F-53200 Longuefuye |

Viniflhor – Longuefuye

Mme Bretaudeau

F-53200 Longuefuye

4B

1 835

28

Råalkohol

4

18 410

27

Råalkohol

22

4 980

27

Råalkohol

9BIS

2 245

30

Råalkohol

9BIS

915

30

Råalkohol

9BIS

4 425

28

Råalkohol

9

14 900

27

Råalkohol

4B

815

30

Råalkohol

4B

1 475

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 103/2007 EG

| Deulep |
| --- |
| M. Coulomb |
| Bld Chanzy |
| F-30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep

M. Coulomb

Bld Chanzy

F-30800 Saint-Gilles-du-Gard

73B

5 930

27

Råalkohol

501

7 510

27

Råalkohol

503

5 450

27

Råalkohol

506

7 120

30

Råalkohol

504B

6 765

27

Råalkohol

501B

570

30

Råalkohol

501B

1 010

30

Råalkohol

506

1 530

30

Råalkohol

506

275

28

Råalkohol

502

9 145

27

Råalkohol

73

930

30

Råalkohol

503B

270

28

Råalkohol

503B

2 545

30

Råalkohol

503B

950

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Frankrike

Parti nr 104/2007 EG

| Deulep – Psl |
| --- |
| F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep – Psl

F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

D2

2 745

28

Råalkohol

D2

28 630

30

Råalkohol

D2

18 625

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Italien

Parti nr 105/2007 EG

Cipriani – Chizzola d’Ala (TN)

27a

4 700

27

Råalkohol

Dister – Faenza (RA)

127a

4 500

27

Råalkohol

I.C.V. – Borgoricco (PD)

6a

2 200

27

Råalkohol

Mazzari – S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

10 100

30

Råalkohol

Tampieri – Faenza (RA)

6a-7a-16a

1 500

27

Råalkohol

Villapana – Faenza (RA)

4a-2a-10a

7 300

27

Råalkohol

Deta – Barberino Val d’Elsa (FI)

7a

2 200

27

Råalkohol

Caviro – Faenza (RA)

15a-6a-8a-5a

17 500

27

Råalkohol

Totalt

50 000

Italien

Parti nr 106/2007 EG

Bonollo – Paduni (FR)

35a-37a

24 500

27/30

Råalkohol

Mazzari – S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

12 100

30

Råalkohol

Di Lorenzo – Ponte Valleceppi (PG)

19a-22a

10 500

27

Råalkohol

D’Auria – Ortona (CH)

22a-62a-76a

1 000

27

Råalkohol

S.V.A. – Ortona (CH)

19a

1 900

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Italien

Parti nr 107/2007 EG

Balice Distill – San Basilio Mottola (TA)

4a

1 900

27

Råalkohol

Balice S.n.c. – Valenzano (BA)

1a-13a-14a-15a-16a-45a

8 300

27

Råalkohol

De Luca – Novoli (LE)

1a-8a-9a

2 800

27

Råalkohol

Bertolino – Partinico (PA)

24a-27a

18 700

30

Råalkohol

D’Auria – Ortona (CH)

22a-62a-76a

6 000

27

Råalkohol

S.V.M. – Sciacca (AG)

2a-3a-4a-8a-21a-30a-35a-36a-37

4 200

27/30

Råalkohol

GE.DIS – Marsala (TP)

14b

8 100

30

Råalkohol

Totalt

50 000

Grekland

Parti nr 108/2007 EG

Οινοποιητικός συνεταιρισμός Μεσσηνίας

Πύργος τριφυλίας

(Oinopoiitikos Sinetairismos Messinias)

76

454,96

30

Råalkohol

77

432,94

30

Råalkohol

85

1 782,89

30

Råalkohol

86

1 684,51

30

Råalkohol

87

1 756,59

30

Råalkohol

88

1 753,86

30

Råalkohol

95

873,44

30

Råalkohol

75

444,79

30

Råalkohol

28

904,89

30

Råalkohol

80

463,46

30

Råalkohol

73

387,14

30

Råalkohol

78

27,72

30

Råalkohol

15

1 747,04

30

Råalkohol

16

1 713,67

30

Råalkohol

26

853,18

30

Råalkohol

74

427,35

30

Råalkohol

17

1 743,76

30

Råalkohol

94

887,65

30

Råalkohol

84

1 786,52

30

Råalkohol

79

439,47

30

Råalkohol

93

908,63

30

Råalkohol

83

1 795,78

30

Råalkohol

82

1 758,86

30

Råalkohol

12

1 800,87

30

Råalkohol

11

1 744,16

30

Råalkohol

18

1 707,83

30

Råalkohol

13

1 788,73

30

Råalkohol

96

827,49

30

Råalkohol

81

1 805,07

30

Råalkohol

14

1 800,04

30

Råalkohol

97

915,07

30

Råalkohol

92

908,96

30

Råalkohol

99

911,94

30

Råalkohol

25

905,06

30

Råalkohol

108

432,18

30

Råalkohol

107

432,77

30

Råalkohol

105

448,22

30

Råalkohol

106

441,22

30

Råalkohol

27

897,73

30

Råalkohol

29

579,19

30

Råalkohol

30

667,69

30

Råalkohol

19

901,65

27

Råalkohol

20

892,07

27

Råalkohol

21

900,28

27

Råalkohol

22

899,54

27

Råalkohol

23

882,32

27

Råalkohol

24

653,58

27

Råalkohol

89

847,09

27

Råalkohol

90

880,83

27

Råalkohol

91

856,22

27

Råalkohol

98

878,23

27

Råalkohol

100

745,61

27

Råalkohol

Totalt

53 380,74

---

BILAGA II

Interventionsorgan som innehar den alkohol som avses i artikel 3

| Viniflhor – Libourne | Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex (Tfn: [33-5] 57 55 20 00; telex: 57 20 25; fax: [33-5] 57 55 20 59) |
| --- | --- |
| FEGA | Beneficencia, 8, E-28004 Madrid (Tfn: [34-91] 347 64 66; fax: [34-91] 347 64 65) |
| AGEA | Via Torino, 45, I-00184 Rom (Tfn: [39-06] 49 49 97 14; fax: [39-06] 49 49 97 61) |
| Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε. | Αχαρνών (Aharnon) 241, GR-10446 Aten (Tfn: [30-210] 212 47 99; fax: [30-210] 212 47 91) |

Viniflhor – Libourne

Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex (Tfn: [33-5] 57 55 20 00; telex: 57 20 25; fax: [33-5] 57 55 20 59)

FEGA

Beneficencia, 8, E-28004 Madrid (Tfn: [34-91] 347 64 66; fax: [34-91] 347 64 65)

AGEA

Via Torino, 45, I-00184 Rom (Tfn: [39-06] 49 49 97 14; fax: [39-06] 49 49 97 61)

Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.

Αχαρνών (Aharnon) 241, GR-10446 Aten (Tfn: [30-210] 212 47 99; fax: [30-210] 212 47 91)

---

BILAGA III

Adress som avses i artikel 5

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, enhet D-2 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32–2) 292 17 75 |
| E-post: agri-market-tenders@ec.europa.eu |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, enhet D-2

B-1049 Bryssel

Fax (32–2) 292 17 75

E-post: agri-market-tenders@ec.europa.eu

---

DIREKTIV

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/11

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/16/EG

av den 19 mars 2007

om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), när det gäller förtydligandet av vissa definitioner

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (1), särskilt artikel 53a a, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 85/611/EEG innehåller ett flertal, ibland sammanlänkade, definitioner som avser tillgångar som företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, nedan kallade ”fondföretag”, får investera i, exempelvis en definition av överlåtbara värdepapper och en definition av penningmarknadsinstrument. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 85/611/EEG innehåller ett flertal, ibland sammanlänkade, definitioner som avser tillgångar som företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, nedan kallade ”fondföretag”, får investera i, exempelvis en definition av överlåtbara värdepapper och en definition av penningmarknadsinstrument.

| (2) | Sedan direktiv 85/611/EEG antogs har antalet olika finansiella instrument som omsätts på finansiella marknader ökat avsevärt, vilket leder till osäkerhet om huruvida vissa kategorier av finansiella instrument omfattas av definitionerna. Osäkerhet om hur definitionerna skall tillämpas ger upphov till olika tolkningar av direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Sedan direktiv 85/611/EEG antogs har antalet olika finansiella instrument som omsätts på finansiella marknader ökat avsevärt, vilket leder till osäkerhet om huruvida vissa kategorier av finansiella instrument omfattas av definitionerna. Osäkerhet om hur definitionerna skall tillämpas ger upphov till olika tolkningar av direktivet.

| (3) | I syfte att säkerställa enhetlig tillämpning av direktiv 85/611/EEG, hjälpa medlemsstaterna att utveckla en gemensam uppfattning om huruvida en viss tillgångskategori får innehas av ett fondföretag samt för att säkerställa att definitionerna tolkas på ett sätt som är förenligt med de principer som ligger till grund för direktiv 85/611/EEG, exempelvis de principer som styr riskspridning och begränsningar i fråga om riskexponering, fondföretagets förmåga att lösa in andelar på fondandelsinnehavarens begäran och att beräkna fondandelarnas nettotillgångsvärde närhelst de utfärdas eller inlöses, krävs i detta hänseende en ökad grad av säkerhet för behöriga myndigheter och marknadsaktörer. Större säkerhet kommer även att medverka till att anmälningsförfarandet för gränsöverskridande distribution av fondföretag fungerar bättre. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att säkerställa enhetlig tillämpning av direktiv 85/611/EEG, hjälpa medlemsstaterna att utveckla en gemensam uppfattning om huruvida en viss tillgångskategori får innehas av ett fondföretag samt för att säkerställa att definitionerna tolkas på ett sätt som är förenligt med de principer som ligger till grund för direktiv 85/611/EEG, exempelvis de principer som styr riskspridning och begränsningar i fråga om riskexponering, fondföretagets förmåga att lösa in andelar på fondandelsinnehavarens begäran och att beräkna fondandelarnas nettotillgångsvärde närhelst de utfärdas eller inlöses, krävs i detta hänseende en ökad grad av säkerhet för behöriga myndigheter och marknadsaktörer. Större säkerhet kommer även att medverka till att anmälningsförfarandet för gränsöverskridande distribution av fondföretag fungerar bättre.

| (4) | De förtydliganden som detta direktiv innehåller ger inte i sig upphov till några nya uppförandemässiga eller operativa skyldigheter för behöriga myndigheter eller marknadsaktörer. Avsikten med dessa förtydliganden är inte att upprätta uttömmande förteckningar över finansiella instrument och transaktioner, utan snarare att klarlägga grundläggande kriterier till hjälp för att bedöma huruvida en viss kategori finansiella instrument omfattas av de olika definitionerna. |
| --- | --- |

(4)

De förtydliganden som detta direktiv innehåller ger inte i sig upphov till några nya uppförandemässiga eller operativa skyldigheter för behöriga myndigheter eller marknadsaktörer. Avsikten med dessa förtydliganden är inte att upprätta uttömmande förteckningar över finansiella instrument och transaktioner, utan snarare att klarlägga grundläggande kriterier till hjälp för att bedöma huruvida en viss kategori finansiella instrument omfattas av de olika definitionerna.

| (5) | Ett fondföretags rätt att inneha en viss tillgång måste bedömas inte enbart med hänsyn till om tillgången omfattas av definitionerna som de förtydligas genom denna text utan också med hänsyn till de övriga kraven enligt direktiv 85/611/EG. De nationella behöriga myndigheterna kan via Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) samarbeta för att utveckla gemensamma metoder för den praktiska, löpande tillämpningen av dessa förtydliganden inom ramen för sina tillsynsskyldigheter, särskilt i förening med övriga krav som ställs i direktiv 85/611/EEG, exempelvis på kontroll- eller riskhanteringsförfaranden, samt för att säkerställa att produktpasset fungerar smidigt. |
| --- | --- |

(5)

Ett fondföretags rätt att inneha en viss tillgång måste bedömas inte enbart med hänsyn till om tillgången omfattas av definitionerna som de förtydligas genom denna text utan också med hänsyn till de övriga kraven enligt direktiv 85/611/EG. De nationella behöriga myndigheterna kan via Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) samarbeta för att utveckla gemensamma metoder för den praktiska, löpande tillämpningen av dessa förtydliganden inom ramen för sina tillsynsskyldigheter, särskilt i förening med övriga krav som ställs i direktiv 85/611/EEG, exempelvis på kontroll- eller riskhanteringsförfaranden, samt för att säkerställa att produktpasset fungerar smidigt.

| (6) | I direktiv 85/611/EEG definieras överlåtbara värdepapper enbart ur formell juridisk synvinkel. Följaktligen är definitionen av överlåtbara värdepapper tillämplig på ett brett spektrum av finansiella produkter med olika särdrag och olika grader av likviditet. För var och en av dessa finansiella produkter bör det säkerställas att definitionen av överlåtbara värdepapper och de övriga bestämmelserna i direktivet är förenliga. |
| --- | --- |

(6)

I direktiv 85/611/EEG definieras överlåtbara värdepapper enbart ur formell juridisk synvinkel. Följaktligen är definitionen av överlåtbara värdepapper tillämplig på ett brett spektrum av finansiella produkter med olika särdrag och olika grader av likviditet. För var och en av dessa finansiella produkter bör det säkerställas att definitionen av överlåtbara värdepapper och de övriga bestämmelserna i direktivet är förenliga.

| (7) | Fonder av sluten typ (closed end funds) utgör en tillgångsklass som inte uttryckligen anges som en tillgång som får innehas av ett fondföretag enligt direktiv 85/611/EEG. Fondandelar i fonder av sluten typ behandlas emellertid ofta som överlåtbara värdepapper och när de upptas till handel på en reglerad marknad motiverar detta ofta att de behandlas som överlåtbara värdepapper. Det är därför nödvändigt att ge marknadsaktörer och behöriga myndigheter ett entydigt besked om huruvida andelar i fonder av sluten typ omfattas av definitionen av överlåtbara värdepapper. De nationella behöriga myndigheterna kan via CESR samarbeta för att utveckla gemensamma metoder för den praktiska, löpande tillämpningen av de kriterier som gäller för fonder av sluten typ, särskilt i fråga om grundläggande miniminormer avseende system för företagsstyrning. |
| --- | --- |

(7)

Fonder av sluten typ (closed end funds) utgör en tillgångsklass som inte uttryckligen anges som en tillgång som får innehas av ett fondföretag enligt direktiv 85/611/EEG. Fondandelar i fonder av sluten typ behandlas emellertid ofta som överlåtbara värdepapper och när de upptas till handel på en reglerad marknad motiverar detta ofta att de behandlas som överlåtbara värdepapper. Det är därför nödvändigt att ge marknadsaktörer och behöriga myndigheter ett entydigt besked om huruvida andelar i fonder av sluten typ omfattas av definitionen av överlåtbara värdepapper. De nationella behöriga myndigheterna kan via CESR samarbeta för att utveckla gemensamma metoder för den praktiska, löpande tillämpningen av de kriterier som gäller för fonder av sluten typ, särskilt i fråga om grundläggande miniminormer avseende system för företagsstyrning.

| (8) | Ökad rättslig säkerhet krävs också beträffande kategoriseringen av finansiella instrument såsom överlåtbara värdepapper i de fall de är kopplade till resultatutvecklingen för andra tillgångar, inklusive tillgångar som det inte hänvisas till i direktiv 85/611/EEG, eller som backas upp av sådana tillgångar. Det bör klargöras att om kopplingen till instrumentets underliggande komponent eller till någon annan av instrumentets komponenter utgör ett inslag som bör betraktas som ett innefattat derivat, ingår det finansiella instrumentet i underkategorin överlåtbara värdepapper som innefattar en derivatkomponent. Detta får till följd att kriterierna för derivat enligt direktiv 85/611/EEG måste tillämpas på den komponenten. |
| --- | --- |

(8)

Ökad rättslig säkerhet krävs också beträffande kategoriseringen av finansiella instrument såsom överlåtbara värdepapper i de fall de är kopplade till resultatutvecklingen för andra tillgångar, inklusive tillgångar som det inte hänvisas till i direktiv 85/611/EEG, eller som backas upp av sådana tillgångar. Det bör klargöras att om kopplingen till instrumentets underliggande komponent eller till någon annan av instrumentets komponenter utgör ett inslag som bör betraktas som ett innefattat derivat, ingår det finansiella instrumentet i underkategorin överlåtbara värdepapper som innefattar en derivatkomponent. Detta får till följd att kriterierna för derivat enligt direktiv 85/611/EEG måste tillämpas på den komponenten.

| (9) | För att omfattas av definitionen av penningmarknadsinstrument i direktiv 85/611/EEG bör finansiella instrument uppfylla vissa kriterier, i synnerhet måste de i normalfallet vara föremål för handel på penningmarknaden, vara likvida och ha ett värde som det vid varje tillfälle är möjligt att korrekt fastställa. Det är nödvändigt att säkerställa en enhetlig tillämpning av dessa kriterier med hänsyn till viss marknadspraxis. Det är också nödvändigt att klargöra att kriterierna måste förstås i förening med övriga principer i direktiv 85/611/EEG. Definitionen av penningmarknadsinstrument bör också omfatta finansiella instrument som inte är upptagna till eller omsätts på en reglerad marknad och för vilka direktiv 85/611/EEG anger ytterligare kriterier utöver de allmänna kriterierna för penningmarknadsinstrument. Det är därför likaledes nödvändigt att förtydliga dessa kriterier mot bakgrund av kraven på skydd för investerare och med beaktande av direktivets principer, t.ex. den om portföljlikviditet enligt artikel 37 i direktivet. |
| --- | --- |

(9)

För att omfattas av definitionen av penningmarknadsinstrument i direktiv 85/611/EEG bör finansiella instrument uppfylla vissa kriterier, i synnerhet måste de i normalfallet vara föremål för handel på penningmarknaden, vara likvida och ha ett värde som det vid varje tillfälle är möjligt att korrekt fastställa. Det är nödvändigt att säkerställa en enhetlig tillämpning av dessa kriterier med hänsyn till viss marknadspraxis. Det är också nödvändigt att klargöra att kriterierna måste förstås i förening med övriga principer i direktiv 85/611/EEG. Definitionen av penningmarknadsinstrument bör också omfatta finansiella instrument som inte är upptagna till eller omsätts på en reglerad marknad och för vilka direktiv 85/611/EEG anger ytterligare kriterier utöver de allmänna kriterierna för penningmarknadsinstrument. Det är därför likaledes nödvändigt att förtydliga dessa kriterier mot bakgrund av kraven på skydd för investerare och med beaktande av direktivets principer, t.ex. den om portföljlikviditet enligt artikel 37 i direktivet.

| (10) | Enligt direktiv 85/611/EEG skall finansiella derivatinstrument anses vara likvida finansiella tillgångar om de uppfyller de kriterier som anges i direktivet. Det är nödvändigt att säkerställa en enhetlig tillämpning av dessa kriterier och det är likaledes nödvändigt att dessa kriterier förstås på ett sätt som är förenligt med andra bestämmelser i direktivet. Det bör också klargöras att om kreditderivat uppfyller dessa kriterier så utgör de finansiella derivatinstrument i den mening som avses i direktiv 85/611/EEG och får därför behandlas som likvida finansiella tillgångar. |
| --- | --- |

(10)

Enligt direktiv 85/611/EEG skall finansiella derivatinstrument anses vara likvida finansiella tillgångar om de uppfyller de kriterier som anges i direktivet. Det är nödvändigt att säkerställa en enhetlig tillämpning av dessa kriterier och det är likaledes nödvändigt att dessa kriterier förstås på ett sätt som är förenligt med andra bestämmelser i direktivet. Det bör också klargöras att om kreditderivat uppfyller dessa kriterier så utgör de finansiella derivatinstrument i den mening som avses i direktiv 85/611/EEG och får därför behandlas som likvida finansiella tillgångar.

| (11) | Behovet av förtydligande är särskilt angeläget när det gäller derivat baserade på finansiella index. Det finns nu en stor variation av finansiella index som fungerar som en underliggande komponent till ett derivatinstrument. Dessa index kan skilja sig åt i fråga om de ingående komponenternas sammansättning eller viktning. Under alla omständigheter är det nödvändigt att säkerställa att fondföretaget kan fullfölja sina skyldigheter beträffande portföljlikviditet enligt artikel 37 i direktiv 85/611/EEG och beräkningen av nettotillgångsvärde och att dessa skyldigheter inte påverkas negativt av särdragen i ett derivats underliggande komponent. Det bör klargöras att derivat baserade på finansiella index som har en tillräckligt diversifierad sammansättning, som utgör en lämplig referens för den marknad de hänför sig till och för vilka det finns lämplig information om indexets sammansättning och beräkning ingår i derivatkategorin som finansiella likvida tillgångar. De nationella behöriga myndigheterna kan via CESR samarbeta för att utveckla gemensamma metoder för den praktiska, löpande tillämpningen av dessa kriterier med avseende på index baserade på tillgångar som inte var för sig klassificeras som godtagbara tillgångar enligt direktivet. |
| --- | --- |

(11)

Behovet av förtydligande är särskilt angeläget när det gäller derivat baserade på finansiella index. Det finns nu en stor variation av finansiella index som fungerar som en underliggande komponent till ett derivatinstrument. Dessa index kan skilja sig åt i fråga om de ingående komponenternas sammansättning eller viktning. Under alla omständigheter är det nödvändigt att säkerställa att fondföretaget kan fullfölja sina skyldigheter beträffande portföljlikviditet enligt artikel 37 i direktiv 85/611/EEG och beräkningen av nettotillgångsvärde och att dessa skyldigheter inte påverkas negativt av särdragen i ett derivats underliggande komponent. Det bör klargöras att derivat baserade på finansiella index som har en tillräckligt diversifierad sammansättning, som utgör en lämplig referens för den marknad de hänför sig till och för vilka det finns lämplig information om indexets sammansättning och beräkning ingår i derivatkategorin som finansiella likvida tillgångar. De nationella behöriga myndigheterna kan via CESR samarbeta för att utveckla gemensamma metoder för den praktiska, löpande tillämpningen av dessa kriterier med avseende på index baserade på tillgångar som inte var för sig klassificeras som godtagbara tillgångar enligt direktivet.

| (12) | I direktiv 85/611/EEG erkänns de finansiella instrument som innefattar en derivatkomponent som en underkategori till överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument. Att innefatta en derivatkomponent i ett överlåtbart värdepapper eller penningmarknadsinstrument innebär inte att hela det finansiella instrumentet omvandlas till ett finansiellt derivatinstrument som faller utanför definitionerna av överlåtbara värdepapper eller penningmarknadsinstrument. Därför krävs det ett förtydligande om huruvida ett finansiellt derivat kan anses vara innefattat i ett annat instrument. Att innefatta ett derivat i ett överlåtbart värdepapper eller penningmarknadsinstrument är vidare förenat med risken att de regler för derivatinstrument som införts genom direktiv 85/611/EEG kringgås. Av detta skäl krävs i direktivet att den innefattade derivatkomponenten identifieras och att dessa regler iakttas. Med hänsyn till innovationsgraden på det finansiella området är det inte alltid enkelt att identifiera en innefattad derivatkomponent. För att i detta hänseende uppnå ett större mått av säkerhet bör kriterier för att identifiera sådana komponenter fastställas. |
| --- | --- |

(12)

I direktiv 85/611/EEG erkänns de finansiella instrument som innefattar en derivatkomponent som en underkategori till överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument. Att innefatta en derivatkomponent i ett överlåtbart värdepapper eller penningmarknadsinstrument innebär inte att hela det finansiella instrumentet omvandlas till ett finansiellt derivatinstrument som faller utanför definitionerna av överlåtbara värdepapper eller penningmarknadsinstrument. Därför krävs det ett förtydligande om huruvida ett finansiellt derivat kan anses vara innefattat i ett annat instrument. Att innefatta ett derivat i ett överlåtbart värdepapper eller penningmarknadsinstrument är vidare förenat med risken att de regler för derivatinstrument som införts genom direktiv 85/611/EEG kringgås. Av detta skäl krävs i direktivet att den innefattade derivatkomponenten identifieras och att dessa regler iakttas. Med hänsyn till innovationsgraden på det finansiella området är det inte alltid enkelt att identifiera en innefattad derivatkomponent. För att i detta hänseende uppnå ett större mått av säkerhet bör kriterier för att identifiera sådana komponenter fastställas.

| (13) | Enligt direktiv 85/611/EEG innefattas inte teknik och instrument som hänför sig till överlåtbara värdepapper eller penningmarknadsinstrument och som används i syfte att åstadkomma effektiv förvaltning av värdepappersportföljen i definitionerna av överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument. För att klargöra gränserna för dessa definitioner är det nödvändigt att ange kriterier för att identifiera de transaktioner som sådan teknik och sådana instrument skulle kunna innefatta. Det behöver också påminnas om att nämnda teknik och instrument måste förstås i förening med ett fondföretags övriga skyldigheter, särskilt i fråga om dess riskprofil. Detta betyder att de måste vara förenliga med bestämmelserna i direktiv 85/611/EEG om riskhantering och riskspridning, liksom med de begränsningar som anges i direktivet beträffande blankning och upplåning. |
| --- | --- |

(13)

Enligt direktiv 85/611/EEG innefattas inte teknik och instrument som hänför sig till överlåtbara värdepapper eller penningmarknadsinstrument och som används i syfte att åstadkomma effektiv förvaltning av värdepappersportföljen i definitionerna av överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument. För att klargöra gränserna för dessa definitioner är det nödvändigt att ange kriterier för att identifiera de transaktioner som sådan teknik och sådana instrument skulle kunna innefatta. Det behöver också påminnas om att nämnda teknik och instrument måste förstås i förening med ett fondföretags övriga skyldigheter, särskilt i fråga om dess riskprofil. Detta betyder att de måste vara förenliga med bestämmelserna i direktiv 85/611/EEG om riskhantering och riskspridning, liksom med de begränsningar som anges i direktivet beträffande blankning och upplåning.

| (14) | I direktiv 85/611/EEG anges kriterier för att definiera fondföretag som efterbildar sammansättningen av obligations- eller aktieindex. Fondföretag som uppfyller dessa kriterier är föremål för en flexiblare behandling i fråga om placeringsbegränsningar avseende enskilda emittenter. Det är därför nödvändigt att utveckla tydlig förståelse av dessa kriterier och säkerställa att de tillämpas på likformigt sätt i alla medlemsstater. I detta ingår att ytterligare förtydliga huruvida ett fondföretag kan betraktas som ett fondföretag som efterbildar index, och på så sätt skapa ökad säkerhet om de villkor som motiverar den särskilt förmånliga behandlingen av fondföretag som efterbildar index. |
| --- | --- |

(14)

I direktiv 85/611/EEG anges kriterier för att definiera fondföretag som efterbildar sammansättningen av obligations- eller aktieindex. Fondföretag som uppfyller dessa kriterier är föremål för en flexiblare behandling i fråga om placeringsbegränsningar avseende enskilda emittenter. Det är därför nödvändigt att utveckla tydlig förståelse av dessa kriterier och säkerställa att de tillämpas på likformigt sätt i alla medlemsstater. I detta ingår att ytterligare förtydliga huruvida ett fondföretag kan betraktas som ett fondföretag som efterbildar index, och på så sätt skapa ökad säkerhet om de villkor som motiverar den särskilt förmånliga behandlingen av fondföretag som efterbildar index.

| (15) | Europeiska värdepapperstillsynskommittén har tillfrågats för tekniska råd. |
| --- | --- |

(15)

Europeiska värdepapperstillsynskommittén har tillfrågats för tekniska råd.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs regler för att förtydliga följande begrepp i syfte att uppnå enhetlig tillämpning av dem:

| 1. | överlåtbara värdepapper: enligt definitionen i artikel 1.8 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

1.

överlåtbara värdepapper: enligt definitionen i artikel 1.8 i direktiv 85/611/EEG.

| 2. | penningmarknadsinstrument: enligt definitionen i artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

2.

penningmarknadsinstrument: enligt definitionen i artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG.

| 3. | likvida finansiella tillgångar: enligt vad som avses i definitionen av fondföretag i artikel 1.2 i direktiv 85/611/EEG, med avseende på finansiella derivatinstrument. |
| --- | --- |

3.

likvida finansiella tillgångar: enligt vad som avses i definitionen av fondföretag i artikel 1.2 i direktiv 85/611/EEG, med avseende på finansiella derivatinstrument.

| 4. | överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som innefattar derivat: enligt vad som avses i artikel 21.3 fjärde stycket i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

4.

överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som innefattar derivat: enligt vad som avses i artikel 21.3 fjärde stycket i direktiv 85/611/EEG.

| 5. | teknik och instrument i syfte att åstadkomma en effektiv förvaltning av värdepappersportföljen: enligt vad som avses i artikel 21.2 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

5.

teknik och instrument i syfte att åstadkomma en effektiv förvaltning av värdepappersportföljen: enligt vad som avses i artikel 21.2 i direktiv 85/611/EEG.

| 6. | fondföretag som efterbildar index: enligt vad som avses i artikel 22a.1 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

6.

fondföretag som efterbildar index: enligt vad som avses i artikel 22a.1 i direktiv 85/611/EEG.

Artikel 2

Artikel 1.8 i direktiv 85/611/EEG

Överlåtbara värdepapper

1.   Hänvisningen i artikel 1.8 i direktiv 85/611/EEG till överlåtbara värdepapper skall förstås som en hänvisning till finansiella instrument som uppfyller följande kriterier:

| a) | Den potentiella förlust som fondföretaget kan komma att åsamkas genom innehavet av dessa instrument är begränsad till det belopp som betalats för dem. |
| --- | --- |

a)

Den potentiella förlust som fondföretaget kan komma att åsamkas genom innehavet av dessa instrument är begränsad till det belopp som betalats för dem.

| b) | Likviditeten i dessa instrument äventyrar inte fondföretagets förmåga att efterleva artikel 37 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

b)

Likviditeten i dessa instrument äventyrar inte fondföretagets förmåga att efterleva artikel 37 i direktiv 85/611/EEG.

| c) | Det finns en tillförlitlig värdering för dessa instrument enligt följande:






  i) | När det gäller värdepapper som har upptagits till handel eller som omsätts på en reglerad marknad enligt artikel 19.1 a–d i direktiv 85/611/EEG, i form av korrekt, tillförlitlig och regelbunden prissättning antingen i form av marknadspriser eller i form av priser som tillhandahållits genom värderingssystem som är oberoende i förhållande till emittenten. |
| --- | --- | --- |

c)

Det finns en tillförlitlig värdering för dessa instrument enligt följande:

i)

När det gäller värdepapper som har upptagits till handel eller som omsätts på en reglerad marknad enligt artikel 19.1 a–d i direktiv 85/611/EEG, i form av korrekt, tillförlitlig och regelbunden prissättning antingen i form av marknadspriser eller i form av priser som tillhandahållits genom värderingssystem som är oberoende i förhållande till emittenten.

| ii) | När det gäller andra värdepapper enligt artikel 19.2 i direktiv 85/611/EEG, i form av en periodisk värdering som härrör från information från emittenten av värdepapperet eller från kvalificerad investeringsanalys. |
| --- | --- |

ii)

När det gäller andra värdepapper enligt artikel 19.2 i direktiv 85/611/EEG, i form av en periodisk värdering som härrör från information från emittenten av värdepapperet eller från kvalificerad investeringsanalys.

| d) | Lämplig information finns tillgänglig enligt följande:






  i) | När det gäller värdepapper som har upptagits till handel eller som omsätts på en reglerad marknad enligt artikel 19.1 a–d i direktiv 85/611/EEG, i form av regelbunden, korrekt och omfattande information till marknaden om värdepapperet eller, i tillämpliga fall, den portfölj i vilken värdepapperet ingår. |
| --- | --- | --- |

d)

Lämplig information finns tillgänglig enligt följande:

i)

När det gäller värdepapper som har upptagits till handel eller som omsätts på en reglerad marknad enligt artikel 19.1 a–d i direktiv 85/611/EEG, i form av regelbunden, korrekt och omfattande information till marknaden om värdepapperet eller, i tillämpliga fall, den portfölj i vilken värdepapperet ingår.

| ii) | När det gäller andra värdepapper enligt artikel 19.2 i direktiv 85/611/EEG, i form av regelbunden och korrekt information till fondföretaget om värdepapperet eller, i tillämpliga fall, den portfölj i vilken värdepapperet ingår. |
| --- | --- |

ii)

När det gäller andra värdepapper enligt artikel 19.2 i direktiv 85/611/EEG, i form av regelbunden och korrekt information till fondföretaget om värdepapperet eller, i tillämpliga fall, den portfölj i vilken värdepapperet ingår.

| e) | De är försäljningsbara. |
| --- | --- |

e)

De är försäljningsbara.

| f) | Förvärvet av dem är förenligt med fondföretagets investeringsmål eller investeringspolicy, eller båda, enligt direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

f)

Förvärvet av dem är förenligt med fondföretagets investeringsmål eller investeringspolicy, eller båda, enligt direktiv 85/611/EEG.

| g) | Fondföretagets förfarande för riskhantering har på ett tillfredsställande sätt fångat upp de risker som är förenade med dem. |
| --- | --- |

g)

Fondföretagets förfarande för riskhantering har på ett tillfredsställande sätt fångat upp de risker som är förenade med dem.

Vid tillämpningen av b och e i första stycket, och såvida fondföretaget inte har tillgång till information som skulle leda till en annan slutsats, skall det förutsättas att finansiella instrument som upptas till handel eller omsätts på en reglerad marknad i enlighet med artikel 19.1 a, b eller c i direktiv 85/611/EEG inte äventyrar fondföretagets möjlighet att efterleva artikel 37 i direktiv 85/611/EEG och också att de är försäljningsbara.

2.   Överlåtbara värdepapper enligt artikel 1.8 i direktiv 85/611/EEG skall anses innefatta följande:

| a) | Andelar i fonder av sluten typ som har bildats som investeringsbolag eller enligt trustlagstiftning (som unit trusts) och för vilka följande gäller:






  i) | De uppfyller de kriterier som anges i punkt 1. |
| --- | --- | --- |

a)

Andelar i fonder av sluten typ som har bildats som investeringsbolag eller enligt trustlagstiftning (som unit trusts) och för vilka följande gäller:

i)

De uppfyller de kriterier som anges i punkt 1.

| ii) | De omfattas av system för företagsstyrning. |
| --- | --- |

ii)

De omfattas av system för företagsstyrning.

| iii) | I de fall tillgångsförvaltningen utförs av en annan enhet för fondens av sluten typ räkning, omfattas den enheten av nationell reglering som syftar till att skydda investerare. |
| --- | --- |

iii)

I de fall tillgångsförvaltningen utförs av en annan enhet för fondens av sluten typ räkning, omfattas den enheten av nationell reglering som syftar till att skydda investerare.

| b) | Andelar i fonder av sluten typ som bildats på kontraktsrättslig grund och som






  i) | uppfyller de kriterier som anges i punkt 1, |
| --- | --- | --- |

b)

Andelar i fonder av sluten typ som bildats på kontraktsrättslig grund och som

i)

uppfyller de kriterier som anges i punkt 1,

| ii) | omfattas av system för företagsstyrning motsvarande de som avses i led a ii, och |
| --- | --- |

ii)

omfattas av system för företagsstyrning motsvarande de som avses i led a ii, och

| iii) | förvaltas av en enhet som omfattas av nationell reglering som syftar till att skydda investerare. |
| --- | --- |

iii)

förvaltas av en enhet som omfattas av nationell reglering som syftar till att skydda investerare.

| c) | Finansiella instrument som






  i) | uppfyller de kriterier som anges i punkt 1, och |
| --- | --- | --- |

c)

Finansiella instrument som

i)

uppfyller de kriterier som anges i punkt 1, och

| ii) | backas upp av eller är kopplade till resultatutvecklingen för andra tillgångar som kan skilja sig från dem som avses i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

ii)

backas upp av eller är kopplade till resultatutvecklingen för andra tillgångar som kan skilja sig från dem som avses i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG.

3.   I de fall ett finansiellt instrument som omfattas av punkt 2 c innefattar en derivatkomponent som avses i artikel 10 i detta direktiv skall kraven i artikel 21 i direktiv 85/611/EEG vara tillämpliga på den komponenten.

Artikel 3

Artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG

Instrument som normalt omsätts på penningmarknaden

1.   Hänvisningen i artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG till penningmarknadsinstrument skall förstås som en hänvisning till följande finansiella instrument:

| a) | Finansiella instrument som är upptagna till handel eller som omsätts på en reglerad marknad i överensstämmelse med artikel 19.1 a, b och c i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

a)

Finansiella instrument som är upptagna till handel eller som omsätts på en reglerad marknad i överensstämmelse med artikel 19.1 a, b och c i direktiv 85/611/EEG.

| b) | Finansiella instrument som inte är upptagna till handel. |
| --- | --- |

b)

Finansiella instrument som inte är upptagna till handel.

2.   Hänvisningen i artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG till penningmarknadsinstrument som instrument som normalt omsätts på penningmarknaden skall förstås som en hänvisning till finansiella instrument som uppfyller ett av följande kriterier:

| a) | De har en löptid vid emissionstillfället på högst 397 dagar. |
| --- | --- |

a)

De har en löptid vid emissionstillfället på högst 397 dagar.

| b) | De har en återstående löptid på högst 397 dagar. |
| --- | --- |

b)

De har en återstående löptid på högst 397 dagar.

| c) | De är föremål för regelbundna avkastningsjusteringar som överensstämmer med förhållanden på penningmarknaden åtminstone var 397:e dag. |
| --- | --- |

c)

De är föremål för regelbundna avkastningsjusteringar som överensstämmer med förhållanden på penningmarknaden åtminstone var 397:e dag.

| d) | De har en riskprofil, inklusive kredit- och ränterisker, som motsvarar den som gäller för finansiella instrument som har en löptid som avses i leden i eller ii, eller som är föremål för en avkastningsjustering som avses i led iii. |
| --- | --- |

d)

De har en riskprofil, inklusive kredit- och ränterisker, som motsvarar den som gäller för finansiella instrument som har en löptid som avses i leden i eller ii, eller som är föremål för en avkastningsjustering som avses i led iii.

Artikel 4

Artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG

Likvida instrument som har ett värde som vid varje tidpunkt exakt kan fastställas

1.   Hänvisningen i artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG till penningmarknadsinstrument som likvida instrument skall förstås som en hänvisning till finansiella instrument som kan säljas till en begränsad kostnad inom en tillfredsställande kort tidsram med beaktande av fondföretagets skyldighet att återköpa eller inlösa sina andelar på begäran av varje andelsinnehavare.

2.   Hänvisningen i artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG till penningmarknadsinstrument som instrument som har ett värde som vid varje tidpunkt exakt kan fastställas skall förstås som en hänvisning till finansiella instrument för vilka det finns korrekta och tillförlitliga värderingssystem som

| a) | gör det möjligt för fondföretaget att beräkna ett nettotillgångsvärde i överensstämmelse med det värde till vilket det finansiella instrument som innehas i portföljen skulle kunna överlåtas mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och som har ett intresse av att transaktionen genomförs, och |
| --- | --- |

a)

gör det möjligt för fondföretaget att beräkna ett nettotillgångsvärde i överensstämmelse med det värde till vilket det finansiella instrument som innehas i portföljen skulle kunna överlåtas mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och som har ett intresse av att transaktionen genomförs, och

| b) | baseras på antingen marknadsnoteringar eller värderingsmodeller, inberäknat modeller för beräkning av upplupen anskaffningskostnad. |
| --- | --- |

b)

baseras på antingen marknadsnoteringar eller värderingsmodeller, inberäknat modeller för beräkning av upplupen anskaffningskostnad.

3.   De kriterier som avses i punkterna 1 och 2 skall förutsättas vara uppfyllda i fråga om finansiella instrument som normalt omsätts på penningmarknaden enligt artikel 1.9 i direktiv 85/611/EEG och som har upptagits till handel eller omsätts på en reglerad marknad i överensstämmelse med artikel 19.1 a, b eller c i det direktivet, såvida inte fondföretaget har tillgång till information som skulle leda till en annan slutsats.

Artikel 5

Artikel 19.1 h i direktiv 85/611/EEG

Instrument i fråga om vilka emissionen eller emittenten reglerats i syfte att skydda investerare och sparmedel

1.   Hänvisningen i artikel 19.1 h i direktiv 85/611/EEG till andra penningmarknadsinstrument än de som omsätts på en reglerad marknad och för vilka emissionen eller emittenten av instrumenten reglerats i syfte att skydda investerare och sparmedel, skall förstås som en hänvisning till finansiella instrument som uppfyller följande kriterier:

| a) | De uppfyller ett av de kriterier som anges i artikel 3.2 och samtliga kriterier som anges i artikel 4.1 och 4.2. |
| --- | --- |

a)

De uppfyller ett av de kriterier som anges i artikel 3.2 och samtliga kriterier som anges i artikel 4.1 och 4.2.

| b) | Lämplig information finns tillgänglig om dem, inberäknat information som möjliggör lämplig bedömning av de kreditrisker som är förenade med investeringen i sådana instrument, med beaktande av punkterna 2, 3 och 4. |
| --- | --- |

b)

Lämplig information finns tillgänglig om dem, inberäknat information som möjliggör lämplig bedömning av de kreditrisker som är förenade med investeringen i sådana instrument, med beaktande av punkterna 2, 3 och 4.

| c) | De är fritt överlåtbara. |
| --- | --- |

c)

De är fritt överlåtbara.

2.   När det gäller penningmarknadsinstrument som täcks av artikel 19.1 h andra och fjärde strecksatserna i direktiv 85/611/EEG, eller de penningmarknadsinstrument som har emitterats av en regional eller lokal myndighet i en medlemsstat eller av en internationell offentlig organisation men inte har garanterats av en medlemsstat eller, i fråga om förbundsstater som är medlemsstater, av en av de delstater som ingår i förbundsstaten, skall lämplig information som avses i punkt 1 b i denna artikel omfatta följande:

| a) | Information om både emissionen eller emissionsprogrammet och emittentens rättsliga och finansiella ställning före emissionen av penningmarknadsinstrumentet. |
| --- | --- |

a)

Information om både emissionen eller emissionsprogrammet och emittentens rättsliga och finansiella ställning före emissionen av penningmarknadsinstrumentet.

| b) | Regelbundna uppdateringar av den information som avses i a och närhelst en väsentlig händelse inträffar. |
| --- | --- |

b)

Regelbundna uppdateringar av den information som avses i a och närhelst en väsentlig händelse inträffar.

| c) | Den information som avses i punkt a, verifierad av för ändamålet kvalificerade tredje parter som inte tar emot instruktioner av emittenten. |
| --- | --- |

c)

Den information som avses i punkt a, verifierad av för ändamålet kvalificerade tredje parter som inte tar emot instruktioner av emittenten.

| d) | Tillgänglig och tillförlitlig statistik om emissionen eller emissionsprogrammet. |
| --- | --- |

d)

Tillgänglig och tillförlitlig statistik om emissionen eller emissionsprogrammet.

3.   När det gäller penningmarknadsinstrument som täcks av artikel 19.1 h tredje strecksatsen i direktiv 85/611/EEG, skall lämplig information som avses i punkt 1 b i denna artikel omfatta följande:

| a) | Information om emissionen eller emissionsprogrammet eller om emittentens rättsliga och finansiella ställning före emissionen av penningmarknadsinstrumentet. |
| --- | --- |

a)

Information om emissionen eller emissionsprogrammet eller om emittentens rättsliga och finansiella ställning före emissionen av penningmarknadsinstrumentet.

| b) | Regelbundna uppdateringar av den information som avses i a och närhelst en väsentlig händelse inträffar. |
| --- | --- |

b)

Regelbundna uppdateringar av den information som avses i a och närhelst en väsentlig händelse inträffar.

| c) | Tillgänglig och tillförlitlig statistik om emissionen eller emissionsprogrammet eller andra uppgifter som gör det möjligt att göra en lämplig bedömning av de kreditrisker som är förenade med en investering i sådana instrument. |
| --- | --- |

c)

Tillgänglig och tillförlitlig statistik om emissionen eller emissionsprogrammet eller andra uppgifter som gör det möjligt att göra en lämplig bedömning av de kreditrisker som är förenade med en investering i sådana instrument.

4.   När det gäller samtliga penningmarknadsinstrument som täcks av artikel 19.1 h första strecksatsen i direktiv 85/611/EEG förutom de instrument som avses i punkt 2 i denna artikel och de som har emitterats av Europeiska centralbanken eller en medlemsstats centralbank, skall lämplig information som avses i punkt 1 b i denna artikel bestå av information om emissionen eller emissionsprogrammet eller om emittentens rättsliga och finansiella ställning före emissionen av penningmarknadsinstrumentet.

Artikel 6

Artikel 19.1 h i direktiv 85/611/EEG

Inrättning som omfattas av och följer sådana tillsynsregler som av de behöriga myndigheterna anses minst lika stränga som de som fastställs i gemenskapslagstiftningen

Hänvisningen i artikel 19.1 h tredje strecksatsen i direktiv 85/611/EEG till en inrättning som omfattas av och följer sådana tillsynsregler som av de behöriga myndigheterna anses minst lika stränga som de som fastställs i gemenskapslagstiftningen skall förstås som en hänvisning till en emittent som omfattas av och följer tillsynsregler och uppfyller ett av följande kriterier:

| 1. | Den har säte i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

1.

Den har säte i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| 2. | Den har säte i ett OECD-land som tillhör G 10-gruppen. |
| --- | --- |

2.

Den har säte i ett OECD-land som tillhör G 10-gruppen.

| 3. | Den har någon av de fyra högsta kreditbetygen (investment grade). |
| --- | --- |

3.

Den har någon av de fyra högsta kreditbetygen (investment grade).

| 4. | Det kan, på grundval av en fördjupad analys av emittenten, visas att de tillsynsregler som är tillämpliga på emittenten är minst lika stränga som de som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

Det kan, på grundval av en fördjupad analys av emittenten, visas att de tillsynsregler som är tillämpliga på emittenten är minst lika stränga som de som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen.

Artikel 7

Artikel 19.1 h i direktiv 85/611/EEG

Värdepapperiseringsenhet som omfattas av kreditförstärkning från en bank

1.   Hänvisningen i artikel 19.1 h fjärde strecksatsen i direktiv 85/611/EEG till värdepapperiseringsenheter skall förstås som en hänvisning till strukturer, oavsett om de är upprättade i bolagsform, enligt trustlagstiftning eller i kontraktsform, som inrättas för värdepapperiseringsverksamhet.

2.   Hänvisningen i artikel 19.1 h fjärde strecksatsen i direktiv 85/611/EEG till kreditförstärkning från en bank skall förstås som en hänvisning till bankfaciliteter som garanteras av ett finansiellt institut som självt uppfyller kraven i artikel 19.1 h tredje strecksatsen i direktiv 85/611/EEG.

Artikel 8

Artiklarna 1.2 och 19.1 g i direktiv 85/611/EEG

Likvida finansiella tillgångar med avseende på finansiella derivatinstrument

1.   Hänvisningen i artikel 1.2 i direktiv 85/611/EEG till likvida finansiella tillgångar skall, med avseende på finansiella derivatinstrument, förstås som en hänvisning till finansiella derivatinstrument som uppfyller följande kriterier:

| a) | Deras underliggande komponenter består av en eller flera av följande delar:






  i) | Tillgångar enligt förteckningen i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG inberäknat finansiella instrument som har en eller flera av de tillgångarnas särdrag. |
| --- | --- | --- |

a)

Deras underliggande komponenter består av en eller flera av följande delar:

i)

Tillgångar enligt förteckningen i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG inberäknat finansiella instrument som har en eller flera av de tillgångarnas särdrag.

| ii) | Räntesatser. |
| --- | --- |

ii)

Räntesatser.

| iii) | Valutakurser eller valutor. |
| --- | --- |

iii)

Valutakurser eller valutor.

| iv) | Finansiella index. |
| --- | --- |

iv)

Finansiella index.

| b) | När det gäller OTC-derivat, att de uppfyller de villkor som anges i artikel 19.1 g andra och tredje strecksatserna i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

b)

När det gäller OTC-derivat, att de uppfyller de villkor som anges i artikel 19.1 g andra och tredje strecksatserna i direktiv 85/611/EEG.

2.   Finansiella derivatinstrument som avses i artikel 19.1 g i direktiv 85/611/EEG skall anses omfatta instrument som uppfyller följande kriterier:

| a) | De möjliggör överföring av kreditrisken för en tillgång som avses i punkt 1 a i denna artikel oberoende av de övriga risker som är förenade med den tillgången. |
| --- | --- |

a)

De möjliggör överföring av kreditrisken för en tillgång som avses i punkt 1 a i denna artikel oberoende av de övriga risker som är förenade med den tillgången.

| b) | De resulterar inte i leverans eller överföring av andra tillgångar, inberäknat i form av kontanter, än de som avses i artikel 19.1 och 19.2 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

b)

De resulterar inte i leverans eller överföring av andra tillgångar, inberäknat i form av kontanter, än de som avses i artikel 19.1 och 19.2 i direktiv 85/611/EEG.

| c) | De är förenliga med de kriterier för OTC-derivat som fastställs i artikel 19.1 g andra och tredje strecksatserna i direktiv 85/611/EEG samt i punkterna 3 och 4 i denna artikel. |
| --- | --- |

c)

De är förenliga med de kriterier för OTC-derivat som fastställs i artikel 19.1 g andra och tredje strecksatserna i direktiv 85/611/EEG samt i punkterna 3 och 4 i denna artikel.

| d) | De risker som är förenade med dem fångas på ett tillfredsställande sätt upp av fondföretagets förfarande för riskhantering och av dess interna kontrollmekanismer när det gäller risker för asymmetrisk information mellan fondföretaget och motparten till kreditderivatet till följd av motpartens potentiella tillgång till inofficiell information om bolag vilkas tillgångar utgör underliggande komponenter till kreditderivatet. |
| --- | --- |

d)

De risker som är förenade med dem fångas på ett tillfredsställande sätt upp av fondföretagets förfarande för riskhantering och av dess interna kontrollmekanismer när det gäller risker för asymmetrisk information mellan fondföretaget och motparten till kreditderivatet till följd av motpartens potentiella tillgång till inofficiell information om bolag vilkas tillgångar utgör underliggande komponenter till kreditderivatet.

3.   Vid tillämpningen av artikel 19.1 g tredje strecksatsen i direktiv 85/611/EEG skall hänvisningen till rimligt värde förstås som en hänvisning till det belopp till vilket en tillgång skulle kunna överlåtas eller en skuld regleras mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och som har intresse av att transaktionen genomförs.

4.   Vid tillämpningen av artikel 19.1 g tredje strecksatsen i direktiv 85/611/EEG skall hänvisningen till tillförlitlig och verifierbar värdering förstås som en hänvisning till en värdering, utförd av fondföretaget och motsvarande det rimliga värde som avses i punkt 3 i denna artikel, som inte bara bygger på marknadsnoteringar från motparten och som uppfyller följande kriterier:

| a) | Grunden för värderingen är antingen ett tillförlitligt aktuellt marknadsvärde för instrumentet eller, om ett sådant värde inte finns att tillgå, en prissättningsmodell som använder en lämplig erkänd metodik. |
| --- | --- |

a)

Grunden för värderingen är antingen ett tillförlitligt aktuellt marknadsvärde för instrumentet eller, om ett sådant värde inte finns att tillgå, en prissättningsmodell som använder en lämplig erkänd metodik.

| b) | Verifiering av värderingen utförs på ett av följande sätt:






  i) | Av en lämplig tredje part som har en oberoende ställning i förhållande till motparten för OTC-derivatet och som med en lämplig regelbundenhet utför verifieringen på ett sådant sätt att fondföretaget har möjlighet att kontrollera den. |
| --- | --- | --- |

b)

Verifiering av värderingen utförs på ett av följande sätt:

i)

Av en lämplig tredje part som har en oberoende ställning i förhållande till motparten för OTC-derivatet och som med en lämplig regelbundenhet utför verifieringen på ett sådant sätt att fondföretaget har möjlighet att kontrollera den.

| ii) | Av en enhet inom fondföretaget som har en oberoende ställning i förhållande till den avdelning som är ansvarig för förvaltningen av tillgångarna och som har tillräckliga resurser för detta ändamål. |
| --- | --- |

ii)

Av en enhet inom fondföretaget som har en oberoende ställning i förhållande till den avdelning som är ansvarig för förvaltningen av tillgångarna och som har tillräckliga resurser för detta ändamål.

5.   Hänvisningen i artikel 1.2 och artikel 19.1 g i direktiv 85/611/EEG till likvida finansiella tillgångar skall förstås som att den utesluter råvaruderivat.

Artikel 9

Artikel 19.1 g i direktiv 85/611/EEG

Finansiella index

1.   Hänvisningen i artikel 19.1 g i direktiv 85/611/EEG till finansiella index skall förstås som en hänvisning till index som uppfyller följande kriterier:

| a) | De har tillräckligt diversifierad sammansättning så att följande kriterier uppfylls:






  i) | Prisrörelser eller handel som rör en komponent har inte en otillbörlig inverkan på hur hela indexet utvecklas. |
| --- | --- | --- |

a)

De har tillräckligt diversifierad sammansättning så att följande kriterier uppfylls:

i)

Prisrörelser eller handel som rör en komponent har inte en otillbörlig inverkan på hur hela indexet utvecklas.

| ii) | Om indexet är sammansatt av tillgångar som avses i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG, är dess sammansättning åtminstone diversifierad i enlighet med artikel 22a i det direktivet. |
| --- | --- |

ii)

Om indexet är sammansatt av tillgångar som avses i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG, är dess sammansättning åtminstone diversifierad i enlighet med artikel 22a i det direktivet.

| iii) | Om indexet är sammansatt av andra tillgångar än de som det hänvisas till i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG, är det diversifierat på ett sätt motsvarande det som föreskrivs i artikel 22a i det direktivet. |
| --- | --- |

iii)

Om indexet är sammansatt av andra tillgångar än de som det hänvisas till i artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG, är det diversifierat på ett sätt motsvarande det som föreskrivs i artikel 22a i det direktivet.

| b) | De utgör en lämplig referens för den marknad de hänför sig till genom att följande kriterier är uppfyllda:






  i) | Indexet mäter utvecklingen för en representativ grupp underliggande komponenter på ett relevant och tillfredsställande sätt. |
| --- | --- | --- |

b)

De utgör en lämplig referens för den marknad de hänför sig till genom att följande kriterier är uppfyllda:

i)

Indexet mäter utvecklingen för en representativ grupp underliggande komponenter på ett relevant och tillfredsställande sätt.

| ii) | Indexet ses över eller omviktas med jämna mellanrum så att det avspeglar de marknader det hänför sig till enligt allmänt tillgängliga kriterier. |
| --- | --- |

ii)

Indexet ses över eller omviktas med jämna mellanrum så att det avspeglar de marknader det hänför sig till enligt allmänt tillgängliga kriterier.

| iii) | De underliggande komponenterna är tillräckligt likvida, vilket gör det möjligt för användarna att vid behov efterbilda indexet. |
| --- | --- |

iii)

De underliggande komponenterna är tillräckligt likvida, vilket gör det möjligt för användarna att vid behov efterbilda indexet.

| c) | De offentliggörs på ett lämpligt sätt, så att följande kriterier uppfylls:






  i) | Processen för att offentliggöra dem bygger på tillförlitliga förfaranden för att samla in priser, beräkna och därefter offentliggöra indexvärdet, inberäknat prissättningsförfaranden för komponenter för vilka marknadspriser inte finns att tillgå. |
| --- | --- | --- |

c)

De offentliggörs på ett lämpligt sätt, så att följande kriterier uppfylls:

i)

Processen för att offentliggöra dem bygger på tillförlitliga förfaranden för att samla in priser, beräkna och därefter offentliggöra indexvärdet, inberäknat prissättningsförfaranden för komponenter för vilka marknadspriser inte finns att tillgå.

| ii) | Väsentlig information om frågor såsom indexberäkning, omviktningsmetoder, indexförändringar eller eventuella driftsmässiga problem när det gäller att lämna punktlig och korrekt information tillhandahålls på en bred grund och i rätt tid. |
| --- | --- |

ii)

Väsentlig information om frågor såsom indexberäkning, omviktningsmetoder, indexförändringar eller eventuella driftsmässiga problem när det gäller att lämna punktlig och korrekt information tillhandahålls på en bred grund och i rätt tid.

2.   Om sammansättningen av de tillgångar som utgör de underliggande komponenterna till finansiella derivat i enlighet med artikel 19.1 i direktiv 85/611/EEG inte uppfyller de kriterier som anges i punkt 1 i denna artikel skall de finansiella derivaten, om de uppfyller de kriterier som anges i artikel 8.1, betraktas som finansiella derivat baserade på en sammansättning av de tillgångar som avses i artikel 8.1 a i–iii.

Artikel 10

Artikel 21.3 fjärde stycket i direktiv 85/611/EEG

Överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som innefattar derivat

1.   Hänvisningen i artikel 21.3 fjärde stycket i direktiv 85/611/EEG till överlåtbara värdepapper som innefattar ett derivat skall förstås som en hänvisning till finansiella instrument som uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.1 i detta direktiv och som innehåller en komponent som uppfyller följande kriterier:

| a) | På grund av denna komponent kan delar av eller alla de betalningsströmmar som följer av innehavet av det överlåtbara värdepapper som fungerar som värdkontrakt modifieras i överensstämmelse med en specificerad räntesats, ett pris på ett finansiellt instrument, en växelkurs, ett pris- eller ränteindex, ett kreditbetyg eller ett kreditindex eller någon annan variabel och därför variera på ett liknande sätt som ett fristående derivat. |
| --- | --- |

a)

På grund av denna komponent kan delar av eller alla de betalningsströmmar som följer av innehavet av det överlåtbara värdepapper som fungerar som värdkontrakt modifieras i överensstämmelse med en specificerad räntesats, ett pris på ett finansiellt instrument, en växelkurs, ett pris- eller ränteindex, ett kreditbetyg eller ett kreditindex eller någon annan variabel och därför variera på ett liknande sätt som ett fristående derivat.

| b) | Dess ekonomiska egenskaper och risker är inte nära förknippade med värdkontraktets ekonomiska egenskaper och risker. |
| --- | --- |

b)

Dess ekonomiska egenskaper och risker är inte nära förknippade med värdkontraktets ekonomiska egenskaper och risker.

| c) | Det har väsentlig inverkan på det överlåtbara värdepapperets riskprofil och prissättning. |
| --- | --- |

c)

Det har väsentlig inverkan på det överlåtbara värdepapperets riskprofil och prissättning.

2.   Penningmarknadsinstrument som uppfyller ett av de kriterier som anges i artikel 3.2 och samtliga kriterier som anges i artikel 4.1 och 4.2 och som innehåller en komponent som uppfyller de kriterier som anges i punkt 1 i denna artikel skall betraktas som penningmarknadsinstrument som innefattar ett derivat.

3.   Ett överlåtbart värdepapper eller penningmarknadsinstrument skall inte anses innefatta ett derivat om det innehåller en komponent som enligt kontrakt kan överlåtas oberoende av det överlåtbara värdepapperet eller penningmarknadsinstrumentet. En sådan komponent skall anses utgöra ett separat finansiellt instrument.

Artikel 11

Artikel 21.2 i direktiv 85/611/EEG

Teknik och instrument i syfte att åstadkomma en effektiv förvaltning av värdepappersportföljen

1.   Hänvisningen i artikel 21.2 i direktiv 85/611/EEG till sådan teknik och sådana instrument som hänför sig till överlåtbara värdepapper och som används i syfte att åstadkomma en effektiv förvaltning av värdepappersportföljen skall förstås som en hänvisning till teknik och instrument som uppfyller följande kriterier:

| a) | De är ekonomiskt ändamålsenliga i den meningen att de genomförs på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

a)

De är ekonomiskt ändamålsenliga i den meningen att de genomförs på ett kostnadseffektivt sätt.

| b) | De införs i ett eller flera av följande specifika syften:






  i) | För att minska risker. |
| --- | --- | --- |

b)

De införs i ett eller flera av följande specifika syften:

i)

För att minska risker.

| ii) | För att minska kostnader. |
| --- | --- |

ii)

För att minska kostnader.

| iii) | För att öka avkastningen för fondföretaget med en risknivå som är förenlig med fondföretagets riskprofil och de riskspridningsregler som anges i artikel 22 i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

iii)

För att öka avkastningen för fondföretaget med en risknivå som är förenlig med fondföretagets riskprofil och de riskspridningsregler som anges i artikel 22 i direktiv 85/611/EEG.

| c) | Fondföretagets förfarande för riskhantering fångar på tillfredsställande sätt upp de risker som är förenade med dem. |
| --- | --- |

c)

Fondföretagets förfarande för riskhantering fångar på tillfredsställande sätt upp de risker som är förenade med dem.

2.   Teknik och instrument som uppfyller de kriterier som anges i punkt 1 och som hänför sig till penningmarknadsinstrument skall betraktas som sådan teknik och sådana instrument som hänför sig till penningmarknadsinstrument och används i syfte att åstadkomma effektiv förvaltning av värdepappersportföljen enligt artikel 21.2 i direktiv 85/611/EEG.

Artikel 12

Artikel 22a.1 i direktiv 85/611/EEG

Fondföretag som efterbildar index

1.   Hänvisningen i artikel 22a.1 i direktiv 85/611/EEG till att efterbilda sammansättningen av ett visst aktieindex eller index för skuldförbindelser skall förstås som en hänvisning till efterbildande av sammansättningen av indexets underliggande tillgångar, inklusive användningen av derivat eller annan teknik och andra instrument som avses i artikel 21.2 i direktiv 85/611/EEG och artikel 11 i detta direktiv.

2.   Hänvisningen till artikel 22a.1 första strecksatsen i direktiv 85/611/EEG till ett index vars sammansättning är tillräckligt diversifierad skall förstås som en hänvisning till ett index som uppfyller bestämmelserna om riskspridning i artikel 22a i det direktivet.

3.   Hänvisningen i artikel 22a.1 andra strecksatsen i direktiv 85/611/EEG till ett index som utgör en lämplig referens för den marknad det hänför sig till skall förstås som en hänvisning till ett index där den som tillhandahåller indexet använder en erkänd metod som generellt sett inte leder till att en viktig emittent på den marknad som indexet hänför sig till utesluts.

4.   Hänvisningen i artikel 22a.1 tredje strecksatsen i direktiv 85/611/EEG till ett index som offentliggörs på lämpligt vis skall förstås som en hänvisning till ett index som uppfyller följande kriterier:

| a) | Det är allmänt tillgängligt. |
| --- | --- |

a)

Det är allmänt tillgängligt.

| b) | Den som tillhandahåller indexet har en oberoende ställning i förhållande till det fondföretag som efterbildar indexet. |
| --- | --- |

b)

Den som tillhandahåller indexet har en oberoende ställning i förhållande till det fondföretag som efterbildar indexet.

Första stycket b utesluter inte att den som tillhandahåller indexet och fondföretaget ingår i samma företagsgrupp, under förutsättning att effektiva system för att hantera intressekonflikter har införts.

Artikel 13

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall senast den 23 mars 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 23 juli.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG (EUT L 79, 24.3.2005, s. 9).

1

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/20

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 mars 2007

om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (första pelaren)

[delgivet med nr K(2007) 845]

(Endast de bulgariska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

(2007/170/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av den 6 december 2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (1), särskilt artikel 4 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att utveckla SIS II är det nödvändigt att fastställa tekniska specifikationer för kommunikationsnätet, dess komponenter och de specifika nätkraven. |
| --- | --- |

(1)

För att utveckla SIS II är det nödvändigt att fastställa tekniska specifikationer för kommunikationsnätet, dess komponenter och de specifika nätkraven.

| (2) | Erforderliga samarbetsformer bör inrättas mellan kommissionen och medlemsstaterna, särskilt när det gäller delarna i det enhetliga nationella gränssnittet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Erforderliga samarbetsformer bör inrättas mellan kommissionen och medlemsstaterna, särskilt när det gäller delarna i det enhetliga nationella gränssnittet i medlemsstaterna.

| (3) | Det här beslutet påverkar inte antagandet av kommande kommissionsbeslut som rör utvecklingen av SIS II, i synnerhet beslut om framtagande av säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(3)

Det här beslutet påverkar inte antagandet av kommande kommissionsbeslut som rör utvecklingen av SIS II, i synnerhet beslut om framtagande av säkerhetskrav.

| (4) | Både förordning (EG) nr 2424/2001 och rådets beslut 2001/886/RIF (2) reglerar utvecklingen av SIS II. För att säkerställa en gemensam genomförandeprocess för utvecklingen av SIS II som helhet bör bestämmelserna i det här beslutet följa bestämmelserna i kommissionens beslut om fastställande av nätkraven för SIS II, som skall antas för tillämpningen av beslut 2001/886/RIF. |
| --- | --- |

(4)

Både förordning (EG) nr 2424/2001 och rådets beslut 2001/886/RIF (2) reglerar utvecklingen av SIS II. För att säkerställa en gemensam genomförandeprocess för utvecklingen av SIS II som helhet bör bestämmelserna i det här beslutet följa bestämmelserna i kommissionens beslut om fastställande av nätkraven för SIS II, som skall antas för tillämpningen av beslut 2001/886/RIF.

| (5) | I enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3), har Förenade kungariket inte deltagit i antagandet av förordning (EG) nr 2424/2001 som därför inte är bindande för eller tillämplig i Förenade kungariket eftersom den utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3), har Förenade kungariket inte deltagit i antagandet av förordning (EG) nr 2424/2001 som därför inte är bindande för eller tillämplig i Förenade kungariket eftersom den utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Förenade kungariket.

| (6) | I enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (4), har Irland inte deltagit i antagandet av förordning (EG) nr 2424/2001 som därför inte är bindande för eller tillämplig i Irland eftersom den utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Irland. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (4), har Irland inte deltagit i antagandet av förordning (EG) nr 2424/2001 som därför inte är bindande för eller tillämplig i Irland eftersom den utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket. Detta kommissionsbeslut riktar sig därför inte till Irland.

| (7) | I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Danmark beslutat att införliva rådets förordning (EG) nr 2424/2001 med dansk lagstiftning. Enligt internationell rätt är förordning (EG) nr 2424/2001 därför bindande för Danmark. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Danmark beslutat att införliva rådets förordning (EG) nr 2424/2001 med dansk lagstiftning. Enligt internationell rätt är förordning (EG) nr 2424/2001 därför bindande för Danmark.

| (8) | När det gäller Island och Norge innebär förordning (EG) nr 2424/2001 och beslut 2001/886/RIF – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (5) – en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (6). |
| --- | --- |

(8)

När det gäller Island och Norge innebär förordning (EG) nr 2424/2001 och beslut 2001/886/RIF – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (5) – en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (6).

| (9) | När det gäller Schweiz utgör förordning (EG) nr 2424/2001 och beslut 2001/886/RIF – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket – en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i det avtalet. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller Schweiz utgör förordning (EG) nr 2424/2001 och beslut 2001/886/RIF – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket – en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i det avtalet.

| (10) | Detta beslut utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.1 i anslutningsakten. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.1 i anslutningsakten.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 6.1 i förordning (EG) nr 2424/2001. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 6.1 i förordning (EG) nr 2424/2001.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tekniska specifikationerna avseende utformningen av den fysiska arkitekturen i kommunikationsinfrastrukturen för SIS II fastställs i bilagan.

Artikel 2

Det här beslutet riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 328, 13.12.2001, s. 4. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1988/2006 (EUT L 411, 30.12.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 328, 13.12.2001, s. 1.

2

(3)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43. Beslutet ändrat genom beslut 2004/926/EG (EUT L 395, 31.12.2004, s. 70).

3

(4)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

4

(5)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

5

(6)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

6

---

BILAGA

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Inledning ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Förkortningar ... |
| --- | --- |

1.1

| 2. | Översikt ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Geografisk täckning ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nättjänster ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Nätutformning ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Typ av förbindelse mellan ordinarie CS-SIS och backup-CS-SIS ... |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Bandbredd ... |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tjänstekategorier... |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Protokoll ... |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tekniska specifikationer ... |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | IP-adressering ... |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Stöd för IPv6 ... |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Statisk dirigering ... |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Konstant dataflöde ... |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Övriga specifikationer ... |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.7 | Systemstabilitet ... |
| --- | --- |

4.7

| 5. | Övervakning ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bastjänster ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tillgänglighet ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Säkerhetstjänster ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Nätkryptering ... |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Andra säkerhetsåtgärder ... |
| --- | --- |

8.2

| 9. | Helpdesk och support ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Samverkan med andra system ... |
| --- | --- |

10.

1.   Inledning

I det här dokumentet beskrivs utformningen av kommunikationsnätet, dess komponenter och de specifika nätkraven.

1.1   Förkortningar

I det här avsnittet förklaras de förkortningar som används i dokumentet.

| Förkortningar | Förklaring |
| --- | --- |
| BLNI | Backup Local National Interface (backup av lokal nationellt gränssnitt) |
| CEP | Central End Point |
| CNI | Central National Interface (centralt nationellt gränssnitt) |
| CS | Central System (det centrala systemet) |
| CS-SIS | Teknisk stödfunktion som innehåller SIS II-databasen |
| DNS | Domain Name Server (domännamnsserver) |
| FCIP | Fibre Channel over IP |
| FTP | File Transfer Protocol |
| http | Hyper Text Transfer Protocol |
| IP | Internet Protocol (internetprotokoll) |
| LAN | Local Area Network (lokalt nät) |
| LNI | Local National Interface (lokalt nationellt gränssnitt) |
| Mbps | Megabit per sekund |
| MDC | Main Developer Contractor |
| N.SIS II | Main Developer Contractor |
| NI-SIS | Enhetligt nationellt gränssnitt |
| NTP | Network Time Protocol |
| SAN | Storage Area Network (lagringsnät) |
| SDH | Synchronous Digital Hierarchy |
| SIS II | Schengens informationssystem, andra generationen |
| SMTP | Simple Mail Transport Protocol |
| SNMP | Simple Network Management Protocol |
| s-TESTA | Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations (säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter): en del av IDABC-programmet (Interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, business and citizens – interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare. Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004). |
| TCP | Transmission Control Protocol |
| VIS | Visa Information System (Informationssystemet för viseringar) |
| VPN | Virtual Private Network (virtuellt privat nät) |
| WAN | Wide Area Network |

Förkortningar

Förklaring

BLNI

Backup Local National Interface (backup av lokal nationellt gränssnitt)

CEP

Central End Point

CNI

Central National Interface (centralt nationellt gränssnitt)

CS

Central System (det centrala systemet)

CS-SIS

Teknisk stödfunktion som innehåller SIS II-databasen

DNS

Domain Name Server (domännamnsserver)

FCIP

Fibre Channel over IP

FTP

File Transfer Protocol

http

Hyper Text Transfer Protocol

IP

Internet Protocol (internetprotokoll)

LAN

Local Area Network (lokalt nät)

LNI

Local National Interface (lokalt nationellt gränssnitt)

Mbps

Megabit per sekund

MDC

Main Developer Contractor

N.SIS II

Main Developer Contractor

NI-SIS

Enhetligt nationellt gränssnitt

NTP

Network Time Protocol

SAN

Storage Area Network (lagringsnät)

SDH

Synchronous Digital Hierarchy

SIS II

Schengens informationssystem, andra generationen

SMTP

Simple Mail Transport Protocol

SNMP

Simple Network Management Protocol

s-TESTA

Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations (säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter): en del av IDABC-programmet (Interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, business and citizens – interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare. Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004).

TCP

Transmission Control Protocol

VIS

Visa Information System (Informationssystemet för viseringar)

VPN

Virtual Private Network (virtuellt privat nät)

WAN

Wide Area Network

2.   Översikt

SIS II består av följande delar:

| — | Ett centralt system (nedan kallat ”SIS II-centralen”) bestående av följande:






  — | En teknisk stödfunktion (nedan kallad ”CS-SIS”) som innehåller SIS II-databasen. En ordinarie CS-SIS står för teknisk tillsyn och administration, och en backup-CS-SIS kan ta över alla funktioner som normalt utförs av ordinarie CS-SIS om den skulle sluta fungera. |
| --- | --- | --- |

—

Ett centralt system (nedan kallat ”SIS II-centralen”) bestående av följande:

—

En teknisk stödfunktion (nedan kallad ”CS-SIS”) som innehåller SIS II-databasen. En ordinarie CS-SIS står för teknisk tillsyn och administration, och en backup-CS-SIS kan ta över alla funktioner som normalt utförs av ordinarie CS-SIS om den skulle sluta fungera.

| — | Ett enhetligt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”NI-SIS”). |
| --- | --- |

—

Ett enhetligt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”NI-SIS”).

| — | En nationell del (nedan kallad ”N.SIS II”) i var och en av medlemsstaterna bestående av de nationella datasystem som står i förbindelse med SIS II-centralen. En N.SIS II kan innehålla en datafil (nedan kallad ”nationell kopia”) med en kopia av hela SIS II-databasen eller delar av den. |
| --- | --- |

—

En nationell del (nedan kallad ”N.SIS II”) i var och en av medlemsstaterna bestående av de nationella datasystem som står i förbindelse med SIS II-centralen. En N.SIS II kan innehålla en datafil (nedan kallad ”nationell kopia”) med en kopia av hela SIS II-databasen eller delar av den.

| — | En kommunikationsinfrastruktur som förenar CS-SIS och NI-SIS (nedan kallad ”kommunikationsinfrastruktur”) och som tillhandahåller ett krypterat virtuellt nät speciellt avsett för SIS II-data och utbytet av data mellan Sirenekontoren. |
| --- | --- |

—

En kommunikationsinfrastruktur som förenar CS-SIS och NI-SIS (nedan kallad ”kommunikationsinfrastruktur”) och som tillhandahåller ett krypterat virtuellt nät speciellt avsett för SIS II-data och utbytet av data mellan Sirenekontoren.

NI-SIS består av följande delar:

| — | Ett lokalt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”LNI”) i varje medlemsstat. Det är det gränssnitt som fysiskt förbinder medlemsstaten med det säkra kommunikationsnätet, och det innehåller den krypteringsutrustning som är speciellt avsedd för SIS II-data och Sirenetrafik. LNI är lokaliserat till respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Ett lokalt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”LNI”) i varje medlemsstat. Det är det gränssnitt som fysiskt förbinder medlemsstaten med det säkra kommunikationsnätet, och det innehåller den krypteringsutrustning som är speciellt avsedd för SIS II-data och Sirenetrafik. LNI är lokaliserat till respektive medlemsstat.

| — | En backup-LNI som tillval (nedan kallat ”BLNI”) med exakt samma innehåll och funktion som LNI. |
| --- | --- |

—

En backup-LNI som tillval (nedan kallat ”BLNI”) med exakt samma innehåll och funktion som LNI.

LNI och BLNI skall användas uteslutande av SIS II-systemet och för datautbyte mellan Sirenekontor. Konfigurationerna för LNI och BLNI kommer att fastställas för och överenskommas med varje enskild medlemsstat med beaktande av säkerhetskrav, fysisk placering och installationsförhållanden, däribland de tjänster som tillhandahålls av nätoperatören. Det betyder att den fysiska s-TESTA-förbindelsen kan innehålla flera VPN-tunnlar för andra system, t.ex. VIS och Eurodac.

| — | Ett centralt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”CNI”) som är en tillämpning som ger tillträde till CS-SIS. Varje medlemsstat har separata logiska anslutningspunkter för anslutning till CNI via en central brandvägg. |
| --- | --- |

—

Ett centralt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”CNI”) som är en tillämpning som ger tillträde till CS-SIS. Varje medlemsstat har separata logiska anslutningspunkter för anslutning till CNI via en central brandvägg.

Kommunikationsstrukturen som förenar CS-SIS och NI-SIS består av följande:

| — | Nätet för säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations – nedan kallat ”s-TESTA”) som tillhandahåller ett krypterat, virtuellt privat nät som är speciellt avsett för SIS II-data och Sirenetrafik. |
| --- | --- |

—

Nätet för säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations – nedan kallat ”s-TESTA”) som tillhandahåller ett krypterat, virtuellt privat nät som är speciellt avsett för SIS II-data och Sirenetrafik.

3.   Geografisk täckning

Kommunikationsinfrastrukturen skall kunna täcka samt tillhandahålla erforderliga tjänster till alla medlemsstater:

Alla stater som är medlemmar i EU (Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Irland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket) samt Norge, Island och Schweiz.

Dessutom skall man ordna täckning av anslutningsländerna Rumänien och Bulgarien.

Slutligen måste kommunikationsinfrastrukturen kunna utvidgas till andra länder eller organisationer som ansluter sig till SIS II-centralen (t.ex. Europol eller Eurojust).

4.   Nättjänster

När ett protokoll eller en arkitektur nämns i detta dokument är det underförstått att likvärdiga framtida tekniska lösningar, protokoll och arkitekturer också är godtagbara.

4.1   Nätutformning

SIS II-arkitekturen använder centraliserade tjänster som är åtkomliga från de olika medlemsstaterna. Av stabilitetsskäl är dessa centraliserade tjänster dubblerade och återfinns på två olika platser, nämligen Strasbourg i Frankrike (ordinarie CS-SIS, CU) och St Johann im Pongau i Österrike (backup-CS-SIS, BCU).

Centralenheterna (Central Unit, CU), både huvudenhet och backup, måste vara åtkomliga från medlemsstaterna. De deltagande länderna kan ha flera nätanslutningspunkter, ett LNI och ett BLNI för anslutning av sina nationella system till de centrala tjänsterna.

Förutom att erbjuda dessa möjligheter för anslutning till de centrala tjänsterna skall kommunikationsinfrastrukturen också stödja bilateralt utbyte av tilläggsinformation mellan Sirenekontoren i de olika medlemsstaterna.

4.2   Typ av förbindelse mellan ordinarie CS-SIS och backup-CS-SIS

Förbindelsetypen för sammankoppling av ordinarie CS-SIS och backup-CS-SIS skall vara en SDH-ring eller ha motsvarande struktur, dvs. en förbindelsetyp som är öppen även för framtida arkitekturer och tekniska lösningar. SDH-infrastrukturen kommer att användas för att utvidga de lokala näten i båda centralenheterna så att det skapas ett enda sömlöst LAN. Detta LAN kommer sedan att användas för den kontinuerliga synkroniseringen mellan CU och BCU.

4.3   Bandbredd

Ett viktigt krav på kommunikationsinfrastrukturen är hur stor bandbredd den kan erbjuda de olika sammankopplade systemen och dess förmåga att stödja denna bandbredd inom sitt eget stomnät.

Den bandbredd som krävs för LNI och BLNI (tillval) kommer att vara olika för olika medlemsstater, huvudsakligen beroende på om medlemsstaten har valt att använda nationella kopior, central sökning och utbyte av biometriska data.

Hur stor bandbredd som kommunikationsinfrastrukturen faktiskt erbjuder är utan betydelse så länge den tillgodoser varje medlemsstats minimibehov.

Vart och ett av ovannämnda system kan överföra stora datamängder (alfanumeriska data, biometriska data samt fullständiga dokument) i båda riktningar. Därför måste kommunikationsinfrastrukturen tillhandahålla och garantera tillräckliga minsta upp- och nedladdningshastigheter för varje förbindelse.

Kommunikationsinfrastrukturen måste erbjuda överföringshastigheter från 2 Mbps upp till 155 Mbps eller högre. Nätet måste tillhandahålla och garantera tillräckliga minsta upp- och nedladdningshastigheter för varje förbindelse, och det måste vara dimensionerat så att det klarar nätanslutningspunkternas sammanlagda bandbredd.

4.4   Tjänstekategorier

SIS II-centralen kommer att kunna prioritera förfrågningar/registreringar (queries/alerts). Som en följd av detta kommer kommunikationsinfrastrukturen också att möjliggöra prioritering av trafiken.

Nätprioriteringsparametrarna antas fastställas av SIS II-centralen för alla paket som kräver detta. Weighted Fair Queuing kommer att användas. Det innebär att kommunikationsinfrastrukturen måste kunna överta den prioritering som tilldelats datapaketen i avsändande LAN och behandla paketen i enlighet med denna prioritering inom sitt eget stomnät. Dessutom måste kommunikationsinfrastrukturen leverera de ursprungliga paketen till mottagande system med samma prioritering som fastställdes i avsändande LAN.

4.5   Protokoll

SIS II-centralen kommer att använda flera nätkommunikationsprotokoll. Kommunikationsinfrastrukturen bör stödja ett brett spektrum av nätkommunikationsprotokoll. De standarprotokoll som skall stödjas är HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP och DNS.

Utöver standardprotokollen skall kommunikationsinfrastrukturen kunna hantera olika tunnelprotokoll, protokoll för SAN-replikering (lagringsnät) och BEA WebLogics egenutvecklade protokoll för Java-till-Java-förbindelser. Tunnelprotokollen, t.ex. IPsec i tunnelmod, kommer att användas för överföring av krypterade data till destinationsadressen.

4.6   Tekniska specifikationer

4.6.1   IP-adressering

Kommunikationsinfrastrukturen skall ha en uppsättning reserverade IP-adresser som enbart får användas inom det nätet. Vissa av dessa IP-adresser kommer att vara reserverade för SIS II-centralen och får inte användas någon annanstans.

4.6.2   Stöd för IPv6

Det kan antas att protokollet i medlemsstaternas lokala nät kommer att vara TCP/IP. Vissa system kommer emellertid att bygga på version 4, medan andra kommer att bygga på version 6. Nätanslutningspunkterna skall kunna fungera som förmedlingsnoder och skall kunna fungera oberoende av de nätprotokoll som används i SIS II-centralen och i N.SIS II.

4.6.3   Statisk dirigering

CU och BCU kan använda en enda, identisk IP-adress för sin kommunikation med medlemsstaterna. Därför bör kommunikationsinfrastrukturen stödja statisk dirigering (static route injection).

4.6.4   Konstant dataflöde

Så länge CU- eller BCU-förbindelsen är belastad till mindre än 90 % måste den aktuella medlemsstaten kontinuerligt kunna upprätthålla 100 % av sin angivna bandbredd.

4.6.5   Övriga specifikationer

För att stödja CS-SIS måste kommunikationsinfrastrukturen som minimum uppfylla följande tekniska specifikationer:

Överföringsfördröjningen (även under tider med hög belastning) skall vara högst 150 ms för 95 % av paketen och mindre än 200 ms för 100 % av paketen.

Sannolikheten för paketförlust (även under tider med hög belastning) skall vara högst 10-4 för 95 % av paketen och mindre än 10-3 för 100 % av paketen.

Ovannämnda specifikationer skall gälla för var och en av anslutningspunkterna.

Överföringstiden tur- och retur (round trip delay) mellan CU och BCU skall vara högst 60 ms.

4.7   Systemstabilitet

CS-SIS har utformats med krav på hög tillgänglighet. All utrustning har därför dubblerats för att ge systemet integrerad stabilitet mot komponentfel.

Även komponenterna i kommunikationsinfrastrukturen måste vara stabila mot komponentfel. Det kräver stabilitet hos

| — | stomnätet, |
| --- | --- |

—

stomnätet,

| — | routrar, |
| --- | --- |

—

routrar,

| — | POP (Points of Presence), |
| --- | --- |

—

POP (Points of Presence),

| — | förbindelser till accessnät (inklusive fysiskt redundant kablage), |
| --- | --- |

—

förbindelser till accessnät (inklusive fysiskt redundant kablage),

| — | säkerhetsutrustning (krypteringsutrustning, brandväggar etc.), |
| --- | --- |

—

säkerhetsutrustning (krypteringsutrustning, brandväggar etc.),

| — | alla bastjänster (DNS, NTP etc.), |
| --- | --- |

—

alla bastjänster (DNS, NTP etc.),

| — | LNI och BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI och BLNI.

För all nätutrustning bör reservomkoppling till fungerande komponent (fail-over) ske utan manuellt ingripande.

5.   Övervakning

För att underlätta övervakningen måste kommunikationsinfrastrukturens övervakningsverktyg kunna integreras med motsvarande verktyg hos den organisation som ansvarar för driftsledningen av SIS II-centralen.

6.   Bastjänster

Utöver de specialiserade nät- och säkerhetstjänsterna måste kommunikationsinfrastrukturen också innehålla bastjänster.

De specialiserade tjänsterna måste av redundansskäl finnas i båda centralenheterna.

Följande tillvalda optiska bastjänster måste finnas i kommunikationsinfrastrukturen:

| Tjänst | Anmärkning |
| --- | --- |
| DNS | Reservomkoppling från CU till BCU som sker vid nätfel baseras i nuläget på byte av IP-adress inom den allmänna (generiska) DNS-servern. |
| E-postöverföring | Användning av en allmän (generisk) e-postöverföring kan vara praktisk för standardisering av e-postinstallationen för de olika medlemsstaterna. Till skillnad från en speciellt avdelad e-postserver binder en allmän e-postöverföring inte upp nätresurser från CU eller BCU.
  E-post som sänds med en allmän e-postöverföring måste fortfarande överensstämma med sin säkerhetsmall (security template). |
| NTP | Kan användas för att synkronisera klockorna i nätutrustningen. |

Tjänst

Anmärkning

DNS

Reservomkoppling från CU till BCU som sker vid nätfel baseras i nuläget på byte av IP-adress inom den allmänna (generiska) DNS-servern.

E-postöverföring

Användning av en allmän (generisk) e-postöverföring kan vara praktisk för standardisering av e-postinstallationen för de olika medlemsstaterna. Till skillnad från en speciellt avdelad e-postserver binder en allmän e-postöverföring inte upp nätresurser från CU eller BCU.

E-post som sänds med en allmän e-postöverföring måste fortfarande överensstämma med sin säkerhetsmall (security template).

NTP

Kan användas för att synkronisera klockorna i nätutrustningen.

7.   Tillgänglighet

Oberoende av nätets tillgänglighet måste CS-SIS samt LNI och BLNI ha en tillgänglighet på 99,99 % mätt över 28 dagar.

Kommunikationsinfrastrukturens tillgänglighet måste vara 99,99 %.

8.   Säkerhetstjänster

8.1   Nätkryptering

SIS II-centralen tillåter inte att data med höga eller mycket höga krav på dataskydd överförs utanför LAN utan kryptering. Det bör ordnas så att nätoperatören inte på något sätt har tillträde till operativa data i SIS II, och inte heller till datautbyte via Sirene-systemet.

För att hålla god säkerhet måste kommunikationsinfrastrukturen medge hantering av certifikat och nycklar. Det måste vara möjligt att fjärradministrera och fjärrövervaka krypteringsboxarna. Krypteringsalgoritmerna måste uppfylla minst följande krav:

| — | För symmetriska krypteringsalgoritmer:






  — | 3DES (128 bitar) eller bättre. |
| --- | --- | --- |

—

För symmetriska krypteringsalgoritmer:

—

3DES (128 bitar) eller bättre.

| — | Nyckelgenereringen måste baseras på slumpvärden som vid angrepp inte medger krympning av nyckelutrymmet (key space reduction). |
| --- | --- |

—

Nyckelgenereringen måste baseras på slumpvärden som vid angrepp inte medger krympning av nyckelutrymmet (key space reduction).

| — | Krypteringsnycklar eller information som kan användas för att härleda nycklarna måste alltid skyddas under lagring. |
| --- | --- |

—

Krypteringsnycklar eller information som kan användas för att härleda nycklarna måste alltid skyddas under lagring.

| — | För asymmetriska krypteringsalgoritmer:






  — | 1 024 bitars RSA-kryptering eller bättre. |
| --- | --- | --- |

—

För asymmetriska krypteringsalgoritmer:

—

1 024 bitars RSA-kryptering eller bättre.

| — | Nyckelgenereringen måste baseras på slumptal som vid angrepp inte medger krympning av nyckellängden. |
| --- | --- |

—

Nyckelgenereringen måste baseras på slumptal som vid angrepp inte medger krympning av nyckellängden.

Protokollet Encapsulated Security Payload (ESP, RFC2406) skall användas i tunnelmod. Payload-headern och den ursprungliga IP-headern skall krypteras.

För utbyte av sessionsnycklar skall protokollet Internet Key Exchange (IKE) användas.

IKE-nycklar får vara giltiga högst en dag, och sessionsnycklar högst en timme.

8.2   Andra säkerhetsåtgärder

Förutom att skydda anslutningspunkterna till SIS II måste kommunikationsinfrastrukturen skydda de tillvalda bastjänsterna. För dessa tjänster bör skyddsåtgärder vidtas som motsvarar dem i CS-SIS. Alla bastjänster måste därför som minimum ha en brandvägg, virusskydd och ett system för detektering av intrång. Dessutom bör utrustningen för bastjänsterna och dess skyddsåtgärder stå under kontinuerlig säkerhetsövervakning (loggning och uppföljning).

För att hålla god säkerhet måste den organisation som ansvarar för driftsledningen av SIS II-centralen ha information om alla säkerhetsincidenter som inträffar i kommunikationsinfrastrukturen. Infrastrukturen måste därför medge att alla viktigare säkerhetsincidenter utan dröjsmål anmäls till nämnda organisation. Alla sådana incidenter måste redovisas regelmässigt, t.ex. månadsvis och vid speciella behov.

9.   Helpdesk och support

Den som sköter driften av kommunikationsinfrastrukturen måste tillhandahålla en helpdesk som samverkar med den organisation som ansvarar för driftsledningen av SIS II-centralen.

10.   Samverkan med andra system

Kommunikationsinfrastrukturen måste hindra information från att gå utanför tilldelade kommunikationskanaler. För de tekniska lösningarna innebär det att

| — | allt obehörigt eller okontrollerat tillträde till andra nät är strängt förbjudet, inklusive anslutning till internet, |
| --- | --- |

—

allt obehörigt eller okontrollerat tillträde till andra nät är strängt förbjudet, inklusive anslutning till internet,

| — | dataläckage till andra system i nätet inte får inträffa. Det innebär t.ex. att sammankoppling av olika IP-VPN-nät inte är tillåten. |
| --- | --- |

—

dataläckage till andra system i nätet inte får inträffa. Det innebär t.ex. att sammankoppling av olika IP-VPN-nät inte är tillåten.

Förutom ovannämnda tekniska begränsningar som skyddet av informationsflödet leder till har skyddet också betydelse för kommunikationsinfrastrukturens helpdesk. Den får inte delge information om SIS II-centralen till någon annan än den som ansvarar för driftsledningen av centralen.

---

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/29

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 mars 2007

om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (tredje pelaren)

(2007/171/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av rådets beslut 2001/886/RIF av den 6 december 2001 (1) om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), särskilt artikel 4 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att utveckla SIS II är det nödvändigt att fastställa tekniska specifikationer för kommunikationsnätet, dess komponenter och de specifika nätkraven. |
| --- | --- |

(1)

För att utveckla SIS II är det nödvändigt att fastställa tekniska specifikationer för kommunikationsnätet, dess komponenter och de specifika nätkraven.

| (2) | Erforderliga samarbetsformer bör inrättas mellan kommissionen och medlemsstaterna, särskilt när det gäller delarna i det enhetliga nationella gränssnittet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Erforderliga samarbetsformer bör inrättas mellan kommissionen och medlemsstaterna, särskilt när det gäller delarna i det enhetliga nationella gränssnittet i medlemsstaterna.

| (3) | Det här beslutet påverkar inte antagandet av kommande kommissionsbeslut som rör utvecklingen av SIS II, i synnerhet beslut om framtagande av säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(3)

Det här beslutet påverkar inte antagandet av kommande kommissionsbeslut som rör utvecklingen av SIS II, i synnerhet beslut om framtagande av säkerhetskrav.

| (4) | Både rådets förordning (EG) nr 2424/2001 (2) och beslut 2001/886/RIF reglerar utvecklingen av SIS II. För att säkerställa en gemensam genomförandeprocess för utvecklingen av SIS II som helhet bör bestämmelserna i det här beslutet följa bestämmelserna i kommissionens beslut om fastställande av nätkraven för SIS II, som skall antas för tillämpningen av förordning (EG) nr 2424/2001. |
| --- | --- |

(4)

Både rådets förordning (EG) nr 2424/2001 (2) och beslut 2001/886/RIF reglerar utvecklingen av SIS II. För att säkerställa en gemensam genomförandeprocess för utvecklingen av SIS II som helhet bör bestämmelserna i det här beslutet följa bestämmelserna i kommissionens beslut om fastställande av nätkraven för SIS II, som skall antas för tillämpningen av förordning (EG) nr 2424/2001.

| (5) | Förenade kungariket deltar i det här beslutet i enlighet med artikel 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, som är fogat till EU-fördraget och EG-fördraget, och i enlighet med artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3). |
| --- | --- |

(5)

Förenade kungariket deltar i det här beslutet i enlighet med artikel 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, som är fogat till EU-fördraget och EG-fördraget, och i enlighet med artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3).

| (6) | Irland deltar i det här beslutet i enlighet med artikel 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, som är fogat till EU-fördraget och EG-fördraget, och i enlighet med artiklarna 5.1 och 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (4). |
| --- | --- |

(6)

Irland deltar i det här beslutet i enlighet med artikel 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, som är fogat till EU-fördraget och EG-fördraget, och i enlighet med artiklarna 5.1 och 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (4).

| (7) | När det gäller Island och Norge innebär detta beslut – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket – en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 1.G i rådets beslut 1999/437/EG (5) om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller Island och Norge innebär detta beslut – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket – en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 1.G i rådets beslut 1999/437/EG (5) om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet.

| (8) | När det gäller Schweiz utgör detta beslut – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket – en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 1.G i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 4.1 i rådets beslut 2004/849/EG (6) om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i det avtalet. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller Schweiz utgör detta beslut – i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket – en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka rör det område som avses i artikel 1.G i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 4.1 i rådets beslut 2004/849/EG (6) om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i det avtalet.

| (9) | Detta beslut utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.1 i anslutningsakten. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.1 i anslutningsakten.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 5.1 i beslut nr 2001/886/RIF. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 5.1 i beslut nr 2001/886/RIF.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tekniska specifikationerna avseende utformningen av den fysiska arkitekturen i kommunikationsinfrastrukturen för SIS II fastställs i bilagan.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 328, 13.12.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 328, 13.12.2001, s. 4. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1988/2006 (EUT L 411, 30.12.2006, s. 1).

2

(3)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43. Beslutet ändrat genom beslut 2004/926/EG (EUT L 395, 31.12.2004, s. 70).

3

(4)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

4

(5)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

5

(6)  EUT L 368, 15.12.2004, s. 26.

6

---

BILAGA

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Inledning ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Förkortningar ... |
| --- | --- |

1.1

| 2. | Översikt ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Geografisk täckning ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nättjänster ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Nätutformning ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Typ av förbindelse mellan ordinarie CS-SIS och backup-CS-SIS ... |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Bandbredd ... |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tjänstekategorier ... |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Protokoll ... |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tekniska specifikationer ... |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | IP-adressering ... |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Stöd för IPv6 ... |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Statisk dirigering ... |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Konstant dataflöde ... |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Övriga specifikationer ... |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.7 | Systemstabilitet ... |
| --- | --- |

4.7

| 5. | Övervakning ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bastjänster ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tillgänglighet ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Säkerhetstjänster ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Nätkryptering ... |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Andra säkerhetsåtgärder ... |
| --- | --- |

8.2

| 9. | Helpdesk och support ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Samverkan med andra system ... |
| --- | --- |

10.

1.   Inledning

I det här dokumentet beskrivs utformningen av kommunikationsnätet, dess komponenter och de specifika nätkraven.

1.1   Förkortningar

I det här avsnittet förklaras de förkortningar som används i dokumentet.

| Förkortningar | Förklaring |
| --- | --- |
| BLNI | Backup Local National Interface (backup av lokal nationellt gränssnitt) |
| CEP | Central End Point |
| CNI | Central National Interface (centralt nationellt gränssnitt) |
| CS | Central System (det centrala systemet) |
| CS-SIS | Teknisk stödfunktion som innehåller SIS II-databasen |
| DNS | Domain Name Server (domännamnsserver) |
| FCIP | Fibre Channel over IP |
| FTP | File Transfer Protocol |
| HTTP | Hyper Text Transfer Protocol |
| IP | Internet Protocol (Internetprotokoll) |
| LAN | Local Area Network (lokalt nät) |
| LNI | Local National Interface (lokalt nationellt gränssnitt) |
| Mbps | Megabit per sekund |
| MDC | Main Developer Contractor |
| N.SIS II | Nationell del i respektive medlemsstat |
| NI-SIS | Enhetligt nationellt gränssnitt |
| NTP | Network Time Protocol |
| SAN | Storage Area Network (lagringsnät) |
| SDH | Synchronous Digital Hierarchy |
| SIS II | Schengens informationssystem, andra generationen |
| SMTP | Simple Mail Transport Protocol |
| SNMP | Simple Network Management Protocol |
| s-TESTA | Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations (säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter): en del av IDABC-programmet (Interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, business and citizens – interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare. Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004). |
| TCP | Transmission Control Protocol |
| VIS | Visa Information System (Informationssystemet för viseringar) |
| VPN | Virtual Private Network (virtuellt privat nät) |
| WAN | Wide Area Network |

Förkortningar

Förklaring

BLNI

Backup Local National Interface (backup av lokal nationellt gränssnitt)

CEP

Central End Point

CNI

Central National Interface (centralt nationellt gränssnitt)

CS

Central System (det centrala systemet)

CS-SIS

Teknisk stödfunktion som innehåller SIS II-databasen

DNS

Domain Name Server (domännamnsserver)

FCIP

Fibre Channel over IP

FTP

File Transfer Protocol

HTTP

Hyper Text Transfer Protocol

IP

Internet Protocol (Internetprotokoll)

LAN

Local Area Network (lokalt nät)

LNI

Local National Interface (lokalt nationellt gränssnitt)

Mbps

Megabit per sekund

MDC

Main Developer Contractor

N.SIS II

Nationell del i respektive medlemsstat

NI-SIS

Enhetligt nationellt gränssnitt

NTP

Network Time Protocol

SAN

Storage Area Network (lagringsnät)

SDH

Synchronous Digital Hierarchy

SIS II

Schengens informationssystem, andra generationen

SMTP

Simple Mail Transport Protocol

SNMP

Simple Network Management Protocol

s-TESTA

Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations (säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter): en del av IDABC-programmet (Interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, business and citizens – interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare. Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004).

TCP

Transmission Control Protocol

VIS

Visa Information System (Informationssystemet för viseringar)

VPN

Virtual Private Network (virtuellt privat nät)

WAN

Wide Area Network

2.   Översikt

SIS II består av följande delar:

| — | Ett centralt system (nedan kallat ”SIS II-centralen”) bestående av följande:






  — | En teknisk stödfunktion (nedan kallad ”CS-SIS”) som innehåller SIS II-databasen. En ordinarie CS-SIS står för teknisk tillsyn och administration, och en backup-CS-SIS som kan ta över alla funktioner som normalt utförs av ordinarie CS-SIS om den skulle sluta fungera. |
| --- | --- | --- |

—

Ett centralt system (nedan kallat ”SIS II-centralen”) bestående av följande:

—

En teknisk stödfunktion (nedan kallad ”CS-SIS”) som innehåller SIS II-databasen. En ordinarie CS-SIS står för teknisk tillsyn och administration, och en backup-CS-SIS som kan ta över alla funktioner som normalt utförs av ordinarie CS-SIS om den skulle sluta fungera.

| — | Ett enhetligt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”NI-SIS”). |
| --- | --- |

—

Ett enhetligt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”NI-SIS”).

| — | En nationell del (nedan kallad ”N.SIS II”) i var och en av medlemsstaterna bestående av de nationella datasystem som står i förbindelse med SIS II-centralen. En N.SIS II kan innehålla en datafil (nedan kallad ”nationell kopia”) med en kopia av hela SIS II-databasen eller delar av den. |
| --- | --- |

—

En nationell del (nedan kallad ”N.SIS II”) i var och en av medlemsstaterna bestående av de nationella datasystem som står i förbindelse med SIS II-centralen. En N.SIS II kan innehålla en datafil (nedan kallad ”nationell kopia”) med en kopia av hela SIS II-databasen eller delar av den.

| — | En kommunikationsinfrastruktur som förenar CS-SIS och NI-SIS (nedan kallad ”kommunikationsinfrastruktur”) och som tillhandahåller ett krypterat virtuellt nät speciellt avsett för SIS II-data och utbytet av data mellan Sirenekontoren. |
| --- | --- |

—

En kommunikationsinfrastruktur som förenar CS-SIS och NI-SIS (nedan kallad ”kommunikationsinfrastruktur”) och som tillhandahåller ett krypterat virtuellt nät speciellt avsett för SIS II-data och utbytet av data mellan Sirenekontoren.

NI-SIS består av följande delar:

| — | Ett lokalt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”LNI”) i varje medlemsstat. Det är det gränssnitt som fysiskt förbinder medlemsstaten med det säkra kommunikationsnätet, och det innehåller den krypteringsutrustning som är speciellt avsedd för SIS II-data och Sirenetrafik. LNI är lokaliserat till respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Ett lokalt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”LNI”) i varje medlemsstat. Det är det gränssnitt som fysiskt förbinder medlemsstaten med det säkra kommunikationsnätet, och det innehåller den krypteringsutrustning som är speciellt avsedd för SIS II-data och Sirenetrafik. LNI är lokaliserat till respektive medlemsstat.

| — | En backup-LNI som tillval (nedan kallat ”BLNI”) med exakt samma innehåll och funktion som LNI. |
| --- | --- |

—

En backup-LNI som tillval (nedan kallat ”BLNI”) med exakt samma innehåll och funktion som LNI.

LNI och BLNI skall användas uteslutande av SIS II-systemet och för datautbyte mellan Sirenekontor. Konfigurationerna för LNI och BLNI kommer att fastställas för och överenskommas med varje enskild medlemsstat med beaktande av säkerhetskrav, fysisk placering och installationsförhållanden, däribland de tjänster som tillhandahålls av nätoperatören. Det betyder att den fysiska s-TESTA-förbindelsen kan innehålla flera VPN-tunnlar för andra system, t.ex. VIS och Eurodac.

| — | Ett centralt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”CNI”) som är en tillämpning som ger tillträde till CS-SIS. Varje medlemsstat har separata logiska anslutningspunkter för anslutning till CNI via en central brandvägg. |
| --- | --- |

—

Ett centralt nationellt gränssnitt (nedan kallat ”CNI”) som är en tillämpning som ger tillträde till CS-SIS. Varje medlemsstat har separata logiska anslutningspunkter för anslutning till CNI via en central brandvägg.

Kommunikationsstrukturen som förenar CS-SIS och NI-SIS består av följande:

| — | Nätet för säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations – nedan kallat ”s-TESTA”) som tillhandahåller ett krypterat, virtuellt privat nät som är speciellt avsett för SIS II-data och Sirenetrafik. |
| --- | --- |

—

Nätet för säkra transeuropeiska telematiktjänster för myndigheter (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations – nedan kallat ”s-TESTA”) som tillhandahåller ett krypterat, virtuellt privat nät som är speciellt avsett för SIS II-data och Sirenetrafik.

3.   Geografisk täckning

Kommunikationsinfrastrukturen skall kunna täcka samt tillhandahålla erforderliga tjänster till alla medlemsstater:

Alla stater som är medlemmar i EU (Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Irland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket) samt Island, Norge och Schweiz.

Dessutom skall man ordna täckning av anslutningsländerna Rumänien och Bulgarien.

Slutligen måste kommunikationsinfrastrukturen kunna utvidgas till andra länder eller organisationer som ansluter sig till SIS II-centralen (t.ex. Europol eller Eurojust).

4.   Nättjänster

När ett protokoll eller en arkitektur nämns i detta dokument är det underförstått att likvärdiga framtida tekniska lösningar, protokoll och arkitekturer också är godtagbara.

4.1   Nätutformning

SIS II-arkitekturen använder centraliserade tjänster som är åtkomliga från de olika medlemsstaterna. Av stabilitetsskäl är dessa centraliserade tjänster dubblerade och återfinns på två olika platser, nämligen Strasbourg i Frankrike (ordinarie CS-SIS, CU) och St Johann im Pongau i Österrike (backup-CS-SIS, BCU).

Centralenheterna (Central Unit, CU), både huvudenhet och backup, måste vara åtkomliga från medlemsstaterna. De deltagande länderna kan ha flera nätanslutningspunkter, ett LNI och ett BLNI för anslutning av sina nationella system till de centrala tjänsterna.

Förutom att erbjuda dessa möjligheter för anslutning till de centrala tjänsterna skall kommunikationsinfrastrukturen också stödja bilateralt utbyte av tilläggsinformation mellan Sirenekontoren i de olika medlemsstaterna.

4.2   Typ av förbindelse mellan ordinarie CS-SIS och backup-CS-SIS

Förbindelsetypen för sammankoppling av ordinarie CS-SIS och backup-CS-SIS skall vara en SDH-ring eller ha motsvarande struktur, dvs. en förbindelsetyp som är öppen även för framtida arkitekturer och tekniska lösningar. SDH-infrastrukturen kommer att användas för att utvidga de lokala näten i båda centralenheterna så att det skapas ett enda sömlöst LAN. Detta LAN kommer sedan att användas för den kontinuerliga synkroniseringen mellan CU och BCU.

4.3   Bandbredd

Ett viktigt krav på kommunikationsinfrastrukturen är hur stor bandbredd den kan erbjuda de olika sammankopplade systemen och dess förmåga att stödja denna bandbredd inom sitt eget stomnät.

Den bandbredd som krävs för LNI och BLNI (tillval) kommer att vara olika för olika medlemsstater, huvudsakligen beroende på om medlemsstaten har valt att använda nationella kopior, central sökning och utbyte av biometriska data.

Hur stor bandbredd som kommunikationsinfrastrukturen faktiskt erbjuder är utan betydelse så länge den tillgodoser varje medlemsstats minimibehov.

Vart och ett av ovannämnda system kan överföra stora datamängder (alfanumeriska data, biometriska data samt fullständiga dokument) i båda riktningar. Därför måste kommunikationsinfrastrukturen tillhandahålla och garantera tillräckliga minsta upp- och nerladdningshastigheter för varje förbindelse.

Kommunikationsinfrastrukturen måste erbjuda överföringshastigheter från 2 Mbps upp till 155 Mbps eller högre. Nätet måste tillhandahålla och garantera tillräckliga minsta upp- och nerladdningshastigheter för varje förbindelse, och det måste vara dimensionerat så att det klarar nätanslutningspunkternas sammanlagda bandbredd.

4.4   Tjänstekategorier

SIS II-centralen kommer att kunna prioritera förfrågningar/registreringar (queries/alerts). Som en följd av detta kommer kommunikationsinfrastrukturen också att möjliggöra prioritering av trafiken.

Nätprioriteringsparametrarna antas fastställas av SIS II-centralen för alla paket som kräver detta. Weighted Fair Queuing kommer att användas. Det innebär att kommunikationsinfrastrukturen måste kunna överta den prioritering som tilldelats datapaketen i avsändande LAN och behandla paketen i enlighet med denna prioritering inom sitt eget stomnät. Dessutom måste kommunikationsinfrastrukturen leverera de ursprungliga paketen till mottagande system med samma prioritering som fastställdes i avsändande LAN.

4.5   Protokoll

SIS II-centralen kommer att använda flera nätkommunikationsprotokoll. Kommunikationsinfrastrukturen bör stödja ett brett spektrum av nätkommunikationsprotokoll. De standardprotokoll som skall stödjas är HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP och DNS.

Utöver standardprotokollen skall kommunikationsinfrastrukturen kunna hantera olika tunnelprotokoll, protokoll för SAN-replikering (lagringsnät) och BEA WebLogic:s egenutvecklade protokoll för Java-till-Java-förbindelser. Tunnelprotokollen, t.ex. IPsec i tunnelmod, kommer att användas för överföring av krypterade data till destinationsadressen.

4.6   Tekniska specifikationer

4.6.1   IP-adressering

Kommunikationsinfrastrukturen skall ha en uppsättning reserverade IP-adresser som enbart får användas inom det nätet. Vissa av dessa IP-adresser kommer att vara reserverade för SIS II-centralen och får inte användas någon annanstans.

4.6.2   Stöd för IPv6

Det kan antas att protokollet i medlemsstaternas lokala nät kommer att vara TCP/IP. Vissa system kommer emellertid att bygga på version 4, medan andra kommer att bygga på version 6. Nätanslutningspunkterna skall kunna fungera som förmedlingsnoder och skall kunna fungera oberoende av de nätprotokoll som används i SIS II-centralen och i N.SIS II.

4.6.3   Statisk dirigering

CU och BCU kan använda en enda, identisk IP-adress för sin kommunikation med medlemsstaterna. Därför bör kommunikationsinfrastrukturen stödja statisk dirigering (static route injection).

4.6.4   Konstant dataflöde

Så länge CU- eller BCU-förbindelsen är belastad till mindre än 90 % måste den aktuella medlemsstaten kontinuerligt kunna upprätthålla 100 % av sin angivna bandbredd.

4.6.5   Övriga specifikationer

För att stödja CS-SIS måste kommunikationsinfrastrukturen som minimum uppfylla följande tekniska specifikationer:

Överföringsfördröjningen (även under tider med hög belastning) skall vara högst 150 ms för 95 % av paketen och mindre än 200 ms för 100 % av paketen.

Sannolikheten för paketförlust (även under tider med hög belastning) skall vara högst 10-4 för 95 % av paketen och mindre än 10-3 för 100 % av paketen.

Ovannämnda specifikationer skall gälla för var och en av anslutningspunkterna.

Överföringstiden tur- och retur (round trip delay) mellan CU och BCU skall vara högst 60 ms.

4.7   Systemstabilitet

CS-SIS har utformats med krav på hög tillgänglighet. All utrustning har därför dubblerats för att ge systemet integrerad stabilitet mot komponentfel.

Även komponenterna i kommunikationsinfrastrukturen måste vara stabila mot komponentfel. Det kräver stabilitet hos

| — | stomnätet, |
| --- | --- |

—

stomnätet,

| — | routrar, |
| --- | --- |

—

routrar,

| — | POP (Points of Presence), |
| --- | --- |

—

POP (Points of Presence),

| — | förbindelser till accessnät (inklusive fysiskt redundant kablage) |
| --- | --- |

—

förbindelser till accessnät (inklusive fysiskt redundant kablage)

| — | säkerhetsutrustning (krypteringsutrustning, brandväggar etc.), |
| --- | --- |

—

säkerhetsutrustning (krypteringsutrustning, brandväggar etc.),

| — | alla bastjänster (DNS, NTP etc.), |
| --- | --- |

—

alla bastjänster (DNS, NTP etc.),

| — | LNI och BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI och BLNI.

För all nätutrustning bör reservomkoppling till fungerande komponent (fail-over) ske utan manuellt ingripande.

5.   Övervakning

För att underlätta övervakningen måste kommunikationsinfrastrukturens övervakningsverktyg kunna integreras med motsvarande verktyg hos den organisation som ansvarar för driftsledningen av SIS II-centralen.

6.   Bastjänster

Utöver de specialiserade nät- och säkerhetstjänsterna måste kommunikationsinfrastrukturen också innehålla bastjänster.

De specialiserade tjänsterna måste av redundansskäl finnas i båda centralenheterna.

Följande tillvalda optiska bastjänster måste finnas i kommunikationsinfrastrukturen:

| Tjänst | Anmärkning |
| --- | --- |
| DNS | Reservomkoppling från CU till BCU som sker vid nätfel baseras i nuläget på byte av IP-adress inom den allmänna (generiska) DNS-servern. |
| E-postöverföring | Användning av en allmän (generisk) e-postöverföring kan vara praktisk för standardisering av e-postinstallationen för de olika medlemsstaterna. Till skillnad från en speciellt avdelad e-postserver binder en allmän e-postöverföring inte upp nätresurser från CU eller BCU.
  E-post som sänds med en allmän e-postöverföring måste fortfarande överensstämma med sin säkerhetsmall (security template). |
| NTP | Kan användas för att synkronisera klockorna i nätutrustningen. |

Tjänst

Anmärkning

DNS

Reservomkoppling från CU till BCU som sker vid nätfel baseras i nuläget på byte av IP-adress inom den allmänna (generiska) DNS-servern.

E-postöverföring

Användning av en allmän (generisk) e-postöverföring kan vara praktisk för standardisering av e-postinstallationen för de olika medlemsstaterna. Till skillnad från en speciellt avdelad e-postserver binder en allmän e-postöverföring inte upp nätresurser från CU eller BCU.

E-post som sänds med en allmän e-postöverföring måste fortfarande överensstämma med sin säkerhetsmall (security template).

NTP

Kan användas för att synkronisera klockorna i nätutrustningen.

7.   Tillgänglighet

Oberoende av nätets tillgänglighet måste CS-SIS samt LNI och BLNI ha en tillgänglighet på 99,99 % mätt över 28 dagar.

Kommunikationsinfrastrukturens tillgänglighet måste vara 99,99 %.

8.   Säkerhetstjänster

8.1   Nätkryptering

SIS II-centralen tillåter inte att data med höga eller mycket höga krav på dataskydd överförs utanför LAN utan kryptering. Det bör ordnas så att nätoperatören inte på något sätt har tillträde till operativa data i SIS II, och inte heller till datautbyte via Sirene-systemet.

För att hålla god säkerhet måste kommunikationsinfrastrukturen medge hantering av certifikat och nycklar. Det måste vara möjligt att fjärradministrera och fjärrövervaka krypteringsboxarna. Krypteringsalgoritmerna måste uppfylla minst följande krav:

| — | För symmetriska krypteringsalgoritmer:






  — | 3DES (128 bitar) eller bättre. |
| --- | --- | --- |

—

För symmetriska krypteringsalgoritmer:

—

3DES (128 bitar) eller bättre.

| — | Nyckelgenereringen måste baseras på slumpvärden som vid angrepp inte medger krympning av nyckellängden (key space reduction). |
| --- | --- |

—

Nyckelgenereringen måste baseras på slumpvärden som vid angrepp inte medger krympning av nyckellängden (key space reduction).

| — | Krypteringsnycklar eller information som kan användas för att härleda nycklarna måste alltid skyddas under lagring. |
| --- | --- |

—

Krypteringsnycklar eller information som kan användas för att härleda nycklarna måste alltid skyddas under lagring.

| — | För asymmetriska krypteringsalgoritmer:






  — | 1 024 bitars RSA-kryptering eller bättre. |
| --- | --- | --- |

—

För asymmetriska krypteringsalgoritmer:

—

1 024 bitars RSA-kryptering eller bättre.

| — | Nyckelgenereringen måste baseras på slumptal som vid angrepp inte medger krympning av nyckelutrymmet. |
| --- | --- |

—

Nyckelgenereringen måste baseras på slumptal som vid angrepp inte medger krympning av nyckelutrymmet.

Protokollet Encapsulated Security Payload (ESP, RFC2406) skall användas i tunnelmod. Payload-headern och den ursprungliga IP-headern skall krypteras.

För utbyte av sessionsnycklar skall protokollet Internet Key Exchange (IKE) användas.

IKE-nycklar får vara giltiga högst en dag, och sessionsnycklar högst en timme.

8.2   Andra säkerhetsåtgärder

Förutom att skydda anslutningspunkterna till SIS II måste kommunikationsinfrastrukturen skydda de tillvalda bastjänsterna. För dessa tjänster bör skyddsåtgärder vidtas som motsvarar dem i CS-SIS. Alla bastjänster måste därför som minimum ha en brandvägg, virusskydd och ett system för detektering av intrång. Dessutom bör utrustningen för bastjänsterna och dess skyddsåtgärder stå under kontinuerlig säkerhetsövervakning (loggning och uppföljning).

För att hålla god säkerhet måste den organisation som ansvarar för driftsledningen av SIS II-centralen ha information om alla säkerhetsincidenter som inträffar i kommunikationsinfrastrukturen. Infrastrukturen måste därför medge att säkerhetsincidenter utan dröjsmål anmäls till nämnda organisation. Alla sådana incidenter måste redovisas regelmässigt, t.ex. månadsvis och vid speciella behov.

9.   Helpdesk och support

Den som sköter driften av kommunikationsinfrastrukturen måste tillhandahålla en helpdesk som samverkar med den organisation som ansvarar för driftsledningen av SIS II-centralen.

10.   Samverkan med andra system

Kommunikationsinfrastrukturen måste hindra information från att gå utanför tilldelade kommunikationskanaler. För de tekniska lösningarna innebär det att

| — | allt obehörigt eller okontrollerat tillträde till andra nät är strängt förbjudet, inklusive anslutning till Internet, |
| --- | --- |

—

allt obehörigt eller okontrollerat tillträde till andra nät är strängt förbjudet, inklusive anslutning till Internet,

| — | dataläckage till andra system i nätet inte får inträffa. Det innebär t.ex. att sammankoppling av olika IP-VPN-nät inte är tillåten. |
| --- | --- |

—

dataläckage till andra system i nätet inte får inträffa. Det innebär t.ex. att sammankoppling av olika IP-VPN-nät inte är tillåten.

Förutom ovannämnda tekniska begränsningar som skyddet av informationsflödet leder till har skyddet också betydelse för kommunikationsinfrastrukturens helpdesk. Den får inte delge information om SIS II-centralen till någon annan än den som ansvarar för driftsledningen av centralen.

---

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 mars 2007

om upprättande av en samordningsgrupp för erkännande av yrkeskvalifikationer

(2007/172/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 c i fördraget är Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna skyldiga att avskaffa hindren för fri rörlighet för personer och tjänster. För medlemsstaternas medborgare innebär fri rörlighet bland annat möjligheten att utöva ett yrke, antingen som egen företagare eller som anställd, i en annan medlemsstat än den i vilken man uppnått sina yrkeskvalifikationer. Dessutom syftar artikel 47 i fördraget till att garantera fri rörlighet för färdigkvalificerade yrkespersoner inom branscher som omfattas av regler avseende kvalificering. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 c i fördraget är Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna skyldiga att avskaffa hindren för fri rörlighet för personer och tjänster. För medlemsstaternas medborgare innebär fri rörlighet bland annat möjligheten att utöva ett yrke, antingen som egen företagare eller som anställd, i en annan medlemsstat än den i vilken man uppnått sina yrkeskvalifikationer. Dessutom syftar artikel 47 i fördraget till att garantera fri rörlighet för färdigkvalificerade yrkespersoner inom branscher som omfattas av regler avseende kvalificering.

| (2) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (1) antogs för att garantera fri rörlighet för kvalificerade yrkespersoner i de fall tillträdet till ett yrke omfattas av regler i de enskilda medlemsstaterna. Genom det direktivet konsolideras femton tidigare direktiv, och avsikten är att förenkla de befintliga erkännandesystemen och ytterligare underlätta tillfälligt tillhandahållande av tjänster. I syfte att genomföra detta direktiv och utveckla den inre marknaden där yrken omfattas av kvalifikationsbestämmelser kan kommissionen behöva anlita experter i ett rådgivande organ. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (1) antogs för att garantera fri rörlighet för kvalificerade yrkespersoner i de fall tillträdet till ett yrke omfattas av regler i de enskilda medlemsstaterna. Genom det direktivet konsolideras femton tidigare direktiv, och avsikten är att förenkla de befintliga erkännandesystemen och ytterligare underlätta tillfälligt tillhandahållande av tjänster. I syfte att genomföra detta direktiv och utveckla den inre marknaden där yrken omfattas av kvalifikationsbestämmelser kan kommissionen behöva anlita experter i ett rådgivande organ.

| (3) | Därför är det lämpligt att inrätta en grupp av experter på erkännande av yrkeskvalifikationer och att fastställa dess uppdrag och sammansättning. |
| --- | --- |

(3)

Därför är det lämpligt att inrätta en grupp av experter på erkännande av yrkeskvalifikationer och att fastställa dess uppdrag och sammansättning.

| (4) | Gruppen bör bidra till att utveckla den inre marknaden inom de branscher som omfattas av sådana kvalifikationsregler. |
| --- | --- |

(4)

Gruppen bör bidra till att utveckla den inre marknaden inom de branscher som omfattas av sådana kvalifikationsregler.

| (5) | Samordningsgruppen för erkännande av yrkeskvalifikationer bör bestå av de nationella samordnare som medlemsstaterna har utsett i enlighet med direktiv 2005/36/EG. Enligt det direktivet har samordnarna till uppgift att se till att direktivet tillämpas på samma sätt överallt och att samla uppgifter som är av betydelse för dess tillämpning. |
| --- | --- |

(5)

Samordningsgruppen för erkännande av yrkeskvalifikationer bör bestå av de nationella samordnare som medlemsstaterna har utsett i enlighet med direktiv 2005/36/EG. Enligt det direktivet har samordnarna till uppgift att se till att direktivet tillämpas på samma sätt överallt och att samla uppgifter som är av betydelse för dess tillämpning.

| (6) | Det bör finnas bestämmelser för gruppmedlemmarnas utlämnande av information, utan att det påverkar tilllämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (2). |
| --- | --- |

(6)

Det bör finnas bestämmelser för gruppmedlemmarnas utlämnande av information, utan att det påverkar tilllämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (2).

| (7) | Personuppgifter som rör gruppledamöter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3). |
| --- | --- |

(7)

Personuppgifter som rör gruppledamöter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Samordningsgruppen för erkännande av yrkeskvalifikationer

Samordningsgruppen för erkännande av yrkeskvalifikationer (nedan kallad ”gruppen”) upprättas från och med den dag då detta beslut offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2

Arbetsuppgifter

Gruppen skall ha följande uppgifter:

| a) | Att inleda samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och kommissionen i frågor rörande erkännande av yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

a)

Att inleda samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och kommissionen i frågor rörande erkännande av yrkeskvalifikationer.

| b) | Att övervaka hur strategier utvecklas som påverkar yrken för vilka regler om kvalifikationer föreligger. |
| --- | --- |

b)

Att övervaka hur strategier utvecklas som påverkar yrken för vilka regler om kvalifikationer föreligger.

| c) | Att underlätta genomförandet av direktiv 2005/36/EG, bland annat genom utarbetande av relevanta dokument som tolkningsriktlinjer. |
| --- | --- |

c)

Att underlätta genomförandet av direktiv 2005/36/EG, bland annat genom utarbetande av relevanta dokument som tolkningsriktlinjer.

| d) | Att inleda utbyte av erfarenheter och bästa praxis inom de områden som avses i ovanstående punkter. |
| --- | --- |

d)

Att inleda utbyte av erfarenheter och bästa praxis inom de områden som avses i ovanstående punkter.

Artikel 3

Samråd

Kommissionen kan samråda med gruppen i alla frågor som rör genomförandet av direktiv 2005/36/EG, men också, mer allmänt, i frågor som rör utvecklingen av den inre marknaden inom de branscher som omfattas av kvalifikationsregler.

Artikel 4

Sammansättning – Utnämning

1.   Gruppens medlemmar skall bestå av de samordnare som medlemsstaterna utsett i enlighet med artikel 56.4 i direktiv 2005/36/EG.

Medlemsstaterna skall utse ett motsvarande antal suppleanter för gruppens medlemmar. Suppleanterna skall automatiskt ersätta frånvarande medlemmar.

2.   Gruppens medlemmar och deras suppleanter skall ha kvar sina uppdrag tills de ersätts.

3.   Namnen skall samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 5

Arbetssätt

1.   Gruppens ordförandeskap skall innehas av kommissionen.

2.   Med kommissionens samtycke får gruppen inrätta arbetsgrupper som skall granska särskilda frågor inom ramen för direktiv som fastställs av gruppen. Dessa arbetsgrupper skall upplösas så snart deras uppdrag utförts.

3.   Kommissionens företrädare får begära att experter eller observatörer med specifik kunskap i en fråga som är uppförd på dagordningen deltar i gruppens arbete, eller i en arbetsgrupps överläggningar eller arbete, om detta enligt kommissionens uppfattning är nödvändigt eller användbart.

Bland annat kan företrädare för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Schweiz bjudas in som observatörer.

4.   Information som en person har erhållit genom att delta i gruppens eller en arbetsgrupps överläggningar eller arbete får inte röjas om den enligt kommissionens uppfattning rör konfidentiella frågor.

5.   Gruppen och dess arbetsgrupper skall normalt sammanträda i kommissionens lokaler i enlighet med de förfaranden och tidsplaner som de själva upprättar. Kommissionen skall tillhandahålla sekretariatet.

Kommissionstjänstemän med intresse av att delta i överläggningarna får delta i gruppens och arbetsgruppernas möten.

6.   Gruppen skall anta sin arbetsordning på grundval av kommissionens standardarbetsordning.

7.   Kommissionen får offentliggöra, t.ex. på Internet, gruppens sammanfattningar, slutsatser, delslutsatser eller arbetsdokument på de aktuella handlingarnas originalspråk.

Artikel 6

Ersättning av kostnader

Kommissionen skall i samband med gruppens verksamhet ersätta kostnader för resor för en medlem eller suppleant per medlemsstat, i enlighet med kommissionens regler om ersättning av externa experters kostnader.

Gruppmedlemmarna/suppleanterna, experterna och observatörerna skall inte ersättas för sina tjänster.

Sammanträdeskostnader skall ersättas inom ramen för den årliga budget som gruppen tilldelats av den ansvariga kommissionsavdelningen.

Utfärdat i Bryssel den 19 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22. Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2006/100/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 141).

1

(2)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/548/EG, Euratom (EUT L 215, 5.8.2006, s. 38).

2

(3)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/40

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2007/173/GUSP

av den 19 mars 2007

om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Den 10 april 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland (1). Dessa åtgärder upphör att gälla den 10 april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 april 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP om restriktiva åtgärder mot vissa tjänstemän i Vitryssland (1). Dessa åtgärder upphör att gälla den 10 april 2007.

| (2) | Med tanke på situationen i Vitryssland bör gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP förlängas med ytterligare tolv månader. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på situationen i Vitryssland bör gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP förlängas med ytterligare tolv månader.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensam ståndpunkt 2006/276/GUSP förlängs härmed till och med den 10 april 2008.

Artikel 2

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 19 mars 2007.

På rådets vägnar

Horst SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  EUT L 101, 11.4.2006, s. 5. Den gemensamma ståndpunkten senast ändrad genom beslut 2006/718/GUSP (EUT L 294, 25.10.2006, s. 72).

1

---

Rättelser

| 20.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/41

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 169 av den 30 juni 2005
  )

På sidan 1,

| — | skäl 3, skall det







  i stället för | : | ”... allmänna tullförmåner under perioden 2008–2015 ...” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”... allmänna tullförmåner under perioden 2006–2015 ...”, |

—

skäl 3, skall det

i stället för

:

”... allmänna tullförmåner under perioden 2008–2015 ...”

vara

:

”... allmänna tullförmåner under perioden 2006–2015 ...”,

| — | skäl 4, andra meningen, skall det







  i stället för | : | ”Den bör tillämpas från och med den 1 april 2005 till och med den 31 december 2008.” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”Den bör tillämpas till och med den 31 december 2008.”. |

—

skäl 4, andra meningen, skall det

i stället för

:

”Den bör tillämpas från och med den 1 april 2005 till och med den 31 december 2008.”

vara

:

”Den bör tillämpas till och med den 31 december 2008.”.

På sidan 2, artikel 1.1, skall det

i stället för:

”... skall tillämpas under perioden från och med den 1 april 2005 till och med den 31 december 2008 ...”

vara:

”... skall tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande till och med den 31 december 2008 ...”.

På sidan 4,

| — | artikel 9.2 första stycket, skall det







  i stället för | : | ”Med avvikelse från punkt 9.1 a och för länder med särskilda konstitutionella restriktioner ...” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”Med avvikelse från punkt 9.1 a och 9.1 c för länder med särskilda konstitutionella restriktioner ...”, |

—

artikel 9.2 första stycket, skall det

i stället för

:

”Med avvikelse från punkt 9.1 a och för länder med särskilda konstitutionella restriktioner ...”

vara

:

”Med avvikelse från punkt 9.1 a och 9.1 c för länder med särskilda konstitutionella restriktioner ...”,

| — | artikel 9.3 andra stycket, skall det







  i stället för | : | ”De uppgifter som fanns tillgängliga per den 1 september 2004 som skall användas ...” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”De uppgifter som fanns tillgängliga per den 1 september 2004 är de som skall användas ...”. |

—

artikel 9.3 andra stycket, skall det

i stället för

:

”De uppgifter som fanns tillgängliga per den 1 september 2004 som skall användas ...”

vara

:

”De uppgifter som fanns tillgängliga per den 1 september 2004 är de som skall användas ...”.

På sidan 5,

| — | artikel 10.1 a, skall det







  i stället för | : | ”... som lämnar sin ansökan inom två månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”... som lämnar sin ansökan senast den 31 oktober 2005.”, |

—

artikel 10.1 a, skall det

i stället för

:

”... som lämnar sin ansökan inom två månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.”

vara

:

”... som lämnar sin ansökan senast den 31 oktober 2005.”,

| — | artikel 10.1 b, skall det







  i stället för | : | ”... att den sökande uppfyller villkoren i artikel 9.1 och 9.2.” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”att den sökande uppfyller villkoren i artikel 9.1, 9.2 och 9.3.”. |

—

artikel 10.1 b, skall det

i stället för

:

”... att den sökande uppfyller villkoren i artikel 9.1 och 9.2.”

vara

:

”att den sökande uppfyller villkoren i artikel 9.1, 9.2 och 9.3.”.

På sidan 6, artikel 14.3, skall det

i stället för:

”Avdelningar skall kunna avföras från detta system från och med den 31 december 2008.”

vara:

”Avdelningar skall kunna avföras från detta system från och med den 1 januari 2006 till och med den 31 december 2008.”.

På sidan 7,

| — | artikel 16.2, skall det







  i stället för | : | ”... har ratificerats för att uppfylla kraven i artikel 9.1, ...” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”... har ratificerats för att uppfylla kraven i artikel 9.1 och 9.2, ...”, |

—

artikel 16.2, skall det

i stället för

:

”... har ratificerats för att uppfylla kraven i artikel 9.1, ...”

vara

:

”... har ratificerats för att uppfylla kraven i artikel 9.1 och 9.2, ...”,

| — | fotnot 1, skall det







  i stället för | : | ”... förordning (EG) nr 461/2004.” |
| --- | --- | --- | --- |
| vara | : | ”... förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).”. |

—

fotnot 1, skall det

i stället för

:

”... förordning (EG) nr 461/2004.”

vara

:

”... förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).”.

På sidan 9, artikel 21.8, skall det

i stället för:

”Om importen av produkter i avdelning XI ...”

vara:

”Om importen av produkter i avdelning XI b ...”.

På sidan 10, artikel 28.4 och 28.5, skall det

i stället för:

”När det hänvisas till denna artikel ...”

vara:

”När det hänvisas till denna punkt ...”.

På sidan 15, bilaga I, kolumn B, skall det

i stället för:

”Saint Christopher och Nevis”

vara:

”Saint Kitts och Nevis”.

På sidan 19, bilaga II, ”Förteckning över produkter vilka ingår i de ordningar som avses i artikel 1.2 a och 1.2 b”, skall det

i stället för:

| ”0208 | Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta: (1) | K |
| --- | --- | --- |
| 0208 10 | Av kanin eller hare | K |
| 0208 20 00 | Grodlår | IK |
| 0208 30 00 | Av primater | K |
| 0208 40 00 | Av valar, delfiner och tumlare (däggdjur av ordningen Cetacea); av manater och dugonger (däggdjur av ordningen Sirenia) | K |
| 0208 50 | Av reptiler (inbegripet ormar och sköldpaddor) | K |
| ex 0208 90 | Andra slag, med undantag av produkter enligt nr 0208 90 55 | K” |

”0208

Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta: (1)

K

0208 10

Av kanin eller hare

K

0208 20 00

Grodlår

IK

0208 30 00

Av primater

K

0208 40 00

Av valar, delfiner och tumlare (däggdjur av ordningen Cetacea); av manater och dugonger (däggdjur av ordningen Sirenia)

K

0208 50

Av reptiler (inbegripet ormar och sköldpaddor)

K

ex 0208 90

Andra slag, med undantag av produkter enligt nr 0208 90 55

K”

vara:

| ”ex 0208 | Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta, med undantag av produkter enligt nr 0208 90 55 (1) (med undantag av produkter enligt nr 0208 20 00, för vilket fotnoten inte är tillämplig) | K |
| --- | --- | --- |
| 0208 20 00 | Grodlår | IK” |

”ex 0208

Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta, med undantag av produkter enligt nr 0208 90 55 (1) (med undantag av produkter enligt nr 0208 20 00, för vilket fotnoten inte är tillämplig)

K

0208 20 00

Grodlår

IK”

---