# Eiropas Savienības L 59/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 59 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 27. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 59

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 27. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 192/2007 (2007. gada 22. februāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 193/2007 (2007. gada 22. februāris), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 194/2007 (2007. gada 26. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 60 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 195/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2007. gada 1. marta līdz 31. augustam | 62 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 196/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 63 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 197/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību | 65 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 198/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas | 67 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 199/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju | 69 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 200/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos | 71 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 201/2007 (2007. gada 23. februāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku | 73 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2007/12/EK (2007. gada 26. februāris), ar ko groza dažus Padomes Direktīvas 90/642/EEK pielikumus attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem penkonazola, benomila un karbendazima atliekvielu daudzumiem (
  1
  ) | 75 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 192/2007 (2007. gada 22. februāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 193/2007 (2007. gada 22. februāris), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 194/2007 (2007. gada 26. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

60

Komisijas Regula (EK) Nr. 195/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2007. gada 1. marta līdz 31. augustam

62

Komisijas Regula (EK) Nr. 196/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

63

Komisijas Regula (EK) Nr. 197/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

65

Komisijas Regula (EK) Nr. 198/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

67

Komisijas Regula (EK) Nr. 199/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

69

Komisijas Regula (EK) Nr. 200/2007 (2007. gada 26. februāris), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

71

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 201/2007 (2007. gada 23. februāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

73

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2007/12/EK (2007. gada 26. februāris), ar ko groza dažus Padomes Direktīvas 90/642/EEK pielikumus attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem penkonazola, benomila un karbendazima atliekvielu daudzumiem (
  1
  )

1

75

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Direktīvā 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 5. nodaļa, 3. sējums, 327. lpp.) | 84 |

Labojums

*

Labojums Padomes Direktīvā 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 5. nodaļa, 3. sējums, 327. lpp.)

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 192/2007

(2007. gada 22. februāris),

ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2000. gada 27. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu tādu polietilēntereftalāta veidu (“PET”) importam, kuru izcelsme bija Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē (“attiecīgās valstis”). Pasākumi tika piemēroti, pamatojoties uz antidempinga izmeklēšanu (“sākotnējā izmeklēšana”), ko uzsāka atbilstoši pamatregulas 5. pantam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2000. gada 27. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu tādu polietilēntereftalāta veidu (“PET”) importam, kuru izcelsme bija Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē (“attiecīgās valstis”). Pasākumi tika piemēroti, pamatojoties uz antidempinga izmeklēšanu (“sākotnējā izmeklēšana”), ko uzsāka atbilstoši pamatregulas 5. pantam.

| (2) | Padome 2004. gada 13. augustā ar Regulu (EK) Nr. 1467/2004 (3) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu tādu PET veidu importam, kuru izcelsme bija Austrālijā un Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), un izbeidza procedūru attiecībā uz Pakistānas izcelsmes PET importu. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2004. gada 13. augustā ar Regulu (EK) Nr. 1467/2004 (3) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu tādu PET veidu importam, kuru izcelsme bija Austrālijā un Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), un izbeidza procedūru attiecībā uz Pakistānas izcelsmes PET importu.

| (3) | Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2604/2000 tika ieviesti pēc pārbaudes izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. un 4. punktu vai arī bija saskaņā ar tās 8. panta 1. punktu pieņemto cenu saistību rezultāts. |
| --- | --- |

(3)

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2604/2000 tika ieviesti pēc pārbaudes izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. un 4. punktu vai arī bija saskaņā ar tās 8. panta 1. punktu pieņemto cenu saistību rezultāts.

2.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

| (4) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmo spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos (4), Komisija 2005. gada 30. augustā saņēma pieprasījumu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam pārskatīt spēkā esošos pasākumus (“pārskatīšana sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos”) un atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam daļēji pārskatīt pasākumus, kas piemēroti importam no Taivānas un no trim ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā (“daļēja starpposma pārskatīšana”). |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmo spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos (4), Komisija 2005. gada 30. augustā saņēma pieprasījumu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam pārskatīt spēkā esošos pasākumus (“pārskatīšana sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos”) un atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam daļēji pārskatīt pasākumus, kas piemēroti importam no Taivānas un no trim ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā (“daļēja starpposma pārskatīšana”).

| (5) | Pieprasījumu to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 90 % – no kopējās PET produkcijas Kopienā, iesniedza Plastics Europe Polietilēntereftalāta (PET) komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījumu to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 90 % – no kopējās PET produkcijas Kopienā, iesniedza Plastics Europe Polietilēntereftalāta (PET) komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”).

| (6) | Pieprasījums veikt pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos tika pamatots ar to, ka pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījums veikt pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos tika pamatots ar to, ka pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (7) | Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saistībā ar trīs Korejas Republikas ražotāju eksportētāju (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. un KP Chemical Corp.) izcelsmes importam piemērotajiem pasākumiem bija pamatots ar to, ka šo pasākumu līmenis nebija pietiekams, lai novērstu kaitējumu radošo dempingu. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saistībā ar trīs Korejas Republikas ražotāju eksportētāju (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. un KP Chemical Corp.) izcelsmes importam piemērotajiem pasākumiem bija pamatots ar to, ka šo pasākumu līmenis nebija pietiekams, lai novērstu kaitējumu radošo dempingu.

| (8) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai, attiecīgi, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu uzsāktu divas pārskatīšanas, Komisija 2005. gada 1. decembrī uzsāka šīs pārskatīšanas (5). |
| --- | --- |

(8)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai, attiecīgi, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu uzsāktu divas pārskatīšanas, Komisija 2005. gada 1. decembrī uzsāka šīs pārskatīšanas (5).

| (9) | Paziņojums par starpposma pārskatīšanas darbības jomu 2006. gada 2. jūnijā tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī
   (6), kurā precizēts, ka daļējas starpposma pārskatīšanas darbības joma aptver arī visus saistītos uzņēmumus. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojums par starpposma pārskatīšanas darbības jomu 2006. gada 2. jūnijā tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī
   (6), kurā precizēts, ka daļējas starpposma pārskatīšanas darbības joma aptver arī visus saistītos uzņēmumus.

3.   Paralēlā izmeklēšana

| (10) | Komisija 2005. gada 1. decembrī atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97 (7) 18. pantam uzsāka pārskatīšanu attiecībā uz spēkā esošajiem Indijas izcelsmes PET importam noteiktajiem kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2005. gada 1. decembrī atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97 (7) 18. pantam uzsāka pārskatīšanu attiecībā uz spēkā esošajiem Indijas izcelsmes PET importam noteiktajiem kompensācijas pasākumiem.

4.   Personas, uz kurām attiecās izmeklēšana

| (11) | Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, eksportētājvalstu pārstāvjus, importētājus, Kopienas ražotājus, lietotājus un pieprasījuma iesniedzēju par pārskatīšanas uzsākšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos un par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. |
| --- | --- |

(11)

Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, eksportētājvalstu pārstāvjus, importētājus, Kopienas ražotājus, lietotājus un pieprasījuma iesniedzēju par pārskatīšanas uzsākšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos un par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa.

| (12) | Ņemot vērā acīmredzami lielo skaitu Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju, kā arī Kopienas ražotāju un importētāju, kas minēti pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, un to Taivānas ražotāju eksportētāju skaitu, kas minēti pieprasījumā par starpposma pārskatīšanu, tika uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvērtēt, vai ir jāizmanto atlases metode. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētajām personām tika lūgts pieteikties 15 dienās pēc pārskatīšanu uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā acīmredzami lielo skaitu Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju, kā arī Kopienas ražotāju un importētāju, kas minēti pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, un to Taivānas ražotāju eksportētāju skaitu, kas minēti pieprasījumā par starpposma pārskatīšanu, tika uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvērtēt, vai ir jāizmanto atlases metode. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētajām personām tika lūgts pieteikties 15 dienās pēc pārskatīšanu uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu.

| (13) | Pārbaudot iesniegto informāciju un ņemot vērā to Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka atlase attiecībā uz šo četru valstu ražotājiem eksportētājiem nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(13)

Pārbaudot iesniegto informāciju un ņemot vērā to Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka atlase attiecībā uz šo četru valstu ražotājiem eksportētājiem nav nepieciešama.

| (14) | Pārbaudot Kopienas ražotāju un importētāju iesniegto informāciju un uzskatot, ka to skaits nebija pārāk liels, tika nolemts ietvert tos visus, kā arī tika nolemts, ka atlase nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(14)

Pārbaudot Kopienas ražotāju un importētāju iesniegto informāciju un uzskatot, ka to skaits nebija pārāk liels, tika nolemts ietvert tos visus, kā arī tika nolemts, ka atlase nav nepieciešama.

| (15) | Tādējādi anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem, Kopienas ražotājiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

(15)

Tādējādi anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem, Kopienas ražotājiem un lietotājiem.

| (16) | Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza:






  — | trīs ražotāji eksportētāji Indijā, |
| --- | --- | --- |

(16)

Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza:

—

trīs ražotāji eksportētāji Indijā,

| — | trīs ražotāji eksportētāji Indonēzijā (tomēr tikai divi no tiem nolēma piekrist pārbaudes apmeklējumam), |
| --- | --- |

—

trīs ražotāji eksportētāji Indonēzijā (tomēr tikai divi no tiem nolēma piekrist pārbaudes apmeklējumam),

| — | divi ražotāji eksportētāji Malaizijā, |
| --- | --- |

—

divi ražotāji eksportētāji Malaizijā,

| — | četri ražotāji eksportētāji Korejas Republikā, |
| --- | --- |

—

četri ražotāji eksportētāji Korejas Republikā,

| — | trīs ražotāji eksportētāji Taivānā (tomēr tikai divi no tiem nolēma piekrist pārbaudes apmeklējumam), |
| --- | --- |

—

trīs ražotāji eksportētāji Taivānā (tomēr tikai divi no tiem nolēma piekrist pārbaudes apmeklējumam),

| — | viens ražotājs eksportētājs Taizemē, |
| --- | --- |

—

viens ražotājs eksportētājs Taizemē,

| — | divi piegādātāji Kopienā, |
| --- | --- |

—

divi piegādātāji Kopienā,

| — | divpadsmit Kopienas ražotāji, |
| --- | --- |

—

divpadsmit Kopienas ražotāji,

| — | desmit pārstrādes uzņēmumi/lietotāji. |
| --- | --- |

—

desmit pārstrādes uzņēmumi/lietotāji.

Tika arī konstatēts, ka viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās, kopš spēkā esošo pasākumu paziņošanas bija mainījis savu nosaukumu. Uzņēmums P.T. Bakrie Kasei Corp. bija pārdēvēts par P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.

| (17) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes sagatavošanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:






  a) | Indijā | Ražotāji eksportētāji







  — | Pearl Engineering Polymers Ltd., Deli, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes sagatavošanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

a)

Indijā

Ražotāji eksportētāji

—

Pearl Engineering Polymers Ltd., Deli,

| — | SENPET, bijušais Elque Polyesters Ltd., Kalkuta, |
| --- | --- |

—

SENPET, bijušais Elque Polyesters Ltd., Kalkuta,

| — | Futura Polyesters Ltd., Čenaja; |
| --- | --- |

—

Futura Polyesters Ltd., Čenaja;

| | Saistītais eksportētājs







  — | Plastosen Ltd., Kalkuta, (saistīts ar uzņēmumu SENPET, bijušais Elque Polyesters Ltd.); |
| --- | --- | --- |

Saistītais eksportētājs

—

Plastosen Ltd., Kalkuta, (saistīts ar uzņēmumu SENPET, bijušais Elque Polyesters Ltd.);

| b) | Indonēzijā
  Ražotāji eksportētāji






  — | P.T. Polypet Karyapersada, Džakarta, |
| --- | --- | --- |

b)

Indonēzijā

—

P.T. Polypet Karyapersada, Džakarta,

| — | P.T. Petnesia Resindo, Tanžeranga; |
| --- | --- |

—

P.T. Petnesia Resindo, Tanžeranga;

| c) | Malaizijā
  Ražotāji eksportētāji






  — | MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangora, |
| --- | --- | --- |

c)

Malaizijā

—

MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangora,

| — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kualalumpura; |
| --- | --- |

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kualalumpura;

| d) | Korejas Republikā | Ražotāji eksportētāji







  — | SK Chemicals Co. Ltd., Seula, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korejas Republikā

Ražotāji eksportētāji

—

SK Chemicals Co. Ltd., Seula,

| — | Huvis Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.),

| — | KP Chemicals Corp., Seula, |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Seula,

| — | Honam Petrochemicals Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd); |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd);

| | Saistīti tirgotāji/importētāji Korejas Republikā







  — | SK Networks Ltd., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- | --- |

Saistīti tirgotāji/importētāji Korejas Republikā

—

SK Networks Ltd., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.),

| — | Lotte Trading Ltd., Seula, Korejas Republika (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd), |
| --- | --- |

—

Lotte Trading Ltd., Seula, Korejas Republika (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd),

| — | Lotte Daesan Ltd., Seula, Korejas Republika (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd); |
| --- | --- |

—

Lotte Daesan Ltd., Seula, Korejas Republika (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd);

| | Saistītie tirgotāji/importētāji Kopienā







  — | SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurte pie Mainas, Vācija (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- | --- |

Saistītie tirgotāji/importētāji Kopienā

—

SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurte pie Mainas, Vācija (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.),

| — | SK Eurochem, Varšava, Polija (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.); |
| --- | --- |

—

SK Eurochem, Varšava, Polija (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.);

| e) | Taivānā
  Ražotāji eksportētāji






  — | Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipeja, |
| --- | --- | --- |

e)

Taivānā

—

Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipeja,

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipeja; |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipeja;

| f) | Taizemē
  Ražotājs eksportētājs






  — | Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkoka, Taizeme; |
| --- | --- | --- |

f)

Taizemē

—

Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkoka, Taizeme;

| g) | Kopienas ražotāji






  — | Voridian BV (Nīderlande), |
| --- | --- | --- |

g)

Kopienas ražotāji

—

Voridian BV (Nīderlande),

| — | M & G Polimeri Italia Spa (Itālija), |
| --- | --- |

—

M & G Polimeri Italia Spa (Itālija),

| — | Equipolymers Srl (Itālija), |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl (Itālija),

| — | La Seda de Barcelona SA (Spānija), |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona SA (Spānija),

| — | Novapet SA (Spānija), |
| --- | --- |

—

Novapet SA (Spānija),

| — | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugāle), |
| --- | --- |

—

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugāle),

| — | Selenis Itália Spa (Itālija); |
| --- | --- |

—

Selenis Itália Spa (Itālija);

| h) | Kopienas piegādātāji






  — | Interquisa SA (Spānija); |
| --- | --- | --- |

h)

Kopienas piegādātāji

—

Interquisa SA (Spānija);

| i) | nesaistītie importētāji Kopienā






  — | Global Service International SRL (Itālija); |
| --- | --- | --- |

i)

nesaistītie importētāji Kopienā

—

Global Service International SRL (Itālija);

| j) | Kopienas lietotāji






  — | Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Beļģija). |
| --- | --- | --- |

j)

Kopienas lietotāji

—

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Beļģija).

| (18) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās un/vai atsākšanās iespējamību saistībā ar pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos notika laikposmā no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim (“PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izvērtēšanu aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). Izmeklēšanas periods, kas paredzēts daļējai starpposma pārskatīšanai atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz importu no Taivānas un no trim ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā ir tikpat ilgs kā pārskatīšanai sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos paredzētais periods. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās un/vai atsākšanās iespējamību saistībā ar pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos notika laikposmā no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim (“PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izvērtēšanu aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). Izmeklēšanas periods, kas paredzēts daļējai starpposma pārskatīšanai atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz importu no Taivānas un no trim ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā ir tikpat ilgs kā pārskatīšanai sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos paredzētais periods.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (19) | Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, attiecīgo valstu izcelsmes PET ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, attiecīgo valstu izcelsmes PET ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.

2.   Līdzīgais ražojums

| (20) | Sākotnējā izmeklēšanā un arī atkārtotā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, saražotajam un attiecīgo valstu iekšējos tirgos realizētajam PET un Kopienas ražotāju saražotajam un realizētajam PET ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem. |
| --- | --- |

(20)

Sākotnējā izmeklēšanā un arī atkārtotā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, saražotajam un attiecīgo valstu iekšējos tirgos realizētajam PET un Kopienas ražotāju saražotajam un realizētajam PET ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Importa dempings izmeklēšanas periodā – Vispārīgie principi

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik ir konstatējams dempings un vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik ir konstatējams dempings un vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos.

| (22) | Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodika ir izmantota attiecībā uz visiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem un ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā izmantotā metodika. Tādējādi atzinumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai tie fakti, kas raksturīgi katrai eksportētājvalstij. |
| --- | --- |

(22)

Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodika ir izmantota attiecībā uz visiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem un ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā izmantotā metodika. Tādējādi atzinumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai tie fakti, kas raksturīgi katrai eksportētājvalstij.

| (23) | Lai noteiktu normālvērtību, vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju noteica, vai tā attiecīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū būtu uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(23)

Lai noteiktu normālvērtību, vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju noteica, vai tā attiecīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū būtu uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu.

| (24) | Pēc tam tika noteikti tie attiecīgā ražojuma veidi, kurus ražotāji eksportētāji kopumā reprezentatīvos apjomos bija pārdevuši iekšzemes tirgū un kuri bija bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(24)

Pēc tam tika noteikti tie attiecīgā ražojuma veidi, kurus ražotāji eksportētāji kopumā reprezentatīvos apjomos bija pārdevuši iekšzemes tirgū un kuri bija bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu.

| (25) | Par katru PET veidu, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū un par kuru konstatēja, ka tas ir tieši salīdzināms ar tiem PET veidiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā PET veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja šā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū pārskata izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā PET veida pārdošanas kopapjoma, kas bija eksportēts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(25)

Par katru PET veidu, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū un par kuru konstatēja, ka tas ir tieši salīdzināms ar tiem PET veidiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā PET veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja šā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū pārskata izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā PET veida pārdošanas kopapjoma, kas bija eksportēts uz Kopienu.

| (26) | Pārbaudīja arī to, vai katra PET veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam katra attiecīgā ražojuma eksportētajam veidam iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā nosakot rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.






  a) | Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, proti, ja attiecīgā ražojuma veida vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar attiecīgā ražojuma veida vidējām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālvērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo cenu no visiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija ienesīgi. |
| --- | --- | --- |

(26)

Pārbaudīja arī to, vai katra PET veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam katra attiecīgā ražojuma eksportētajam veidam iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā nosakot rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.

a)

Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, proti, ja attiecīgā ražojuma veida vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar attiecīgā ražojuma veida vidējām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālvērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo cenu no visiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija ienesīgi.

| b) | Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālvērtību aprēķināja kā vidējo svērto pārdošanas cenu no tiem darījumiem, kuru vērtība bija vienāda vai lielāka par attiecīgā veida vienības pašizmaksu. |
| --- | --- |

b)

Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālvērtību aprēķināja kā vidējo svērto pārdošanas cenu no tiem darījumiem, kuru vērtība bija vienāda vai lielāka par attiecīgā veida vienības pašizmaksu.

| c) | Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuriem mazāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē, un tāpēc normālvērtība ir jāsastāda saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuriem mazāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē, un tāpēc normālvērtība ir jāsastāda saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (27) | Ja bija jāsastāda normālvērtības, tās tika sastādītas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, t. i., pamatojoties uz attiecīgā ražojuma veida ražošanas izmaksām, kam pievienoja tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (SGA) un peļņas normu. SGA apjoms bija summa, ko ražotājs eksportētājs maksāja par līdzīgo ražojumu, un peļņas apmērs tika pielīdzināts vidējai peļņai, ko ražotājs eksportētājs guvis no līdzīga ražojuma pārdošanas parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(27)

Ja bija jāsastāda normālvērtības, tās tika sastādītas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, t. i., pamatojoties uz attiecīgā ražojuma veida ražošanas izmaksām, kam pievienoja tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (SGA) un peļņas normu. SGA apjoms bija summa, ko ražotājs eksportētājs maksāja par līdzīgo ražojumu, un peļņas apmērs tika pielīdzināts vidējai peļņai, ko ražotājs eksportētājs guvis no līdzīga ražojuma pārdošanas parastajā tirdzniecības apritē.

| (28) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(28)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.

| (29) | Ja pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu importētāju vai tirgotāju, eksporta cenu sastādīja, pamatojoties uz minētā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas par visām izmaksām posmā starp ievešanu un tālākpārdošanu, tostarp tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un pamatotu peļņas normu. Atbilstošo peļņas normu noteica, pamatojoties uz Kopienas tirgū esošo nesaistīto tirgotāju/importētāju sniegto informāciju, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(29)

Ja pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu importētāju vai tirgotāju, eksporta cenu sastādīja, pamatojoties uz minētā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas par visām izmaksām posmā starp ievešanu un tālākpārdošanu, tostarp tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un pamatotu peļņas normu. Atbilstošo peļņas normu noteica, pamatojoties uz Kopienas tirgū esošo nesaistīto tirgotāju/importētāju sniegto informāciju, kuri sadarbojās.

| (30) | Normālvērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas atbilstošas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgās korekcijas veica visos gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un pamatotām ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(30)

Normālvērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas atbilstošas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgās korekcijas veica visos gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un pamatotām ar pierādījumiem.

| (31) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību aprēķināja katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, salīdzinot vidējo svērto normālvērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību aprēķināja katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, salīdzinot vidējo svērto normālvērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (32) | Tām valstīm, kurās tika konstatēts augsts sadarbības līmenis (vairāk nekā 80 % no visiem izmeklēšanas periodā Kopienā importētajiem apjomiem) un attiecībā uz kurām nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs nebūtu sadarbojies, atlikusī dempinga starpība tika noteikta ražotāja eksportētāja līmenī, kurš sadarbojās, ar augstāko dempinga starpību, lai tādējādi nodrošinātu pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(32)

Tām valstīm, kurās tika konstatēts augsts sadarbības līmenis (vairāk nekā 80 % no visiem izmeklēšanas periodā Kopienā importētajiem apjomiem) un attiecībā uz kurām nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs nebūtu sadarbojies, atlikusī dempinga starpība tika noteikta ražotāja eksportētāja līmenī, kurš sadarbojās, ar augstāko dempinga starpību, lai tādējādi nodrošinātu pasākumu efektivitāti.

| (33) | Tām valstīm, kurās tika konstatēts zems sadarbības līmenis (mazāk nekā 80 % no visiem pārskata izmeklēšanas periodā Kopienā importētajiem apjomiem), atlikusī dempinga starpība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(33)

Tām valstīm, kurās tika konstatēts zems sadarbības līmenis (mazāk nekā 80 % no visiem pārskata izmeklēšanas periodā Kopienā importētajiem apjomiem), atlikusī dempinga starpība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

2.   Imports par dempinga cenām izmeklēšanas periodā – Secinājumi attiecībā uz konkrēto valsti

| (34) | Izmeklēšanā sadarbojās trīs no pieciem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Divi uzņēmumi, kas nesadarbojās, veido vairāk nekā 80 % no Indijas kopējās PET produkcijas un aptuveni 25 % no Indijas eksporta uz Kopienu. Indijas eksporta apjomu īpatsvars Kopienā attiecībā uz Kopienas patēriņu bija 0,3 % pārskata izmeklēšanas periodā. Diviem no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir cenu saistības attiecībā uz to PET eksportu uz Kopienu, kuras tika pieņemtas saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(34)

Izmeklēšanā sadarbojās trīs no pieciem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Divi uzņēmumi, kas nesadarbojās, veido vairāk nekā 80 % no Indijas kopējās PET produkcijas un aptuveni 25 % no Indijas eksporta uz Kopienu. Indijas eksporta apjomu īpatsvars Kopienā attiecībā uz Kopienas patēriņu bija 0,3 % pārskata izmeklēšanas periodā. Diviem no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir cenu saistības attiecībā uz to PET eksportu uz Kopienu, kuras tika pieņemtas saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu.

| (35) | Attiecībā uz diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka to eksporta cenas uz Kopienu bija atbilstošas minimālajām cenām, kas tika noteiktas saskaņā ar cenu saistībām. Šīs cenas nepārprotami pārsniedza cenas, kas tika maksātas par tirdzniecības apjomiem uz trešo valstu tirgiem. Šie tirdzniecības apjomi bija daudz lielāki nekā eksporta apjomi uz Kopienu. Tas liecina par to, ka Kopienas pircējiem noteiktās cenas neatspoguļo Indijas cenu saistību īpašnieku normālo cenu veidošanas režīmu. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka to eksporta cenas uz Kopienu bija atbilstošas minimālajām cenām, kas tika noteiktas saskaņā ar cenu saistībām. Šīs cenas nepārprotami pārsniedza cenas, kas tika maksātas par tirdzniecības apjomiem uz trešo valstu tirgiem. Šie tirdzniecības apjomi bija daudz lielāki nekā eksporta apjomi uz Kopienu. Tas liecina par to, ka Kopienas pircējiem noteiktās cenas neatspoguļo Indijas cenu saistību īpašnieku normālo cenu veidošanas režīmu.

| (36) | Attiecībā uz eksportu uz Kopienu tika konstatēts, ka to trīs ražotāju eksportētāju dempinga starpības, kuri sadarbojās, bija diapazonā no dempinga neesamības līdz 17 %. Jāpiebilst, ka ražotājam eksportētājam, kas neīsteno dempingu, ir cenu saistības un ka tā eksporta apjoms uz Kopienu bija ļoti neliels (mazāk par 10 %) proporcionāli tā eksportam uz trešām valstīm. Sākotnējā izmeklēšanā, tostarp turpmākajās pārskatīšanās, dempinga starpības bija diapazonā no 14,7 % līdz 51,5 % (8). Tomēr, tā kā importētie apjomi bija patiešām ļoti nelieli, analīze galvenokārt bija vērsta uz dempinga atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz eksportu uz Kopienu tika konstatēts, ka to trīs ražotāju eksportētāju dempinga starpības, kuri sadarbojās, bija diapazonā no dempinga neesamības līdz 17 %. Jāpiebilst, ka ražotājam eksportētājam, kas neīsteno dempingu, ir cenu saistības un ka tā eksporta apjoms uz Kopienu bija ļoti neliels (mazāk par 10 %) proporcionāli tā eksportam uz trešām valstīm. Sākotnējā izmeklēšanā, tostarp turpmākajās pārskatīšanās, dempinga starpības bija diapazonā no 14,7 % līdz 51,5 % (8). Tomēr, tā kā importētie apjomi bija patiešām ļoti nelieli, analīze galvenokārt bija vērsta uz dempinga atkārtošanās iespējamību.

| (37) | Izmeklēšanā konstatēja, ka Indonēzijā pārskata izmeklēšanas periodā bija pieci PET ražotāji. Kā minēts 16. apsvērumā, trīs uzņēmumi iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, bet tikai divi uzņēmumi piekrita pārbaudes apmeklējumiem to telpās. Tā kā šādi bija neiespējami pārbaudīt, vai informācija, ko trešais uzņēmums sniedza, atbildot uz anketas jautājumiem, bija pareiza, šis uzņēmums pienācīgi nesadarbojās izmeklēšanā pamatregulas 18. panta nozīmē. Uzņēmums tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savu viedokli par šo konstatējumu. |
| --- | --- |

(37)

Izmeklēšanā konstatēja, ka Indonēzijā pārskata izmeklēšanas periodā bija pieci PET ražotāji. Kā minēts 16. apsvērumā, trīs uzņēmumi iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, bet tikai divi uzņēmumi piekrita pārbaudes apmeklējumiem to telpās. Tā kā šādi bija neiespējami pārbaudīt, vai informācija, ko trešais uzņēmums sniedza, atbildot uz anketas jautājumiem, bija pareiza, šis uzņēmums pienācīgi nesadarbojās izmeklēšanā pamatregulas 18. panta nozīmē. Uzņēmums tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savu viedokli par šo konstatējumu.

| (38) | Vienam no uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija ļoti neliels tirdzniecības apjoms ES tirgū, taču tas tika veikts viena specializēta lietotāja vajadzībām medicīnas sektorā. Tādējādi ne šo pārdevumu apjoms, ne vienības cena nav uzskatāma par reprezentatīvu. Neņemot vērā šo ļoti nelielo apjomu, Eiropas Kopienu Statistikas birojs nav reģistrējis citus Indonēzijas izcelsmes pārdevumus ES tirgū. |
| --- | --- |

(38)

Vienam no uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija ļoti neliels tirdzniecības apjoms ES tirgū, taču tas tika veikts viena specializēta lietotāja vajadzībām medicīnas sektorā. Tādējādi ne šo pārdevumu apjoms, ne vienības cena nav uzskatāma par reprezentatīvu. Neņemot vērā šo ļoti nelielo apjomu, Eiropas Kopienu Statistikas birojs nav reģistrējis citus Indonēzijas izcelsmes pārdevumus ES tirgū.

| (39) | Tā kā diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, PIP nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu ES tirgū un tā kā Statistikas biroja dati par importu liecināja, ka Indonēzija nav veikusi turpmāku importu, dempinga starpību nevarēja noteikt. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, PIP nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu ES tirgū un tā kā Statistikas biroja dati par importu liecināja, ka Indonēzija nav veikusi turpmāku importu, dempinga starpību nevarēja noteikt.

| (40) | Izmeklēšanā sadarbojās divi Malaizijas PET ražotāji. Tikai viens no tiem veica eksportu uz Kopienu, kas bija 100 % no Malaizijas kopējā PET eksporta uz Kopienu. Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no Malaizijas bija neliels, proti, 2 000–4 000 tonnu salīdzinājumā ar Kopienas tirgu kopumā. |
| --- | --- |

(40)

Izmeklēšanā sadarbojās divi Malaizijas PET ražotāji. Tikai viens no tiem veica eksportu uz Kopienu, kas bija 100 % no Malaizijas kopējā PET eksporta uz Kopienu. Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no Malaizijas bija neliels, proti, 2 000–4 000 tonnu salīdzinājumā ar Kopienas tirgu kopumā.

| (41) | Ražotājam eksportētājam, kas pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, reprezentatīvi bija līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū. Normālvērtību noteica, balstoties uz neatkarīgu Malaizijas pircēju parastā tirdzniecības apritē samaksātajām vai maksājamajām cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Ražotājam eksportētājam, kas pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, reprezentatīvi bija līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū. Normālvērtību noteica, balstoties uz neatkarīgu Malaizijas pircēju parastā tirdzniecības apritē samaksātajām vai maksājamajām cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.

| (42) | Izmeklēšanā atklāja, ka uzņēmuma norādītās ražošanas izmaksas bija nepietiekami novērtētas kā ražotnes pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot nolietojumu, īres maksas, algas un ekspluatācijas izmaksas), kas faktiski radušās pārskata izmeklēšanas periodā un pārklasificētas par SGA izmaksām. Uzņēmums apgalvoja, ka šāda prakse tika īstenota ar mērķi atspoguļot tā ražošanas iekārtu zemo ražošanas jaudu izmantošanas rādītāju. Tomēr faktiskās izmaksas arī ietver pārklasificētās ražotnes pieskaitāmās izmaksas. Tas, ka uzņēmums tikai daļēji darbojās ar pilnu ražošanas jaudu, nenozīmē, ka nav radušās izmaksas, kas saistītas ar šādām iekārtām. Šādas izmaksas patiešām ir norādītas uzņēmuma uzskaites dokumentos, un, tā kā tās bija tieši saistītas ar līdzīgā ražojuma izgatavošanu, ir jāpabeidz uzrādīto ražošanas izmaksu koriģēšana. |
| --- | --- |

(42)

Izmeklēšanā atklāja, ka uzņēmuma norādītās ražošanas izmaksas bija nepietiekami novērtētas kā ražotnes pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot nolietojumu, īres maksas, algas un ekspluatācijas izmaksas), kas faktiski radušās pārskata izmeklēšanas periodā un pārklasificētas par SGA izmaksām. Uzņēmums apgalvoja, ka šāda prakse tika īstenota ar mērķi atspoguļot tā ražošanas iekārtu zemo ražošanas jaudu izmantošanas rādītāju. Tomēr faktiskās izmaksas arī ietver pārklasificētās ražotnes pieskaitāmās izmaksas. Tas, ka uzņēmums tikai daļēji darbojās ar pilnu ražošanas jaudu, nenozīmē, ka nav radušās izmaksas, kas saistītas ar šādām iekārtām. Šādas izmaksas patiešām ir norādītas uzņēmuma uzskaites dokumentos, un, tā kā tās bija tieši saistītas ar līdzīgā ražojuma izgatavošanu, ir jāpabeidz uzrādīto ražošanas izmaksu koriģēšana.

| (43) | Tam pašam ražotājam eksportētājam eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksāja nesaistītie pircēji Kopienā. |
| --- | --- |

(43)

Tam pašam ražotājam eksportētājam eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksāja nesaistītie pircēji Kopienā.

| (44) | Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, kā arī kredīta izmaksās. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, kā arī kredīta izmaksās.

| (45) | Lai aprēķinātu dempinga starpību, attiecīgā ražojuma vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(45)

Lai aprēķinātu dempinga starpību, attiecīgā ražojuma vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu.

| (46) | Šis salīdzinājums liecināja, ka vienam ražotājam eksportētājam, kas pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, pastāvēja dempings aptuveni 5 % apmērā. Taču, tā kā ievestie daudzumi bija patiešām ļoti nelieli, analīze galvenokārt bija vērsta uz dempinga atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(46)

Šis salīdzinājums liecināja, ka vienam ražotājam eksportētājam, kas pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, pastāvēja dempings aptuveni 5 % apmērā. Taču, tā kā ievestie daudzumi bija patiešām ļoti nelieli, analīze galvenokārt bija vērsta uz dempinga atkārtošanās iespējamību.

| (47) | Jāatgādina, ka starpposma pārskatīšanā apskatīja tikai dempingu, kas attiecās uz Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., SK Chemicals Co Ltd. un KP Chemicals Corp. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no šiem trim uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(47)

Jāatgādina, ka starpposma pārskatīšanā apskatīja tikai dempingu, kas attiecās uz Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., SK Chemicals Co Ltd. un KP Chemicals Corp. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no šiem trim uzņēmumiem.

| (48) | Turklāt par sevi ziņoja arī tie uzņēmumi, kas saistīti ar vienu no iepriekšminētajiem ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no šādiem ražotājiem eksportētājiem: Honam Petrochemicals un Huvis Corp. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt par sevi ziņoja arī tie uzņēmumi, kas saistīti ar vienu no iepriekšminētajiem ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no šādiem ražotājiem eksportētājiem: Honam Petrochemicals un Huvis Corp.

| (49) | Pirms izmeklēšanas uz vietas Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. informēja Komisiju par lēmumu pārtraukt PET ražošanu Korejas Republikā. Līdz ar to uzņēmums nolēma atcelt plānoto pārbaudes apmeklējumu. Tā kā šis uzņēmums tādējādi nesadarbojās pamatregulas 18. panta nozīmē, tam jānosaka atlikusī dempinga starpība. |
| --- | --- |

(49)

Pirms izmeklēšanas uz vietas Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. informēja Komisiju par lēmumu pārtraukt PET ražošanu Korejas Republikā. Līdz ar to uzņēmums nolēma atcelt plānoto pārbaudes apmeklējumu. Tā kā šis uzņēmums tādējādi nesadarbojās pamatregulas 18. panta nozīmē, tam jānosaka atlikusī dempinga starpība.

| (50) | Saskaņā ar pieprasījumu Korejas Republikā ir desmit ražotāji, kuri spēj ražot PET. Pieci (tostarp arī Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.) no šiem desmit ražotājiem paziņoja par sevi Komisijai un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Viens no pārējiem pieciem ražotājiem, kuri nesadarbojās, bija sadarbojies ar Komisiju sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar pieprasījumu Korejas Republikā ir desmit ražotāji, kuri spēj ražot PET. Pieci (tostarp arī Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.) no šiem desmit ražotājiem paziņoja par sevi Komisijai un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Viens no pārējiem pieciem ražotājiem, kuri nesadarbojās, bija sadarbojies ar Komisiju sākotnējā izmeklēšanā.

| (51) | Kā to reģistrējis Statistikas birojs, četru ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjomi un arī nepārbaudītie Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. eksportētie daudzumi veidoja gandrīz 100 % no visiem Korejas Republikas eksporta apjomiem, kas pārskata izmeklēšanas periodā bija nosūtīti uz Kopienu. |
| --- | --- |

(51)

Kā to reģistrējis Statistikas birojs, četru ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjomi un arī nepārbaudītie Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. eksportētie daudzumi veidoja gandrīz 100 % no visiem Korejas Republikas eksporta apjomiem, kas pārskata izmeklēšanas periodā bija nosūtīti uz Kopienu.

| (52) | Kā izriet no 16. un 17. apsvēruma, četri ražotāji eksportētāji, kas izmeklēšanā pilnībā sadarbojās, bija šādi uzņēmumi:






  — | SK Chemicals Co. Ltd., Seula, |
| --- | --- | --- |

(52)

Kā izriet no 16. un 17. apsvēruma, četri ražotāji eksportētāji, kas izmeklēšanā pilnībā sadarbojās, bija šādi uzņēmumi:

—

SK Chemicals Co. Ltd., Seula,

| — | Huvis Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.),

| — | KP Chemicals Corp., Seula, |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Seula,

| — | Honam Petrochemicals Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd). |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd).

| (53) | Lai turpmāk izvairītos no jebkādas (tiesību aktu) apiešanas, dempinga starpību aprēķina grupas līmenī. |
| --- | --- |

(53)

Lai turpmāk izvairītos no jebkādas (tiesību aktu) apiešanas, dempinga starpību aprēķina grupas līmenī.

| (54) | Visiem PET veidiem, ko eksportēja Korejas Republikas ražotāji eksportētāji, normālvērtību bija iespējams noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū bija maksājuši neatkarīgie pircēji vai kas tiem bija jāmaksā. |
| --- | --- |

(54)

Visiem PET veidiem, ko eksportēja Korejas Republikas ražotāji eksportētāji, normālvērtību bija iespējams noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū bija maksājuši neatkarīgie pircēji vai kas tiem bija jāmaksā.

| (55) | Divi Korejas Republikas ražotāji eksportētāji veica eksporta tirdzniecību uz Kopienu tieši neatkarīgiem pircējiem, izmantojot saistītus Korejas Republikas uzņēmumus un saistītus Kopienas importētājus. Tādējādi pēdējā minētajā situācijā saliktā eksporta cena tika sastādīta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(55)

Divi Korejas Republikas ražotāji eksportētāji veica eksporta tirdzniecību uz Kopienu tieši neatkarīgiem pircējiem, izmantojot saistītus Korejas Republikas uzņēmumus un saistītus Kopienas importētājus. Tādējādi pēdējā minētajā situācijā saliktā eksporta cena tika sastādīta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

| (56) | Korekcijas, ja tās bija attiecīgi pamatotas ar pierādījumiem, attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, komisijas izmaksās, kredīta, iepakošanas izmaksās, muitas nodokļos (nodokļu atmaksa) un maksājumos par banku pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(56)

Korekcijas, ja tās bija attiecīgi pamatotas ar pierādījumiem, attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, komisijas izmaksās, kredīta, iepakošanas izmaksās, muitas nodokļos (nodokļu atmaksa) un maksājumos par banku pakalpojumiem.

| (57) | Divi Korejas Republikas ražotāji eksportētāji pieprasīja nodokļu atmaksāšanu, pamatojoties uz to, ka līdzīgam ražojumam piemēro importa maksājumus, ja tas paredzēts patēriņam eksportētājvalstī, taču šie maksājumi tiek atmaksāti, ja ražojums tiek pārdots eksportam uz Kopienu. Visos gadījumos tika konstatēts, ka pieprasītā summa ir lielāka par tā nodokļa summu, kas tiek uzlikta līdzīgam ražojumam iekšzemes tirgū, tāpēc tika veiktas attiecīgās korekcijas. Šajā izmeklēšanā izmantotā metodika bija saderīga ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, ciktāl tā precīzi atspoguļoja par līdzīgu ražojumu maksāto nodokļu faktisko importa līmeni. |
| --- | --- |

(57)

Divi Korejas Republikas ražotāji eksportētāji pieprasīja nodokļu atmaksāšanu, pamatojoties uz to, ka līdzīgam ražojumam piemēro importa maksājumus, ja tas paredzēts patēriņam eksportētājvalstī, taču šie maksājumi tiek atmaksāti, ja ražojums tiek pārdots eksportam uz Kopienu. Visos gadījumos tika konstatēts, ka pieprasītā summa ir lielāka par tā nodokļa summu, kas tiek uzlikta līdzīgam ražojumam iekšzemes tirgū, tāpēc tika veiktas attiecīgās korekcijas. Šajā izmeklēšanā izmantotā metodika bija saderīga ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, ciktāl tā precīzi atspoguļoja par līdzīgu ražojumu maksāto nodokļu faktisko importa līmeni.

| (58) | Turklāt abi ražotāji eksportētāji pieprasīja kredītu izmaksas, pamatojoties uz pircēju izmantoto faktisko kreditēšanas periodu atbilstoši Korejas Republikas iekšējā tirgū izmantotajai “atklātā konta” maksājumu sistēmai. Tika konstatēts, ka saskaņā ar šo sistēmu ražotāji eksportētāji parasti nenoteica nekādus īpašus kreditēšanas periodus un ka turklāt šādus periodus arī nevarēja precīzi noteikt, jo saņemtos ieņēmumus nevarēja piesaistīt konkrētiem faktūrrēķiniem. Šādos apstākļos minētās korekcijas nevarēja veikt. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt abi ražotāji eksportētāji pieprasīja kredītu izmaksas, pamatojoties uz pircēju izmantoto faktisko kreditēšanas periodu atbilstoši Korejas Republikas iekšējā tirgū izmantotajai “atklātā konta” maksājumu sistēmai. Tika konstatēts, ka saskaņā ar šo sistēmu ražotāji eksportētāji parasti nenoteica nekādus īpašus kreditēšanas periodus un ka turklāt šādus periodus arī nevarēja precīzi noteikt, jo saņemtos ieņēmumus nevarēja piesaistīt konkrētiem faktūrrēķiniem. Šādos apstākļos minētās korekcijas nevarēja veikt.

| (59) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālvērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, kas tika eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālvērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, kas tika eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam.

| (60) | Šis salīdzinājums pierādīja, ka pastāv minimāls dempings attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(60)

Šis salīdzinājums pierādīja, ka pastāv minimāls dempings attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu.

| (61) | Izmeklēšanā sadarbojās divi no četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, saražo vairāk nekā 80 % no Taivānas kopējās PET produkcijas un veido 99 % no Taivānas kopējā eksporta apjoma uz Kopienu. Pārskata izmeklēšanas periodā Taivānas eksporta īpatsvars uz Kopienu saistībā ar patēriņu Kopienā sasniedza 1,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Izmeklēšanā sadarbojās divi no četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, saražo vairāk nekā 80 % no Taivānas kopējās PET produkcijas un veido 99 % no Taivānas kopējā eksporta apjoma uz Kopienu. Pārskata izmeklēšanas periodā Taivānas eksporta īpatsvars uz Kopienu saistībā ar patēriņu Kopienā sasniedza 1,2 %.

| (62) | Trešais Taivānas ražotājs eksportētājs sākumā iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, taču pirms pārbaudes uz vietas tas no turpmākās sadarbības atteicās. To, ka uzņēmums liedza Komisijas amatpersonām pārbaudīt tā sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem uz vietas, var uzskatīt par nesadarbošanos izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šim uzņēmumam jāpiemēro atlikusī dempinga starpība. |
| --- | --- |

(62)

Trešais Taivānas ražotājs eksportētājs sākumā iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, taču pirms pārbaudes uz vietas tas no turpmākās sadarbības atteicās. To, ka uzņēmums liedza Komisijas amatpersonām pārbaudīt tā sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem uz vietas, var uzskatīt par nesadarbošanos izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šim uzņēmumam jāpiemēro atlikusī dempinga starpība.

| (63) | Visiem PET veidiem, ko eksportēja Taivānas ražotāji eksportētāji, normālvērtību bija iespējams noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū bija maksājuši neatkarīgie pircēji vai kas tiem bija jāmaksā. |
| --- | --- |

(63)

Visiem PET veidiem, ko eksportēja Taivānas ražotāji eksportētāji, normālvērtību bija iespējams noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū bija maksājuši neatkarīgie pircēji vai kas tiem bija jāmaksā.

| (64) | Abi Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veica tiešu eksporta tirdzniecību neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Eksporta cenas varēja novērtēt, pamatojoties uz cenām, ko šie pircēji samaksājuši vai kas tiem maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(64)

Abi Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veica tiešu eksporta tirdzniecību neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Eksporta cenas varēja novērtēt, pamatojoties uz cenām, ko šie pircēji samaksājuši vai kas tiem maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (65) | Korekcijas attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, kredīta, iepakošanas izmaksās un maksājumos par banku pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(65)

Korekcijas attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, kredīta, iepakošanas izmaksās un maksājumos par banku pakalpojumiem.

| (66) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālvērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, kas tika eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālvērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, kas tika eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam.

| (67) | Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, Far Eastern Textile gadījumā konstatētā dempinga starpība bija zemāka par minimālo dempinga starpību. Uzņēmuma Shinkong gadījumā dempinga starpība sasniedza 6,5 %. Tomēr saistībā ar Far Eastern Textile izmeklēšanā atklāja, ka vidējās svērtās normālvērtības salīdzinājums ar vidējām svērtajām eksporta cenām pilnībā neatspoguļoja piekoptā dempinga apmēru. Izmeklēšanā atklājās, ka lieli apjomi (aptuveni 25 % no eksporta kopapjoma uz Kopienu) ir tikuši realizēti par ļoti zemām cenām un bijuši vērsti uz vienu pircēju. Turklāt eksports uz visiem Kopienas galamērķiem pārskata izmeklēšanas perioda pēdējos četros mēnešos tika veikts par ievērojami samazinātām cenām salīdzinājumā ar pārskata izmeklēšanas perioda pirmajiem astoņiem mēnešiem. Tāpēc bija jāizmanto cita salīdzināšanas metode. Tika konstatēta būtiska atšķirība starp dempinga starpībām, kas izriet no vidējo vērtību salīdzināšanas un no darījumu un vidējo vērtību salīdzināšanas. Darījumu salīdzināšanas metode netika atzīta par piemērotu alternatīvu salīdzināšanas metodi, jo atsevišķu darījumu atlases process šāda salīdzinājuma veikšanas nolūkā šajā gadījumā tika uzskatīts par patvaļīgu. Tādējādi darījumu un vidējo vērtību salīdzinājums tika veikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Tādējādi nepārprotami pastāvēja pircēju un laika ziņā atšķirīgs eksporta modelis. |
| --- | --- |

(67)

Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, Far Eastern Textile gadījumā konstatētā dempinga starpība bija zemāka par minimālo dempinga starpību. Uzņēmuma Shinkong gadījumā dempinga starpība sasniedza 6,5 %. Tomēr saistībā ar Far Eastern Textile izmeklēšanā atklāja, ka vidējās svērtās normālvērtības salīdzinājums ar vidējām svērtajām eksporta cenām pilnībā neatspoguļoja piekoptā dempinga apmēru. Izmeklēšanā atklājās, ka lieli apjomi (aptuveni 25 % no eksporta kopapjoma uz Kopienu) ir tikuši realizēti par ļoti zemām cenām un bijuši vērsti uz vienu pircēju. Turklāt eksports uz visiem Kopienas galamērķiem pārskata izmeklēšanas perioda pēdējos četros mēnešos tika veikts par ievērojami samazinātām cenām salīdzinājumā ar pārskata izmeklēšanas perioda pirmajiem astoņiem mēnešiem. Tāpēc bija jāizmanto cita salīdzināšanas metode. Tika konstatēta būtiska atšķirība starp dempinga starpībām, kas izriet no vidējo vērtību salīdzināšanas un no darījumu un vidējo vērtību salīdzināšanas. Darījumu salīdzināšanas metode netika atzīta par piemērotu alternatīvu salīdzināšanas metodi, jo atsevišķu darījumu atlases process šāda salīdzinājuma veikšanas nolūkā šajā gadījumā tika uzskatīts par patvaļīgu. Tādējādi darījumu un vidējo vērtību salīdzinājums tika veikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Tādējādi nepārprotami pastāvēja pircēju un laika ziņā atšķirīgs eksporta modelis.

| (68) | Ņemot vērā iepriekšminēto, dempinga starpību, kas izriet no darījuma un vidējās vērtības salīdzinājuma, var ņemt vērā, turpmāk analizējot dempinga turpināšanos. Shinkong gadījumā atšķirība starp dempinga starpībām, kas aprēķinātas saskaņā ar abām metodikām, nebija būtiska un nekādi modeļi netika konstatēti. Tāpēc dempinga starpība, kas izriet no vidējo vērtību salīdzināšanas, ir uzskatāma par šim uzņēmumam atbilstošu. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā iepriekšminēto, dempinga starpību, kas izriet no darījuma un vidējās vērtības salīdzinājuma, var ņemt vērā, turpmāk analizējot dempinga turpināšanos. Shinkong gadījumā atšķirība starp dempinga starpībām, kas aprēķinātas saskaņā ar abām metodikām, nebija būtiska un nekādi modeļi netika konstatēti. Tāpēc dempinga starpība, kas izriet no vidējo vērtību salīdzināšanas, ir uzskatāma par šim uzņēmumam atbilstošu.

| (69) | Diviem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteiktās dempinga starpības ir šādas:







  Far Eastern Textile Ltd | 3,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 6,5 % |

(69)

Diviem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteiktās dempinga starpības ir šādas:

Far Eastern Textile Ltd

3,5 %

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

6,5 %

Procentuālās starpības, kas izteiktas, pamatojoties uz īpašu bāzi, atbilst šādiem specifiskiem maksājumiem:

| Far Eastern Textile Ltd | 36,3 EUR/t |
| --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67 EUR/t |

Far Eastern Textile Ltd

36,3 EUR/t

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67 EUR/t

Atlikušo maksājumu aprēķina, pamatojoties uz šobrīd Taivānai piemērojamo atlikušo maksājumu, ņemot vērā to, ka šajā sakarā situācija nav mainījusies. Tā apjoms ir 143,4 EUR/t.

| (70) | Attiecībā uz abiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, tiek uzskatīts, ka pieejamā informācija būtu jāizmanto atbilstoši pamatregulas 18. pantam. Faktiski šiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro atlikušais maksājums. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz abiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, tiek uzskatīts, ka pieejamā informācija būtu jāizmanto atbilstoši pamatregulas 18. pantam. Faktiski šiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro atlikušais maksājums.

| (71) | Tikai viens PET ražotājs no Taizemes sadarbojās izmeklēšanā un pārskata izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Kopienu. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem Taizemes izcelsmes importa apjomi minētajā periodā bija ļoti mazi. Tomēr ir zināms, ka pārskata izmeklēšanas periodā Taizemē bija vismaz trīs citi PET ražotāji, kas izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(71)

Tikai viens PET ražotājs no Taizemes sadarbojās izmeklēšanā un pārskata izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Kopienu. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem Taizemes izcelsmes importa apjomi minētajā periodā bija ļoti mazi. Tomēr ir zināms, ka pārskata izmeklēšanas periodā Taizemē bija vismaz trīs citi PET ražotāji, kas izmeklēšanā nesadarbojās.

| (72) | Tā kā vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, neeksportēja PET uz Kopienu, attiecībā uz šo ražotāju nevar veikt dempinga aprēķinu. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, neeksportēja PET uz Kopienu, attiecībā uz šo ražotāju nevar veikt dempinga aprēķinu.

3.   Importa pārmaiņas gadījumā, ja pasākumus atceltu

| (73) | Lai noteiktu, vai ir iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, tika pārbaudīts, kādas ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, to produkcija, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija pieejamā informācija, t. i., pārbaudītā informācija, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza A.4. sadaļā minētie ražotāji, kuri sadarbojās. Tika izanalizēts arī citu to attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenu veidošanas režīms, ražošana un ražošanas jauda, uz kuriem attiecās procedūra. Šīs analīzes pamatā bija tirgus izpētes dati, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji, Statistikas biroja dati un, attiecīgos gadījumos, arī attiecīgo valstu eksporta statistikas dati. |
| --- | --- |

(73)

Lai noteiktu, vai ir iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, tika pārbaudīts, kādas ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, to produkcija, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija pieejamā informācija, t. i., pārbaudītā informācija, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza A.4. sadaļā minētie ražotāji, kuri sadarbojās. Tika izanalizēts arī citu to attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenu veidošanas režīms, ražošana un ražošanas jauda, uz kuriem attiecās procedūra. Šīs analīzes pamatā bija tirgus izpētes dati, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji, Statistikas biroja dati un, attiecīgos gadījumos, arī attiecīgo valstu eksporta statistikas dati.

| (74) | Iespējamais scenārijs tam, kas notiktu gadījumā, ja pasākumus atceltu, ir balstīts uz:






  — | pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza trīs ražotāji eksportētāji, kuri izmeklēšanā pilnībā sadarbojās, un |
| --- | --- | --- |

(74)

Iespējamais scenārijs tam, kas notiktu gadījumā, ja pasākumus atceltu, ir balstīts uz:

—

pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza trīs ražotāji eksportētāji, kuri izmeklēšanā pilnībā sadarbojās, un

| — | neatkarīga konsultanta sagatavotu un pieprasījuma iesniedzēja iesniegtu tirgus izpētes ziņojumu. |
| --- | --- |

—

neatkarīga konsultanta sagatavotu un pieprasījuma iesniedzēja iesniegtu tirgus izpētes ziņojumu.

| (75) | Cenas Kopienā kopumā bija zemākas nekā cenas Indijas iekšzemes tirgū. Eksports, iespējams, jāveic par tādām cenām, kas ir vismaz nedaudz zemākas par pašreizējām Kopienas cenām. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksports uz Kopienu, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām, pieņemot, ka tiktu saglabāti tie paši cenu līmeņi. |
| --- | --- |

(75)

Cenas Kopienā kopumā bija zemākas nekā cenas Indijas iekšzemes tirgū. Eksports, iespējams, jāveic par tādām cenām, kas ir vismaz nedaudz zemākas par pašreizējām Kopienas cenām. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksports uz Kopienu, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām, pieņemot, ka tiktu saglabāti tie paši cenu līmeņi.

| (76) | Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas par tās cenām iekšzemes tirgū. Šī cenu starpība sasniedza 24 % no eksporta cenu līmeņa. Tas liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksportu uz Kopienu varētu veikt par līdzvērtīgām dempinga cenām. Konstatētās starpības ir patiešām lielākas par pašreizējo EK konstatēto dempinga līmeni, kas minēts iepriekš. Jāpiebilst, ka 1) šis pašreizējais EK konstatētais dempinga līmenis tika noteikts, pamatojoties uz nelielajiem eksporta apjomiem, un 2) daļa no šī eksporta tika veikta saskaņā ar to cenu saistību noteikumiem, kam bija koriģējoša ietekme uz eksporta cenu līmeni. Ja pasākumus atceltu, iespējams, ka dempinga starpība pat palielinātos. |
| --- | --- |

(76)

Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas par tās cenām iekšzemes tirgū. Šī cenu starpība sasniedza 24 % no eksporta cenu līmeņa. Tas liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksportu uz Kopienu varētu veikt par līdzvērtīgām dempinga cenām. Konstatētās starpības ir patiešām lielākas par pašreizējo EK konstatēto dempinga līmeni, kas minēts iepriekš. Jāpiebilst, ka 1) šis pašreizējais EK konstatētais dempinga līmenis tika noteikts, pamatojoties uz nelielajiem eksporta apjomiem, un 2) daļa no šī eksporta tika veikta saskaņā ar to cenu saistību noteikumiem, kam bija koriģējoša ietekme uz eksporta cenu līmeni. Ja pasākumus atceltu, iespējams, ka dempinga starpība pat palielinātos.

| (77) | Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas par cenu līmeni Kopienā. Tāpēc, ja pasākumus atceltu, Indijas eksportētāji, iespējams, eksportētu PET uz Kopienu lielākos daudzumos un par cenām, kas līdzīgas trešām valstīm pārskata izmeklēšanas periodā noteiktajām cenām. Līdz ar to iespējams, ka dempings, kas noteikts eksportam uz Kopienu pārskata izmeklēšanas periodā, pat palielinātos gadījumā, ja pasākumus atceltu. |
| --- | --- |

(77)

Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas par cenu līmeni Kopienā. Tāpēc, ja pasākumus atceltu, Indijas eksportētāji, iespējams, eksportētu PET uz Kopienu lielākos daudzumos un par cenām, kas līdzīgas trešām valstīm pārskata izmeklēšanas periodā noteiktajām cenām. Līdz ar to iespējams, ka dempings, kas noteikts eksportam uz Kopienu pārskata izmeklēšanas periodā, pat palielinātos gadījumā, ja pasākumus atceltu.

| (78) | Attiecībā uz neizmantoto jaudu jāatgādina, ka abi lielākie Indijas ražotāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tika konstatēts, ka to kopējā jauda pārskata izmeklēšanas periodā sasniedza 23 % no Kopienas patēriņa. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiem ir ievērojams daudzums neizmantotās jaudas, proti, 80 000 līdz 130 000 tonnu. Turklāt neizmantotā jauda tika konstatēta arī tiem trim ražotājiem, kuri sadarbojās. Jāsecina, ka Indijā ir ievērojams daudzums neizmantotās jaudas. Indijas tirgum arī ir raksturīgs piegādes pārpalikums. Tāpēc gadījumā, ja pasākumus atceltu, ražotāji var izvēlēties novirzīt pārpalikušos apjomus uz Kopienu par pieaugošām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz neizmantoto jaudu jāatgādina, ka abi lielākie Indijas ražotāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tika konstatēts, ka to kopējā jauda pārskata izmeklēšanas periodā sasniedza 23 % no Kopienas patēriņa. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiem ir ievērojams daudzums neizmantotās jaudas, proti, 80 000 līdz 130 000 tonnu. Turklāt neizmantotā jauda tika konstatēta arī tiem trim ražotājiem, kuri sadarbojās. Jāsecina, ka Indijā ir ievērojams daudzums neizmantotās jaudas. Indijas tirgum arī ir raksturīgs piegādes pārpalikums. Tāpēc gadījumā, ja pasākumus atceltu, ražotāji var izvēlēties novirzīt pārpalikušos apjomus uz Kopienu par pieaugošām dempinga cenām.

| (79) | Ja pasākumus atceltu, iespējams, ka neizmantotās jaudas apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu. Ņemot vērā konstatētās cenu attiecības, jo īpaši attiecību starp cenām Kopienā un cenām Indijā, šāds Kopienas eksports, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(79)

Ja pasākumus atceltu, iespējams, ka neizmantotās jaudas apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu. Ņemot vērā konstatētās cenu attiecības, jo īpaši attiecību starp cenām Kopienā un cenām Indijā, šāds Kopienas eksports, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām.

| (80) | Kopienas cenas kopumā bija augstākas par cenām, kādas savā iekšzemes tirgū bija panākuši abi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Tas liecina par to, ka tā būtu pievilcīga alternatīva Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem novirzīt pārdošanas apjomus uz Kopienu gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(80)

Kopienas cenas kopumā bija augstākas par cenām, kādas savā iekšzemes tirgū bija panākuši abi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Tas liecina par to, ka tā būtu pievilcīga alternatīva Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem novirzīt pārdošanas apjomus uz Kopienu gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

| (81) | Attiecībā uz Polypet, kas visos tirgos darbojās ar zaudējumiem, cenas iekšzemes tirgū neuzskatīja par ticamām, tāpēc normālvērtība bija jānosaka, pamatojoties uz tā ražošanas izmaksām un vidējo peļņu. Aprēķinos tika izmantota 7 % peļņas norma, kas vienāda ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto peļņas normu. Starp šo salikto normālvērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm tika noteikta cenu starpība 25 % apmērā. Tas, ka eksporta cenas bija zemākas par šā apjoma normālvērtību, liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz Polypet, kas visos tirgos darbojās ar zaudējumiem, cenas iekšzemes tirgū neuzskatīja par ticamām, tāpēc normālvērtība bija jānosaka, pamatojoties uz tā ražošanas izmaksām un vidējo peļņu. Aprēķinos tika izmantota 7 % peļņas norma, kas vienāda ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto peļņas normu. Starp šo salikto normālvērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm tika noteikta cenu starpība 25 % apmērā. Tas, ka eksporta cenas bija zemākas par šā apjoma normālvērtību, liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (82) | Uzņēmums Petnesia pārskata izmeklēšanas periodā darbojās bez peļņas, tāpēc normālvērtība tika aprēķināta, izmantojot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū un salikto normālvērtību un lietojot to pašu metodi kā Polypet gadījumā. Starpība starp normālvērtību un eksporta cenu uz trešām valstīm bija 5–10 % (šīm metodēm). Fakts, ka eksporta cenas bija zemākas par šā apjoma normālvērtību, liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(82)

Uzņēmums Petnesia pārskata izmeklēšanas periodā darbojās bez peļņas, tāpēc normālvērtība tika aprēķināta, izmantojot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū un salikto normālvērtību un lietojot to pašu metodi kā Polypet gadījumā. Starpība starp normālvērtību un eksporta cenu uz trešām valstīm bija 5–10 % (šīm metodēm). Fakts, ka eksporta cenas bija zemākas par šā apjoma normālvērtību, liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (83) | Kopienas ražotāju pārdošanas cenas tirdzniecībai ES pārskata izmeklēšanas periodā tika noteiktas EUR 1 058. Tajā pašā laikposmā Indonēzijas eksportētāju pārdošanas cenas uz trešo valstu tirgiem bija EUR 911. Tāpēc tirdzniecības apjomi ES tirgū bija par 16 % lielāki nekā citos tirgos. Tas liecina, ka tā būtu pievilcīga alternatīva Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem novirzīt tirdzniecību uz Kopienu, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(83)

Kopienas ražotāju pārdošanas cenas tirdzniecībai ES pārskata izmeklēšanas periodā tika noteiktas EUR 1 058. Tajā pašā laikposmā Indonēzijas eksportētāju pārdošanas cenas uz trešo valstu tirgiem bija EUR 911. Tāpēc tirdzniecības apjomi ES tirgū bija par 16 % lielāki nekā citos tirgos. Tas liecina, ka tā būtu pievilcīga alternatīva Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem novirzīt tirdzniecību uz Kopienu, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

| (84) | Kā minēts iepriekš, Indonēzijā pārskata izmeklēšanas periodā darbojās pieci ražotāji. Saskaņā ar tirgus izpētes ziņojumu Indonēzijā tika saražotas 324 000 tonnas un ražotāji, kas sadarbojās, veidoja aptuveni 47 % no šā apjoma. No ražotājiem, kuri sadarbojās, saņemtā informācija un tirgus izpēte liecina par to, ka neizmantotā jauda bija apmēram 10 % no kopējās jaudas jeb 37 000 tonnas. Tas atbilst aptuveni 1,5 % no Kopienā patērētā produkcijas daudzuma. |
| --- | --- |

(84)

Kā minēts iepriekš, Indonēzijā pārskata izmeklēšanas periodā darbojās pieci ražotāji. Saskaņā ar tirgus izpētes ziņojumu Indonēzijā tika saražotas 324 000 tonnas un ražotāji, kas sadarbojās, veidoja aptuveni 47 % no šā apjoma. No ražotājiem, kuri sadarbojās, saņemtā informācija un tirgus izpēte liecina par to, ka neizmantotā jauda bija apmēram 10 % no kopējās jaudas jeb 37 000 tonnas. Tas atbilst aptuveni 1,5 % no Kopienā patērētā produkcijas daudzuma.

| (85) | No ražotājiem, kuri sadarbojās, saņemtā informācija liecināja, ka PET krājumi bija nelieli. |
| --- | --- |

(85)

No ražotājiem, kuri sadarbojās, saņemtā informācija liecināja, ka PET krājumi bija nelieli.

| (86) | Attiecībā uz neizmantotajām jaudām un krājumiem izmeklēšanā atklājās, ka ievērojums daudzums PET varētu kļūt pieejams pārdošanai Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz neizmantotajām jaudām un krājumiem izmeklēšanā atklājās, ka ievērojums daudzums PET varētu kļūt pieejams pārdošanai Kopienas tirgū.

| (87) | No iepriekšminēto faktoru izvērtējuma izriet, ka pastāvēja būtiska atšķirība starp cenām, ko Indonēzijas ražotāji realizējuši trešo valstu tirgos, un to normālvērtību. |
| --- | --- |

(87)

No iepriekšminēto faktoru izvērtējuma izriet, ka pastāvēja būtiska atšķirība starp cenām, ko Indonēzijas ražotāji realizējuši trešo valstu tirgos, un to normālvērtību.

| (88) | Turklāt ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta cenas trešo valstu tirgos un Indonēzijas iekšzemes tirgū ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. Tāpēc, ņemot vērā neizmantotās jaudas pieejamību, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls palielināt tirdzniecības apjomus Kopienas tirgū gadījumā, ja pasākumus atceltu, un, iespējams, ka šī pārdošana notiktu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta cenas trešo valstu tirgos un Indonēzijas iekšzemes tirgū ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. Tāpēc, ņemot vērā neizmantotās jaudas pieejamību, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls palielināt tirdzniecības apjomus Kopienas tirgū gadījumā, ja pasākumus atceltu, un, iespējams, ka šī pārdošana notiktu par dempinga cenām.

| (89) | Lēš, ka attiecīgā ražojuma kopējais paredzamais produkcijas un pārdošanas apjoms Malaizijas ražotājiem ir aptuveni 120 000 tonnu, taču kopējais PET patēriņš Malaizijā ir tikai aptuveni 60 000 tonnas. Situācijā, kad iekšzemes tirgus spēj patērēt tikai aptuveni pusi no kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma, ir skaidrs, ka attiecīgā produkta ražotāji Malaizijā kopumā ir atkarīgi no eksporta tirgiem, lai varētu turpināt darbību ar pašreizējo jaudu. |
| --- | --- |

(89)

Lēš, ka attiecīgā ražojuma kopējais paredzamais produkcijas un pārdošanas apjoms Malaizijas ražotājiem ir aptuveni 120 000 tonnu, taču kopējais PET patēriņš Malaizijā ir tikai aptuveni 60 000 tonnas. Situācijā, kad iekšzemes tirgus spēj patērēt tikai aptuveni pusi no kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma, ir skaidrs, ka attiecīgā produkta ražotāji Malaizijā kopumā ir atkarīgi no eksporta tirgiem, lai varētu turpināt darbību ar pašreizējo jaudu.

| (90) | Izmeklēšanā atklājās, ka cenas iekšzemes tirgū bija aptuveni par 10 līdz 20 % zemākas nekā Kopienas tirgū noteiktās vidējās cenas. Nav pamata secināt, ka tas mainītos gadījumā, ja pasākumus atceltu. |
| --- | --- |

(90)

Izmeklēšanā atklājās, ka cenas iekšzemes tirgū bija aptuveni par 10 līdz 20 % zemākas nekā Kopienas tirgū noteiktās vidējās cenas. Nav pamata secināt, ka tas mainītos gadījumā, ja pasākumus atceltu.

| (91) | Informācija, ko sniedza abi 17. apsvērumā minētie eksportētāji, kuri sadarbojās, liecināja par to, ka eksports uz trešām valstīm ir ticis veikts lielos apjomos, kas pārskata izmeklēšanas periodā sasniedza 67 % no pārdošanas kopapjoma. |
| --- | --- |

(91)

Informācija, ko sniedza abi 17. apsvērumā minētie eksportētāji, kuri sadarbojās, liecināja par to, ka eksports uz trešām valstīm ir ticis veikts lielos apjomos, kas pārskata izmeklēšanas periodā sasniedza 67 % no pārdošanas kopapjoma.

| (92) | Vienam Malaizijas eksportētājam, kurš bija eksportējis uz Kopienu, vidējās svērtās eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par vidējām svērtajām normālvērtībām, kas tika noteiktas dempinga aprēķina nolūkos, un izrādījās, ka tās bijušas zemākas par pārdošanas cenām uz Kopienu. Tas liecina par to, ka Malaizijas eksportētājs, iespējams, arī pārdod PET uz trešo valstu tirgiem par dempinga cenām un ka cenu starpība ir pat lielāka par to, kāda tika konstatēta Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

(92)

Vienam Malaizijas eksportētājam, kurš bija eksportējis uz Kopienu, vidējās svērtās eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par vidējām svērtajām normālvērtībām, kas tika noteiktas dempinga aprēķina nolūkos, un izrādījās, ka tās bijušas zemākas par pārdošanas cenām uz Kopienu. Tas liecina par to, ka Malaizijas eksportētājs, iespējams, arī pārdod PET uz trešo valstu tirgiem par dempinga cenām un ka cenu starpība ir pat lielāka par to, kāda tika konstatēta Eiropas tirgū.

| (93) | Attiecībā uz otru eksportētāju, kas pārskata izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Kopienu, izmeklēšanā atklājās, ka vidējās eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par ražošanas izmaksām, kas liecina par to, ka arī līdzīgs ražojums trešo valstu tirgos tiek realizēts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz otru eksportētāju, kas pārskata izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Kopienu, izmeklēšanā atklājās, ka vidējās eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par ražošanas izmaksām, kas liecina par to, ka arī līdzīgs ražojums trešo valstu tirgos tiek realizēts par dempinga cenām.

| (94) | Tas liecina par lielu iespējamību, ka eksporta dempings attiecībā uz Kopienu atkārtosies, ja pasākumi tiks atcelti. |
| --- | --- |

(94)

Tas liecina par lielu iespējamību, ka eksporta dempings attiecībā uz Kopienu atkārtosies, ja pasākumi tiks atcelti.

| (95) | Informācija, ko sniedza 17. apsvērumā minētie eksportētāji, kuri sadarbojās, liecināja par to, ka eksports uz trešām valstīm ticis veikts par tādu vidējo svērto eksporta cenu, kas bija ievērojami zemāka par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. |
| --- | --- |

(95)

Informācija, ko sniedza 17. apsvērumā minētie eksportētāji, kuri sadarbojās, liecināja par to, ka eksports uz trešām valstīm ticis veikts par tādu vidējo svērto eksporta cenu, kas bija ievērojami zemāka par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā.

| (96) | Tāpēc, ņemot vērā dominējošo cenu līmeni, var secināt, ka Kopiena būtu uzskatāma par pievilcīgu tirgu Malaizijas ražotājiem eksportētājiem. Pamatojoties uz šo pieņēmumu, uzskata, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu ekonomisks stimuls no eksporta uz trešām valstīm pārorientēties uz rentablāku Kopienas tirgu. Ja pārdošanas apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu, tie arī, iespējams, tiktu realizēti par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(96)

Tāpēc, ņemot vērā dominējošo cenu līmeni, var secināt, ka Kopiena būtu uzskatāma par pievilcīgu tirgu Malaizijas ražotājiem eksportētājiem. Pamatojoties uz šo pieņēmumu, uzskata, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu ekonomisks stimuls no eksporta uz trešām valstīm pārorientēties uz rentablāku Kopienas tirgu. Ja pārdošanas apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu, tie arī, iespējams, tiktu realizēti par dempinga cenām.

| (97) | Izmeklēšanā atklājās, ka divu vienīgo ražotāju, kuri sadarbojās, ražošanas jaudas izmantošanas līmenis pārskata izmeklēšanas periodā bija ļoti zems, t. i., 30 līdz 80 %. Pamatojoties uz to, var secināt, ka Malaizijā ir ievērojami neizmantotās jaudas daudzumi. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, Malaizijas ražotājiem eksportētājiem rastos iemesls izmantot savu neizmantoto jaudu un palielināt eksporta preču pārdošanas apjomus, galvenokārt uz Kopienu. |
| --- | --- |

(97)

Izmeklēšanā atklājās, ka divu vienīgo ražotāju, kuri sadarbojās, ražošanas jaudas izmantošanas līmenis pārskata izmeklēšanas periodā bija ļoti zems, t. i., 30 līdz 80 %. Pamatojoties uz to, var secināt, ka Malaizijā ir ievērojami neizmantotās jaudas daudzumi. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, Malaizijas ražotājiem eksportētājiem rastos iemesls izmantot savu neizmantoto jaudu un palielināt eksporta preču pārdošanas apjomus, galvenokārt uz Kopienu.

| (98) | Tika konstatēts, ka abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir normāls krājumu līmenis. Tomēr jāpiebilst, ka krājumus nevar uzskatīt par būtisku rādītāju, jo PET ražošana Malaizijā lielākoties ir balstīta uz pircēju pasūtījumiem. Tādējādi PET krājumi galvenokārt tiek veidoti, gaidot to nogādāšanu jau zināmiem pircējiem. |
| --- | --- |

(98)

Tika konstatēts, ka abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir normāls krājumu līmenis. Tomēr jāpiebilst, ka krājumus nevar uzskatīt par būtisku rādītāju, jo PET ražošana Malaizijā lielākoties ir balstīta uz pircēju pasūtījumiem. Tādējādi PET krājumi galvenokārt tiek veidoti, gaidot to nogādāšanu jau zināmiem pircējiem.

| (99) | Izmeklēšanā atklājās, ka viens no ražotājiem, kuri sadarbojās, turpināja veikt dempinga darbības, neņemot vērā spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(99)

Izmeklēšanā atklājās, ka viens no ražotājiem, kuri sadarbojās, turpināja veikt dempinga darbības, neņemot vērā spēkā esošos pasākumus.

| (100) | Turklāt vidējās svērtās eksporta cenas, ko ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija noteikuši trešo valstu tirgos, un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū arī ir ievērojami zemākas par dominējošo cenu līmeni Kopienā. Tāpēc, ņemot vērā ražošanas jaudas zemo izmantošanas līmeni, Malaizijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls pārorientēties uz Kopienas tirgu, iespējams, piemērojot dempinga cenas, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt vidējās svērtās eksporta cenas, ko ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija noteikuši trešo valstu tirgos, un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū arī ir ievērojami zemākas par dominējošo cenu līmeni Kopienā. Tāpēc, ņemot vērā ražošanas jaudas zemo izmantošanas līmeni, Malaizijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls pārorientēties uz Kopienas tirgu, iespējams, piemērojot dempinga cenas, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (101) | 60. apsvērumā ir paskaidrots, ka visiem četriem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, konstatētās dempinga starpības bija mazākas par minimālo. Jāatgādina, ka šīs eksporta darbības tika veiktas laikā, kad divi no šiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, varēja veikt eksportu uz Kopienu par nulles nodokli. Tā kā šo četru ražotāju eksportētāju realizētais eksporta apjoms bija gandrīz 100 % no visiem PET ievedumiem pārskata izmeklēšanas periodā (saskaņā ar Statistikas biroja datiem), jebkuram ražotājam eksportētājam, kas izmeklēšanā sadarbojās, pastāvēja zema dempinga atkārtošanās iespējamība. |
| --- | --- |

(101)

60. apsvērumā ir paskaidrots, ka visiem četriem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, konstatētās dempinga starpības bija mazākas par minimālo. Jāatgādina, ka šīs eksporta darbības tika veiktas laikā, kad divi no šiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, varēja veikt eksportu uz Kopienu par nulles nodokli. Tā kā šo četru ražotāju eksportētāju realizētais eksporta apjoms bija gandrīz 100 % no visiem PET ievedumiem pārskata izmeklēšanas periodā (saskaņā ar Statistikas biroja datiem), jebkuram ražotājam eksportētājam, kas izmeklēšanā sadarbojās, pastāvēja zema dempinga atkārtošanās iespējamība.

| (102) | Izmeklēšanā atklājās, ka cenas Korejas Republikas iekšzemes tirgū, ko bija noteikuši uzņēmumi, kas sadarbojās, ir lielākas par cenām, kuras Kopienas ražošanas nozare noteikusi Kopienas tirgū. Nav iemesla uzskatīt, ka šīs uzņēmumiem, kuri sadarbojās, konstatētās cenas iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvas vai ka ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, iekšzemes tirgū veica tirdzniecību par ievērojami zemākām cenām nekā uzņēmumi, kas sadarbojās. Turklāt iespējams, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās un kas neveica tirdzniecību EK, veiktu tirdzniecību par zemākām cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu EK tirgū. Tas liecina par uzņēmumu, kas nesadarbojās, radītu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumus atceltu. Turklāt jāpiebilst, ka šie uzņēmumi, kas nesadarbojās, sākotnējās izmeklēšanas periodā eksportēja uz Kopienu nelielus daudzumus, kas nebija ievērojami. |
| --- | --- |

(102)

Izmeklēšanā atklājās, ka cenas Korejas Republikas iekšzemes tirgū, ko bija noteikuši uzņēmumi, kas sadarbojās, ir lielākas par cenām, kuras Kopienas ražošanas nozare noteikusi Kopienas tirgū. Nav iemesla uzskatīt, ka šīs uzņēmumiem, kuri sadarbojās, konstatētās cenas iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvas vai ka ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, iekšzemes tirgū veica tirdzniecību par ievērojami zemākām cenām nekā uzņēmumi, kas sadarbojās. Turklāt iespējams, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās un kas neveica tirdzniecību EK, veiktu tirdzniecību par zemākām cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu EK tirgū. Tas liecina par uzņēmumu, kas nesadarbojās, radītu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumus atceltu. Turklāt jāpiebilst, ka šie uzņēmumi, kas nesadarbojās, sākotnējās izmeklēšanas periodā eksportēja uz Kopienu nelielus daudzumus, kas nebija ievērojami.

| (103) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika konstatēta cenu atšķirība – aptuveni 5 % – starp dominējošo cenu līmeni Korejas Republikas iekšzemes tirgū un šo ražotāju eksportu uz trešām valstīm. Tomēr, ņemot vērā to, ka tiem bija iespēja eksportēt uz Kopienu neierobežotus PET apjomus ar nulles nodokli, tirdzniecības (plūsmas) novirzīšanās iespējamība Kopienā nepārprotami ir diezgan neliela. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika konstatēta cenu atšķirība – aptuveni 5 % – starp dominējošo cenu līmeni Korejas Republikas iekšzemes tirgū un šo ražotāju eksportu uz trešām valstīm. Tomēr, ņemot vērā to, ka tiem bija iespēja eksportēt uz Kopienu neierobežotus PET apjomus ar nulles nodokli, tirdzniecības (plūsmas) novirzīšanās iespējamība Kopienā nepārprotami ir diezgan neliela.

| (104) | Kopumā bija pieejamas arī eksporta cenas uz trešām valstīm, tostarp cenas, ko bija noteikuši ražotāji, kuri nesadarbojās. Šīs minētās cenas bija zemākas par cenām iekšzemes tirgū, ko bija noteikuši ražotāji, kas sadarbojās. Šī cenu atšķirība atkal norāda uz to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksportu uz Kopienu varētu veikt par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(104)

Kopumā bija pieejamas arī eksporta cenas uz trešām valstīm, tostarp cenas, ko bija noteikuši ražotāji, kuri nesadarbojās. Šīs minētās cenas bija zemākas par cenām iekšzemes tirgū, ko bija noteikuši ražotāji, kas sadarbojās. Šī cenu atšķirība atkal norāda uz to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksportu uz Kopienu varētu veikt par dempinga cenām.

| (105) | Izmeklēšanā atklājās, ka Korejas Republikas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ir pārdevuši ievērojamus daudzumus trešām valstīm. Tomēr attiecībā uz uzņēmumiem SK Chemicals un KP Chemicals, ņemot vērā to, ka tiem bija iespēja par nulles nodokli eksportēt uz Kopienu neierobežotus PET daudzumus, tirdzniecības (plūsmas) novirzīšanās iespējamība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir diezgan maza. |
| --- | --- |

(105)

Izmeklēšanā atklājās, ka Korejas Republikas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ir pārdevuši ievērojamus daudzumus trešām valstīm. Tomēr attiecībā uz uzņēmumiem SK Chemicals un KP Chemicals, ņemot vērā to, ka tiem bija iespēja par nulles nodokli eksportēt uz Kopienu neierobežotus PET daudzumus, tirdzniecības (plūsmas) novirzīšanās iespējamība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir diezgan maza.

| (106) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, ir izmantota tirgus izpētes ziņojuma informācija un Korejas Republikas Statistikas biroja sniegtā informācija. |
| --- | --- |

(106)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, ir izmantota tirgus izpētes ziņojuma informācija un Korejas Republikas Statistikas biroja sniegtā informācija.

| (107) | Apkopojot eksporta kopapjomu uz trešām valstīm, ko saskaņā ar Korejas Republikas Statistikas biroja sniegtajiem datiem pārskata izmeklēšanas periodā realizēja Korejas Republikas ražotāji eksportētāji (727 000 t), un atskaitot eksporta apjomu, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās (320 000 t), iegūtais eksporta kopapjoms, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, bija 407 000 t. |
| --- | --- |

(107)

Apkopojot eksporta kopapjomu uz trešām valstīm, ko saskaņā ar Korejas Republikas Statistikas biroja sniegtajiem datiem pārskata izmeklēšanas periodā realizēja Korejas Republikas ražotāji eksportētāji (727 000 t), un atskaitot eksporta apjomu, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās (320 000 t), iegūtais eksporta kopapjoms, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, bija 407 000 t.

| (108) | Apjomi, kurus uz katru galamērķi eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, tika noteikti, ņemot vērā kopējo eksporta apjomu galamērķa valstī un atskaitot ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjomu galamērķa valstī. Piecas galamērķa valstis, uz kurām ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, varētu būt veikuši eksportu lielos daudzumos, ir ĶTR, Ukraina, Japāna, Tunisija un Irānas Islāma Republika. |
| --- | --- |

(108)

Apjomi, kurus uz katru galamērķi eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, tika noteikti, ņemot vērā kopējo eksporta apjomu galamērķa valstī un atskaitot ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjomu galamērķa valstī. Piecas galamērķa valstis, uz kurām ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, varētu būt veikuši eksportu lielos daudzumos, ir ĶTR, Ukraina, Japāna, Tunisija un Irānas Islāma Republika.

| (109) | Pamatojoties uz eksporta apjomiem, par kuriem datus sniedza Korejas Republikas Statistikas birojs, piecām galamērķa valstīm, kurām bija vislielākie eksporta apjomi, vidējā svērtā cena ir aprēķināta EUR 759 par tonnu. Kaut arī šī cena ir noteikta, balstoties uz neapstrādātiem un nepārbaudītiem statistikas datiem (daļēji ietverot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, statistiskās vērtības un, iespējams, ietverot saistītajiem uzņēmumiem noteiktās eksporta cenas, kā arī cenas, kurās nav iekļauts jūras pārvadājumu frakts), vidējā cena joprojām ir ievērojami zemāka par vidējām importa cenām (CIF līmenī) uz Kopienu (aptuveni 25 %). |
| --- | --- |

(109)

Pamatojoties uz eksporta apjomiem, par kuriem datus sniedza Korejas Republikas Statistikas birojs, piecām galamērķa valstīm, kurām bija vislielākie eksporta apjomi, vidējā svērtā cena ir aprēķināta EUR 759 par tonnu. Kaut arī šī cena ir noteikta, balstoties uz neapstrādātiem un nepārbaudītiem statistikas datiem (daļēji ietverot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, statistiskās vērtības un, iespējams, ietverot saistītajiem uzņēmumiem noteiktās eksporta cenas, kā arī cenas, kurās nav iekļauts jūras pārvadājumu frakts), vidējā cena joprojām ir ievērojami zemāka par vidējām importa cenām (CIF līmenī) uz Kopienu (aptuveni 25 %).

| (110) | Pamatojoties uz to, t. i., ņemot vērā ievērojamos eksporta apjomus uz trešām valstīm, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, un to, ka šo ražotāju eksportētāju cenas uz piecām lielākajām galamērķa valstīm ir ievērojami zemākas par vidējo cenu importam Kopienā, pastāv nopietns risks, ka ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, izraisīs tirdzniecības plūsmas novirzīšanos gadījumā, ja pasākumus atļaus atcelt. Ņemot vērā lielo dempinga starpību (55 %), ko sākotnējā izmeklēšanā konstatēja lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ļoti iespējams, ka šie ražotāji eksportētāji atsāks savu dempinga praksi gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz to, t. i., ņemot vērā ievērojamos eksporta apjomus uz trešām valstīm, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, un to, ka šo ražotāju eksportētāju cenas uz piecām lielākajām galamērķa valstīm ir ievērojami zemākas par vidējo cenu importam Kopienā, pastāv nopietns risks, ka ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, izraisīs tirdzniecības plūsmas novirzīšanos gadījumā, ja pasākumus atļaus atcelt. Ņemot vērā lielo dempinga starpību (55 %), ko sākotnējā izmeklēšanā konstatēja lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ļoti iespējams, ka šie ražotāji eksportētāji atsāks savu dempinga praksi gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti.

| (111) | Tika konstatēts, ka visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir normāls krājumu līmenis un ka tie darbojās ar gandrīz pilnu jaudu. Tādējādi dempinga atkārtošanās iespējamība ir ļoti neliela. |
| --- | --- |

(111)

Tika konstatēts, ka visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir normāls krājumu līmenis un ka tie darbojās ar gandrīz pilnu jaudu. Tādējādi dempinga atkārtošanās iespējamība ir ļoti neliela.

| (112) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, jauda tika noteikta, pamatojoties uz Korejas Republikas ražotāju eksportētāju kopējo jaudu, kas tika iegūta no tirgus izpētes ziņojuma. Nav informācijas par krājumu līmeni. Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudu atskaitot no Korejas Republikas kopējā jaudas apjoma, tika aprēķināta ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, paredzamā jauda. Lēš, ka šī jauda varētu būt aptuveni 550 000 t apmērā, kas atbilstu 23 % tirgus daļai no Kopienas kopējā patēriņa. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, jauda tika noteikta, pamatojoties uz Korejas Republikas ražotāju eksportētāju kopējo jaudu, kas tika iegūta no tirgus izpētes ziņojuma. Nav informācijas par krājumu līmeni. Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudu atskaitot no Korejas Republikas kopējā jaudas apjoma, tika aprēķināta ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, paredzamā jauda. Lēš, ka šī jauda varētu būt aptuveni 550 000 t apmērā, kas atbilstu 23 % tirgus daļai no Kopienas kopējā patēriņa.

| (113) | Pamatojoties uz tirgus izpētes ziņojumu, neizmantotā Korejas Republikas jauda kopumā ir paredzama aptuveni 200 000 tonnu apmērā. Tādējādi nevar izslēgt, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ko gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, radītu tie ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās un kuriem ir neizmantota jauda. |
| --- | --- |

(113)

Pamatojoties uz tirgus izpētes ziņojumu, neizmantotā Korejas Republikas jauda kopumā ir paredzama aptuveni 200 000 tonnu apmērā. Tādējādi nevar izslēgt, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ko gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, radītu tie ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās un kuriem ir neizmantota jauda.

| (114) | Lai gan šiem četriem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nepastāv acīmredzama dempinga atkārtošanās iespējamība, izmeklēšanā atklājās, ka tiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, gan pastāv reāla dempinga atkārtošanās iespējamība. Par to liecina dominējošā cenu līmeņa salīdzinājums Korejas Republikas iekšzemes tirgū ar cenu līmeni Kopienas tirgū, kā arī minētā iekšzemes tirgus cenu līmeņa salīdzinājums ar vidējo eksporta cenu līmeni uz trešo valstu tirgiem. |
| --- | --- |

(114)

Lai gan šiem četriem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nepastāv acīmredzama dempinga atkārtošanās iespējamība, izmeklēšanā atklājās, ka tiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, gan pastāv reāla dempinga atkārtošanās iespējamība. Par to liecina dominējošā cenu līmeņa salīdzinājums Korejas Republikas iekšzemes tirgū ar cenu līmeni Kopienas tirgū, kā arī minētā iekšzemes tirgus cenu līmeņa salīdzinājums ar vidējo eksporta cenu līmeni uz trešo valstu tirgiem.

| (115) | Turklāt būtisku tirdzniecības plūsmas novirzīšanās apdraudējumu patiešām var konstatēt, salīdzinot ievērojamos PET apjomus, kas pārdoti trešām valstīm par cenām, kas bija ievērojami zemākas par cenām, par kādām PET tika ievests Kopienā. Ņemot vērā uzņēmumu, kas nesadarbojās (sākotnējā izmeklēšanā – 55 %), dempinga vēsturi, nav iemesla uzskatīt, ka gadījumā, ja pasākumus atļaus atcelt, šie uzņēmumi neatsāks savas dempinga darbības. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt būtisku tirdzniecības plūsmas novirzīšanās apdraudējumu patiešām var konstatēt, salīdzinot ievērojamos PET apjomus, kas pārdoti trešām valstīm par cenām, kas bija ievērojami zemākas par cenām, par kādām PET tika ievests Kopienā. Ņemot vērā uzņēmumu, kas nesadarbojās (sākotnējā izmeklēšanā – 55 %), dempinga vēsturi, nav iemesla uzskatīt, ka gadījumā, ja pasākumus atļaus atcelt, šie uzņēmumi neatsāks savas dempinga darbības.

| (116) | Ražotāju, kuri sadarbojās, un ražotāju, kuri nesadarbojās, cenas Taivānas iekšzemes tirgū kopumā bija zemākas par cenām Kopienā. Cenas Taivānas iekšzemes tirgū bija patiešām izdevīgas. Tas nozīmē to, ka, no Taivānas ražotāja eksportētāja viedokļa, Kopienas cenu līmenis būtu ļoti pievilcīgs. Ņemot vērā konstatēto cenu attiecību, Taivānas eksporta cenas arī, iespējams, ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozarē noteiktajām vidējām cenām. |
| --- | --- |

(116)

Ražotāju, kuri sadarbojās, un ražotāju, kuri nesadarbojās, cenas Taivānas iekšzemes tirgū kopumā bija zemākas par cenām Kopienā. Cenas Taivānas iekšzemes tirgū bija patiešām izdevīgas. Tas nozīmē to, ka, no Taivānas ražotāja eksportētāja viedokļa, Kopienas cenu līmenis būtu ļoti pievilcīgs. Ņemot vērā konstatēto cenu attiecību, Taivānas eksporta cenas arī, iespējams, ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozarē noteiktajām vidējām cenām.

| (117) | Viena ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, gadījumā cenas eksportam uz trešām valstīm bija ievērojami zemākas par Taivānas cenām iekšzemes tirgū. Cita ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kas eksportēja galvenokārt uz Japānu, gadījumā cenas eksportam uz trešām valstīm pārsniedza pārdošanas cenas iekšzemes tirgū. Tāpēc nevar izslēgt, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, cenas eksportam uz Kopienu sekos Taivānas cenu tendencei attiecībā uz citām valstīm (izņemot Japānu). Tādējādi dempinga atkārtošanās, iespējams, notiks pēc šāda scenārija. Šis novērtējums ir balstīts uz datiem, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās, jo citus datus šajā sakarā nevarēja iegūt. |
| --- | --- |

(117)

Viena ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, gadījumā cenas eksportam uz trešām valstīm bija ievērojami zemākas par Taivānas cenām iekšzemes tirgū. Cita ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kas eksportēja galvenokārt uz Japānu, gadījumā cenas eksportam uz trešām valstīm pārsniedza pārdošanas cenas iekšzemes tirgū. Tāpēc nevar izslēgt, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, cenas eksportam uz Kopienu sekos Taivānas cenu tendencei attiecībā uz citām valstīm (izņemot Japānu). Tādējādi dempinga atkārtošanās, iespējams, notiks pēc šāda scenārija. Šis novērtējums ir balstīts uz datiem, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās, jo citus datus šajā sakarā nevarēja iegūt.

| (118) | Taivānas cenas eksportam uz trešām valstīm bija ievērojami zemākas par cenu līmeni Kopienā. Pārskata izmeklēšanas periodā Taivānas eksportam uz citām valstīm nepiemēroja nekādus antidempinga pasākumus. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, nevar izslēgt, ka cenas eksportam uz Kopienu sekotu cenu tendencei attiecībā uz citiem tirgiem. Šādos apstākļos turpmāko eksportu uz Kopienu varētu veikt par dempinga cenām. Kā jau iepriekš minēts, šis novērtējums ir balstīts uz datiem, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās. Tomēr, tā kā nav pieejama informācija, kas liecinātu par to, ka cenas eksportam uz trešām valstīm vai cenas iekšzemes tirgū, kas tika konstatētas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nebūtu reprezentatīvas visiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, jāsecina arī, ka turpmāko eksportu uz EK uzņēmumi, kas nesadarbojās, iespējams, varētu veikt par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(118)

Taivānas cenas eksportam uz trešām valstīm bija ievērojami zemākas par cenu līmeni Kopienā. Pārskata izmeklēšanas periodā Taivānas eksportam uz citām valstīm nepiemēroja nekādus antidempinga pasākumus. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, nevar izslēgt, ka cenas eksportam uz Kopienu sekotu cenu tendencei attiecībā uz citiem tirgiem. Šādos apstākļos turpmāko eksportu uz Kopienu varētu veikt par dempinga cenām. Kā jau iepriekš minēts, šis novērtējums ir balstīts uz datiem, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās. Tomēr, tā kā nav pieejama informācija, kas liecinātu par to, ka cenas eksportam uz trešām valstīm vai cenas iekšzemes tirgū, kas tika konstatētas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nebūtu reprezentatīvas visiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, jāsecina arī, ka turpmāko eksportu uz EK uzņēmumi, kas nesadarbojās, iespējams, varētu veikt par dempinga cenām.

| (119) | Viens uzņēmums, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas periodā pilnībā izmantoja savu jaudu, bet kāds cits neizmantoja ievērojamu daudzumu savas kopējās jaudas. Uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, neizmantotās jaudas apjoms bija 400 000 līdz 500 000 tonnas. Tie ir aptuveni 20 % no Kopienas kopējā patēriņa pārskata izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā pievilcīgo cenu līmeni Kopienas tirgū, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, šādi neizmantotās jaudas daudzumi, iespējams, tiktu novirzīti uz Kopienu. |
| --- | --- |

(119)

Viens uzņēmums, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas periodā pilnībā izmantoja savu jaudu, bet kāds cits neizmantoja ievērojamu daudzumu savas kopējās jaudas. Uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, neizmantotās jaudas apjoms bija 400 000 līdz 500 000 tonnas. Tie ir aptuveni 20 % no Kopienas kopējā patēriņa pārskata izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā pievilcīgo cenu līmeni Kopienas tirgū, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, šādi neizmantotās jaudas daudzumi, iespējams, tiktu novirzīti uz Kopienu.

| (120) | Gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, neizmantotās jaudas daudzumi, iespējams, tiktu novirzīti uz Kopienu. Turklāt šāds eksports uz Kopienu, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām, ņemot vērā zemo cenu līmeni eksportam uz trešo valstu tirgiem, izņemot Japānu. Iespējams, uz Kopienas cenām tiek izdarīts spiediens, Kopienas tirgū ievedot lielus attiecīgā ražojuma daudzumus. Šāda negatīva cenu tendence, iespējams, varētu saasināt dempingu, kas tika konstatēts pārskata izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(120)

Gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, neizmantotās jaudas daudzumi, iespējams, tiktu novirzīti uz Kopienu. Turklāt šāds eksports uz Kopienu, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām, ņemot vērā zemo cenu līmeni eksportam uz trešo valstu tirgiem, izņemot Japānu. Iespējams, uz Kopienas cenām tiek izdarīts spiediens, Kopienas tirgū ievedot lielus attiecīgā ražojuma daudzumus. Šāda negatīva cenu tendence, iespējams, varētu saasināt dempingu, kas tika konstatēts pārskata izmeklēšanas periodā.

| (121) | Kā uzsvērts 71. apsvērumā, zināms, ka pārskata izmeklēšanas periodā Taizemē darbojās vismaz trīs citi PET ražotāji, kuri izmeklēšanā nesadarbojās. Saistībā ar šiem ražotājiem tika izanalizēta no Statistikas biroja un citiem avotiem iegūtā informācija. |
| --- | --- |

(121)

Kā uzsvērts 71. apsvērumā, zināms, ka pārskata izmeklēšanas periodā Taizemē darbojās vismaz trīs citi PET ražotāji, kuri izmeklēšanā nesadarbojās. Saistībā ar šiem ražotājiem tika izanalizēta no Statistikas biroja un citiem avotiem iegūtā informācija.

| (122) | Informācija par krājumiem un tirdzniecību trešo valstu tirgos attiecas vienīgi uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Bija iespējams iegūt datus par kopējo ražošanas jaudu Taizemē un, pamatojoties uz tirgus izpēti, aprēķināt visu Taizemes ražotāju eksportētāju ražošanas apjomu. Šajā sakarā tika nolemts, ka atzinumi attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nevarētu būt labvēlīgāki par tiem, kas attiecas uz uzņēmumiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(122)

Informācija par krājumiem un tirdzniecību trešo valstu tirgos attiecas vienīgi uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Bija iespējams iegūt datus par kopējo ražošanas jaudu Taizemē un, pamatojoties uz tirgus izpēti, aprēķināt visu Taizemes ražotāju eksportētāju ražošanas apjomu. Šajā sakarā tika nolemts, ka atzinumi attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nevarētu būt labvēlīgāki par tiem, kas attiecas uz uzņēmumiem, kas sadarbojās.

| (123) | Izmeklēšanā atklājās, ka cenas iekšzemes tirgū bija bijušas par 10 līdz 20 % zemākas nekā vidējās cenas, kas bija noteiktas Kopienas tirgū. Nav pamata uzskatīt, ka tas mainītos gadījumā, ja pasākumus atceltu. |
| --- | --- |

(123)

Izmeklēšanā atklājās, ka cenas iekšzemes tirgū bija bijušas par 10 līdz 20 % zemākas nekā vidējās cenas, kas bija noteiktas Kopienas tirgū. Nav pamata uzskatīt, ka tas mainītos gadījumā, ja pasākumus atceltu.

| (124) | Informācija, ko sniedza 17. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un kurš neveica eksportu uz Kopienu, atklāja, ka eksports uz trešām valstīm tika veikts lielos apjomos un pārskata izmeklēšanas periodā sastādīja vairāk nekā 80 % no pārdošanas kopapjoma. Turklāt tika konstatēts, ka vidējās cenas eksportam uz trešām valstīm bija zem pašizmaksas, kas liecina par to, ka attiecīgais ražojums trešo valstu tirgos tika pārdots par dempinga cenām. Turklāt attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nav informācijas, kas apliecinātu, ka to cenu veidošanas režīms atšķīrās no režīma Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos, tāpēc var pieņemt, ka arī šie uzņēmumi pārdošanu trešo valstu tirgos ir realizējuši par zemākām cenām nekā iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(124)

Informācija, ko sniedza 17. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un kurš neveica eksportu uz Kopienu, atklāja, ka eksports uz trešām valstīm tika veikts lielos apjomos un pārskata izmeklēšanas periodā sastādīja vairāk nekā 80 % no pārdošanas kopapjoma. Turklāt tika konstatēts, ka vidējās cenas eksportam uz trešām valstīm bija zem pašizmaksas, kas liecina par to, ka attiecīgais ražojums trešo valstu tirgos tika pārdots par dempinga cenām. Turklāt attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nav informācijas, kas apliecinātu, ka to cenu veidošanas režīms atšķīrās no režīma Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos, tāpēc var pieņemt, ka arī šie uzņēmumi pārdošanu trešo valstu tirgos ir realizējuši par zemākām cenām nekā iekšzemes tirgū.

| (125) | Informācija, ko sniedza eksportētājs, kas sadarbojās un kas neveica eksportu uz Kopienu, liecināja, ka eksports uz trešām valstīm tika veikts par vidējām svērtajām eksporta cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares noteiktajām pārdošanas cenām Kopienā. |
| --- | --- |

(125)

Informācija, ko sniedza eksportētājs, kas sadarbojās un kas neveica eksportu uz Kopienu, liecināja, ka eksports uz trešām valstīm tika veikts par vidējām svērtajām eksporta cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares noteiktajām pārdošanas cenām Kopienā.

| (126) | Pieņemot, ka dominējošais cenu līmenis Kopienā saglabātos tāds pats, jāsecina, ka Kopienu var uzskatīt par Taizemes ražotājiem eksportētājiem pievilcīgu tirgu. Pamatojoties uz šiem datiem, var uzskatīt, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls no eksporta uz trešām valstīm pārorientēties uz rentablāko Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(126)

Pieņemot, ka dominējošais cenu līmenis Kopienā saglabātos tāds pats, jāsecina, ka Kopienu var uzskatīt par Taizemes ražotājiem eksportētājiem pievilcīgu tirgu. Pamatojoties uz šiem datiem, var uzskatīt, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls no eksporta uz trešām valstīm pārorientēties uz rentablāko Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (127) | Taizemei ir ievērojami neizmantotās jaudas apjomi. Izmeklēšanā atklājās, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, konstatētais ražošanas jaudu izmantošanas līmenis pārskata izmeklēšanas periodā bija neliels. |
| --- | --- |

(127)

Taizemei ir ievērojami neizmantotās jaudas apjomi. Izmeklēšanā atklājās, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, konstatētais ražošanas jaudu izmantošanas līmenis pārskata izmeklēšanas periodā bija neliels.

| (128) | Kā izriet no tirgus izpētes ziņojuma, ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jaudas izmantojuma līmenis tiek lēsts 500 000 tonnu apmērā, ja produkcijas kopapjoms bija aptuveni 430 000 tonnas. Pamatojoties uz šiem skaitļiem, neizmantotā jauda ir aptuveni 70 000 tonnas. Gadījumā, ja šo neizmantoto jaudu novirzītu pārdošanai Kopienas tirgū, tās apjoms veidotu aptuveni 2,9 % no kopējā patēriņa Kopienā. |
| --- | --- |

(128)

Kā izriet no tirgus izpētes ziņojuma, ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jaudas izmantojuma līmenis tiek lēsts 500 000 tonnu apmērā, ja produkcijas kopapjoms bija aptuveni 430 000 tonnas. Pamatojoties uz šiem skaitļiem, neizmantotā jauda ir aptuveni 70 000 tonnas. Gadījumā, ja šo neizmantoto jaudu novirzītu pārdošanai Kopienas tirgū, tās apjoms veidotu aptuveni 2,9 % no kopējā patēriņa Kopienā.

| (129) | Tirgus izpētes dati liecina, ka Taizemes iekšzemes tirgus var izmantot mazāk nekā 94 000 tonnas jeb 25 % PET produkcijas iekšzemes tirgū. Šādos apstākļos attiecīgā ražojuma izgatavotāji Taizemē ir būtiski atkarīgi no eksporta preču pārdošanas apjomiem, lai tiem būtu iespējams turpināt savu darbību ar tādu pašu jaudu. Šādos apstākļos pastāv liela iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksporta apjoms uz EK palielinātos. Tāpēc nevar izslēgt, ka Taizemes ražotāji eksportētāji varētu pazemināt cenas eksportam uz Kopienu līdz cenu līmenim eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem, lai tādējādi atgūtu zaudēto tirgus daļu gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Līdz ar to nevar arī izslēgt, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ko gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, radītu ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās. |
| --- | --- |

(129)

Tirgus izpētes dati liecina, ka Taizemes iekšzemes tirgus var izmantot mazāk nekā 94 000 tonnas jeb 25 % PET produkcijas iekšzemes tirgū. Šādos apstākļos attiecīgā ražojuma izgatavotāji Taizemē ir būtiski atkarīgi no eksporta preču pārdošanas apjomiem, lai tiem būtu iespējams turpināt savu darbību ar tādu pašu jaudu. Šādos apstākļos pastāv liela iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksporta apjoms uz EK palielinātos. Tāpēc nevar izslēgt, ka Taizemes ražotāji eksportētāji varētu pazemināt cenas eksportam uz Kopienu līdz cenu līmenim eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem, lai tādējādi atgūtu zaudēto tirgus daļu gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Līdz ar to nevar arī izslēgt, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ko gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, radītu ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās.

| (130) | Tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija normāls krājumu līmenis. Tomēr jāpiebilst, ka krājumus nevar uzskatīt par būtisku rādītāju, jo PET ražošana Taizemē galvenokārt ir balstīta uz pircēju pasūtījumiem. Tādējādi PET krājumi galvenokārt tiek veidoti, gaidot to nogādāšanu jau zināmiem pircējiem. |
| --- | --- |

(130)

Tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija normāls krājumu līmenis. Tomēr jāpiebilst, ka krājumus nevar uzskatīt par būtisku rādītāju, jo PET ražošana Taizemē galvenokārt ir balstīta uz pircēju pasūtījumiem. Tādējādi PET krājumi galvenokārt tiek veidoti, gaidot to nogādāšanu jau zināmiem pircējiem.

| (131) | Tā kā vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, neveica eksportu uz Kopienu, izmeklēšanā nevarēja secināt, vai dempings turpinās neatkarīgi no spēkā esošajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(131)

Tā kā vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, neveica eksportu uz Kopienu, izmeklēšanā nevarēja secināt, vai dempings turpinās neatkarīgi no spēkā esošajiem pasākumiem.

| (132) | Tomēr ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējās svērtās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. Pārdošanas cenas bija zemākas par ražošanas izmaksām. To var uzskatīt par rādītāju tam, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, tirdzniecība, iespējams, tiktu veikta par dempinga cenām. Turklāt, ņemot vērā pievilcīgo cenu līmeni Kopienā, Taizemes ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls realizēt pārdošanu Kopienas tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(132)

Tomēr ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējās svērtās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. Pārdošanas cenas bija zemākas par ražošanas izmaksām. To var uzskatīt par rādītāju tam, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, tirdzniecība, iespējams, tiktu veikta par dempinga cenām. Turklāt, ņemot vērā pievilcīgo cenu līmeni Kopienā, Taizemes ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls realizēt pārdošanu Kopienas tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (133) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, būtisku tirdzniecības (plūsmas) novirzīšanās apdraudējumu var konstatēt, salīdzinot iekšējo pieprasījumu ar ievērojamiem daudzumiem PET, kas tika pārdoti trešām valstīm. Jāatgādina, kā noteikts 131. un turpmākajos apsvērumos, ka Taizemes ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta un ka kopumā tiem ir liels neizmantotās jaudas daudzums, ko varētu novirzīt uz Kopienu. Ņemot vērā to dempinga vēsturi (32,5 % sākotnējā izmeklēšanā), jāsecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība. |
| --- | --- |

(133)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, būtisku tirdzniecības (plūsmas) novirzīšanās apdraudējumu var konstatēt, salīdzinot iekšējo pieprasījumu ar ievērojamiem daudzumiem PET, kas tika pārdoti trešām valstīm. Jāatgādina, kā noteikts 131. un turpmākajos apsvērumos, ka Taizemes ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta un ka kopumā tiem ir liels neizmantotās jaudas daudzums, ko varētu novirzīt uz Kopienu. Ņemot vērā to dempinga vēsturi (32,5 % sākotnējā izmeklēšanā), jāsecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība.

4.   Secinājums par dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību

| (134) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, dempings, iespējams, turpināsies un/vai atkārtosies. Tāpēc attiecīgi ir ierosināts saglabāt pasākumus, kas piemērojami Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes PET importam. |
| --- | --- |

(134)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, dempings, iespējams, turpināsies un/vai atkārtosies. Tāpēc attiecīgi ir ierosināts saglabāt pasākumus, kas piemērojami Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes PET importam.

| (135) | Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, iespējams, pastāv nopietna dempinga atkārtošanās iespējamība. Tā ir balstīta uz datiem, kas liecina par to, ka ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bija ievērojams ražošanas apjoms un eksporta jauda, un, kā liecina dempinga prakse sākotnējās izmeklēšanas periodā, ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, tas kļūs par eksportu uz Kopienu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(135)

Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, iespējams, pastāv nopietna dempinga atkārtošanās iespējamība. Tā ir balstīta uz datiem, kas liecina par to, ka ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bija ievērojams ražošanas apjoms un eksporta jauda, un, kā liecina dempinga prakse sākotnējās izmeklēšanas periodā, ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, tas kļūs par eksportu uz Kopienu par dempinga cenām.

| (136) | Attiecīgi ir ierosināts saglabāt Korejas Republikas izcelsmes PET importam piemērojamos pasākumus. |
| --- | --- |

(136)

Attiecīgi ir ierosināts saglabāt Korejas Republikas izcelsmes PET importam piemērojamos pasākumus.

D.   IZMAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS

| (137) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai izmaiņas apstākļos attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu dempinga sakarā var pamatoti uzskatīt par ilglaicīgām. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai izmaiņas apstākļos attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu dempinga sakarā var pamatoti uzskatīt par ilglaicīgām.

| (138) | Jāatgādina, ka, veicot starpposma pārskatu saistībā ar Korejas Republiku, tika apskatīta dempinga starpība trīs uzņēmumiem – SK Chemicals Co Ltd., KP Chemicals Corp. un Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd – un to saistītajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(138)

Jāatgādina, ka, veicot starpposma pārskatu saistībā ar Korejas Republiku, tika apskatīta dempinga starpība trīs uzņēmumiem – SK Chemicals Co Ltd., KP Chemicals Corp. un Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd – un to saistītajiem uzņēmumiem.

| (139) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri pārskata izmeklēšanas periodā eksportēja PET uz Kopienu, starpposma pārskatā atklājās, ka to dempinga starpība saglabājās minimālā līmenī. Galvenais iemesls bija tas, ka pa to laiku, kamēr šo uzņēmumu normālvērtības un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas datiem pieauga, attiecīgi arī palielinājās pārdošanas cenas Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(139)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri pārskata izmeklēšanas periodā eksportēja PET uz Kopienu, starpposma pārskatā atklājās, ka to dempinga starpība saglabājās minimālā līmenī. Galvenais iemesls bija tas, ka pa to laiku, kamēr šo uzņēmumu normālvērtības un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas datiem pieauga, attiecīgi arī palielinājās pārdošanas cenas Kopienas tirgū.

| (140) | Nav nekādu norāžu, kas liecinātu par to, ka šīs izmaiņas, kas noveda līdz minimālajai dempinga starpībai, nebūtu ilglaicīgas, jo tika konstatēts, ka visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija augsts ražošanas jaudu izmantošanas rādītājs (virs 90 %). Turklāt nevienam no tiem nebija plānu palielināt ražošanas jaudu Korejas Republikā. Viens no šiem ražotājiem, proti, SK Chemicals, ir izveidojis ražotni Kopienā un, iespējams, samazinās savus eksporta apjomus no Korejas Republikas. |
| --- | --- |

(140)

Nav nekādu norāžu, kas liecinātu par to, ka šīs izmaiņas, kas noveda līdz minimālajai dempinga starpībai, nebūtu ilglaicīgas, jo tika konstatēts, ka visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija augsts ražošanas jaudu izmantošanas rādītājs (virs 90 %). Turklāt nevienam no tiem nebija plānu palielināt ražošanas jaudu Korejas Republikā. Viens no šiem ražotājiem, proti, SK Chemicals, ir izveidojis ražotni Kopienā un, iespējams, samazinās savus eksporta apjomus no Korejas Republikas.

| (141) | Saistībā ar ražotāju eksportētāju Daehan, kurš, kā minēts 49. apsvērumā, tomēr nolēma izmeklēšanā nesadarboties, nebija iespējams pārbaudīt nevienu faktu, kas attiecās uz šo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(141)

Saistībā ar ražotāju eksportētāju Daehan, kurš, kā minēts 49. apsvērumā, tomēr nolēma izmeklēšanā nesadarboties, nebija iespējams pārbaudīt nevienu faktu, kas attiecās uz šo uzņēmumu.

| (142) | Tādējādi atzinums attiecībā uz šo uzņēmumu ir jābalsta uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz informāciju, kas atrodama pieprasījuma pieteikumā un nepārbaudītajā aptaujas anketā. |
| --- | --- |

(142)

Tādējādi atzinums attiecībā uz šo uzņēmumu ir jābalsta uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz informāciju, kas atrodama pieprasījuma pieteikumā un nepārbaudītajā aptaujas anketā.

| (143) | Attiecībā uz divām ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, grupām – SK Chemicals un KP Chemicals –, apstākļus, saskaņā ar kuriem šajā izmeklēšanā tika aprēķinātas dempinga starpības, var uzskatīt par ilglaicīgiem. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz divām ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, grupām – SK Chemicals un KP Chemicals –, apstākļus, saskaņā ar kuriem šajā izmeklēšanā tika aprēķinātas dempinga starpības, var uzskatīt par ilglaicīgiem.

| (144) | Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju – Daehan Synthetic Fibres – jāatgādina, ka šis uzņēmums nesadarbojās un ka analīze tādējādi jābalsta uz pieejamiem faktiem, kuri liecina par dempinga turpināšanos. Saskaņā ar šiem apstākļiem šim uzņēmumam ir jāaprēķina atlikušais maksājums, kā tas noteikts sākotnējā izmeklēšanā un apstiprināts pēdējā pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju – Daehan Synthetic Fibres – jāatgādina, ka šis uzņēmums nesadarbojās un ka analīze tādējādi jābalsta uz pieejamiem faktiem, kuri liecina par dempinga turpināšanos. Saskaņā ar šiem apstākļiem šim uzņēmumam ir jāaprēķina atlikušais maksājums, kā tas noteikts sākotnējā izmeklēšanā un apstiprināts pēdējā pārskatīšanā.

| (145) | Pašreizējā izmeklēšanā sadarbojās tikai divi Taivānas ražotāji eksportētāji. Tādējādi apstākļu izmaiņu ilglaicīguma analīze attiecas tikai uz šiem diviem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(145)

Pašreizējā izmeklēšanā sadarbojās tikai divi Taivānas ražotāji eksportētāji. Tādējādi apstākļu izmaiņu ilglaicīguma analīze attiecas tikai uz šiem diviem uzņēmumiem.

| (146) | Kopš bija pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 83/2005 (9), uzņēmumam Far Eastern Textiles tika piemērots nulles nodoklis. Otram ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, proti, Shinkong Synthetic Fibres, ar minēto regulu tika noteikta dempinga starpība 3,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(146)

Kopš bija pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 83/2005 (9), uzņēmumam Far Eastern Textiles tika piemērots nulles nodoklis. Otram ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, proti, Shinkong Synthetic Fibres, ar minēto regulu tika noteikta dempinga starpība 3,1 % apmērā.

| (147) | Pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas periodā veikto dempinga analīzi, tika noteiktas izmainītās dempinga starpības: uzņēmumam Far Eastern – 3,5 % un uzņēmumam Shinkong – 6,5 %. |
| --- | --- |

(147)

Pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas periodā veikto dempinga analīzi, tika noteiktas izmainītās dempinga starpības: uzņēmumam Far Eastern – 3,5 % un uzņēmumam Shinkong – 6,5 %.

| (148) | Attiecībā uz diviem ražotājiem, kuri sadarbojās un kuri pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, nav iemesla uzskatīt, ka izmaiņas, kas notikušas starp pašreizējo un iepriekšējo izmeklēšanu, tas ir, izmaiņas attiecībā uz cenām eksportam uz Kopienu un normālvērtībām, kā dēļ tika mainītas dempinga starpības, nav ilglaicīgas. Attiecībā uz uzņēmumu, kuram tika konstatēts dempinga modelis, izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums ir pārdevis jaunam pircējam lielus daudzumus par cenām, kas ir ievērojami zemākas par tā vispārējo eksporta cenu līmeni. Tā kā uzņēmums neapgalvoja, ka pārtrauks tirdzniecību šim pircējam vai ka piemēros tā eksporta cenas, var secināt, ka šis modelis pastāvēs arī turpmāk. Turklāt šis uzņēmums pārskata izmeklēšanas periodā gandrīz pilnībā izmantoja savu ražošanas jaudu. Tādējādi, visticamāk, uzņēmuma tirdzniecības modelī nenotiks nekādas lielas izmaiņas, kas ietekmētu tā cenu līmeni, atbilstoši ietekmējot normālvērtības un eksporta cenas. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz diviem ražotājiem, kuri sadarbojās un kuri pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, nav iemesla uzskatīt, ka izmaiņas, kas notikušas starp pašreizējo un iepriekšējo izmeklēšanu, tas ir, izmaiņas attiecībā uz cenām eksportam uz Kopienu un normālvērtībām, kā dēļ tika mainītas dempinga starpības, nav ilglaicīgas. Attiecībā uz uzņēmumu, kuram tika konstatēts dempinga modelis, izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums ir pārdevis jaunam pircējam lielus daudzumus par cenām, kas ir ievērojami zemākas par tā vispārējo eksporta cenu līmeni. Tā kā uzņēmums neapgalvoja, ka pārtrauks tirdzniecību šim pircējam vai ka piemēros tā eksporta cenas, var secināt, ka šis modelis pastāvēs arī turpmāk. Turklāt šis uzņēmums pārskata izmeklēšanas periodā gandrīz pilnībā izmantoja savu ražošanas jaudu. Tādējādi, visticamāk, uzņēmuma tirdzniecības modelī nenotiks nekādas lielas izmaiņas, kas ietekmētu tā cenu līmeni, atbilstoši ietekmējot normālvērtības un eksporta cenas.

| (149) | Attiecībā uz otru uzņēmumu, kas sadarbojās, novērotās izmaiņas nebija ievērojamas, t. i., izmaiņas dempinga starpībās no 3,1 % līdz 6,5 % sakarā ar nedaudz lielākām izmaiņām attiecībā uz normālvērtībām, nevis eksporta cenās. Maz ticams, ka šie apstākļi nākotnē varētu mainīties, jo naftas cenas, kas ir būtiskākais izmaksu faktors PET ražošanā, stabilizējas augstā līmenī. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz otru uzņēmumu, kas sadarbojās, novērotās izmaiņas nebija ievērojamas, t. i., izmaiņas dempinga starpībās no 3,1 % līdz 6,5 % sakarā ar nedaudz lielākām izmaiņām attiecībā uz normālvērtībām, nevis eksporta cenās. Maz ticams, ka šie apstākļi nākotnē varētu mainīties, jo naftas cenas, kas ir būtiskākais izmaksu faktors PET ražošanā, stabilizējas augstā līmenī.

| (150) | Tātad var uzskatīt, ka abu uzņēmumu dempinga starpības, kas aprēķinātas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā iegūtajiem datiem, ir ticamas un ka konstatētās izmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(150)

Tātad var uzskatīt, ka abu uzņēmumu dempinga starpības, kas aprēķinātas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā iegūtajiem datiem, ir ticamas un ka konstatētās izmaiņas ir ilglaicīgas.

E.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

1.   Kopienas ražošana

| (151) | Kopienā PET ražo šādi uzņēmumi:






  — | ražotāji, kuri pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, atbalstīja to un izmeklēšanā sadarbojās (sk. 154. apsvērumu), |
| --- | --- | --- |

(151)

Kopienā PET ražo šādi uzņēmumi:

—

ražotāji, kuri pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, atbalstīja to un izmeklēšanā sadarbojās (sk. 154. apsvērumu),

| — | divi ražotāji, kuri pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, taču pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās, |
| --- | --- |

—

divi ražotāji, kuri pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, taču pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās,

| — | viens Korejas Republikas ražotājas, kurš atrodas Kopienā, meitasuzņēmums, kas sadarbojās izmeklēšanā un atbalstīja prasību. |
| --- | --- |

—

viens Korejas Republikas ražotājas, kurš atrodas Kopienā, meitasuzņēmums, kas sadarbojās izmeklēšanā un atbalstīja prasību.

| (152) | Visu šo uzņēmumu saražotais PET ir uzskatāms par Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(152)

Visu šo uzņēmumu saražotais PET ir uzskatāms par Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Kopienas ražošanas nozare

| (153) | Komisija izvērtēja, vai Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās un pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos vai atbalstīja šo prasību, pārstāvēja ievērojamu daļu kopējās PET produkcijas Kopienā. Šie Kopienas ražotāji veidoja 88 % no kopējās PET produkcijas Kopienā. Tie Kopienas ražotāji, kuri pilnībā nesadarbojās, tika izslēgti no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tie Kopienas ražotāji, kas pilnībā sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Sākotnējās izmeklēšanās Kopienas ražošanas nozare pārstāvēja vairāk nekā 85 % no kopējās PET produkcijas Kopienā minētajā laikā. |
| --- | --- |

(153)

Komisija izvērtēja, vai Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās un pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos vai atbalstīja šo prasību, pārstāvēja ievērojamu daļu kopējās PET produkcijas Kopienā. Šie Kopienas ražotāji veidoja 88 % no kopējās PET produkcijas Kopienā. Tie Kopienas ražotāji, kuri pilnībā nesadarbojās, tika izslēgti no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tie Kopienas ražotāji, kas pilnībā sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Sākotnējās izmeklēšanās Kopienas ražošanas nozare pārstāvēja vairāk nekā 85 % no kopējās PET produkcijas Kopienā minētajā laikā.

| (154) | Kopienas ražošanas nozari veido šādi divpadsmit Kopienas ražotāji, kas iepriekš daļēji minēti 16. apsvērumā:

  Voridian BV (Nīderlande), M & G Polimeri Italia Spa (Itālija), Equipolymers Srl (Itālija), La Seda de Barcelona SA (Spānija), Novapet SA (Spānija), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugāle), Aussapol Spa (Itālija), Advansa Ltd (Apvienotā Karaliste), Wellman BV (Nīderlande), Boryszew subsidiary Elana Wse (Polija), V.P.I. SA (Grieķija), SK Eurochem (Polija). |
| --- | --- |

(154)

Kopienas ražošanas nozari veido šādi divpadsmit Kopienas ražotāji, kas iepriekš daļēji minēti 16. apsvērumā:

Voridian BV (Nīderlande), M & G Polimeri Italia Spa (Itālija), Equipolymers Srl (Itālija), La Seda de Barcelona SA (Spānija), Novapet SA (Spānija), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugāle), Aussapol Spa (Itālija), Advansa Ltd (Apvienotā Karaliste), Wellman BV (Nīderlande), Boryszew subsidiary Elana Wse (Polija), V.P.I. SA (Grieķija), SK Eurochem (Polija).

F.   STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (155) | Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, pārējo Kopienas ražotāju tirdzniecības novērtējuma Kopienas tirgū, kas pamatots ar sūdzības iesniegšanas posmā iegūtajiem datiem, un Statistikas biroja datiem par visu Kopienas importu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(155)

Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, pārējo Kopienas ražotāju tirdzniecības novērtējuma Kopienas tirgū, kas pamatots ar sūdzības iesniegšanas posmā iegūtajiem datiem, un Statistikas biroja datiem par visu Kopienas importu no trešām valstīm.

| (156) | No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā pastāvīgi pieauga, līdz minētajā periodā tas sasniedza 2 400 000 tonnas. Vispārējais pieaugums šajā laikposmā bija 18 %. Pieaugums daļēji bija saistīts ar jauniem pieteikumiem (cita starpā alum, vīnam) un daļēji arī ar patēriņa pieaugumu valstīs, kuras iestājās Eiropas Savienībā 2004. gadā.
  1.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Kopienā (tonnās) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Indekss | 100 | 108 | 109 | 118 |

(156)

No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā pastāvīgi pieauga, līdz minētajā periodā tas sasniedza 2 400 000 tonnas. Vispārējais pieaugums šajā laikposmā bija 18 %. Pieaugums daļēji bija saistīts ar jauniem pieteikumiem (cita starpā alum, vīnam) un daļēji arī ar patēriņa pieaugumu valstīs, kuras iestājās Eiropas Savienībā 2004. gadā.

1.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Patēriņš Kopienā (tonnās)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Indekss

100

108

109

118

2.   Imports no attiecīgajām valstīm

2.1.   Kumulatīvā novērtēšana

| (157) | Sākotnējā izmeklēšanā Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taivānas un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma imports tika kumulatīvi novērtēts saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums būtu piemērots arī pašreizējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(157)

Sākotnējā izmeklēšanā Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taivānas un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma imports tika kumulatīvi novērtēts saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums būtu piemērots arī pašreizējā izmeklēšanā.

| (158) | Attiecībā uz divu Korejas Republikas uzņēmumu, kas sadarbojās, importa apjomiem izmeklēšana uzrādīja vai nu minimālu dempingu, vai neuzrādīja to nemaz. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu minētie attiecīgie ievedumi nebija kumulatīvi novērtējami. Tomēr tika konstatēts, ka dempinga starpība, kas noteikta saistībā ar importu no Indijas, Malaizijas un Taivānas, pārsniedza minimālo līmeni. Attiecībā uz importu no Indonēzijas un Taizemes izmeklēšanā atklājās, ka ievedumi nebija reprezentatīvi, un tādējādi dempinga starpību nevarēja noteikt. Tomēr tika secināts arī, ka gadījumā, ja pasākumus atļautu pārtraukt, pastāvētu dempinga atkārtošanās iespējamība. Attiecībā uz daudzumiem, ko eksportējusi katra no sešām attiecīgajām valstīm, tika uzskatīts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, imports no katras attiecīgās valsts, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā pārskata izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. Attiecībā uz konkurences apstākļiem izmeklēšanā konstatēja, ka no attiecīgajām valstīm importētās PET granulas bija līdzīgas pēc visām galvenajām fizikālajām un tehniskajām īpašībām. Turklāt šīs granulas bija aizvietojamas ar Kopienā ražotajām granulām, un tajā pašā laikposmā tās Kopienā tika tirgotas caur līdzīgiem tirdzniecības kanāliem un ar līdzīgiem tirdzniecības nosacījumiem. Tāpēc uzskatīja, ka importētās PET granulas konkurē savā starpā un ar Kopienā ražotajām PET granulām. |
| --- | --- |

(158)

Attiecībā uz divu Korejas Republikas uzņēmumu, kas sadarbojās, importa apjomiem izmeklēšana uzrādīja vai nu minimālu dempingu, vai neuzrādīja to nemaz. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu minētie attiecīgie ievedumi nebija kumulatīvi novērtējami. Tomēr tika konstatēts, ka dempinga starpība, kas noteikta saistībā ar importu no Indijas, Malaizijas un Taivānas, pārsniedza minimālo līmeni. Attiecībā uz importu no Indonēzijas un Taizemes izmeklēšanā atklājās, ka ievedumi nebija reprezentatīvi, un tādējādi dempinga starpību nevarēja noteikt. Tomēr tika secināts arī, ka gadījumā, ja pasākumus atļautu pārtraukt, pastāvētu dempinga atkārtošanās iespējamība. Attiecībā uz daudzumiem, ko eksportējusi katra no sešām attiecīgajām valstīm, tika uzskatīts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, imports no katras attiecīgās valsts, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā pārskata izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. Attiecībā uz konkurences apstākļiem izmeklēšanā konstatēja, ka no attiecīgajām valstīm importētās PET granulas bija līdzīgas pēc visām galvenajām fizikālajām un tehniskajām īpašībām. Turklāt šīs granulas bija aizvietojamas ar Kopienā ražotajām granulām, un tajā pašā laikposmā tās Kopienā tika tirgotas caur līdzīgiem tirdzniecības kanāliem un ar līdzīgiem tirdzniecības nosacījumiem. Tāpēc uzskatīja, ka importētās PET granulas konkurē savā starpā un ar Kopienā ražotajām PET granulām.

| (159) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka attiecībā uz importu no Indijas, Malaizijas, Taizemes, Indonēzijas, Taivānas un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas ir ievēroti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Tāpēc kumulatīvi tika novērtēts imports no sešām attiecīgajām valstīm, izņemot divu Korejas Republikas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, ievedumus, kas nebija par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka attiecībā uz importu no Indijas, Malaizijas, Taizemes, Indonēzijas, Taivānas un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas ir ievēroti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Tāpēc kumulatīvi tika novērtēts imports no sešām attiecīgajām valstīm, izņemot divu Korejas Republikas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, ievedumus, kas nebija par dempinga cenām.

2.2.   Apjoms, tirgus daļa un importa cenas

| (160) | Sešām attiecīgajām valstīm importa apjomi, tirgus daļas un vidējās cenas mainījās, kā norādīts turpmāk. Šo datu pamatā ir Statistikas biroja informācija. Šajos datos nav jāietver Korejas Republikas imports, kas nebija par dempinga cenām. Taču konfidencialitātes apsvērumu dēļ tos var īpaši iekļaut. Tomēr šīs tendences attīstība būtībā būtu tāda pati, ja dati par Korejas Republikas importu, kas nebija par dempinga cenām, nebūtu ietverti. |
| --- | --- |

(160)

Sešām attiecīgajām valstīm importa apjomi, tirgus daļas un vidējās cenas mainījās, kā norādīts turpmāk. Šo datu pamatā ir Statistikas biroja informācija. Šajos datos nav jāietver Korejas Republikas imports, kas nebija par dempinga cenām. Taču konfidencialitātes apsvērumu dēļ tos var īpaši iekļaut. Tomēr šīs tendences attīstība būtībā būtu tāda pati, ja dati par Korejas Republikas importu, kas nebija par dempinga cenām, nebūtu ietverti.

| (161) | No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam imports no attiecīgajām valstīm samazinājās par 13 %, t. i., no 192 000 tonnām 2002. gadā līdz 167 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Salīdzinājumā ar 2002. gadu šie rādītāji 2003. gadā saglabājās nemainīgi un 2004. gadā samazinājās par 3 %, bet pārskata izmeklēšanas periodā vēl par 10 %.
  2.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms | 192 192 | 191 455 | 186 892 | 166 982 |
| Indekss | 100 | 100 | 97 | 87 |
| Tirgus daļa | 9,4 % | 8,6 % | 8,4 % | 7,0 % |
| Cenas (EUR/t) | 850 | 803 | 854 | 1 030 |
| Indekss | 100 | 94 | 100 | 121 |

(161)

No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam imports no attiecīgajām valstīm samazinājās par 13 %, t. i., no 192 000 tonnām 2002. gadā līdz 167 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Salīdzinājumā ar 2002. gadu šie rādītāji 2003. gadā saglabājās nemainīgi un 2004. gadā samazinājās par 3 %, bet pārskata izmeklēšanas periodā vēl par 10 %.

2.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Apjoms

192 192

191 455

186 892

166 982

Indekss

100

100

97

87

Tirgus daļa

9,4 %

8,6 %

8,4 %

7,0 %

Cenas (EUR/t)

850

803

854

1 030

Indekss

100

94

100

121

G.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (162) | Pārskatīšanas sākumā bija paredzama Kopienas ražotāju atlase, taču, uzskatot, ka to skaits nebija pārāk liels, tika nolemts ietvert tos visus, un tādējādi zaudējumu rādītāji tika izvērtēti, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota visas Kopienas ražošanas nozares līmenī. |
| --- | --- |

(162)

Pārskatīšanas sākumā bija paredzama Kopienas ražotāju atlase, taču, uzskatot, ka to skaits nebija pārāk liels, tika nolemts ietvert tos visus, un tādējādi zaudējumu rādītāji tika izvērtēti, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota visas Kopienas ražošanas nozares līmenī.

| (163) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(163)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

2.   Ekonomisko rādītāju analīze

2.1.   Produkcija

| (164) | Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās par 20 %, t. i., no 1 456 000 tonnām 2002. gadā līdz 1 760 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Ikgadējais palielinājums bija 4,8 % 2003. gadā un 4,6 % 2004. gadā. Nākamais palielinājums bija pārskata izmeklēšanas periodā, kad ražošana pieauga par 150 000 tonnām, t. i., par 10,8 %. Tas radās sakarā ar nozares pārstrukturēšanas procesu, kas tika veikts, lai labāk kontrolētu ražošanas izmaksas un tādējādi savā labā izmantotu pieaugošo patēriņu Kopienas tirgū, kas, kā minēts iepriekš, laikā no 2002. gada līdz IP pieauga par 19 % (no 2 miljoniem tonnu 2002. gadā līdz 2,4 miljoniem tonnu pārskata izmeklēšanas periodā).
  3.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Indekss | 100 | 105 | 109 | 120 |

(164)

Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās par 20 %, t. i., no 1 456 000 tonnām 2002. gadā līdz 1 760 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Ikgadējais palielinājums bija 4,8 % 2003. gadā un 4,6 % 2004. gadā. Nākamais palielinājums bija pārskata izmeklēšanas periodā, kad ražošana pieauga par 150 000 tonnām, t. i., par 10,8 %. Tas radās sakarā ar nozares pārstrukturēšanas procesu, kas tika veikts, lai labāk kontrolētu ražošanas izmaksas un tādējādi savā labā izmantotu pieaugošo patēriņu Kopienas tirgū, kas, kā minēts iepriekš, laikā no 2002. gada līdz IP pieauga par 19 % (no 2 miljoniem tonnu 2002. gadā līdz 2,4 miljoniem tonnu pārskata izmeklēšanas periodā).

3.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Ražošanas apjoms (tonnās)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Indekss

100

105

109

120

2.2.   Jauda un tās izmantojums

| (165) | No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam ražošanas jauda pieauga par 22 %, t. i., no 1 760 000 tonnām 2002. gadā līdz 2 156 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Pieaugums galvenokārt notika pārskata izmeklēšanas periodā, kad ražošanas jauda salīdzinājumā ar 2004. gadu pieauga par 300 000 tonnām jeb 16,7 %. Šis būtiskais ražošanas jaudas palielinājums notika vienlaikus ar ražošanas palielināšanos tajā pašā laikposmā (sk. 164. apsvērumu). Ražošanas jaudas pieaugumu izraisīja papildu ieguldījumi ražošanas līnijās, kas izveidotas, lai savā labā izmantotu pieaugošo tirgu. Ražošanas jaudu izmantojums 2003. gadā pieauga par 4 procentu punktiem, 2004. gadā paliekot šajā līmenī, un tad pārskata izmeklēšanas periodā samazinājās par 5 procentu punktiem līdz 82 %. Samazinājums 2004. gadā izriet no ražošanas jaudas būtiska pieauguma šajā laikposmā. Tādējādi lielāki ražošanas apjomi pārskata izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2004. gadu sakrita ar zemākiem ražošanas jaudu izmantošanas rādītājiem.
  4.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Indekss | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Indekss | 100 | 105 | 104 | 98 |

(165)

No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam ražošanas jauda pieauga par 22 %, t. i., no 1 760 000 tonnām 2002. gadā līdz 2 156 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Pieaugums galvenokārt notika pārskata izmeklēšanas periodā, kad ražošanas jauda salīdzinājumā ar 2004. gadu pieauga par 300 000 tonnām jeb 16,7 %. Šis būtiskais ražošanas jaudas palielinājums notika vienlaikus ar ražošanas palielināšanos tajā pašā laikposmā (sk. 164. apsvērumu). Ražošanas jaudas pieaugumu izraisīja papildu ieguldījumi ražošanas līnijās, kas izveidotas, lai savā labā izmantotu pieaugošo tirgu. Ražošanas jaudu izmantojums 2003. gadā pieauga par 4 procentu punktiem, 2004. gadā paliekot šajā līmenī, un tad pārskata izmeklēšanas periodā samazinājās par 5 procentu punktiem līdz 82 %. Samazinājums 2004. gadā izriet no ražošanas jaudas būtiska pieauguma šajā laikposmā. Tādējādi lielāki ražošanas apjomi pārskata izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2004. gadu sakrita ar zemākiem ražošanas jaudu izmantošanas rādītājiem.

4.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Ražošanas jauda (tonnās)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Indekss

100

100

105

122

Ražošanas jaudas izmantojums

83 %

87 %

87 %

82 %

Indekss

100

105

104

98

2.3.   Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

| (166) | Pārdošanas apjoms, ko Kopienas ražošanas nozare pārdeva Kopienas tirgū, no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās par 21 %. 2 % palielinājumam 2003. gadā sekoja pieaugums 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā attiecīgi par 8 un 11 procentu punktiem. Neatkarīgi no pārdošanas apjomu pieauguma sakarā ar lielāku patēriņu Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 2003. gadā samazinājās par 4 procentu punktiem, bet 2004. gadā pakāpeniski palielinājās par 5 procentu punktiem un par 1 procentu punktu pārskata izmeklēšanas periodā.
  5.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms EK (tonnās) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Indekss | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Tirgus daļa | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(166)

Pārdošanas apjoms, ko Kopienas ražošanas nozare pārdeva Kopienas tirgū, no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās par 21 %. 2 % palielinājumam 2003. gadā sekoja pieaugums 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā attiecīgi par 8 un 11 procentu punktiem. Neatkarīgi no pārdošanas apjomu pieauguma sakarā ar lielāku patēriņu Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 2003. gadā samazinājās par 4 procentu punktiem, bet 2004. gadā pakāpeniski palielinājās par 5 procentu punktiem un par 1 procentu punktu pārskata izmeklēšanas periodā.

5.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Pārdošanas apjoms EK (tonnās)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Indekss

100

102

110

121

Tirgus daļa

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   Izaugsme

| (167) | Kopumā jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %, kas liecina par to, ka tās izaugsme atpalika no patēriņa pieauguma kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(167)

Kopumā jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %, kas liecina par to, ka tās izaugsme atpalika no patēriņa pieauguma kopējā tirgū.

2.5.   Nodarbinātība

| (168) | Nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozarē palielinājās par 18 %. Lielākais palielinājums bija 2003. gadā (par 11 procentu punktiem) un 2004. gadā (vēl par 6 procentu punktiem). Kaut arī šī pieauguma tendence pārskata izmeklēšanas periodā turpinājās, pieaugums sasniedza tikai 2 procentu punktus. Šis 18 % pieaugums visā periodā ir saistīts ar ražošanas apjomu, kas pieauga par 20 %.
  6.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieki | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Indekss | 100 | 111 | 116 | 118 |

(168)

Nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozarē palielinājās par 18 %. Lielākais palielinājums bija 2003. gadā (par 11 procentu punktiem) un 2004. gadā (vēl par 6 procentu punktiem). Kaut arī šī pieauguma tendence pārskata izmeklēšanas periodā turpinājās, pieaugums sasniedza tikai 2 procentu punktus. Šis 18 % pieaugums visā periodā ir saistīts ar ražošanas apjomu, kas pieauga par 20 %.

6.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Darbinieki

1 010

1 124

1 170

1 190

Indekss

100

111

116

118

2.6.   Darba ražīgums

| (169) | Kopienas ražošanas nozares darba ražīgums, kas mērāmas kā produkcijas izlaide tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, kopumā attiecīgajā periodā palielinājās. Sākotnēji tas 2003. gadā samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2002. gadu un saglabājās šajā līmenī arī 2004. gadā, bet pārskata izmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās par vairāk nekā 8 % salīdzinājumā ar 2004. gadu.
  7.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Indekss | 100 | 94 | 94 | 102 |

(169)

Kopienas ražošanas nozares darba ražīgums, kas mērāmas kā produkcijas izlaide tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, kopumā attiecīgajā periodā palielinājās. Sākotnēji tas 2003. gadā samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2002. gadu un saglabājās šajā līmenī arī 2004. gadā, bet pārskata izmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās par vairāk nekā 8 % salīdzinājumā ar 2004. gadu.

7.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku)

1 450

1 365

1 369

1 480

Indekss

100

94

94

102

2.7.   Algas

| (170) | Jāpiebilst, ka PET granulu ražošana ir kapitālietilpīga nozare un ka darbaspēka izmaksām ir ierobežota ietekme uz ražojuma vispārējām izmaksām. Attiecīgajā periodā algas palielinājās par 12 % salīdzinājumā ar kopējo ražošanas izmaksu palielinājumu par 20 %. Cits būtisks rādītājs ir algu izmaksas par katru saražoto tonnu. Minētajā periodā šīs izmaksas samazinājās par 6 %.
  8.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Algas (milj. EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Indekss | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Algas uz saražoto tonnu (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Indekss | 100 | 96 | 98 | 94 |

(170)

Jāpiebilst, ka PET granulu ražošana ir kapitālietilpīga nozare un ka darbaspēka izmaksām ir ierobežota ietekme uz ražojuma vispārējām izmaksām. Attiecīgajā periodā algas palielinājās par 12 % salīdzinājumā ar kopējo ražošanas izmaksu palielinājumu par 20 %. Cits būtisks rādītājs ir algu izmaksas par katru saražoto tonnu. Minētajā periodā šīs izmaksas samazinājās par 6 %.

8.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Algas (milj. EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Indekss

100

101

106

112

Algas uz saražoto tonnu (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Indekss

100

96

98

94

2.8.   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (171) | Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā no attiecīgajām valstīm importēto ražojumu apjomu un cenas. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā no attiecīgajām valstīm importēto ražojumu apjomu un cenas.

2.9.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē Kopienas cenas

| (172) | Vienības pārdošanas cenas palielinājās no EUR 924 par tonnu 2002. gadā līdz EUR 1 058 par tonnu pārskata izmeklēšanas periodā. Kopumā tām bija augšupejoša tendence (visā laikposmā tās palielinājās par 15 %). Šis palielinājums lielā mērā ir izejmateriālu cenu pieauguma sekas un ir saistīts ar naftas cenu pieaugumu. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare palielināja cenas, tā nespēja pārvarēt izmaksu palielinājumu pakārtotajā nozarē un pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu palielinājumu savās pārdošanas cenās. Tas bija pamatā saistīts ar faktu, ka izejmateriālu cenu palielinājums bija lielāks nekā PET cenu pieaugums. Turklāt Kopienas ražošanas nozare saskārās ar importa spiedienu. Lai saglabātu savu tirgus daļu, Kopienas ražošanas nozare varēja vienīgi mēreni palielināt savas cenas un tādā veidā pārdzīvot cenu pieauguma apturēšanu.
  9.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Indekss | 100 | 98 | 109 | 115 |

(172)

Vienības pārdošanas cenas palielinājās no EUR 924 par tonnu 2002. gadā līdz EUR 1 058 par tonnu pārskata izmeklēšanas periodā. Kopumā tām bija augšupejoša tendence (visā laikposmā tās palielinājās par 15 %). Šis palielinājums lielā mērā ir izejmateriālu cenu pieauguma sekas un ir saistīts ar naftas cenu pieaugumu. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare palielināja cenas, tā nespēja pārvarēt izmaksu palielinājumu pakārtotajā nozarē un pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu palielinājumu savās pārdošanas cenās. Tas bija pamatā saistīts ar faktu, ka izejmateriālu cenu palielinājums bija lielāks nekā PET cenu pieaugums. Turklāt Kopienas ražošanas nozare saskārās ar importa spiedienu. Lai saglabātu savu tirgus daļu, Kopienas ražošanas nozare varēja vienīgi mēreni palielināt savas cenas un tādā veidā pārdzīvot cenu pieauguma apturēšanu.

9.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Vidējā svērtā cena (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Indekss

100

98

109

115

2.10.   Galveno izejmateriālu ražošanas izmaksas

| (173) | Paturot prātā to, ka 1 tonnas PET saražošanai ir vajadzīgi aptuveni 850 kg attīrītas tereftalskābes (PTA) un 350 kg monoetilēnglikola (MEG) (galvenie izejmateriāli), izejmateriālu izmaksas (PTA un MEG) no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam būtiski palielinājās attiecīgi par 67 % un 31 %, sasniedzot EUR 770 par tonnu (PTA) un EUR 721 par tonnu (MEG) (vidējā vērtība pārskata izmeklēšanas periodā). Lai gan ir ziņots par nelielu PTA cenu samazināšanos 2005. gada trešajā ceturksnī, kad cenas kritās līdz EUR 700 par tonnu un tika novērota būtiska cenu stabilizācija attiecībā uz MEG, jānorāda, ka izejmateriāli tiek iepirkti iepriekš un uz ilgtermiņa līgumu pamata. Tā rezultātā attiecīgajā periodā, neņemot vērā PTA cenu nelielo kritumu pārskata izmeklēšanas perioda beigās, Kopienas ražošanas nozare joprojām saskaras ar ievērojamā cenu palielinājuma sekām. Turklāt sakarā ar stāvokli pasaules naftas tirgū PET ražošanai nepieciešamo izejmateriālu cenas ir jutīgas pret neparedzamām izmaiņām, taču tās visticamāk paliks augstā līmenī. Visi šie faktori sekmē Kopienas PET ražotāju neaizsargātības līmeņa paaugstināšanos.
  10.   tabula









  Vidējā cena (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| — | PTA |

(173)

Paturot prātā to, ka 1 tonnas PET saražošanai ir vajadzīgi aptuveni 850 kg attīrītas tereftalskābes (PTA) un 350 kg monoetilēnglikola (MEG) (galvenie izejmateriāli), izejmateriālu izmaksas (PTA un MEG) no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam būtiski palielinājās attiecīgi par 67 % un 31 %, sasniedzot EUR 770 par tonnu (PTA) un EUR 721 par tonnu (MEG) (vidējā vērtība pārskata izmeklēšanas periodā). Lai gan ir ziņots par nelielu PTA cenu samazināšanos 2005. gada trešajā ceturksnī, kad cenas kritās līdz EUR 700 par tonnu un tika novērota būtiska cenu stabilizācija attiecībā uz MEG, jānorāda, ka izejmateriāli tiek iepirkti iepriekš un uz ilgtermiņa līgumu pamata. Tā rezultātā attiecīgajā periodā, neņemot vērā PTA cenu nelielo kritumu pārskata izmeklēšanas perioda beigās, Kopienas ražošanas nozare joprojām saskaras ar ievērojamā cenu palielinājuma sekām. Turklāt sakarā ar stāvokli pasaules naftas tirgū PET ražošanai nepieciešamo izejmateriālu cenas ir jutīgas pret neparedzamām izmaiņām, taču tās visticamāk paliks augstā līmenī. Visi šie faktori sekmē Kopienas PET ražotāju neaizsargātības līmeņa paaugstināšanos.

10.   tabula

Vidējā cena (EUR/t)

2002

2003

2004

PIP

—

PTA

460

566

718

770

Indekss

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Indekss

100

100

118

131

| (174) | Salīdzinājumam Kopienas ražošanas nozares saražoto PET granulu vidējā vienības cena par tonnu bija šāda:
  11.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās svērtās izmaksas (EUR/tonna) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Indekss | 100 | 102 | 113 | 121 |

(174)

Salīdzinājumam Kopienas ražošanas nozares saražoto PET granulu vidējā vienības cena par tonnu bija šāda:

11.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Vidējās svērtās izmaksas (EUR/tonna)

899

918

1 013

1 092

Indekss

100

102

113

121

| (175) | Galveno izejmateriālu izmaksas attiecīgajā periodā, kā norādīts 10. un 11. tabulā, pastāvīgi palielinājās (PTA par 67 %, MEG par 31 %), savukārt kopējās ražošanas izmaksas pieauga tikai par 21 %. Tomēr, kā redzams 9. tabulā, cenas palielinājās tikai par 15 %, jo Kopienas ražošanas nozare nespēja pārvarēt izmaksu palielinājumu pakārtotajā nozarē un pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu pieaugumu savās pārdošanas cenās. |
| --- | --- |

(175)

Galveno izejmateriālu izmaksas attiecīgajā periodā, kā norādīts 10. un 11. tabulā, pastāvīgi palielinājās (PTA par 67 %, MEG par 31 %), savukārt kopējās ražošanas izmaksas pieauga tikai par 21 %. Tomēr, kā redzams 9. tabulā, cenas palielinājās tikai par 15 %, jo Kopienas ražošanas nozare nespēja pārvarēt izmaksu palielinājumu pakārtotajā nozarē un pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu pieaugumu savās pārdošanas cenās.

2.11.   Krājumi

| (176) | Krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā, t. i., no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam, samazinājās par 10 %. Kaut arī sākotnējā izmeklēšanā krājumi netika uzskatīti par būtisku rādītāju attiecībā uz Kopienas ražošanas nozarē saražoto PET, ņemot vērā PET tirgus sezonālo raksturu visa gada laikā. Salīdzinājumā ar produkciju krājumi veido aptuveni 5/6 % no produkcijas izlaides.
  12.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (t) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Indekss | 100 | 109 | 89 | 90 |

(176)

Krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā, t. i., no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam, samazinājās par 10 %. Kaut arī sākotnējā izmeklēšanā krājumi netika uzskatīti par būtisku rādītāju attiecībā uz Kopienas ražošanas nozarē saražoto PET, ņemot vērā PET tirgus sezonālo raksturu visa gada laikā. Salīdzinājumā ar produkciju krājumi veido aptuveni 5/6 % no produkcijas izlaides.

12.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Krājumi (t)

101 554

110 695

90 422

91 123

Indekss

100

109

89

90

2.12.   Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma

| (177) | Rentabilitāte ir peļņa, ko nodrošina attiecīgā ražojuma tirdzniecība Kopienā. Peļņu no aktīvu kopsummas un naudas plūsmu varēja izmērīt šaurākās ražojumu grupas līmenī, kurā bija ietverts arī līdzīgais ražojums saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu. Turklāt ienākumi no ieguldījumiem ir aprēķināti, ņemot vērā peļņu no aktīvu kopsummas, jo peļņa no aktīvu kopsummas tiek uzskatīta par atbilstošāku tendences analīzei.
  13.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas par tirdzniecību Kopienā | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Peļņa no aktīvu kopsummas | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Naudas plūsma (% no pārdošanas kopapjoma) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(177)

Rentabilitāte ir peļņa, ko nodrošina attiecīgā ražojuma tirdzniecība Kopienā. Peļņu no aktīvu kopsummas un naudas plūsmu varēja izmērīt šaurākās ražojumu grupas līmenī, kurā bija ietverts arī līdzīgais ražojums saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu. Turklāt ienākumi no ieguldījumiem ir aprēķināti, ņemot vērā peļņu no aktīvu kopsummas, jo peļņa no aktīvu kopsummas tiek uzskatīta par atbilstošāku tendences analīzei.

13.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas par tirdzniecību Kopienā

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Peļņa no aktīvu kopsummas

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Naudas plūsma (% no pārdošanas kopapjoma)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (178) | Pēc cenu pieauguma apturēšanas, kas sākās 2002. gadā, un vienlaikus ar liela attiecīgo valstu dempinga importa pieaugumu Kopienas ražošanas nozares finansiālā situācija pasliktinājās un 2003. gadā cieta zaudējumus. Pēc nelielas atgūšanās 2004. gadā sakarā ar ĶTR un Austrālijai piemērotajiem pasākumiem zaudējumi pārskata izmeklēšanas periodā pieauga līdz – 3,2 %. Tādējādi jāpiebilst, ka ir redzama skaidra lejupejoša tendence. |
| --- | --- |

(178)

Pēc cenu pieauguma apturēšanas, kas sākās 2002. gadā, un vienlaikus ar liela attiecīgo valstu dempinga importa pieaugumu Kopienas ražošanas nozares finansiālā situācija pasliktinājās un 2003. gadā cieta zaudējumus. Pēc nelielas atgūšanās 2004. gadā sakarā ar ĶTR un Austrālijai piemērotajiem pasākumiem zaudējumi pārskata izmeklēšanas periodā pieauga līdz – 3,2 %. Tādējādi jāpiebilst, ka ir redzama skaidra lejupejoša tendence.

| (179) | Peļņa no aktīvu kopsummas un naudas plūsma attīstījās līdzīgi, t. i., 2002. gadā uzrādīja relatīvi labu stāvokli, 2003. gadā pasliktinājumu, 2004. gadā nelielu atgūšanos un turpmāku lejupslīdi pārskata izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(179)

Peļņa no aktīvu kopsummas un naudas plūsma attīstījās līdzīgi, t. i., 2002. gadā uzrādīja relatīvi labu stāvokli, 2003. gadā pasliktinājumu, 2004. gadā nelielu atgūšanos un turpmāku lejupslīdi pārskata izmeklēšanas periodā.

2.13.   Kapitālieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

14.   tabula

| | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Indekss | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

PIP

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Indekss

100

133

201

159

| (180) | Ieguldījumi daļēji tika veikti, lai palielinātu jaudu, un daļēji, lai uzlabotu ražošanas procesu. Izdevumu galvenā daļa tika realizēta 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, un tas sakrita ar jaudas palielināšanos un nolūku saglabāt tirgus daļu, ņemot vērā pieaugošo patēriņu. Tomēr pašreizējais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē un Kopienas un pasaules tirgus attīstība PET tirgus kontekstā, ko iezīmē zaudējumi, nebija stimulējošs liekiem ieguldījumiem. Kaut arī dažos apstākļos Kopienas ražotāji ir spējuši palielināt kapitālu (jo īpaši saistītie uzņēmumi), PET rentabilitātes trūkums neveicināja ieguldījumus, un dažos gadījumos lēmums tika atlikts. |
| --- | --- |

(180)

Ieguldījumi daļēji tika veikti, lai palielinātu jaudu, un daļēji, lai uzlabotu ražošanas procesu. Izdevumu galvenā daļa tika realizēta 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, un tas sakrita ar jaudas palielināšanos un nolūku saglabāt tirgus daļu, ņemot vērā pieaugošo patēriņu. Tomēr pašreizējais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē un Kopienas un pasaules tirgus attīstība PET tirgus kontekstā, ko iezīmē zaudējumi, nebija stimulējošs liekiem ieguldījumiem. Kaut arī dažos apstākļos Kopienas ražotāji ir spējuši palielināt kapitālu (jo īpaši saistītie uzņēmumi), PET rentabilitātes trūkums neveicināja ieguldījumus, un dažos gadījumos lēmums tika atlikts.

3.   Secinājumi par Kopienas ražošanas nozares stāvokli

| (181) | Pastāvīgais patēriņa pieaugums, kas daļēji saistīts ar jauniem pieteikumiem (cita starpā alum, vīnam) un daļēji ar patēriņa pieaugumu valstīs, kuras 2004. gadā iestājās ES, piespieda Kopienas ražošanas nozari palielināt jaudu un ražošanas apjomus, lai tādējādi nezaudētu savu tirgus daļu. Lai to paveiktu, 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā notika nozīmīgs pārstrukturēšanas process, kas radīja biežas izmaiņas saistībā ar dažādu ražotāju īpašumtiesībām. Paralēli tika palielināts ražošanas līniju skaits, lai tādējādi neatpaliktu no patēriņa pieauguma un vienlaikus panāktu apjomradītus ietaupījumus. Tādējādi daži ekonomiskie rādītāji, proti, patēriņš, jaudas palielinājums, ražošana, pārdošanas apjoms ES un nodarbinātība, patiešām atbilda pozitīvajām tendencēm. |
| --- | --- |

(181)

Pastāvīgais patēriņa pieaugums, kas daļēji saistīts ar jauniem pieteikumiem (cita starpā alum, vīnam) un daļēji ar patēriņa pieaugumu valstīs, kuras 2004. gadā iestājās ES, piespieda Kopienas ražošanas nozari palielināt jaudu un ražošanas apjomus, lai tādējādi nezaudētu savu tirgus daļu. Lai to paveiktu, 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā notika nozīmīgs pārstrukturēšanas process, kas radīja biežas izmaiņas saistībā ar dažādu ražotāju īpašumtiesībām. Paralēli tika palielināts ražošanas līniju skaits, lai tādējādi neatpaliktu no patēriņa pieauguma un vienlaikus panāktu apjomradītus ietaupījumus. Tādējādi daži ekonomiskie rādītāji, proti, patēriņš, jaudas palielinājums, ražošana, pārdošanas apjoms ES un nodarbinātība, patiešām atbilda pozitīvajām tendencēm.

| (182) | Tomēr visi iepriekšminētie pārstrukturēšanas centieni nevarēja līdzsvarot izejmateriālu cenu pastāvīgo un masīvo ietekmi attiecīgajā periodā. Augstākas izejmateriālu cenas nevarētu ietekmēt pakārtoto nozari tādā mērā, kādā tas būtu nepieciešams, lai saglabātu rentabilitāti noteiktā līmenī. Tas atbilda attiecīgo valstu importa zemajam cenu līmenim, kas skaidri radīja būtisku negatīvu spiedienu uz cenām Kopienas ražošanas nozarē. Tādējādi, neraugoties uz acīmredzamajām pozitīvajām tendencēm attiecībā uz ražošanu, pārdošanu un pārdošanas cenām, kopējā finansiālā situācija Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās, ko atspoguļoja negatīvās tendences attiecībā uz rentabilitāti (no 2,7 % peļņas 2002. gadā līdz 3,2 % zaudējumu pārskata izmeklēšanas periodā), eksporta tirdzniecību, ražošanas izmaksām, peļņu no ieguldījumiem un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(182)

Tomēr visi iepriekšminētie pārstrukturēšanas centieni nevarēja līdzsvarot izejmateriālu cenu pastāvīgo un masīvo ietekmi attiecīgajā periodā. Augstākas izejmateriālu cenas nevarētu ietekmēt pakārtoto nozari tādā mērā, kādā tas būtu nepieciešams, lai saglabātu rentabilitāti noteiktā līmenī. Tas atbilda attiecīgo valstu importa zemajam cenu līmenim, kas skaidri radīja būtisku negatīvu spiedienu uz cenām Kopienas ražošanas nozarē. Tādējādi, neraugoties uz acīmredzamajām pozitīvajām tendencēm attiecībā uz ražošanu, pārdošanu un pārdošanas cenām, kopējā finansiālā situācija Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās, ko atspoguļoja negatīvās tendences attiecībā uz rentabilitāti (no 2,7 % peļņas 2002. gadā līdz 3,2 % zaudējumu pārskata izmeklēšanas periodā), eksporta tirdzniecību, ražošanas izmaksām, peļņu no ieguldījumiem un naudas plūsmu.

| (183) | Tātad, neņemot vērā dažas acīmredzami pozitīvas tendences, kas izriet no zaudējumu rādītājiem, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir tālu no gaidāmajiem līmeņiem, kamēr tā pilnībā atgūsies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma. |
| --- | --- |

(183)

Tātad, neņemot vērā dažas acīmredzami pozitīvas tendences, kas izriet no zaudējumu rādītājiem, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir tālu no gaidāmajiem līmeņiem, kamēr tā pilnībā atgūsies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.

| (184) | Tādējādi var secināt, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojies, salīdzinot ar laiku pirms pasākumu noteikšanas, tomēr joprojām ir ļoti nestabils. Turklāt importa radītais cenu spiediens neļāva Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu pieaugumu tās pārdošanas cenās. |
| --- | --- |

(184)

Tādējādi var secināt, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojies, salīdzinot ar laiku pirms pasākumu noteikšanas, tomēr joprojām ir ļoti nestabils. Turklāt importa radītais cenu spiediens neļāva Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu pieaugumu tās pārdošanas cenās.

4.   Imports no citām valstīm

4.1.   Citas valstis, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi

| (185) | Kā minēts 2. apsvērumā, jāatgādina, ka kopš 2004. gada augusta ir spēkā arī galīgie antidempinga pasākumi, kas noteikti Austrālijas un ĶTR izcelsmes PET importam. |
| --- | --- |

(185)

Kā minēts 2. apsvērumā, jāatgādina, ka kopš 2004. gada augusta ir spēkā arī galīgie antidempinga pasākumi, kas noteikti Austrālijas un ĶTR izcelsmes PET importam.

| (186) | Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no šīm valstīm palielinājās par 12 % (no 65 000 tonnām līdz 73 000 tonnām). Kaut arī 2003. gadā tika konstatēts ievērojams tirgus daļas palielinājums (par 4 procentu punktiem), šī pieaugošā tendence 2004. gadā mainījās, jo importa tirgus daļa samazinājās līdz 2,4 % līmenim. Pārskata izmeklēšanas periodā bija vērojams neliels pieaugums par 0,6 %, ko radīja Ķīnas imports. Galīgo antidempinga maksājumu ietekme ir vērojama kopš 2004. gada. Ja imports no Austrālijas tika pārtraukts pilnībā, tad importa apjomi no Ķīnas nepārtraukti pieauga 2003. gadā par 130 %, 2004. gadā tie samazinājās atbilstīgi pasākumiem, bet pārskata izmeklēšanas periodā atkal pieauga par 47 %. Austrālijas cenas 2003. gadā samazinājās par 7 %, bet 2004. gadā par 6 %. Ķīnas cenas 2003. un 2004. gadā lēnām pieauga, pārskata izmeklēšanas periodā – par 24 %, t. i., no EUR 827 par tonnu līdz EUR 1 022 par tonnu. Visbeidzot jāpiebilst, ka ievērojamie importa apjomi no šīm divām valstīm tika veikti par cenām, kas vienmēr zemākas par Kopienas cenām, tādējādi veicinot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
  15.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrālija |
| Apjoms (tonnās) | 17 179 | 18 727 | 2 842 | — |
| Cena (EUR/t) | 851 | 789 | 741 | — |
| Tirgus daļa | 0,8 % | 0,8 % | 0,1 % | — |
| Ķīnas Tautas Republika |
| Apjoms (tonnās) | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Cena (EUR/t) | 804 | 806 | 827 | 1 022 |
| Tirgus daļa | 2,3 % | 5,9 % | 2,2 % | 3 % |
| Kopapjoms tonnās | 65 054 | 150 070 | 52 520 | 72 814 |
| Kopējā tirgus daļa | 3,1 % | 6,8 % | 2,4 % | 3 % |

(186)

Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no šīm valstīm palielinājās par 12 % (no 65 000 tonnām līdz 73 000 tonnām). Kaut arī 2003. gadā tika konstatēts ievērojams tirgus daļas palielinājums (par 4 procentu punktiem), šī pieaugošā tendence 2004. gadā mainījās, jo importa tirgus daļa samazinājās līdz 2,4 % līmenim. Pārskata izmeklēšanas periodā bija vērojams neliels pieaugums par 0,6 %, ko radīja Ķīnas imports. Galīgo antidempinga maksājumu ietekme ir vērojama kopš 2004. gada. Ja imports no Austrālijas tika pārtraukts pilnībā, tad importa apjomi no Ķīnas nepārtraukti pieauga 2003. gadā par 130 %, 2004. gadā tie samazinājās atbilstīgi pasākumiem, bet pārskata izmeklēšanas periodā atkal pieauga par 47 %. Austrālijas cenas 2003. gadā samazinājās par 7 %, bet 2004. gadā par 6 %. Ķīnas cenas 2003. un 2004. gadā lēnām pieauga, pārskata izmeklēšanas periodā – par 24 %, t. i., no EUR 827 par tonnu līdz EUR 1 022 par tonnu. Visbeidzot jāpiebilst, ka ievērojamie importa apjomi no šīm divām valstīm tika veikti par cenām, kas vienmēr zemākas par Kopienas cenām, tādējādi veicinot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

15.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Austrālija

Apjoms (tonnās)

17 179

18 727

2 842

—

Cena (EUR/t)

851

789

741

—

Tirgus daļa

0,8 %

0,8 %

0,1 %

—

Ķīnas Tautas Republika

Apjoms (tonnās)

47 875

131 343

49 678

72 814

Cena (EUR/t)

804

806

827

1 022

Tirgus daļa

2,3 %

5,9 %

2,2 %

3 %

Kopapjoms tonnās

65 054

150 070

52 520

72 814

Kopējā tirgus daļa

3,1 %

6,8 %

2,4 %

3 %

4.2.   Citas iepriekš neminētas trešās valstis

| (187) | Šajos rādītājos principā ir jāiekļauj arī Korejas Republikas imports, kas nebija par dempinga cenām. Taču konfidencialitātes apsvērumu dēļ tas ir apzināti izslēgts. Tomēr šīs tendences attīstība būtībā būtu tāda pati, ja tiktu ietverti dati par Korejas Republikas importu, kas nebija par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(187)

Šajos rādītājos principā ir jāiekļauj arī Korejas Republikas imports, kas nebija par dempinga cenām. Taču konfidencialitātes apsvērumu dēļ tas ir apzināti izslēgts. Tomēr šīs tendences attīstība būtībā būtu tāda pati, ja tiktu ietverti dati par Korejas Republikas importu, kas nebija par dempinga cenām.

| (188) | No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam kopējais citu valstu izcelsmes PET importa apjoms palielinājās par 136 %, sasniedzot 174 000 tonnas. To tirgus daļa ES attiecīgajā periodā palielinājās no 3,6 % līdz 7,1 %. Šīs tendences ir attēlotas turpmāk sniegtajā tabulā.
  16.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopapjoms (tonnās), no kura: | 73 549 | 119 973 | 182 687 | 173 597 |
| Pakistānai | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| ASV | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Meksikai | 1 476 | 20 | 32 112 | 20 501 |
| Turcijai | 7 208 | 17 001 | 24 032 | 15 374 |
| Citām | 15 737 | 3 639 | 21 655 | 13 903 |
| Tirgus daļa | 3,6 % | 5,4 % | 8,2 % | 7,1 % |

(188)

No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam kopējais citu valstu izcelsmes PET importa apjoms palielinājās par 136 %, sasniedzot 174 000 tonnas. To tirgus daļa ES attiecīgajā periodā palielinājās no 3,6 % līdz 7,1 %. Šīs tendences ir attēlotas turpmāk sniegtajā tabulā.

16.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Kopapjoms (tonnās), no kura:

73 549

119 973

182 687

173 597

Pakistānai

28 558

83 208

55 125

73 426

ASV

20 570

16 105

49 763

50 393

Meksikai

1 476

20

32 112

20 501

Turcijai

7 208

17 001

24 032

15 374

Citām

15 737

3 639

21 655

13 903

Tirgus daļa

3,6 %

5,4 %

8,2 %

7,1 %

| (189) | Imports no Pakistānas attiecīgajā periodā pieauga par 157 %, jo īpaši pēc procedūras izbeigšanas 2004. gadā, kas bija pret to uzsākta. Imports no Savienotajām Valstīm ievērojami pieauga, t. i., par 144 %, pārskata izmeklēšanas periodā sasniedzot 50 000 tonnas. Imports no Meksikas pieauga no 1 500 tonnām 2002. gadā līdz 20 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā, kas veidoja 1 390 % palielinājumu. Ciktāl tas attiecas uz Turciju, tās imports būtiski pieauga laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam (par 244 %), bet pārskata izmeklēšanas periodā samazinājās par 36 %. Attiecībā uz cenām ir svarīgi norādīt, ka cenas importam no Savienotajām Valstīm, Meksikas un Turcijas palielinājās un bija augstākas par cita importa cenām un arī Kopienas ražošanas nozares cenām. Turklāt iespējams, ka ASV imports attiecas uz PET G, kas ir īpašs PET paveids ar augstākām viskozitātes prasībām un kas pārdots vidēji par 50 % vairāk nekā parastais PET. Importa cenas Pakistānai bija mazākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām cenām laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam. Pārskata izmeklēšanas periodā Pakistānas importa cenas palielinājās līdz Kopienas ražošanas nozares līmenim. Tādējādi var uzskatīt, ka šie ievedumi nevarēja ietekmēt stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(189)

Imports no Pakistānas attiecīgajā periodā pieauga par 157 %, jo īpaši pēc procedūras izbeigšanas 2004. gadā, kas bija pret to uzsākta. Imports no Savienotajām Valstīm ievērojami pieauga, t. i., par 144 %, pārskata izmeklēšanas periodā sasniedzot 50 000 tonnas. Imports no Meksikas pieauga no 1 500 tonnām 2002. gadā līdz 20 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā, kas veidoja 1 390 % palielinājumu. Ciktāl tas attiecas uz Turciju, tās imports būtiski pieauga laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam (par 244 %), bet pārskata izmeklēšanas periodā samazinājās par 36 %. Attiecībā uz cenām ir svarīgi norādīt, ka cenas importam no Savienotajām Valstīm, Meksikas un Turcijas palielinājās un bija augstākas par cita importa cenām un arī Kopienas ražošanas nozares cenām. Turklāt iespējams, ka ASV imports attiecas uz PET G, kas ir īpašs PET paveids ar augstākām viskozitātes prasībām un kas pārdots vidēji par 50 % vairāk nekā parastais PET. Importa cenas Pakistānai bija mazākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām cenām laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam. Pārskata izmeklēšanas periodā Pakistānas importa cenas palielinājās līdz Kopienas ražošanas nozares līmenim. Tādējādi var uzskatīt, ka šie ievedumi nevarēja ietekmēt stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

5.   Kopienas ražošanas nozares eksports

| (190) | Eksporta aktivitātes Kopienas ražošanas nozarē uzrādīja negatīvu tendenci attiecīgajā periodā, t. i., samazinājumu no 7,9 % līdz 4,9 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma. Tikai 2003. gadā Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti ievērojami uzlabojās, kas, iespējams, bija saistīts ar zemajām ES pārdošanas cenām. Tomēr pārskata izmeklēšanas periodā tie bija mazāk nekā 5 % no pārdošanas kopapjoma. Jāpiebilst, ka eksporta cenas pastāvīgi bija augstākas par ES pārdošanas cenām.
  17.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportam pārdotie apjomi (tonnās) | 111 381 | 141 627 | 97 686 | 82 388 |
| Indekss | 100 | 127 | 87 | 74 |
| % no pārdošanas kopapjoma | 7,9 % | 9,6 % | 6,3 % | 4,9 % |
| Cena par tonnu | 959 | 942 | 1 026 | 1 096 |
| Indekss | 100 | 98 | 107 | 114 |

(190)

Eksporta aktivitātes Kopienas ražošanas nozarē uzrādīja negatīvu tendenci attiecīgajā periodā, t. i., samazinājumu no 7,9 % līdz 4,9 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma. Tikai 2003. gadā Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti ievērojami uzlabojās, kas, iespējams, bija saistīts ar zemajām ES pārdošanas cenām. Tomēr pārskata izmeklēšanas periodā tie bija mazāk nekā 5 % no pārdošanas kopapjoma. Jāpiebilst, ka eksporta cenas pastāvīgi bija augstākas par ES pārdošanas cenām.

17.   tabula

2002

2003

2004

IP

Eksportam pārdotie apjomi (tonnās)

111 381

141 627

97 686

82 388

Indekss

100

127

87

74

% no pārdošanas kopapjoma

7,9 %

9,6 %

6,3 %

4,9 %

Cena par tonnu

959

942

1 026

1 096

Indekss

100

98

107

114

H.   SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBU

| (191) | Kā iepriekš secināts, ražotājiem eksportētājiem Indijā, Indonēzijā, Taizemē, Korejas Republikā, Taivānā un Malaizijā ir iespējas palielināt savus eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(191)

Kā iepriekš secināts, ražotājiem eksportētājiem Indijā, Indonēzijā, Taizemē, Korejas Republikā, Taivānā un Malaizijā ir iespējas palielināt savus eksporta apjomus uz Kopienas tirgu.

| (192) | CIF eksporta cenas Indijas, Taizemes un Malaizijas izcelsmes PET bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Tomēr atšķirība nebija liela, kas ļauj secināt, ka tad, ja nebūtu antidempinga maksājumu, šīs valstis varētu izdarīt pat lielāku cenu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozari. Turklāt cenas Korejas Republikā, Taivānas un Indonēzijas importam Kopienā bija zemākas par Kopienas cenām. Atšķirība bija neliela Korejas Republikai un Taivānai (3 līdz 4 %), bet liela Indonēzijas gadījumā (27 %). Tādējādi tā ir skaidra norāde uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(192)

CIF eksporta cenas Indijas, Taizemes un Malaizijas izcelsmes PET bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Tomēr atšķirība nebija liela, kas ļauj secināt, ka tad, ja nebūtu antidempinga maksājumu, šīs valstis varētu izdarīt pat lielāku cenu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozari. Turklāt cenas Korejas Republikā, Taivānas un Indonēzijas importam Kopienā bija zemākas par Kopienas cenām. Atšķirība bija neliela Korejas Republikai un Taivānai (3 līdz 4 %), bet liela Indonēzijas gadījumā (27 %). Tādējādi tā ir skaidra norāde uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

| (193) | Kā norādīts iepriekš, stāvokli Kopienas ražošanas nozarē arī ievērojami ietekmēja imports no ĶTR. Šā importa cenas bija zemākas par Kopienas cenu (EUR 1 022 par tonnu salīdzinājumā ar EUR 1 058 Kopienā). Turklāt imports no ĶTR sasniedza 73 000 tonnas, kas pārskata izmeklēšanas periodā veidoja tirgus daļu 3 % apmērā. |
| --- | --- |

(193)

Kā norādīts iepriekš, stāvokli Kopienas ražošanas nozarē arī ievērojami ietekmēja imports no ĶTR. Šā importa cenas bija zemākas par Kopienas cenu (EUR 1 022 par tonnu salīdzinājumā ar EUR 1 058 Kopienā). Turklāt imports no ĶTR sasniedza 73 000 tonnas, kas pārskata izmeklēšanas periodā veidoja tirgus daļu 3 % apmērā.

| (194) | Attiecībā uz importa no attiecīgajām valstīm apjomiem var secināt, ka pastāv iespējamība, ka šie apjomi būtiski palielināsies sakarā ar attiecīgajās valstīs pieejamo kopējo ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, kā paskaidrots 196. apsvērumā. |
| --- | --- |

(194)

Attiecībā uz importa no attiecīgajām valstīm apjomiem var secināt, ka pastāv iespējamība, ka šie apjomi būtiski palielināsies sakarā ar attiecīgajās valstīs pieejamo kopējo ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, kā paskaidrots 196. apsvērumā.

| (195) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka importa cenas, iespējams, Kopienas tirgū būtu zemākas, ja nebūtu antidempinga pasākumu, jo šo valstu ražotāji, iespējams, censtos atgūt zaudētās tirgus daļas vai arī palielināt savas esošās tirgus daļas. Šādas cenu tendences kopā ar attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju spēju realizēt ievērojamus PET daudzumus Kopienas tirgū, pilnīgi iespējams, ietekmēs cenu spiediena tendences pastiprināšanos tirgū, un gaidāms, ka tas negatīvi ietekmēs stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(195)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka importa cenas, iespējams, Kopienas tirgū būtu zemākas, ja nebūtu antidempinga pasākumu, jo šo valstu ražotāji, iespējams, censtos atgūt zaudētās tirgus daļas vai arī palielināt savas esošās tirgus daļas. Šādas cenu tendences kopā ar attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju spēju realizēt ievērojamus PET daudzumus Kopienas tirgū, pilnīgi iespējams, ietekmēs cenu spiediena tendences pastiprināšanos tirgū, un gaidāms, ka tas negatīvi ietekmēs stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

| (196) | Šajā sakarā jāatgādina, ka visās sešās attiecīgajās valstīs tika konstatēts ievērojams daudzums neizmantotās ražošanas jaudas – no 37 000 tonnām Malaizijā līdz 400 000 tonnām Taivānā, kopā sastādot aptuveni 1 miljonu tonnu, t. i., 45 % no Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudas. Turklāt importa cenas attiecīgajā laikposmā nedaudz svārstījās virs vai zem Kopienas cenām. Taivānas, proti, valsts ar daudz lielāku neizmantoto ražošanas jaudu, izcelsmes importa cenas laikā, kad bija spēkā antidempinga pasākumi, samazinājās zem Kopienas cenu līmeņa. Turklāt Kopienā dominējošais cenu līmenis padara ES par pievilcīgu tirgu. Tādējādi var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atļautu pārtraukt, attiecīgo valstu ražotājiem būtu spēcīgs stimuls novirzīt savus pārdošanas apjomus uz ES tirgu par zemām cenām. |
| --- | --- |

(196)

Šajā sakarā jāatgādina, ka visās sešās attiecīgajās valstīs tika konstatēts ievērojams daudzums neizmantotās ražošanas jaudas – no 37 000 tonnām Malaizijā līdz 400 000 tonnām Taivānā, kopā sastādot aptuveni 1 miljonu tonnu, t. i., 45 % no Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudas. Turklāt importa cenas attiecīgajā laikposmā nedaudz svārstījās virs vai zem Kopienas cenām. Taivānas, proti, valsts ar daudz lielāku neizmantoto ražošanas jaudu, izcelsmes importa cenas laikā, kad bija spēkā antidempinga pasākumi, samazinājās zem Kopienas cenu līmeņa. Turklāt Kopienā dominējošais cenu līmenis padara ES par pievilcīgu tirgu. Tādējādi var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atļautu pārtraukt, attiecīgo valstu ražotājiem būtu spēcīgs stimuls novirzīt savus pārdošanas apjomus uz ES tirgu par zemām cenām.

| (197) | Turklāt informācija, kas nesen tapa publiski pieejama, liecina, ka saskaņā ar pārskatu Bulgārijas un Rumānijas uzņēmēji ir iepirkuši neparasti lielus daudzumus PET granulu no Āzijas valstīm. Nosūtīšana bija paredzēta 2006. gada novembrī un decembrī. Šī informācija norāda uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību Kopienas ražošanas nozarē, jo skaidri redzams, ka tad, ja nebūs antidempinga pasākumu, Kopienas tirgū būs ievērojami vairāk ievedumu no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(197)

Turklāt informācija, kas nesen tapa publiski pieejama, liecina, ka saskaņā ar pārskatu Bulgārijas un Rumānijas uzņēmēji ir iepirkuši neparasti lielus daudzumus PET granulu no Āzijas valstīm. Nosūtīšana bija paredzēta 2006. gada novembrī un decembrī. Šī informācija norāda uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību Kopienas ražošanas nozarē, jo skaidri redzams, ka tad, ja nebūs antidempinga pasākumu, Kopienas tirgū būs ievērojami vairāk ievedumu no attiecīgajām valstīm.

| (198) | Kā atklāts iepriekš, kaut arī stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir mazliet uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kāds bija pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir viegli ietekmējams un nestabils. Iespējams, ka tad, ja Kopienas ražošanas nozari ietekmētu imports par dempinga cenām vēl lielākos apjomos no attiecīgajām valstīm, tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos un, visticamāk, būtu arī peļņas zaudējumi. Tādējādi, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka pret Indiju, Indonēziju, Taizemi, Korejas Republiku, Taivānu un Malaiziju vērstie pasākumi, iespējams, izraisītu Kopienas ražošanas nozarē kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(198)

Kā atklāts iepriekš, kaut arī stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir mazliet uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kāds bija pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir viegli ietekmējams un nestabils. Iespējams, ka tad, ja Kopienas ražošanas nozari ietekmētu imports par dempinga cenām vēl lielākos apjomos no attiecīgajām valstīm, tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos un, visticamāk, būtu arī peļņas zaudējumi. Tādējādi, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka pret Indiju, Indonēziju, Taizemi, Korejas Republiku, Taivānu un Malaiziju vērstie pasākumi, iespējams, izraisītu Kopienas ražošanas nozarē kaitējuma atkārtošanos.

I.   KOPIENAS INTERESES

1.   Ievads

| (199) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu noteikšana tika balstīta uz visu dažādo iesaistīto interešu novērtējumu. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir tādas situācijas analīze, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā un tādējādi ļauj izvērtēt šo antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz attiecīgajām pusēm. |
| --- | --- |

(199)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu noteikšana tika balstīta uz visu dažādo iesaistīto interešu novērtējumu. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir tādas situācijas analīze, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā un tādējādi ļauj izvērtēt šo antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz attiecīgajām pusēm.

| (200) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(200)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (201) | Kā norādīts iepriekš, pastāv reāla iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, atkārtosies zaudējumus radošs dempings. Visi Kopienas ražotāji, izņemot divus, pilnībā sadarbojās un pauda savu atbalstu spēkā esošajiem pasākumiem. Viens no Kopienas ražotājiem, kas saistīts ar vienu no Korejas Republikas eksportētājiem, arī ir paudis atbalstu šiem pasākumiem. Tomēr var uzskatīt, ka tā mātesuzņēmums veic eksportu par nulles nodokli. |
| --- | --- |

(201)

Kā norādīts iepriekš, pastāv reāla iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, atkārtosies zaudējumus radošs dempings. Visi Kopienas ražotāji, izņemot divus, pilnībā sadarbojās un pauda savu atbalstu spēkā esošajiem pasākumiem. Viens no Kopienas ražotājiem, kas saistīts ar vienu no Korejas Republikas eksportētājiem, arī ir paudis atbalstu šiem pasākumiem. Tomēr var uzskatīt, ka tā mātesuzņēmums veic eksportu par nulles nodokli.

| (202) | Antidempinga pasākumu turpināšanās attiecībā uz attiecīgo valstu importu palielinās Kopienas ražošanas nozares izredzes sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni. Vēl svarīgāk – tas novērsīs iespēju, ka Kopienas ražošanas nozare varētu tikt izstumta no tirgus. Pastāv liela iespējamība, ka varētu būt zaudējumus radošs dempings lielos apmēros, ar kuriem Kopienas ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare turpinātu gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas, jo īpaši tāpēc, ka tagad ir jauni pasākumi, kas piemēroti Austrālijas un ĶTR izcelsmes importam. |
| --- | --- |

(202)

Antidempinga pasākumu turpināšanās attiecībā uz attiecīgo valstu importu palielinās Kopienas ražošanas nozares izredzes sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni. Vēl svarīgāk – tas novērsīs iespēju, ka Kopienas ražošanas nozare varētu tikt izstumta no tirgus. Pastāv liela iespējamība, ka varētu būt zaudējumus radošs dempings lielos apmēros, ar kuriem Kopienas ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare turpinātu gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas, jo īpaši tāpēc, ka tagad ir jauni pasākumi, kas piemēroti Austrālijas un ĶTR izcelsmes importam.

3.   Importētāju intereses

| (203) | Komisija izsūtīja anketas 18 attiecīgā ražojuma importētājiem/tirgotājiem. Tomēr sadarbība no to importētāju/tirgotāju puses, kuri iepērk galvenokārt no attiecīgajām valstīm un veido aptuveni 5 % no ES patēriņa, bija ļoti neliela. Tikai viens importētājs/tirgotājs sniedza informāciju, un lielākā daļa tā iepirkumu tika veikti no Kopienas ražošanas nozares. Tikai nelieli daudzumi bija no attiecīgajām valstīm vai no citām eksportētājvalstīm. Šis importētājs/tirgotājs dod priekšroku tirgum, kurā ir spēkā nodoklis ar nulles likmi, kaut arī šobrīd uzrāda labus finanšu rezultātus. Paturot prātā, ka spēkā esošie pasākumi būtiski neietekmēja importētājus, jāsecina, ka pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanai attiecībā uz Indijas, Indonēzijas, Taizemes, Malaizijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes importu nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz Kopienas importētāju stāvokli. |
| --- | --- |

(203)

Komisija izsūtīja anketas 18 attiecīgā ražojuma importētājiem/tirgotājiem. Tomēr sadarbība no to importētāju/tirgotāju puses, kuri iepērk galvenokārt no attiecīgajām valstīm un veido aptuveni 5 % no ES patēriņa, bija ļoti neliela. Tikai viens importētājs/tirgotājs sniedza informāciju, un lielākā daļa tā iepirkumu tika veikti no Kopienas ražošanas nozares. Tikai nelieli daudzumi bija no attiecīgajām valstīm vai no citām eksportētājvalstīm. Šis importētājs/tirgotājs dod priekšroku tirgum, kurā ir spēkā nodoklis ar nulles likmi, kaut arī šobrīd uzrāda labus finanšu rezultātus. Paturot prātā, ka spēkā esošie pasākumi būtiski neietekmēja importētājus, jāsecina, ka pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanai attiecībā uz Indijas, Indonēzijas, Taizemes, Malaizijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes importu nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz Kopienas importētāju stāvokli.

4.   Pārstrādes uzņēmumu/lietotāju intereses

| (204) | Komisija izsūtīja anketas visiem 47 zināmajiem pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza tikai desmit pārstrādes uzņēmumi/lietotāji, kas kopumā veidoja zemu reprezentativitāti. |
| --- | --- |

(204)

Komisija izsūtīja anketas visiem 47 zināmajiem pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza tikai desmit pārstrādes uzņēmumi/lietotāji, kas kopumā veidoja zemu reprezentativitāti.

| (205) | Saskaņā ar informāciju par iepirkumiem, kas sniegta to atbildēs uz anketas jautājumiem, pārstrādes uzņēmųmi/lietotāji, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas periodā pārstāvēja aptuveni 20 % no Kopienas kopējā PET patēriņa. Pārskata izmeklēšanas periodā tie iepirka 95 % PET no Kopienas ražotājiem, bet atlikušo daļu ieguva no to valstu izcelsmes importa, kas nav šajos pārskatos iesaistītās valstis. Tika izteikti vairāki argumenti pret maksājumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(205)

Saskaņā ar informāciju par iepirkumiem, kas sniegta to atbildēs uz anketas jautājumiem, pārstrādes uzņēmųmi/lietotāji, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas periodā pārstāvēja aptuveni 20 % no Kopienas kopējā PET patēriņa. Pārskata izmeklēšanas periodā tie iepirka 95 % PET no Kopienas ražotājiem, bet atlikušo daļu ieguva no to valstu izcelsmes importa, kas nav šajos pārskatos iesaistītās valstis. Tika izteikti vairāki argumenti pret maksājumu noteikšanu.

| (206) | Pieci pārstrādes uzņēmumi (kas pārstrādā PET granulas sagatavēs un pudeļu kategorijās un kas sastāda 10 % no patēriņa) sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. PET granulu izmaksas veido 55 % no to galaproduktu izmaksām (galvenokārt sagataves). Konstatēts, ka tie importē nelielus daudzumus no attiecīgajām valstīm un citām trešām valstīm. Tomēr tie iebilst pret maksājumu noteikšanu, uzskatot, ka pasākumu paildzināšana varētu izraisīt mākslīgu cenu palielinājumu Eiropā. |
| --- | --- |

(206)

Pieci pārstrādes uzņēmumi (kas pārstrādā PET granulas sagatavēs un pudeļu kategorijās un kas sastāda 10 % no patēriņa) sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. PET granulu izmaksas veido 55 % no to galaproduktu izmaksām (galvenokārt sagataves). Konstatēts, ka tie importē nelielus daudzumus no attiecīgajām valstīm un citām trešām valstīm. Tomēr tie iebilst pret maksājumu noteikšanu, uzskatot, ka pasākumu paildzināšana varētu izraisīt mākslīgu cenu palielinājumu Eiropā.

| (207) | Pieci patērētāji, kas sastāda aptuveni 10 % no patēriņa, sniedza nepilnīgus datus. Lielāko patērētāju zemais sadarbības līmenis, iespējams, ir saistīts ar to, ka pēdējā izmeklēšana saistībā ar importu no ĶTR, Austrālijas un Pakistānas notika pirms tikai diviem gadiem. PET izmaksas sastāda aptuveni 6/7 % no kopējām izmaksām un tāpēc ir drīzāk ierobežotas. Kaut gan tie nav uzrādījuši importu no attiecīgajām valstīm, tie tāpat kā pārstrādes uzņēmumi iebilst pret maksājumu noteikšanu, uzskatot, ka pasākumi varētu izraisīt mākslīgu cenu palielinājumu Eiropā. |
| --- | --- |

(207)

Pieci patērētāji, kas sastāda aptuveni 10 % no patēriņa, sniedza nepilnīgus datus. Lielāko patērētāju zemais sadarbības līmenis, iespējams, ir saistīts ar to, ka pēdējā izmeklēšana saistībā ar importu no ĶTR, Austrālijas un Pakistānas notika pirms tikai diviem gadiem. PET izmaksas sastāda aptuveni 6/7 % no kopējām izmaksām un tāpēc ir drīzāk ierobežotas. Kaut gan tie nav uzrādījuši importu no attiecīgajām valstīm, tie tāpat kā pārstrādes uzņēmumi iebilst pret maksājumu noteikšanu, uzskatot, ka pasākumi varētu izraisīt mākslīgu cenu palielinājumu Eiropā.

| (208) | Uzskatot, ka pakārtotajā ražošanā ir visai labs finansiālais stāvoklis pretstatā pakārtotajai ražošanai Kopienas ražošanas nozarē, neviens pārstrādes uzņēmums/patērētājs neapgalvoja, ka pašreizējo maksājumu saglabāšana varētu izraisīt darb vietu zaudējumus vai ražotņu pārvietošanu uz ārvalstīm. |
| --- | --- |

(208)

Uzskatot, ka pakārtotajā ražošanā ir visai labs finansiālais stāvoklis pretstatā pakārtotajai ražošanai Kopienas ražošanas nozarē, neviens pārstrādes uzņēmums/patērētājs neapgalvoja, ka pašreizējo maksājumu saglabāšana varētu izraisīt darb vietu zaudējumus vai ražotņu pārvietošanu uz ārvalstīm.

| (209) | Attiecībā uz produkcijas izlaidi Kopienas ražošanas nozare pielāgoja savus apjomus, lai panāktu atbilstību pieaugošajam patēriņam, un tādējādi ir ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares neizmantotā jauda varētu pilnībā nosegt importa apjomu. |
| --- | --- |

(209)

Attiecībā uz produkcijas izlaidi Kopienas ražošanas nozare pielāgoja savus apjomus, lai panāktu atbilstību pieaugošajam patēriņam, un tādējādi ir ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares neizmantotā jauda varētu pilnībā nosegt importa apjomu.

| (210) | Paturot prātā, ka pastāv arī papildu piegādes avoti, kuros nav antidempinga pasākumu, proti, Meksika, Turcija, ASV, Brazīlija, Pakistāna, Irāna, Saūda Arābija, patērētāji Kopienā varētu paļauties (vai pāriet pie) uz dažādiem attiecīgā ražojuma piegādātājiem. |
| --- | --- |

(210)

Paturot prātā, ka pastāv arī papildu piegādes avoti, kuros nav antidempinga pasākumu, proti, Meksika, Turcija, ASV, Brazīlija, Pakistāna, Irāna, Saūda Arābija, patērētāji Kopienā varētu paļauties (vai pāriet pie) uz dažādiem attiecīgā ražojuma piegādātājiem.

| (211) | Attiecībā uz lietotāju nozares darbību izmeklēšana liecina, ka attiecīgajā periodā lietotāji, kas sadarbojās, palielināja savu apgrozījumu, saglabāja stabilu nodarbinātību un uzlaboja kopējo rentabilitāti. Tāpēc tika konstatēts, ka antidempinga pasākumi nav tos negatīvi ietekmējuši. |
| --- | --- |

(211)

Attiecībā uz lietotāju nozares darbību izmeklēšana liecina, ka attiecīgajā periodā lietotāji, kas sadarbojās, palielināja savu apgrozījumu, saglabāja stabilu nodarbinātību un uzlaboja kopējo rentabilitāti. Tāpēc tika konstatēts, ka antidempinga pasākumi nav tos negatīvi ietekmējuši.

| (212) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšana attiecībā uz Indijas, Indonēzijas, Taizemes, Malaizijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes importu nerada būtisku negatīvu ietekmi uz lietotāju stāvokli Kopienā. |
| --- | --- |

(212)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšana attiecībā uz Indijas, Indonēzijas, Taizemes, Malaizijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes importu nerada būtisku negatīvu ietekmi uz lietotāju stāvokli Kopienā.

5.   Piegādātāju intereses

| (213) | Izejmateriālu (monoetilēnglikola (MEG), attīrītas tereftalskābes (PTA), DTM un izoftalskābes (IPA), kas visas ir naftas ķīmijas produktu atvasinājumi) piegādātāji skaidri pauda savu atbalstu pasākumiem. Tie gūtu labumu no tā, ka Kopienas ražošanas nozare, ļoti iespējams, spētu atgūties no dempinga sekām un tādējādi uzlabotu savu darbību. |
| --- | --- |

(213)

Izejmateriālu (monoetilēnglikola (MEG), attīrītas tereftalskābes (PTA), DTM un izoftalskābes (IPA), kas visas ir naftas ķīmijas produktu atvasinājumi) piegādātāji skaidri pauda savu atbalstu pasākumiem. Tie gūtu labumu no tā, ka Kopienas ražošanas nozare, ļoti iespējams, spētu atgūties no dempinga sekām un tādējādi uzlabotu savu darbību.

6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (214) | Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, var secināt, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(214)

Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, var secināt, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

J.   ATTIECĪBA STARP ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM UN KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

| (215) | Attiecībā uz vienu eksportētājvalsti, proti, Indiju, ir veikta paralēla izmeklēšana saistībā ar kompensācijas pasākumu termiņa beigšanos (sk. 10. apsvērumu). Šī izmeklēšana apstiprināja nepieciešamību turpināt šādu pasākumu piemērošanu nemainīgā līmenī. Pašreizējā izmeklēšanā tika secināts, ka Indijas eksportam piemērotie antidempinga pasākumi ir jāatstāj spēkā nemainīti. Šajā sakarā jāatsaucas uz Regulas (EK) Nr. 2604/2000 125. apsvērumu. Tā kā pasākumi, kas ieteikti PET eksportam no Indijas, paliek nemainīgi, no tā izriet, ka ir ievērots antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 2026/97 24. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(215)

Attiecībā uz vienu eksportētājvalsti, proti, Indiju, ir veikta paralēla izmeklēšana saistībā ar kompensācijas pasākumu termiņa beigšanos (sk. 10. apsvērumu). Šī izmeklēšana apstiprināja nepieciešamību turpināt šādu pasākumu piemērošanu nemainīgā līmenī. Pašreizējā izmeklēšanā tika secināts, ka Indijas eksportam piemērotie antidempinga pasākumi ir jāatstāj spēkā nemainīti. Šajā sakarā jāatsaucas uz Regulas (EK) Nr. 2604/2000 125. apsvērumu. Tā kā pasākumi, kas ieteikti PET eksportam no Indijas, paliek nemainīgi, no tā izriet, ka ir ievērots antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 2026/97 24. panta 1. punkts.

K.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (216) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus, tas ir, vajadzības gadījumā to līmeņus attiecīgi pielāgot. Tām tika arī dots termiņš, lai izteiktu komentārus un prasījumus pēc izklāstītās informācijas nosūtīšanas. Jo īpaši viens Indijas eksportētājs apgalvoja, ka pat tad, ja pasākumu nebūs, maz ticams, ka Indija pārorientēs pārdošanas apjomus uz Kopienu. Šis eksportētājs apgalvoja, ka jauno valstu tirgi ir pievilcīgāki nekā Kopienas tirgus, ka ātri palielinās pieprasījums pēc Indijas ražojumiem un ka tāpēc nav rezerves jaudas. Tomēr jāņem vērā, ka, neskatoties uz pieprasījuma palielināšanos Indijas tirgū, veicot izmeklēšanu uzņēmumu līmenī, tika konstatēta lieka jauda, kas pārsniedza pieprasījuma palielinājumu Indijas tirgū, kā to arī apliecināja 74. apsvērumā minētais tirgus izpētes ziņojums. Tāpēc jāsecina, ka neviens no saņemtajiem komentāriem nebija tāds, lai izmainītu šajā regulā ietvertos secinājumus. |
| --- | --- |

(216)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus, tas ir, vajadzības gadījumā to līmeņus attiecīgi pielāgot. Tām tika arī dots termiņš, lai izteiktu komentārus un prasījumus pēc izklāstītās informācijas nosūtīšanas. Jo īpaši viens Indijas eksportētājs apgalvoja, ka pat tad, ja pasākumu nebūs, maz ticams, ka Indija pārorientēs pārdošanas apjomus uz Kopienu. Šis eksportētājs apgalvoja, ka jauno valstu tirgi ir pievilcīgāki nekā Kopienas tirgus, ka ātri palielinās pieprasījums pēc Indijas ražojumiem un ka tāpēc nav rezerves jaudas. Tomēr jāņem vērā, ka, neskatoties uz pieprasījuma palielināšanos Indijas tirgū, veicot izmeklēšanu uzņēmumu līmenī, tika konstatēta lieka jauda, kas pārsniedza pieprasījuma palielinājumu Indijas tirgū, kā to arī apliecināja 74. apsvērumā minētais tirgus izpētes ziņojums. Tāpēc jāsecina, ka neviens no saņemtajiem komentāriem nebija tāds, lai izmainītu šajā regulā ietvertos secinājumus.

| (217) | No iepriekšminētā izriet, ka antidempinga maksājumi tiek saglabāti, proti, to līmeņi vajadzības gadījumā tiek attiecīgi pielāgoti, |
| --- | --- |

(217)

No iepriekšminētā izriet, ka antidempinga maksājumi tiek saglabāti, proti, to līmeņi vajadzības gadījumā tiek attiecīgi pielāgoti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kam atbilst KN kods 3907 60 20 un kura izcelsme ir Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē.

2.   Izņemot 2. pantā paredzētos gadījumus, antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk minēto uzņēmumu izgatavoto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums
  (EUR/t) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 130,8 | A182 |
| Indija | Reliance Industries Ltd | 181,7 | A181 |
| Indija | SENPET Ltd | 200,9 | A183 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| Indija | Visi pārējie uzņēmumi | 181,7 | A999 |
| Indonēzija | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonēzija | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonēzija | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonēzija | Visi pārējie uzņēmumi | 187,7 | A999 |
| Malaizija | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malaizija | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malaizija | Visi pārējie uzņēmumi | 160,1 | A999 |
| Korejas Republika | SK Chemicals grupa: | | |
| SK Chemicals Co., Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | A196 |
| Korejas Republika | KP Chemicals grupa: | | |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemicals Corp. | 0 | A195 |
| Korejas Republika | Visi pārējie uzņēmumi | 148,3 | A999 |
| Taivāna | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taivāna | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taivāna | Visi pārējie uzņēmumi | 143,4 | A999 |
| Taizeme | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Taizeme | Indo Pet (Thailand) Ltd. | 83,2 | A468 |
| Taizeme | Visi pārējie uzņēmumi | 83,2 | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

(EUR/t)

TARIC papildu kods

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

130,8

A182

Indija

Reliance Industries Ltd

181,7

A181

Indija

SENPET Ltd

200,9

A183

Indija

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

Indija

Visi pārējie uzņēmumi

181,7

A999

Indonēzija

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonēzija

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonēzija

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonēzija

Visi pārējie uzņēmumi

187,7

A999

Malaizija

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malaizija

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malaizija

Visi pārējie uzņēmumi

160,1

A999

Korejas Republika

SK Chemicals grupa:

SK Chemicals Co., Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

A196

Korejas Republika

KP Chemicals grupa:

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemicals Corp.

0

A195

Korejas Republika

Visi pārējie uzņēmumi

148,3

A999

Taivāna

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taivāna

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taivāna

Visi pārējie uzņēmumi

143,4

A999

Taizeme

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Taizeme

Indo Pet (Thailand) Ltd.

83,2

A468

Taizeme

Visi pārējie uzņēmumi

83,2

A999

3.   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms ievešanas laišanai brīvā apgrozījumā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar 145. pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (10), antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšminētajām summām, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.

4.   Neatkarīgi no šā panta 1. un 2. punkta galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importētiem ražojumiem, ko laiž brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

5.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Importu atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar 1. pantu, ja to ir ražojuši un tieši eksportējuši (tas ir, iekļāvuši rēķinā un nosūtījuši) uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs Kopienā, 3. punktā minētie uzņēmumi, ja tas ir deklarēts saskaņā ar atbilstošo TARIC papildu kodu un ja ir ievēroti 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

2.   Ja iesniedz lūgumu par laišanu brīvā apgrozībā, tad atbrīvojums no nodokļiem ir atkarīgs no nosacījuma, vai attiecīgās dalībvalstis muitas dienestam ir iesniegts spēkā esošs uzņēmuma faktūrrēķins, ko izdevis kāds no 3. punktā minētajiem eksportētājuzņēmumiem, ietverot būtiskos datus, kuri uzskaitīti pielikumā. Nākamā prasība, lai saņemtu atbrīvojumu no maksājuma, ir tā, ka precēm, kas deklarētas un iesniegtas muitai, ir precīzi jāatbilst uzņēmuma faktūrrēķinā sniegtajam aprakstam.

3.   Importētos ražojumus, kam pievienots uzņēmuma faktūrrēķins, deklarē ar šādiem TARIC papildu kodiem:

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indija | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | A585 |
| Indonēzija | P.T. Polypet Karyapersada | A193 |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indija

Reliance Industries Ltd

A181

Indija

Futura Polyesters Ltd

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

A585

Indonēzija

P.T. Polypet Karyapersada

A193

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 22. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. MÜNTEFERING

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1646/2005 (OV L 266, 11.10.2005., 10. lpp.).

2

(3)  OV L 271, 19.8.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2167/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 11. lpp.).

3

(4)  OV C 52, 2.3.2005., 2. lpp.

4

(5)  OV C 304, 1.12.2005., 9. lpp.

5

(6)  OV C 129, 2.6.2006., 23. lpp.

6

(7)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK) Nr. 2604/2000 125. apsvērums un Regulas (EK) Nr. 496/2002 (OV L 78, 21.3.2002., 4. lpp.) 19. apsvērums.

8

(9)  OV L 19, 21.1.2005., 6. lpp., 58. apsvērums.

9

(10)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1875/2006 (OV L 360, 19.12.2006., 64. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

Informācija, kas jānorāda 2. panta 2. punktā minētajā uzņēmuma faktūrrēķinā:

| 1. | Uzņēmuma faktūrrēķina numurs. |
| --- | --- |

1.

Uzņēmuma faktūrrēķina numurs.

| 2. | TARIC papildu kods, ar kuru faktūrrēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā norādīts regulā). |
| --- | --- |

2.

TARIC papildu kods, ar kuru faktūrrēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā norādīts regulā).

| 3. | Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:






  — | ražojuma koda atsauces numurs (PRC) (kāds noteikts attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās), |
| --- | --- | --- |

3.

Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:

—

ražojuma koda atsauces numurs (PRC) (kāds noteikts attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās),

| — | KN kods, |
| --- | --- |

—

KN kods,

| — | daudzums (jānorāda vienībās). |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda vienībās).

| 4. | Pārdošanas noteikumu apraksts, norādot:






  — | vienības cenu, |
| --- | --- | --- |

4.

Pārdošanas noteikumu apraksts, norādot:

—

vienības cenu,

| — | piemērojamos maksāšanas noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos maksāšanas noteikumus,

| — | piemērojamos piegādes noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos piegādes noteikumus,

| — | atlaides un rabatus kopā. |
| --- | --- |

—

atlaides un rabatus kopā.

| 5. | Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis faktūrrēķinu. |
| --- | --- |

5.

Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis faktūrrēķinu.

| 6. | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi uzņēmuma faktūrrēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preces, uz kurām attiecas šis faktūrrēķins, pārdod tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu atbilstoši ... [uzņēmums] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu 2000/745/EK pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem. Es apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

6.

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi uzņēmuma faktūrrēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preces, uz kurām attiecas šis faktūrrēķins, pārdod tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu atbilstoši ... [uzņēmums] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu 2000/745/EK pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem. Es apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/34

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 193/2007

(2007. gada 22. februāris),

ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Padome 2000. gada 30. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (3) piemēroja galīgos kompensācijas maksājumus par dažu Indijas, Malaizijas un Taizemes (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalātu (“PET”) importu (“sākotnējā izmeklēšana”). Pasākumi tika piemēroti, pamatojoties uz kompensācijas izmeklēšanu, ko sāka saskaņā ar pamatregulas 10. pantu. Tajā pašā laikā Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (4) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus par tāda paša ražojuma importu, kura izcelsme ir tajās pašās valstīs. Pasākumi tika piemēroti, pamatojoties uz antidempinga izmeklēšanu, ko sāka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 5. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2000. gada 30. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (3) piemēroja galīgos kompensācijas maksājumus par dažu Indijas, Malaizijas un Taizemes (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalātu (“PET”) importu (“sākotnējā izmeklēšana”). Pasākumi tika piemēroti, pamatojoties uz kompensācijas izmeklēšanu, ko sāka saskaņā ar pamatregulas 10. pantu. Tajā pašā laikā Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (4) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus par tāda paša ražojuma importu, kura izcelsme ir tajās pašās valstīs. Pasākumi tika piemēroti, pamatojoties uz antidempinga izmeklēšanu, ko sāka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 5. pantu.

| (2) | Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2604/2000 bija rezultāts izmeklēšanas pasākumu piemērošanas pārskatīšanai, kas sākta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. un 4. punktu, vai cenu saistībām, kas pieņemtas saskaņā ar tās 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2604/2000 bija rezultāts izmeklēšanas pasākumu piemērošanas pārskatīšanai, kas sākta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. un 4. punktu, vai cenu saistībām, kas pieņemtas saskaņā ar tās 8. panta 1. punktu.

| (3) | Turklāt Padome ar Regulu (EK) Nr. 1467/2004 (5) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz Austrālijas un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes polietilēntereftalāta importu, kā arī izbeidza procedūru attiecībā uz Pakistānas izcelsmes polietilēntereftalāta importu. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Padome ar Regulu (EK) Nr. 1467/2004 (5) piemēroja galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz Austrālijas un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes polietilēntereftalāta importu, kā arī izbeidza procedūru attiecībā uz Pakistānas izcelsmes polietilēntereftalāta importu.

| (4) | Padome 2005. gada 11. oktobrī grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu apjomu, ko piemēro Indijas izcelsmes PET importam (6). Minētie grozījumi bija rezultāts paātrinātai pārskatīšanai, ko sāka saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2005. gada 11. oktobrī grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu apjomu, ko piemēro Indijas izcelsmes PET importam (6). Minētie grozījumi bija rezultāts paātrinātai pārskatīšanai, ko sāka saskaņā ar pamatregulas 20. pantu.

2.   PIEPRASĪJUMS VEIKT PĀRSKATĪŠANU

| (5) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmo pasākumu termiņa beigām, Komisija 2005. gada 30. augustā saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 18. punktu pārskatīt spēkā esošos pasākumus (“termiņa beigu pārskatīšana”). |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmo pasākumu termiņa beigām, Komisija 2005. gada 30. augustā saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 18. punktu pārskatīt spēkā esošos pasākumus (“termiņa beigu pārskatīšana”).

| (6) | Pieprasījumu 2005. gada 30. augustā iesniedza PlasticsEurope Polietilēntereftalāta komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 90 % – no Kopienas kopējās PET produkcijas. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījumu 2005. gada 30. augustā iesniedza PlasticsEurope Polietilēntereftalāta komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 90 % – no Kopienas kopējās PET produkcijas.

| (7) | Pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu pamatoja ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu pamatoja ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (8) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2005. gada 1. decembrī saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecīgi sāka šīs pārskatīšanas (7). |
| --- | --- |

(8)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2005. gada 1. decembrī saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecīgi sāka šīs pārskatīšanas (7).

| (9) | Jāatzīmē, ka pirms termiņa beigu pārskatīšanas sākuma un atbilstīgi pamatregulas 22. panta 1. punktam un 10. panta 9. punktam Komisija paziņoja Indijas valdībai (“IV”), ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu, un aicināja apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pieprasījuma saturu un, abpusēji vienojoties, nonāktu pie risinājuma. Tomēr Komisija no IV nesaņēma atbildi saistībā ar aicinājumu apspriesties. |
| --- | --- |

(9)

Jāatzīmē, ka pirms termiņa beigu pārskatīšanas sākuma un atbilstīgi pamatregulas 22. panta 1. punktam un 10. panta 9. punktam Komisija paziņoja Indijas valdībai (“IV”), ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu, un aicināja apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pieprasījuma saturu un, abpusēji vienojoties, nonāktu pie risinājuma. Tomēr Komisija no IV nesaņēma atbildi saistībā ar aicinājumu apspriesties.

3.   LĪDZĪGAS IZMEKLĒŠANAS

| (10) | Komisija 2005. gada 1. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu sāka pārskatīšanu arī attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, ko piemēro Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas (8) izcelsmes PET importam. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu vienlaikus sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes tā paša ražojuma importu par dempinga cenām (8). |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2005. gada 1. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu sāka pārskatīšanu arī attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, ko piemēro Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas (8) izcelsmes PET importam. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu vienlaikus sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes tā paša ražojuma importu par dempinga cenām (8).

4.   PĀRSKATĪŠANAS IZMEKLĒŠANAS PERIODS

| (11) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (PIP) ilga no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim. Saistībā ar kaitējumu konstatēto tendenču pārbaudi veica laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (PIP) ilga no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim. Saistībā ar kaitējumu konstatēto tendenču pārbaudi veica laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.   IZMEKLĒŠANĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS

| (12) | Par pārskatīšanu pirms termiņa beigām Komisija oficiāli paziņoja ražotājiem eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem, importētājiem, Kopienas ražotājiem, lietotājiem un pieprasījuma iesniedzējam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(12)

Par pārskatīšanu pirms termiņa beigām Komisija oficiāli paziņoja ražotājiem eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem, importētājiem, Kopienas ražotājiem, lietotājiem un pieprasījuma iesniedzējam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (13) | Ņemot vērā to, ka pieprasījumos veikt termiņa beigu pārskatīšanu ir uzskaitīts acīmredzami liels skaits Indijas ražotāju eksportētāju, kā arī Kopienas ražotāju un importētāju, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu pārbaudīt, vai ir jāizmanto paraugu atlase. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase būtu vajadzīga, un ja tā, tad vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu veikt paraugu atlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 27. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanu sākšanas par sevi paziņot, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka pieprasījumos veikt termiņa beigu pārskatīšanu ir uzskaitīts acīmredzami liels skaits Indijas ražotāju eksportētāju, kā arī Kopienas ražotāju un importētāju, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu pārbaudīt, vai ir jāizmanto paraugu atlase. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase būtu vajadzīga, un ja tā, tad vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu veikt paraugu atlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 27. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanu sākšanas par sevi paziņot, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.

| (14) | Pēc ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas pārbaudes, ņemot vērā nelielo skaitu Indijas ražotāju eksportētāju, kuri izteica vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka paraugu atlase attiecībā uz Indijas ražotājiem eksportētājiem nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(14)

Pēc ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas pārbaudes, ņemot vērā nelielo skaitu Indijas ražotāju eksportētāju, kuri izteica vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka paraugu atlase attiecībā uz Indijas ražotājiem eksportētājiem nav vajadzīga.

| (15) | Pēc Kopienas ražotāju un importētāju iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu, uzskatīja, ka paraugu atlase nebūtu vajadzīga nevienā no šīm kategorijām. |
| --- | --- |

(15)

Pēc Kopienas ražotāju un importētāju iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu, uzskatīja, ka paraugu atlase nebūtu vajadzīga nevienā no šīm kategorijām.

| (16) | Tāpēc visiem zināmajiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem, Kopienas ražotājiem un lietotājiem nosūtīja anketas. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc visiem zināmajiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem, Kopienas ražotājiem un lietotājiem nosūtīja anketas.

| (17) | Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza trīs Indijas ražotāji, divpadsmit Kopienas ražotāji, viens importētājs, viens piegādātājs un desmit pārstrādātāji/lietotāji. |
| --- | --- |

(17)

Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza trīs Indijas ražotāji, divpadsmit Kopienas ražotāji, viens importētājs, viens piegādātājs un desmit pārstrādātāji/lietotāji.

| (18) | Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzei, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:






  1) | Kopienas ražotāji | Voridian BV (Nīderlande) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzei, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

1)

Kopienas ražotāji

Voridian BV (Nīderlande)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Itālija) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Itālija)

| | Equipolymers Srl (Itālija) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Itālija)

| | La Seda de Barcelona SA (Spānija) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Spānija)

| | Novapet SA (Spānija) |
| --- | --- |

Novapet SA (Spānija)

| | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugāle) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugāle)

| | Selenis Itália Spa (Itālija) |
| --- | --- |

Selenis Itália Spa (Itālija)

Kopienas piegādātāji

Interquisa SA (Spānija)

Nesaistīti importētāji Kopienā:

Global Service International SRL (Itālija)

Kopienas lietotāji

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Beļģija)

| 2) | Indijas valdība | Tirdzniecības ministrija, New Dehli |
| --- | --- | --- |

2)

Indijas valdība

Tirdzniecības ministrija, New Dehli

| | Maharashtra valdība – Rūpniecības nozaru direktorāts, Mumbai |
| --- | --- |

Maharashtra valdība – Rūpniecības nozaru direktorāts, Mumbai

| 3) | Indijas ražotāji eksportētāji | SENPET Ltd, Kolkata (bijušais uzņēmums Elque Polyesters Limited) |
| --- | --- | --- |

3)

Indijas ražotāji eksportētāji

SENPET Ltd, Kolkata (bijušais uzņēmums Elque Polyesters Limited)

| | Futura Polyesters Limited, Chennai (bijušais uzņēmums Futura Polymer Limited) |
| --- | --- |

Futura Polyesters Limited, Chennai (bijušais uzņēmums Futura Polymer Limited)

| | Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi |
| --- | --- |

Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (19) | Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., PET, kura viskozitāte atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai vairāk un kura izcelsme ir attiecīgajā valstī. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., PET, kura viskozitāte atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai vairāk un kura izcelsme ir attiecīgajā valstī. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.

2.   LĪDZĪGS RAŽOJUMS

| (20) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, PET, ko attiecīgajā valstī ražoja un pārdeva iekšzemes tirgū, un PET, ko ražoja un pārdeva Kopienas ražotāji, bija vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un pielietojums. Tāpēc secināja, ka visi PET veidi, kuru viskozitāte ir 78 mg/l vai vairāk, ir līdzīgi pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, PET, ko attiecīgajā valstī ražoja un pārdeva iekšzemes tirgū, un PET, ko ražoja un pārdeva Kopienas ražotāji, bija vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un pielietojums. Tāpēc secināja, ka visi PET veidi, kuru viskozitāte ir 78 mg/l vai vairāk, ir līdzīgi pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANAS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

I.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS – IEVADS

| (21) | Pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pieprasījumā veikt pārskatīšanu, kā arī atbildēs uz anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, kā tika apgalvots, ietver subsīdiju piešķiršanu. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pieprasījumā veikt pārskatīšanu, kā arī atbildēs uz anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, kā tika apgalvots, ietver subsīdiju piešķiršanu.

1.   SĀKOTNĒJI IZMEKLĒTĀS SUBSĪDIJU SHĒMAS

| a) | Piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS) |
| --- | --- |

a)

Piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS)

| b) | Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES) |
| --- | --- |

b)

Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES)

| c) | Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS) |
| --- | --- |

c)

Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)

| d) | Eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas (EPZ)/Speciālās ekonomiskās zonas (SEZ)/uz eksportu orientētas struktūras (EOU) |
| --- | --- |

d)

Eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas (EPZ)/Speciālās ekonomiskās zonas (SEZ)/uz eksportu orientētas struktūras (EOU)

2.   SĀKOTNĒJI NEIZMEKLĒTĀS SUBSĪDIJU SHĒMAS

| e) | Iepriekšēju licenču shēma (ALS) |
| --- | --- |

e)

Iepriekšēju licenču shēma (ALS)

| f) | Eksporta kredītu shēma (pirms nosūtīšanas un pēc nosūtīšanas) (ECS) |
| --- | --- |

f)

Eksporta kredītu shēma (pirms nosūtīšanas un pēc nosūtīšanas) (ECS)

| g) | Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēma (GSTIS) |
| --- | --- |

g)

Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēma (GSTIS)

| h) | Gudžaratas shēma atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES) |
| --- | --- |

h)

Gudžaratas shēma atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES)

| i) | Rietumbengālijas veicināšanas shēmas (WBIS) |
| --- | --- |

i)

Rietumbengālijas veicināšanas shēmas (WBIS)

| j) | Maharaštras valdības veicināšanas pakete |
| --- | --- |

j)

Maharaštras valdības veicināšanas pakete

| (22) | Iepriekš norādītās shēmas a) un c) līdz e) pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Nr. 22, 1992). Ar Ārējas tirdzniecības likumu pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentā “Eksporta un importa politika”, kura nosaukums kopš 2004. gada 1. septembra ir “Ārējās tirdzniecības politika”, un Tirdzniecības ministrija reizi piecos gados tos sagatavo un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā viens Eksporta un importa politikas dokuments ir svarīgs attiecībā uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, t. i., piecu gadu plāns attiecībā uz periodu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 2004–2009”). Turklāt Indijas valdība Procedūru rokasgrāmatā laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (I sējums) (“HOP I 2004–2009”) izklāsta arī procedūras, ar kurām nosaka EXIM politiku 2004–2009. Arī Procedūru rokasgrāmatu (HOP) regulāri atjaunina. |
| --- | --- |

(22)

Iepriekš norādītās shēmas a) un c) līdz e) pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Nr. 22, 1992). Ar Ārējas tirdzniecības likumu pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentā “Eksporta un importa politika”, kura nosaukums kopš 2004. gada 1. septembra ir “Ārējās tirdzniecības politika”, un Tirdzniecības ministrija reizi piecos gados tos sagatavo un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā viens Eksporta un importa politikas dokuments ir svarīgs attiecībā uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, t. i., piecu gadu plāns attiecībā uz periodu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 2004–2009”). Turklāt Indijas valdība Procedūru rokasgrāmatā laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (I sējums) (“HOP I 2004–2009”) izklāsta arī procedūras, ar kurām nosaka EXIM politiku 2004–2009. Arī Procedūru rokasgrāmatu (HOP) regulāri atjaunina.

| (23) | Iepriekš norādītās b) shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākumu nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(23)

Iepriekš norādītās b) shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākumu nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.

| (24) | Iepriekš norādītās f) shēmas pamatā ir 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļa, kura dod tiesības Indijas Rezervju bankai (RBI) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(24)

Iepriekš norādītās f) shēmas pamatā ir 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļa, kura dod tiesības Indijas Rezervju bankai (RBI) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

| (25) | Iepriekš norādīto g) shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un šīs shēmas pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika. Minētās h) shēmas pamatā ir 1958. gada Likums par Bombejas elektroenerģijas nodokli. |
| --- | --- |

(25)

Iepriekš norādīto g) shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un šīs shēmas pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika. Minētās h) shēmas pamatā ir 1958. gada Likums par Bombejas elektroenerģijas nodokli.

| (26) | Iepriekš norādīto j) shēmu pārvalda Maharaštras štats, un šīs shēmas pamatā ir Maharaštras štata rūpniecības nozaru pārvaldes Enerģētikas un nodarbinātības departamenta lēmumi. |
| --- | --- |

(26)

Iepriekš norādīto j) shēmu pārvalda Maharaštras štats, un šīs shēmas pamatā ir Maharaštras štata rūpniecības nozaru pārvaldes Enerģētikas un nodarbinātības departamenta lēmumi.

| (27) | Iepriekš norādīto i) shēmu ir izveidojusi Rietumbengālijas valdība, pamatojoties uz Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumu Nr. 588-CI/H (WBIS 1999), kas pēdējo reizi aizstāts ar 2004. gada 24. marta Paziņojumu Nr. 134- CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). |
| --- | --- |

(27)

Iepriekš norādīto i) shēmu ir izveidojusi Rietumbengālijas valdība, pamatojoties uz Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumu Nr. 588-CI/H (WBIS 1999), kas pēdējo reizi aizstāts ar 2004. gada 24. marta Paziņojumu Nr. 134- CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004).

| (28) | Pēc tam, kad bija atklāti fakti par iespējamu subsidēšanu, Indijas valdība vairākkārt ir paudusi bažas par minēto shēmu kompensēšanas mehānismu un subsīdiju summu aprēķinu. Tā arī vairākkārt ir paudusi pamatojumu tam, ka šajā gadījumā subsidēšana, iespējams, nav turpinājusies. Tādēļ jāatzīmē, ka šajā iesniegumā nav iekļauti jauni pierādījumi, kas būtu pamats tam, lai grozītu šajā regulā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(28)

Pēc tam, kad bija atklāti fakti par iespējamu subsidēšanu, Indijas valdība vairākkārt ir paudusi bažas par minēto shēmu kompensēšanas mehānismu un subsīdiju summu aprēķinu. Tā arī vairākkārt ir paudusi pamatojumu tam, ka šajā gadījumā subsidēšana, iespējams, nav turpinājusies. Tādēļ jāatzīmē, ka šajā iesniegumā nav iekļauti jauni pierādījumi, kas būtu pamats tam, lai grozītu šajā regulā izklāstītos secinājumus.

II.   VALSTS LĪMEŅA SHĒMAS

1.   PIEŠĶĪRUMU SHĒMA IEVEDMUITAS MAKSĀJUMIEM (DEPBS)

a)   Juridiskais pamats

| (29) | Sīkāks DEPBS apraksts sniegts dokumenta EXIM politika 2004–2009 4.3. iedaļā un HOP I 2004–2009 4.3.–4.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(29)

Sīkāks DEPBS apraksts sniegts dokumenta EXIM politika 2004–2009 4.3. iedaļā un HOP I 2004–2009 4.3.–4.4. iedaļā.

| (30) | Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nav saņēmis atvieglojumus saskaņā ar DEPBS. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(30)

Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nav saņēmis atvieglojumus saskaņā ar DEPBS. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu.

2.   IENĀKUMU NODOKĻA SHĒMAS

| (31) | Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nav saņēmis kompensējamus ieguvumus saskaņā ar ITES. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(31)

Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nav saņēmis kompensējamus ieguvumus saskaņā ar ITES. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu.

3.   RAŽOŠANAS LĪDZEKĻU EKSPORTA VEICINĀŠANAS SHĒMA (EPCGS)

a)   Juridiskais pamats

| (32) | Sīkāks EPCGS apraksts iekļauts dokumenta EXIM politika 2004–2009 5. iedaļā un HOP I 2004–2009 5. iedaļā. |
| --- | --- |

(32)

Sīkāks EPCGS apraksts iekļauts dokumenta EXIM politika 2004–2009 5. iedaļā un HOP I 2004–2009 5. iedaļā.

b)   Atbilstība kritērijiem

| (33) | Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu un pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(33)

Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu un pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (34) | Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir tiesības importēt ražošanas līdzekļus (jaunu un kopš 2003. gada aprīļa arī otrreizējas lietošanas ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem) par samazinātu vai nulles nodokļa likmi. Tādēļ Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izsniedz EPCG licenci. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai noteiktā laikposmā saražotu konkrētu daudzumu eksporta preču. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir tiesības importēt ražošanas līdzekļus (jaunu un kopš 2003. gada aprīļa arī otrreizējas lietošanas ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem) par samazinātu vai nulles nodokļa likmi. Tādēļ Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izsniedz EPCG licenci. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai noteiktā laikposmā saražotu konkrētu daudzumu eksporta preču.

| (35) | EPCGS licences īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšējā tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu preču beznodokļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Otra iespēja ir tā, ka vietējais ražotājs var pieprasīt paredzamā eksporta priekšrocības attiecībā uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences īpašniekam. |
| --- | --- |

(35)

EPCGS licences īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšējā tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu preču beznodokļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Otra iespēja ir tā, ka vietējais ražotājs var pieprasīt paredzamā eksporta priekšrocības attiecībā uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences īpašniekam.

d)   Secinājums par EPCG shēmu

| (36) | Ar EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus IV nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājam tiek piešķirta priekšrocība, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti pēc importēšanas, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(36)

Ar EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus IV nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājam tiek piešķirta priekšrocība, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti pēc importēšanas, uzlabo tā likviditāti.

| (37) | Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (38) | Tātad šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības jomu neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā. |
| --- | --- |

(38)

Tātad šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības jomu neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā.

e)   Subsīdiju summas aprēķināšana

| (39) | Neviens no ražotājiem eksportētājiem IP nebija iepircis ražošanas līdzekļus. Tomēr viens uzņēmums joprojām saņēma nodokļa atvieglojumus par ražošanas līdzekļiem, kuri par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto summu bija iepirkti pirms IP. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu PIP iegūto subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst ražotāja eksportētāja ražošanas līdzekļu faktisko amortizācijas atskaitījumu periodam. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz periodu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtās priekšrocības pilno vērtību. Lai noteiktu subsīdijas summu (skaitītāju), no šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja nodevas, kas bija jāmaksā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika nepiešķirta, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Saņemtā subsīdija uzņēmumam, kas joprojām guva priekšrocības no minētās shēmas, bija 0,38 %. |
| --- | --- |

(39)

Neviens no ražotājiem eksportētājiem IP nebija iepircis ražošanas līdzekļus. Tomēr viens uzņēmums joprojām saņēma nodokļa atvieglojumus par ražošanas līdzekļiem, kuri par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto summu bija iepirkti pirms IP. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu PIP iegūto subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst ražotāja eksportētāja ražošanas līdzekļu faktisko amortizācijas atskaitījumu periodam. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz periodu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtās priekšrocības pilno vērtību. Lai noteiktu subsīdijas summu (skaitītāju), no šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja nodevas, kas bija jāmaksā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika nepiešķirta, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Saņemtā subsīdija uzņēmumam, kas joprojām guva priekšrocības no minētās shēmas, bija 0,38 %.

4.   EKSPORTA KREDĪTU SHĒMA (“ECS”)

a)   Juridiskais pamats

| (40) | Sīkāka informācija par šo shēmu ir sniegta Indijas Rezervju bankas (RBI) dokumentā Master Circular IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un Master Circular IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporta kredīts rūpijās), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(40)

Sīkāka informācija par šo shēmu ir sniegta Indijas Rezervju bankas (RBI) dokumentā Master Circular IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un Master Circular IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporta kredīts rūpijās), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām.

b)   Atbilstība kritērijiem

| (41) | Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji. Tika konstatēts, ka viens no uzņēmumiem, kas procedūrā sadarbojās, izmantoja ECS priekšrocības. |
| --- | --- |

(41)

Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji. Tika konstatēts, ka viens no uzņēmumiem, kas procedūrā sadarbojās, izmantoja ECS priekšrocības.

c)   Īstenošana praksē

| (42) | Saskaņā ar šo shēmu RBI nosaka obligātās maksimālās procentu likmes, ko gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā piemēro eksporta kredītiem un komercbankas var aprēķināt eksportētājam, “lai kredīts par starptautiski konkurētspējīgām likmēm būtu pieejams eksportētājiem”. ECS ir divas apakšshēmas: eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI ir noteikusi bankām eksporta finansēšanai izmantot arī noteiktu neto kredītu apjoma daļu. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar šo shēmu RBI nosaka obligātās maksimālās procentu likmes, ko gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā piemēro eksporta kredītiem un komercbankas var aprēķināt eksportētājam, “lai kredīts par starptautiski konkurētspējīgām likmēm būtu pieejams eksportētājiem”. ECS ir divas apakšshēmas: eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI ir noteikusi bankām eksporta finansēšanai izmantot arī noteiktu neto kredītu apjoma daļu.

| (43) | Pateicoties šiem RBI Master Circular dokumentiem, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem, ir zemākas (“skaidras naudas kredīti”) un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(43)

Pateicoties šiem RBI Master Circular dokumentiem, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem, ir zemākas (“skaidras naudas kredīti”) un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem.

d)   Secinājums par ECS

| (44) | Pirmkārt, ar ECS kredīta preferenciālajām procentu likmēm, kas noteiktas dokumentā RBI Master Circulars, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas, salīdzinot ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai tirgus apstākļi, un konkrētajā gadījumā šādam eksportētājam tiek piešķirtas priekšrocības pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Vienīgi minēto ražotāju eksportētāju gadījumā, kad konstatēja, ka šādas procentu likmes atšķiras, secināja, ka priekšrocība tika piešķirta. Atšķirības starp likmēm, par kādām piešķirti kredīti atbilstīgi RBI Master Circulars un “skaidras naudas” komerckredīta nosacījumiem, nav iespējams izskaidrot, izmantojot tikai komercbankas izturēšanos tirgū. |
| --- | --- |

(44)

Pirmkārt, ar ECS kredīta preferenciālajām procentu likmēm, kas noteiktas dokumentā RBI Master Circulars, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas, salīdzinot ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai tirgus apstākļi, un konkrētajā gadījumā šādam eksportētājam tiek piešķirtas priekšrocības pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Vienīgi minēto ražotāju eksportētāju gadījumā, kad konstatēja, ka šādas procentu likmes atšķiras, secināja, ka priekšrocība tika piešķirta. Atšķirības starp likmēm, par kādām piešķirti kredīti atbilstīgi RBI Master Circulars un “skaidras naudas” komerckredīta nosacījumiem, nav iespējams izskaidrot, izmantojot tikai komercbankas izturēšanos tirgū.

| (45) | Otrkārt, lai gan preferenciālus kredītus saskaņā ar ECS piešķir komercbankas, šī priekšrocība ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) punkta nozīmē. RBI ir valsts kredītiestāde, un tāpēc uz to attiecina definīciju “valdība”, kā izklāstīts pamatregulas 1. panta 3. punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI sniedz norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši nosacījumi, inter alia, par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti dokumentā RBI Master Circulars un RBI noteikumos par to, ka komercbankām noteikta daļa bankas neto kredītu jāparedz eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(45)

Otrkārt, lai gan preferenciālus kredītus saskaņā ar ECS piešķir komercbankas, šī priekšrocība ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) punkta nozīmē. RBI ir valsts kredītiestāde, un tāpēc uz to attiecina definīciju “valdība”, kā izklāstīts pamatregulas 1. panta 3. punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI sniedz norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši nosacījumi, inter alia, par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti dokumentā RBI Master Circulars un RBI noteikumos par to, ka komercbankām noteikta daļa bankas neto kredītu jāparedz eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem.

e)   Subsīdiju summas aprēķināšana

| (46) | Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītu, kas izmantots pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un summu, kas būtu jāmaksā, ja tādas pašas procentu likmes piemērotu parastiem komerckredītiem, ko izmanto kāds konkrēts uzņēmums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu PIP subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Uzņēmums, kas izmantoja ECS priekšrocības, ir ieguvis 0,1 % subsīdiju. |
| --- | --- |

(46)

Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītu, kas izmantots pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un summu, kas būtu jāmaksā, ja tādas pašas procentu likmes piemērotu parastiem komerckredītiem, ko izmanto kāds konkrēts uzņēmums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu PIP subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Uzņēmums, kas izmantoja ECS priekšrocības, ir ieguvis 0,1 % subsīdiju.

5.   UZ EKSPORTU ORIENTĒTAS STRUKTŪRAS SHĒMA (EOUS)/SPECIĀLĀS EKONOMISKĀS ZONAS SHĒMA (SEZS)

| (47) | Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar SEZS nav saņēmis atvieglojumus. Tomēr diviem Indijas uzņēmumiem bija EOU statuss, un šie uzņēmumi PIP saņēma kompensējamas subsīdijas. Tāpēc turpmāk tekstā sniegto aprakstu un novērtējumu attiecina uz EOUS. |
| --- | --- |

(47)

Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar SEZS nav saņēmis atvieglojumus. Tomēr diviem Indijas uzņēmumiem bija EOU statuss, un šie uzņēmumi PIP saņēma kompensējamas subsīdijas. Tāpēc turpmāk tekstā sniegto aprakstu un novērtējumu attiecina uz EOUS.

a)   Juridiskais pamats

| (48) | Sīkāka informācija par EOU shēmu ir iekļauta dokumenta EXIM politika 2004–2009 6. iedaļā un dokumentā HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(48)

Sīkāka informācija par EOU shēmu ir iekļauta dokumenta EXIM politika 2004–2009 6. iedaļā un dokumentā HOP I 2004–2009.

b)   Atbilstība kritērijiem

| (49) | Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Rūpniecības uzņēmumiem ir jānodrošina obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 miljonu Indijas rūpiju), lai tiem būtu tiesības uz EOUS. |
| --- | --- |

(49)

Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Rūpniecības uzņēmumiem ir jānodrošina obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 miljonu Indijas rūpiju), lai tiem būtu tiesības uz EOUS.

c)   Īstenošana praksē

| (50) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, EOU var būt izvietotas un dibinātas jebkur Indijā. |
| --- | --- |

(50)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, EOU var būt izvietotas un dibinātas jebkur Indijā.

| (51) | Iesniegumā par EOU statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajam darbībām, inter alia, par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma iesniegumu par noteikumiem, kurus attiecina uz šo pieņemšanu, par to paziņo uzņēmumam. Nolīgums par to, ka uzņēmumu atzīst par EOU, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz attiecīgu nākamo periodu. |
| --- | --- |

(51)

Iesniegumā par EOU statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajam darbībām, inter alia, par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma iesniegumu par noteikumiem, kurus attiecina uz šo pieņemšanu, par to paziņo uzņēmumam. Nolīgums par to, ka uzņēmumu atzīst par EOU, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz attiecīgu nākamo periodu.

| (52) | Kā tas izklāstīts dokumentā EXIM politika 2000–2009, saistībā ar EOU obligāts pienākums ir gūt neto ieņēmumus no valūtas maiņas (NFE), t. i., (piecu gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču vērtība. |
| --- | --- |

(52)

Kā tas izklāstīts dokumentā EXIM politika 2000–2009, saistībā ar EOU obligāts pienākums ir gūt neto ieņēmumus no valūtas maiņas (NFE), t. i., (piecu gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču vērtība.

| (53) | EOU struktūras ir tiesīgas uz šādām koncesijām:






  i) | atbrīvojums no ievedmuitas visa veida precēm (tostarp ražošanas līdzekļiem, izejvielām un palīgmateriāliem), kuras vajadzīgas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to; |
| --- | --- | --- |

(53)

EOU struktūras ir tiesīgas uz šādām koncesijām:

i)

atbrīvojums no ievedmuitas visa veida precēm (tostarp ražošanas līdzekļiem, izejvielām un palīgmateriāliem), kuras vajadzīgas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to;

| ii) | atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū;

| iii) | par iekšzemes tirgū iepirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksāšana; |
| --- | --- |

iii)

par iekšzemes tirgū iepirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksāšana;

| iv) | iespēja līdz pat 50 % no eksporta vērtības iekšzemes tirgū produkciju pārdot ar FOB nosacījumiem, gūstot pozitīvu peļņu no valūtas maiņas (NFE) pēc koncesiju maksājumu veikšanas, t. i., akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem; |
| --- | --- |

iv)

iespēja līdz pat 50 % no eksporta vērtības iekšzemes tirgū produkciju pārdot ar FOB nosacījumiem, gūstot pozitīvu peļņu no valūtas maiņas (NFE) pēc koncesiju maksājumu veikšanas, t. i., akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem;

| v) | nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū; |
| --- | --- |

v)

nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū;

| vi) | atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas desmit gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas, bet ne ilgāk kā līdz 2010. finanšu gada beigām; |
| --- | --- |

vi)

atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas desmit gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas, bet ne ilgāk kā līdz 2010. finanšu gada beigām;

| vii) | iespēja, ka ārvalstu kapitāla daļa ir 100 % no uzņēmuma pamatkapitāla. |
| --- | --- |

vii)

iespēja, ka ārvalstu kapitāla daļa ir 100 % no uzņēmuma pamatkapitāla.

| (54) | Struktūras, kas darbojas saskaņā ar minētajām shēmām, saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu ir muitas ierēdņu uzraudzības lokā. |
| --- | --- |

(54)

Struktūras, kas darbojas saskaņā ar minētajām shēmām, saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu ir muitas ierēdņu uzraudzības lokā.

| (55) | Šīm struktūrām ir juridiskas saistības vest atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar dokumenta HOP 2000–2009 6.11.1. iedaļu. Šie dokumenti, izmantojot ceturkšņa pārskatus un ikgadējos progresa ziņojumus, ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(55)

Šīm struktūrām ir juridiskas saistības vest atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar dokumenta HOP 2000–2009 6.11.1. iedaļu. Šie dokumenti, izmantojot ceturkšņa pārskatus un ikgadējos progresa ziņojumus, ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm.

| (56) | Tomēr, kā noteikts dokumenta HOP I 2004–2009 6.11.2. iedaļā, “[EOU] nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu tās eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA vai krājumiem”. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr, kā noteikts dokumenta HOP I 2004–2009 6.11.2. iedaļā, “[EOU] nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu tās eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA vai krājumiem”.

| (57) | Preces, kuras paredzēts pārdot iekšzemes tirgū, nosūta un uzskaita pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta kravu nosūtīšanu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas EOU strādā pastāvīgi. |
| --- | --- |

(57)

Preces, kuras paredzēts pārdot iekšzemes tirgū, nosūta un uzskaita pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta kravu nosūtīšanu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas EOU strādā pastāvīgi.

| (58) | Šajā gadījumā viens no eksportētājiem, kas sadarbojās, izmantoja EOUS. Šie eksportētāji, kas sadarbojās, izmantoja minēto shēmu, lai veiktu izejmateriālu un ražošanas līdzekļu beznodokļa importu, iekšzemes tirgū iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, saņemtu tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu un lai iekšzemes tirgū pārdotu daļu no saražotajām precēm. Viens no eksporta uzņēmumiem arī izmantoja šo shēmu, lai saņemtu nodokļa daļēju atmaksāšanu par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū. Tāpēc tas izmantoja visas priekšrocības, kas minētas 53. apsvēruma i) līdz v) punktā. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgie eksportētāji neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas EOUS noteikumos par ienākuma nodokļa atvieglojumiem. |
| --- | --- |

(58)

Šajā gadījumā viens no eksportētājiem, kas sadarbojās, izmantoja EOUS. Šie eksportētāji, kas sadarbojās, izmantoja minēto shēmu, lai veiktu izejmateriālu un ražošanas līdzekļu beznodokļa importu, iekšzemes tirgū iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, saņemtu tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu un lai iekšzemes tirgū pārdotu daļu no saražotajām precēm. Viens no eksporta uzņēmumiem arī izmantoja šo shēmu, lai saņemtu nodokļa daļēju atmaksāšanu par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū. Tāpēc tas izmantoja visas priekšrocības, kas minētas 53. apsvēruma i) līdz v) punktā. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgie eksportētāji neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas EOUS noteikumos par ienākuma nodokļa atvieglojumiem.

d)   Secinājumi par EOUS

| (59) | EOU atbrīvojums no divu veidu ievedmuitas (“muitas pamatnodoklis” un “īpašs muitas papildu nodoklis”) un tirdzniecības nodokļa atmaksāšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt ieguvumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē saņem EOU, jo, nesamaksājot nodokļus, kas parasti būtu jāmaksā, un saņemot tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu, tā ir saglabājusi likviditāti. |
| --- | --- |

(59)

EOU atbrīvojums no divu veidu ievedmuitas (“muitas pamatnodoklis” un “īpašs muitas papildu nodoklis”) un tirdzniecības nodokļa atmaksāšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt ieguvumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē saņem EOU, jo, nesamaksājot nodokļus, kas parasti būtu jāmaksā, un saņemot tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu, tā ir saglabājusi likviditāti.

| (60) | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un ievedmuitas ekvivalenta (“muitas papildu nodoklis”) tomēr nenozīmē atteikšanos no ieņēmumiem, kuri pretējā gadījumā būtu iegūti. Ja akcīzes un muitas papildu nodoklis tiktu samaksāts, tos varētu izmantot kā kredītu turpmākajām nodokļu saistībām (tā saucamais “CENVAT mehānisms”). Tāpēc šie nodokļi nav galīgi maksājumi. Izmantojot tikai CENVAT kredītu, galīgs maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(60)

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un ievedmuitas ekvivalenta (“muitas papildu nodoklis”) tomēr nenozīmē atteikšanos no ieņēmumiem, kuri pretējā gadījumā būtu iegūti. Ja akcīzes un muitas papildu nodoklis tiktu samaksāts, tos varētu izmantot kā kredītu turpmākajām nodokļu saistībām (tā saucamais “CENVAT mehānisms”). Tāpēc šie nodokļi nav galīgi maksājumi. Izmantojot tikai CENVAT kredītu, galīgs maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem.

| (61) | Tādējādi tikai atbrīvojums no muitas pamatnodokļa, īpaša muitas papildu nodokļa, nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū, un tirdzniecības nodokļa atmaksāšana ir subsīdijas pamatregulas 2. panta nozīmē. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem un tāpēc jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Kā noteikts dokumenta EXIM politika 2002–2007 6.1. iedaļā, EOU eksporta mērķis ir conditio sine qua non stimulu iegūšanai. |
| --- | --- |

(61)

Tādējādi tikai atbrīvojums no muitas pamatnodokļa, īpaša muitas papildu nodokļa, nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū, un tirdzniecības nodokļa atmaksāšana ir subsīdijas pamatregulas 2. panta nozīmē. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem un tāpēc jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Kā noteikts dokumenta EXIM politika 2002–2007 6.1. iedaļā, EOU eksporta mērķis ir conditio sine qua non stimulu iegūšanai.

| (62) | Viens no eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Komisija par atskaites punktu izmantoja sākotnējā izmeklēšanā izmantoto pamatojumu, novērtējot atbrīvojumu no nodokļa par izejmateriāliem, un ka jākompensē tikai pārmērīga atbrīvošana no muitas nodokļa, ja tāda ir. Tomēr, atbildot uz to, jāatzīmē, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā, novērtējot kompensējamo summu, jautājums bija par to, vai EOU ir bijusi atļauta atmaksāšanas sistēma un vai tā izveidota, “neskarot jautājumu par to, vai tā ir shēma nodokļu atmaksāšanai atbilstīgi pamatregulas noteikumiem” (9). Saskaņā ar šo pārskatīšanu minētā shēma, kopumā ņemot, līdz ar uzraudzības sistēmu tika rūpīgi izmeklēta. |
| --- | --- |

(62)

Viens no eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Komisija par atskaites punktu izmantoja sākotnējā izmeklēšanā izmantoto pamatojumu, novērtējot atbrīvojumu no nodokļa par izejmateriāliem, un ka jākompensē tikai pārmērīga atbrīvošana no muitas nodokļa, ja tāda ir. Tomēr, atbildot uz to, jāatzīmē, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā, novērtējot kompensējamo summu, jautājums bija par to, vai EOU ir bijusi atļauta atmaksāšanas sistēma un vai tā izveidota, “neskarot jautājumu par to, vai tā ir shēma nodokļu atmaksāšanai atbilstīgi pamatregulas noteikumiem” (9). Saskaņā ar šo pārskatīšanu minētā shēma, kopumā ņemot, līdz ar uzraudzības sistēmu tika rūpīgi izmeklēta.

| (63) | Izmeklēšanā atklāja, ka šīs subsīdijas nevar uzskatīt par atļautām nodokļu atmaksāšanas sistēmām vai aizvietotājām atmaksāšanas sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikumā (h) un i) apakšpunkts), II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietotājas atmaksāšanas sistēmas definīcija un noteikumi). Situācijā, kad noteikumus par tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu un atbrīvojumu no ievedmuitas izmanto ražošanas līdzekļu iepirkšanai, tie jau neatbilst noteikumiem attiecībā uz atļautām nodokļu atmaksāšanas sistēmām, jo šos ražošanas līdzekļus nepatērē ražošanas procesā, kā noteikts I pielikuma h) punktā (tirdzniecības nodokļa atmaksāšana) un i) punktā (atbrīvojums no ievedmuitas). |
| --- | --- |

(63)

Izmeklēšanā atklāja, ka šīs subsīdijas nevar uzskatīt par atļautām nodokļu atmaksāšanas sistēmām vai aizvietotājām atmaksāšanas sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikumā (h) un i) apakšpunkts), II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietotājas atmaksāšanas sistēmas definīcija un noteikumi). Situācijā, kad noteikumus par tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu un atbrīvojumu no ievedmuitas izmanto ražošanas līdzekļu iepirkšanai, tie jau neatbilst noteikumiem attiecībā uz atļautām nodokļu atmaksāšanas sistēmām, jo šos ražošanas līdzekļus nepatērē ražošanas procesā, kā noteikts I pielikuma h) punktā (tirdzniecības nodokļa atmaksāšana) un i) punktā (atbrīvojums no ievedmuitas).

| (64) | Turklāt netika konstatēts, ka Indijas valdībai būtu efektīva pārbaudes sistēma vai procedūra, lai apstiprinātu, vai un kādā apjomā eksportētās produkcijas ražošanā tika izmantoti iepirktie izejmateriāli un vai tika samaksāts nodoklis un/vai tirdzniecības nodoklis par tiem (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietotāju atmaksāšanas shēmu gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt neto ieņēmumus no valūtas maiņas saistības, nevis importa patēriņu attiecībā uz eksportēto preču ražošanu. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt netika konstatēts, ka Indijas valdībai būtu efektīva pārbaudes sistēma vai procedūra, lai apstiprinātu, vai un kādā apjomā eksportētās produkcijas ražošanā tika izmantoti iepirktie izejmateriāli un vai tika samaksāts nodoklis un/vai tirdzniecības nodoklis par tiem (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietotāju atmaksāšanas shēmu gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt neto ieņēmumus no valūtas maiņas saistības, nevis importa patēriņu attiecībā uz eksportēto preču ražošanu.

| (65) | EOU ir tiesības iekšzemes tirgū pārdot nozīmīgu produkcijas apjomu – līdz pat 50 % no gada apgrozījuma. Tāpēc nav juridiskas saistības eksportēt visu saražotās produkcijas apjomu. Turklāt šie darījumi iekšzemes tirgū notiek, valsts amatpersonai neveicot uzraudzību un kontroli, un uz tiem attiecina tikai pašsertifikācijas procedūru. Tātad EOU uzņēmuma telpas muitas zonā vismaz daļēji nav pakļautas Indijas iestāžu fiziskai pārbaudei. Šie apstākļi palielina turpmāku pārbaudes pasākumu nozīmību, sevišķi kontroli pār saikni starp beznodokļu izejmateriāliem un saražoto eksporta produkciju, lai tos varētu kvalificēt kā nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēmu. |
| --- | --- |

(65)

EOU ir tiesības iekšzemes tirgū pārdot nozīmīgu produkcijas apjomu – līdz pat 50 % no gada apgrozījuma. Tāpēc nav juridiskas saistības eksportēt visu saražotās produkcijas apjomu. Turklāt šie darījumi iekšzemes tirgū notiek, valsts amatpersonai neveicot uzraudzību un kontroli, un uz tiem attiecina tikai pašsertifikācijas procedūru. Tātad EOU uzņēmuma telpas muitas zonā vismaz daļēji nav pakļautas Indijas iestāžu fiziskai pārbaudei. Šie apstākļi palielina turpmāku pārbaudes pasākumu nozīmību, sevišķi kontroli pār saikni starp beznodokļu izejmateriāliem un saražoto eksporta produkciju, lai tos varētu kvalificēt kā nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēmu.

| (66) | Attiecībā uz turpmākajiem pārbaudes pasākumiem jāatgādina, ka EOU jau ir de iure un nekad netiek prasīts, lai katra importētā krava atbilstu attiecīgajai saražotajai produkcijai. Vienīgi, ja šādas kontroles ir ieviestas, Indijas iestādes varētu iegūt pietiekamu informāciju par izejmateriālu saņēmēju tā, lai būtu iespējams efektīvi pārbaudīt, ka nodoklis/tirdzniecības nodokļa atbrīvojumi nepārsniedz izejmateriālu vērtību eksporta preču ražošanai. Ikmēneša nodokļu deklarācijas par iekšzemes tirdzniecību, pamatojoties uz pašnovērtējumu, ko Indijas iestādes regulāri novērtē, ir nepietiekamas. Turklāt ikmēneša nodokļu deklarāciju mērķis ir uzraudzīt akcīzes nodokļus, nevis kontrolēt izejmateriālu saņēmēju. Uzņēmuma iekšējās sistēmas, kuras uztur, lai gan tā nav juridiska saistība, nebūtu pietiekamas, jo valdībai jāizstrādā un jāievieš nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēma, un to nevajadzētu atstāt katra atsevišķa uzņēmuma vadības ziņā. Tātad izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas EXIM politikā skaidri nav noteikts tas, ka EOU jādokumentē saikne starp izejmateriāliem un gatavo produkciju, un Indijas valdība nav izveidojusi efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādi izejmateriāli un kādā apjomā ir patērēti eksporta preču ražošanai. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz turpmākajiem pārbaudes pasākumiem jāatgādina, ka EOU jau ir de iure un nekad netiek prasīts, lai katra importētā krava atbilstu attiecīgajai saražotajai produkcijai. Vienīgi, ja šādas kontroles ir ieviestas, Indijas iestādes varētu iegūt pietiekamu informāciju par izejmateriālu saņēmēju tā, lai būtu iespējams efektīvi pārbaudīt, ka nodoklis/tirdzniecības nodokļa atbrīvojumi nepārsniedz izejmateriālu vērtību eksporta preču ražošanai. Ikmēneša nodokļu deklarācijas par iekšzemes tirdzniecību, pamatojoties uz pašnovērtējumu, ko Indijas iestādes regulāri novērtē, ir nepietiekamas. Turklāt ikmēneša nodokļu deklarāciju mērķis ir uzraudzīt akcīzes nodokļus, nevis kontrolēt izejmateriālu saņēmēju. Uzņēmuma iekšējās sistēmas, kuras uztur, lai gan tā nav juridiska saistība, nebūtu pietiekamas, jo valdībai jāizstrādā un jāievieš nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēma, un to nevajadzētu atstāt katra atsevišķa uzņēmuma vadības ziņā. Tātad izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas EXIM politikā skaidri nav noteikts tas, ka EOU jādokumentē saikne starp izejmateriāliem un gatavo produkciju, un Indijas valdība nav izveidojusi efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādi izejmateriāli un kādā apjomā ir patērēti eksporta preču ražošanai.

| (67) | Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, neesot efektīvai pārbaudes sistēmai (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt Indijas valdība nesniedza pierādījumus, kas norādītu uz to, ka nav veikta muitas nodokļa pārmērīga atlaišana. |
| --- | --- |

(67)

Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, neesot efektīvai pārbaudes sistēmai (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt Indijas valdība nesniedza pierādījumus, kas norādītu uz to, ka nav veikta muitas nodokļa pārmērīga atlaišana.

| (68) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ir noraidāma uzņēmuma sūdzība par to, ka Komisija par atskaites punktu ir izmantojusi sākotnējā izmeklēšanā izmantoto pamatojumu, novērtējot atbrīvojumu no nodokļa par izejmateriāliem, un ka jākompensē tikai pārmērīga muitas nodokļa atlaišana, ja tāda ir. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ir noraidāma uzņēmuma sūdzība par to, ka Komisija par atskaites punktu ir izmantojusi sākotnējā izmeklēšanā izmantoto pamatojumu, novērtējot atbrīvojumu no nodokļa par izejmateriāliem, un ka jākompensē tikai pārmērīga muitas nodokļa atlaišana, ja tāda ir.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (69) | Tādējādi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neesot atļautai nodokļu atmaksāšanas sistēmai vai aizvietotājai atmaksāšanas sistēmai, kompensējamais ieguvums ir atbrīvojums no jebkādas ievedmuitas (muitas pamatnodoklis un īpašs muitas papildu nodoklis), kura parasti jāmaksā, veicot importu, kā arī nodokļa atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū, un tirdzniecības nodokļa atmaksāšana. |
| --- | --- |

(69)

Tādējādi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neesot atļautai nodokļu atmaksāšanas sistēmai vai aizvietotājai atmaksāšanas sistēmai, kompensējamais ieguvums ir atbrīvojums no jebkādas ievedmuitas (muitas pamatnodoklis un īpašs muitas papildu nodoklis), kura parasti jāmaksā, veicot importu, kā arī nodokļa atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū, un tirdzniecības nodokļa atmaksāšana.

i)   Atbrīvojums no ievedmuitas (muitas pamatnodoklis un īpašs muitas papildu nodoklis), tirdzniecības nodokļa atmaksāšana par izejmateriāliem un nodokļa atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem iekšzemes tirgū)

| (70) | Eksportētajiem, kuri ir EOUS, piešķiramo subsīdiju summu aprēķināja, pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neuzliktās ievedmuitas (muitas pamatnodoklis un īpašs muitas papildu nodoklis) par importētajiem materiāliem visai EOU, kā arī uz atmaksāto tirdzniecības nodokli un nodokļu atmaksāšanu par iekšzemes tirgū iepirkto degvielu. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja eksporta attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi abiem uzņēmumiem iegūtā subsīdijas norma bija attiecīgi 0,9 % un 5,8 %. |
| --- | --- |

(70)

Eksportētajiem, kuri ir EOUS, piešķiramo subsīdiju summu aprēķināja, pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neuzliktās ievedmuitas (muitas pamatnodoklis un īpašs muitas papildu nodoklis) par importētajiem materiāliem visai EOU, kā arī uz atmaksāto tirdzniecības nodokli un nodokļu atmaksāšanu par iekšzemes tirgū iepirkto degvielu. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja eksporta attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi abiem uzņēmumiem iegūtā subsīdijas norma bija attiecīgi 0,9 % un 5,8 %.

ii)   Atbrīvojums no ievedmuitas (muitas pamatnodoklis un īpašs muitas papildu nodoklis)

| (71) | Ražošanas līdzekļus fiziski neiestrādā gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu labumu, ko gūst izmeklējamais uzņēmums, aprēķina, pamatojoties uz nesamaksāto ievedmuitu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kuru sadala par periodu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma periodam izmeklētajos uzņēmumos. Lai noteiktu šādu parastu nolietojuma periodu, kā atsauci izmantoja faktiskos nolietojuma periodus, t. i., 18 gadus, ko izmantoja divi attiecīgie eksportētāji, kas sadarbojās. Tādējādi aprēķināto summu var attiecināt uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, un tā ir koriģēta, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu ieguvuma vērtību laika gaitā un tādā veidā noteiktu visas priekšrocības, ko no šīs shēmas guvis saņēmējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, kas sasniegts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādā veidā iegūtās subsīdijas norma abiem uzņēmumiem bija attiecīgi 1,8 % un 0,4 %. |
| --- | --- |

(71)

Ražošanas līdzekļus fiziski neiestrādā gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu labumu, ko gūst izmeklējamais uzņēmums, aprēķina, pamatojoties uz nesamaksāto ievedmuitu par importētajiem ražošanas līdzekļiem, kuru sadala par periodu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma periodam izmeklētajos uzņēmumos. Lai noteiktu šādu parastu nolietojuma periodu, kā atsauci izmantoja faktiskos nolietojuma periodus, t. i., 18 gadus, ko izmantoja divi attiecīgie eksportētāji, kas sadarbojās. Tādējādi aprēķināto summu var attiecināt uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, un tā ir koriģēta, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu ieguvuma vērtību laika gaitā un tādā veidā noteiktu visas priekšrocības, ko no šīs shēmas guvis saņēmējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, kas sasniegts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādā veidā iegūtās subsīdijas norma abiem uzņēmumiem bija attiecīgi 1,8 % un 0,4 %.

| (72) | Tādējādi kopējā subsīdijas norma saskaņā ar EOUS attiecīgajam uzņēmumam bija attiecīgi 2,7 % un 6,2 %. |
| --- | --- |

(72)

Tādējādi kopējā subsīdijas norma saskaņā ar EOUS attiecīgajam uzņēmumam bija attiecīgi 2,7 % un 6,2 %.

6.   IEPRIEKŠĒJAS ATĻAUJAS SHĒMA (“ALS”)

a)   Juridiskais pamats

| (73) | Šī shēma detalizēti aprakstīta dokumenta EXIM politika 2004–2009 4.1. līdz 4.1.14. iedaļā un dokumenta HOP I 2004–2009 4.1 līdz 4.30. nodaļā |
| --- | --- |

(73)

Šī shēma detalizēti aprakstīta dokumenta EXIM politika 2004–2009 4.1. līdz 4.1.14. iedaļā un dokumenta HOP I 2004–2009 4.1 līdz 4.30. nodaļā

b)   Atbilstība kritērijiem

| (74) | ALS ir iekļautas sešas apakšshēmas, kuras ir sīki aprakstītas turpmāk tekstā. Minētās apakšshēmas, inter alia, atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotājiem eksportētājiem un tirgotājiem eksportētājiem, kuri ir “saistīti” ar ražotājiem, kas tos atbalsta, ir tiesības uz ALS saistībā ar fizisko eksportu un ikgadējām prasībām. Ražotāji eksportētāji, kuri veic piegādes galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi saņemt ALS attiecībā uz starpprodukta piegādēm. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes tādām “nosacīta eksporta” kategorijām, kas minētas dokumenta EXIM politika 2004–2009 8.2. punktā, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētā struktūrā (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz ALS nosacītu eksportu. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacīta eksporta” ieguvumus saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (ARO) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. |
| --- | --- |

(74)

ALS ir iekļautas sešas apakšshēmas, kuras ir sīki aprakstītas turpmāk tekstā. Minētās apakšshēmas, inter alia, atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotājiem eksportētājiem un tirgotājiem eksportētājiem, kuri ir “saistīti” ar ražotājiem, kas tos atbalsta, ir tiesības uz ALS saistībā ar fizisko eksportu un ikgadējām prasībām. Ražotāji eksportētāji, kuri veic piegādes galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi saņemt ALS attiecībā uz starpprodukta piegādēm. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes tādām “nosacīta eksporta” kategorijām, kas minētas dokumenta EXIM politika 2004–2009 8.2. punktā, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētā struktūrā (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz ALS nosacītu eksportu. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacīta eksporta” ieguvumus saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (ARO) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

c)   Īstenošana praksē

| (75) | Iepriekšējas licences var izsniegt:






  i) | Fiziskajam eksportam. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā dod iespēju bez nodokļiem importēt izejmateriālus īpašas, eksportam paredzētas gatavās produkcijas ražošanai. Eksportam jābūt “fiziskam” tādā nozīmē, ka eksporta prece jāizved no Indijas teritorijas. Importa atlaide un eksporta saistība, tostarp eksporta preces veids, ir norādītas minētajā atļaujā. |
| --- | --- | --- |

(75)

Iepriekšējas licences var izsniegt:

i)

Fiziskajam eksportam. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā dod iespēju bez nodokļiem importēt izejmateriālus īpašas, eksportam paredzētas gatavās produkcijas ražošanai. Eksportam jābūt “fiziskam” tādā nozīmē, ka eksporta prece jāizved no Indijas teritorijas. Importa atlaide un eksporta saistība, tostarp eksporta preces veids, ir norādītas minētajā atļaujā.

| ii) | Ikgadējās prasības. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Līdz robežvērtībai, kas noteikta pēc iepriekšējām eksporta izpildēm, atļaujas turētājs var bez nodokļiem importēt jebkādus izejmateriālus, kurus izmanto jebkuru šajā produkcijas grupā iekļautu preču ražošanā. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu gatavās produkcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu. |
| --- | --- |

ii)

Ikgadējās prasības. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Līdz robežvērtībai, kas noteikta pēc iepriekšējām eksporta izpildēm, atļaujas turētājs var bez nodokļiem importēt jebkādus izejmateriālus, kurus izmanto jebkuru šajā produkcijas grupā iekļautu preču ražošanā. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu gatavās produkcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu.

| iii) | Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un dalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt beznodokļu izejmateriālus un šim nolūkam iegūt ALS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju. |
| --- | --- |

iii)

Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un dalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt beznodokļu izejmateriālus un šim nolūkam iegūt ALS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju.

| iv) | Nosacīts eksports. Šī apakšshēma dod tiesības galvenajam darbuzņēmējam importēt beznodokļa izejmateriālus, kas vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras jāpārdod kā “nosacīta eksporta” preces dokumenta EXIM politika 2004–2009 8.2. punkta b) līdz g), i) un j) apakšpunktā minēto kategoriju pircējiem. Citiem vārdiem sakot, gatavā produkcija nebūs jāizved no valsts, bet atkarībā no pircēja statusa jāuzskata par “nosacīta eksporta” preci. Šajā shēmā ir arī piegādes EOU vai licences īpašniekam saskaņā ar Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēmu. |
| --- | --- |

iv)

Nosacīts eksports. Šī apakšshēma dod tiesības galvenajam darbuzņēmējam importēt beznodokļa izejmateriālus, kas vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras jāpārdod kā “nosacīta eksporta” preces dokumenta EXIM politika 2004–2009 8.2. punkta b) līdz g), i) un j) apakšpunktā minēto kategoriju pircējiem. Citiem vārdiem sakot, gatavā produkcija nebūs jāizved no valsts, bet atkarībā no pircēja statusa jāuzskata par “nosacīta eksporta” preci. Šajā shēmā ir arī piegādes EOU vai licences īpašniekam saskaņā ar Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēmu.

| v) | ARO. ALS turētājam, kas plāno izejmateriālu piegādes no iekšzemes avotiem, nevis tos tieši importēt, ir iespēja izejmateriālus iegādāties, izmantojot ARO. Šādos gadījumos iepriekšējas atļaujas apstiprina kā ARO, un pēc tajā norādīto preču piegādes izdara atzīmi par dokumenta īpašnieka maiņu – tās nodošanu vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts dokumenta EXIM politika 2002–2007 8.3. punktā (t. i., ALS starpprodukta piegādes/nosacīts eksports, kompensācija par nosacītu eksportu un termināla akcīzes nodokļa kompensācija). Ar ARO mehānismu piegādātājam kompensē nodokļus un maksājumus, nevis to pašu kompensējot galīgajam eksportētājam maksājuma atmaksāšanas/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu kompensācija ir pieejama par izejmateriāliem, kas gan iepirkti iekšzemes tirgū, gan importēti. |
| --- | --- |

v)

ARO. ALS turētājam, kas plāno izejmateriālu piegādes no iekšzemes avotiem, nevis tos tieši importēt, ir iespēja izejmateriālus iegādāties, izmantojot ARO. Šādos gadījumos iepriekšējas atļaujas apstiprina kā ARO, un pēc tajā norādīto preču piegādes izdara atzīmi par dokumenta īpašnieka maiņu – tās nodošanu vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts dokumenta EXIM politika 2002–2007 8.3. punktā (t. i., ALS starpprodukta piegādes/nosacīts eksports, kompensācija par nosacītu eksportu un termināla akcīzes nodokļa kompensācija). Ar ARO mehānismu piegādātājam kompensē nodokļus un maksājumus, nevis to pašu kompensējot galīgajam eksportētājam maksājuma atmaksāšanas/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu kompensācija ir pieejama par izejmateriāliem, kas gan iepirkti iekšzemes tirgū, gan importēti.

| vi) | Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma arī attiecas uz piegādēm, kuras ALS turētājam veiktas iekšzemes tirgū. ALS turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts dokumenta EXIM politika 2002–2007 8.3. punktā (t. i., ALS starpprodukta piegādes/nosacīts eksports, kompensācija par nosacītu eksportu un termināla akcīzes nodokļa kompensācija). |
| --- | --- |

vi)

Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma arī attiecas uz piegādēm, kuras ALS turētājam veiktas iekšzemes tirgū. ALS turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts dokumenta EXIM politika 2002–2007 8.3. punktā (t. i., ALS starpprodukta piegādes/nosacīts eksports, kompensācija par nosacītu eksportu un termināla akcīzes nodokļa kompensācija).

| (76) | Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai viens eksportētājs, kas sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi trīs attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) ALS – fiziskais eksports, v) ARO un iv) ALS – nosacīts eksports. Tādēļ jāizveido ii) ikgadējo prasību, iii) starpprodukta piegāžu un vi) kompensācijas iekšzemes akreditīvu shēmas kompensēšanas mehānisms. |
| --- | --- |

(76)

Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai viens eksportētājs, kas sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi trīs attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) ALS – fiziskais eksports, v) ARO un iv) ALS – nosacīts eksports. Tādēļ jāizveido ii) ikgadējo prasību, iii) starpprodukta piegāžu un vi) kompensācijas iekšzemes akreditīvu shēmas kompensēšanas mehānisms.

| (77) | Tādas pārbaudes vajadzībām, kuru veic Indijas iestādes, atļaujas īpašniekam ir juridiska saistība norādītajā formātā vest “patiesu un pareizu uzskaiti par importēto preču pienācīgu patēriņu un izmantošanu” (sk. dokumenta HOP I 2004–2009 4.30. nodaļu un 23. pielikumu), t. i., faktiskā patēriņa reģistru (“23. pielikuma reģistrs”). No 2005. gada maija 23. pielikums ne tikai jāglabā uzņēmumā, bet tas arī jāparaksta bilancspējīgam grāmatvedim un jānosūta Indijas iestādēm. Saistību iesniegt 23. pielikumu attiecina uz licencēm, kuras izsniegtas pēc tam, kad 2005. gada maijā stājās spēkā jaunie noteikumi. Tāpēc nevarēja pārbaudīt šīs jaunās sistēmas praktisku ieviešanu, jo izmeklēšanas periodā nebija iesniegts neviens pārskats par šīm licencēm. |
| --- | --- |

(77)

Tādas pārbaudes vajadzībām, kuru veic Indijas iestādes, atļaujas īpašniekam ir juridiska saistība norādītajā formātā vest “patiesu un pareizu uzskaiti par importēto preču pienācīgu patēriņu un izmantošanu” (sk. dokumenta HOP I 2004–2009 4.30. nodaļu un 23. pielikumu), t. i., faktiskā patēriņa reģistru (“23. pielikuma reģistrs”). No 2005. gada maija 23. pielikums ne tikai jāglabā uzņēmumā, bet tas arī jāparaksta bilancspējīgam grāmatvedim un jānosūta Indijas iestādēm. Saistību iesniegt 23. pielikumu attiecina uz licencēm, kuras izsniegtas pēc tam, kad 2005. gada maijā stājās spēkā jaunie noteikumi. Tāpēc nevarēja pārbaudīt šīs jaunās sistēmas praktisku ieviešanu, jo izmeklēšanas periodā nebija iesniegts neviens pārskats par šīm licencēm.

| (78) | Attiecībā uz iepriekš uzskaitītajām i), iv) un v) apakšshēmām Indijas valdība nosaka gan importa atlaides, gan eksporta (arī nosacīta eksporta) saistības apjomu un vērtību, un to apstiprina licencē. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Saskaņā ar šo shēmu Indijas valdība, pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas standartnormām (SION), nosaka atļauto importa apjomu. SION ir noteiktas vairumam produkcijas, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās publicē dokumentā HOP II 2004–2009. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz iepriekš uzskaitītajām i), iv) un v) apakšshēmām Indijas valdība nosaka gan importa atlaides, gan eksporta (arī nosacīta eksporta) saistības apjomu un vērtību, un to apstiprina licencē. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Saskaņā ar šo shēmu Indijas valdība, pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas standartnormām (SION), nosaka atļauto importa apjomu. SION ir noteiktas vairumam produkcijas, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās publicē dokumentā HOP II 2004–2009.

| (79) | Importētās izejvielas turpmāk nav pārvedamas, un tās tiek izmantotas, lai ražotu gatavo eksporta produkciju. Eksporta saistība jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (18 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt par sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(79)

Importētās izejvielas turpmāk nav pārvedamas, un tās tiek izmantotas, lai ražotu gatavo eksporta produkciju. Eksporta saistība jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (18 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt par sešiem mēnešiem).

| (80) | Licences īpašniekam, kas plāno iepirkt izejmateriālus, izmantojot iekšzemes tirgu, nevis tos tieši importēt, ir iespēja šos izejmateriālus iegādāties, izmantojot iepriekšējas izlaides pasūtījumus (ARO). Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas apstiprina kā ARO un pēc tajās norādīto preču piegādes tiek izdarīta atzīme par īpašnieka maiņu – to nodošanu piegādātājam. |
| --- | --- |

(80)

Licences īpašniekam, kas plāno iepirkt izejmateriālus, izmantojot iekšzemes tirgu, nevis tos tieši importēt, ir iespēja šos izejmateriālus iegādāties, izmantojot iepriekšējas izlaides pasūtījumus (ARO). Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas apstiprina kā ARO un pēc tajās norādīto preču piegādes tiek izdarīta atzīme par īpašnieka maiņu – to nodošanu piegādātājam.

| (81) | Pārskatīšanas izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka eksportētāji, kas sadarbojās, saskaņā ar dažādām apakšshēmām atbilstīgi SION importa atlaidei importēja beznodokļa izejmateriālus, pārsniedzot izejmateriālu apjomu, kāds bija vajadzīgs, lai saražotu attiecīgo daudzumu gatavās eksporta produkcijas. Tādējādi attiecīgā ražojuma SION bija neprecīzas. |
| --- | --- |

(81)

Pārskatīšanas izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka eksportētāji, kas sadarbojās, saskaņā ar dažādām apakšshēmām atbilstīgi SION importa atlaidei importēja beznodokļa izejmateriālus, pārsniedzot izejmateriālu apjomu, kāds bija vajadzīgs, lai saražotu attiecīgo daudzumu gatavās eksporta produkcijas. Tādējādi attiecīgā ražojuma SION bija neprecīzas.

d)   Secinājums

| (82) | Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(82)

Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana.

| (83) | Turklāt ALS“fiziskais eksports” acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumus saskaņā ar šīm shēmām. |
| --- | --- |

(83)

Turklāt ALS“fiziskais eksports” acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumus saskaņā ar šīm shēmām.

| (84) | ALS “nosacīts eksports”de facto ir atkarīgs no eksporta rezultāta. To nelielā mērā izmantoja tikai viens uzņēmums, un tikai tad, kad tas veica piegādes EUS vai SEZ struktūrai, un abas kategorijas ir minētas dokumenta EXIM politika 2002–2007 8.2. punkta b) apakšpunktā. Šis uzņēmums paziņoja, ka tā klienti, iespējams, eksportēja attiecīgo ražojumu. EOU/SEZ mērķis ir veikt eksportu, kā noteikts dokumenta EXIM politika 2002–2007 6.1. punktā. Tādējādi vietējais piegādātājs, ALS veicot nosacītu eksportu, gūst labumu, jo Indijas valdība sagaida eksporta ieņēmumus, kurus rezultātā saņem eksportētājs, kas atrodas EOU/SEZ. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu subsīdiju uzskata par pakārtotu eksportam, jo fakti liecina, ka subsīdijas piešķiršana, kas gan nav juridiski atkarīga no eksporta rezultāta, būtībā ir saistīta ar faktiskajiem vai gaidāmajiem eksporta ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(84)

ALS “nosacīts eksports”de facto ir atkarīgs no eksporta rezultāta. To nelielā mērā izmantoja tikai viens uzņēmums, un tikai tad, kad tas veica piegādes EUS vai SEZ struktūrai, un abas kategorijas ir minētas dokumenta EXIM politika 2002–2007 8.2. punkta b) apakšpunktā. Šis uzņēmums paziņoja, ka tā klienti, iespējams, eksportēja attiecīgo ražojumu. EOU/SEZ mērķis ir veikt eksportu, kā noteikts dokumenta EXIM politika 2002–2007 6.1. punktā. Tādējādi vietējais piegādātājs, ALS veicot nosacītu eksportu, gūst labumu, jo Indijas valdība sagaida eksporta ieņēmumus, kurus rezultātā saņem eksportētājs, kas atrodas EOU/SEZ. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu subsīdiju uzskata par pakārtotu eksportam, jo fakti liecina, ka subsīdijas piešķiršana, kas gan nav juridiski atkarīga no eksporta rezultāta, būtībā ir saistīta ar faktiskajiem vai gaidāmajiem eksporta ieņēmumiem.

| (85) | Šajā gadījumā uzņēmums, kas sadarbojās, neizmantoja iepriekšēju atļauju, lai veiktu preču beznodokļu importu. Tā vietā šis uzņēmums guva labumu, iepērkot izejmateriālus no vietējiem piegādātājiem un atļaujas pārveidojot par ARO. Piegādātājam, nevis galīgajam eksportētājam saskaņā ar šo shēmu ir tiesības uz atbrīvojumu no nodokļiem un maksājumiem nodokļu atmaksājuma vai kompensācijas veidā. Ir pieejams atbrīvojums no nodokļiem/maksājumiem par izejmateriāliem, kas gan iepirkti iekšzemes tirgū, gan importēti. Izmeklēšanā atklāja, ka cenas izejmateriāliem, kurus, izmantojot ARO shēmu, piegādāja nesaistīts vietējais piegādātājs, būtiski atšķīrās no tādu izejmateriālu cenām, kurus bez licences iepirka no vietējā ražotāja, neizmantojot atļauju. Izmantojot atbrīvojumu no nodokļiem un maksājumiem, ieguvumu panāca ar zemākām cenām, ko noteica piegādātājs uzņēmumam, kas izmantoja izejmateriālus un bija iesaistīts šajā procedūrā. Šis uzņēmums varēja skaidri atšķirt izejmateriāla iepirkuma cenas, ko izmantoja licencē, no cenas, ko, neizmantojot licenci, samaksāja par tādu pašu izejmateriālu. Uzņēmums noteica labumu, kurš tādā veidā iegūts kā cenu starpība starp piegādēm, kas veiktas pēc ARO, un piegādēm, kas veiktas, neizmantojot licenci. |
| --- | --- |

(85)

Šajā gadījumā uzņēmums, kas sadarbojās, neizmantoja iepriekšēju atļauju, lai veiktu preču beznodokļu importu. Tā vietā šis uzņēmums guva labumu, iepērkot izejmateriālus no vietējiem piegādātājiem un atļaujas pārveidojot par ARO. Piegādātājam, nevis galīgajam eksportētājam saskaņā ar šo shēmu ir tiesības uz atbrīvojumu no nodokļiem un maksājumiem nodokļu atmaksājuma vai kompensācijas veidā. Ir pieejams atbrīvojums no nodokļiem/maksājumiem par izejmateriāliem, kas gan iepirkti iekšzemes tirgū, gan importēti. Izmeklēšanā atklāja, ka cenas izejmateriāliem, kurus, izmantojot ARO shēmu, piegādāja nesaistīts vietējais piegādātājs, būtiski atšķīrās no tādu izejmateriālu cenām, kurus bez licences iepirka no vietējā ražotāja, neizmantojot atļauju. Izmantojot atbrīvojumu no nodokļiem un maksājumiem, ieguvumu panāca ar zemākām cenām, ko noteica piegādātājs uzņēmumam, kas izmantoja izejmateriālus un bija iesaistīts šajā procedūrā. Šis uzņēmums varēja skaidri atšķirt izejmateriāla iepirkuma cenas, ko izmantoja licencē, no cenas, ko, neizmantojot licenci, samaksāja par tādu pašu izejmateriālu. Uzņēmums noteica labumu, kurš tādā veidā iegūts kā cenu starpība starp piegādēm, kas veiktas pēc ARO, un piegādēm, kas veiktas, neizmantojot licenci.

| (86) | Nevienu no trim šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Lai gan Indijas valdība minēja, ka šī sistēma no 2005. gada maija ir mainījusies, ir pilnīgi skaidrs, ka šīs pārmaiņas PIP nav ietekmējušas minētās shēmas, jo jaunā pārbaudes sistēma vēl joprojām nav ieviesta. Neatkarīgi no tā, ka pārbaudes sistēmās ir iespējamas pārmaiņas, ko īstenos Indijas valdība, izmeklēšanā atklāja, ka Indijas valdība PIP nav efektīvi piemērojusi minēto pārbaudes sistēmu. Tā nepiemēroja procedūras, lai noteiktu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II iedaļas 4. punkts un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma shēmu gadījumā – tās III pielikuma II iedaļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas, un izejmateriālu patēriņš tika novērtēts par augstu. Izmeklēšanā atklāja, ka SION ir grozītas, lai labāk atspoguļotu izejmateriālu patēriņu, taču PIP šīs jaunās SION nepiemēroja. Tādējādi apstiprinājās, ka SION nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo Indijas valdībai, izmantojot šīs pārmērīgās standarta normas, nav iespējams pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu apjomi faktiski tika patērēti eksporta preču ražošanā. Turklāt IV neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā ir pareizi vesta faktiskā patēriņa uzskaite (“23. pielikuma reģistrs”, bijušais 18. pielikums). Turklāt IV neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajiem izejmateriāliem, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja nav efektīvi piemērotas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II iedaļas 5. punkts un III pielikuma II iedaļas 3. punkts), un nepierādīja, ka muitas nodokļa pārmērīga atlaišana nebūtu veikta. |
| --- | --- |

(86)

Nevienu no trim šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Lai gan Indijas valdība minēja, ka šī sistēma no 2005. gada maija ir mainījusies, ir pilnīgi skaidrs, ka šīs pārmaiņas PIP nav ietekmējušas minētās shēmas, jo jaunā pārbaudes sistēma vēl joprojām nav ieviesta. Neatkarīgi no tā, ka pārbaudes sistēmās ir iespējamas pārmaiņas, ko īstenos Indijas valdība, izmeklēšanā atklāja, ka Indijas valdība PIP nav efektīvi piemērojusi minēto pārbaudes sistēmu. Tā nepiemēroja procedūras, lai noteiktu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II iedaļas 4. punkts un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma shēmu gadījumā – tās III pielikuma II iedaļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas, un izejmateriālu patēriņš tika novērtēts par augstu. Izmeklēšanā atklāja, ka SION ir grozītas, lai labāk atspoguļotu izejmateriālu patēriņu, taču PIP šīs jaunās SION nepiemēroja. Tādējādi apstiprinājās, ka SION nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo Indijas valdībai, izmantojot šīs pārmērīgās standarta normas, nav iespējams pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu apjomi faktiski tika patērēti eksporta preču ražošanā. Turklāt IV neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā ir pareizi vesta faktiskā patēriņa uzskaite (“23. pielikuma reģistrs”, bijušais 18. pielikums). Turklāt IV neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajiem izejmateriāliem, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja nav efektīvi piemērotas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II iedaļas 5. punkts un III pielikuma II iedaļas 3. punkts), un nepierādīja, ka muitas nodokļa pārmērīga atlaišana nebūtu veikta.

| (87) | Tādēļ šīs trīs apakšsistēmas ir kompensējamas. |
| --- | --- |

(87)

Tādēļ šīs trīs apakšsistēmas ir kompensējamas.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (88) | Atļautu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu trūkuma dēļ, kā pierādīja uzņēmums, subsīdijas summu noteica, pamatojoties uz tāda paša izejmateriāla cenu starpību, kuru iepirka, gan izmantojot, gan neizmantojot licenci. |
| --- | --- |

(88)

Atļautu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu trūkuma dēļ, kā pierādīja uzņēmums, subsīdijas summu noteica, pamatojoties uz tāda paša izejmateriāla cenu starpību, kuru iepirka, gan izmantojot, gan neizmantojot licenci.

| (89) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam (saucējs), kas radies, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam (saucējs), kas radies, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (90) | Viens uzņēmums izmantoja ieguvumu no šīs shēmas un izmeklēšanas periodā saņēma subsīdijas 20,9 % apmērā. |
| --- | --- |

(90)

Viens uzņēmums izmantoja ieguvumu no šīs shēmas un izmeklēšanas periodā saņēma subsīdijas 20,9 % apmērā.

III.   REĢIONĀLĀS SHĒMAS

1.   “GUDŽARATAS TIRDZNIECĪBAS NODOKĻA VEICINĀŠANAS SHĒMA (GSTIS) UN GUDŽARATAS SHĒMA ATBRĪVOJUMAM NO NODOKĻA PAR ELEKTROENERĢIJU (GEDES)”

| (91) | Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nav saņēmis kompensējamus atvieglojumus saskaņā ar Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēmu (GSTIS) vai Gudžaratas shēmu atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES). Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(91)

Tika konstatēts, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nav saņēmis kompensējamus atvieglojumus saskaņā ar Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēmu (GSTIS) vai Gudžaratas shēmu atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES). Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu.

2.   RIETUMBENGĀLIJAS VEICINĀŠANAS SHĒMAS (WBIS)

| (92) | Sīks WBIS apraksts ir sniegts Rietumbengālijas valdības (GOWB) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H (WBIS 1999), ko pēdējo reizi aizvietoja ar 2004. gada 24. marta Paziņojumu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Ar šo shēmu piešķīra vairākas priekšrocības saņēmējam, piemēram, tirdzniecības nodokļa atlikto maksājumu, subsīdiju ražošanas līdzekļu uzstādīšanai un attīstības subsīdijas. Izmeklēšanā konstatēja, ka viens uzņēmums agrāk bija guvis labumu no šīm shēmām. Tomēr PIP šo ieguvumu ietekme bija neliela. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šīs shēmas. |
| --- | --- |

(92)

Sīks WBIS apraksts ir sniegts Rietumbengālijas valdības (GOWB) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H (WBIS 1999), ko pēdējo reizi aizvietoja ar 2004. gada 24. marta Paziņojumu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Ar šo shēmu piešķīra vairākas priekšrocības saņēmējam, piemēram, tirdzniecības nodokļa atlikto maksājumu, subsīdiju ražošanas līdzekļu uzstādīšanai un attīstības subsīdijas. Izmeklēšanā konstatēja, ka viens uzņēmums agrāk bija guvis labumu no šīm shēmām. Tomēr PIP šo ieguvumu ietekme bija neliela. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šīs shēmas.

3.   MAHARASHTRAS VALDĪBAS (“MV”) VEICINĀŠANAS PASĀKUMU KOPUMA SHĒMA (“PSI”)

a)   Juridiskais pamats

| (93) | Lai veicinātu to, ka Maharashtras štatā rūpniecības nozaru darbību izvērš mazāk attīstītās teritorijās, Indijas valdība kopš 1964. gada piešķīra nodokļu atvieglojumus jaunajām struktūrām, kuras izveidoja jaunattīstības reģionos. Šo shēmu kopš ieviešanas vairākkārt grozīja, un “2001. gada shēma” darbojās no 2001. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam, un pēc tam tās darbības termiņu pagarināja līdz 2007. gada 31. martam. Maharashtras valdības PSI ir vairākas apakšshēmas, no kurām galvenās ir: i) dāvināšanas nodokļa (octroi)/reģistrēšanas nodokļa kompensācija, ii) atbrīvojums no nodokļa par elektroenerģiju un iii) atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa, ko piemēroja līdz 2004. gada 24. oktobrim. Izmeklēšanā atklāja, ka vienīgā apakšshēma, ko izmantoja viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa. |
| --- | --- |

(93)

Lai veicinātu to, ka Maharashtras štatā rūpniecības nozaru darbību izvērš mazāk attīstītās teritorijās, Indijas valdība kopš 1964. gada piešķīra nodokļu atvieglojumus jaunajām struktūrām, kuras izveidoja jaunattīstības reģionos. Šo shēmu kopš ieviešanas vairākkārt grozīja, un “2001. gada shēma” darbojās no 2001. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam, un pēc tam tās darbības termiņu pagarināja līdz 2007. gada 31. martam. Maharashtras valdības PSI ir vairākas apakšshēmas, no kurām galvenās ir: i) dāvināšanas nodokļa (octroi)/reģistrēšanas nodokļa kompensācija, ii) atbrīvojums no nodokļa par elektroenerģiju un iii) atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa, ko piemēroja līdz 2004. gada 24. oktobrim. Izmeklēšanā atklāja, ka vienīgā apakšshēma, ko izmantoja viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa.

b)   Atbilstība kritērijiem

| (94) | Lai uzņēmumi būtu tiesīgi saņemt labumus, tiem obligāti jāveic ieguldījumi mazāk attīstītās teritorijās, izveidojot tajās jaunu rūpniecības uzņēmumu vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumu tāda rūpniecības uzņēmuma paplašināšanā vai diversifikācijā, kurš patlaban darbojas. Šīs teritorijas klasificē dažādās kategorijās atbilstīgi ekonomiskās attīstības līmenim (piemēram, mazattīstītas teritorijas, mazāk attīstītās teritorijas un vismazāk attīstītās teritorijas). Galvenais kritērijs atvieglojumu summu noteikšanai ir vieta, kur atrodas vai tiks izveidots uzņēmums, un ieguldījumu apjoms. |
| --- | --- |

(94)

Lai uzņēmumi būtu tiesīgi saņemt labumus, tiem obligāti jāveic ieguldījumi mazāk attīstītās teritorijās, izveidojot tajās jaunu rūpniecības uzņēmumu vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumu tāda rūpniecības uzņēmuma paplašināšanā vai diversifikācijā, kurš patlaban darbojas. Šīs teritorijas klasificē dažādās kategorijās atbilstīgi ekonomiskās attīstības līmenim (piemēram, mazattīstītas teritorijas, mazāk attīstītās teritorijas un vismazāk attīstītās teritorijas). Galvenais kritērijs atvieglojumu summu noteikšanai ir vieta, kur atrodas vai tiks izveidots uzņēmums, un ieguldījumu apjoms.

c)   Īstenošana praksē

| (95) | Saskaņā ar shēmu, kas paredz atbrīvojumu no vietējā tirdzniecības nodokļa, ko piemēroja līdz 2004. gada oktobrim, no izveidotajām struktūrām nebija jāiekasē tirdzniecības nodoklis par veiktajiem pārdošanas darījumiem. Izveidotās struktūras atbrīvoja no vietējā tirdzniecības nodokļa samaksas par preču iegādi no piegādātāja, kurš ir tiesīgs piedalīties minētajā shēmā. Tā kā attiecībā uz pārdošanas darījumiem atbrīvojums izveidotajai pārdošanas struktūrai nepiešķir nekādu priekšrocību, tomēr atbrīvojums pirkšanas darījumos rada ieguvumu izveidotajai iepirkšanas struktūrai. Izmeklēšanā noskaidroja, ka attiecīgais uzņēmums līdz 2006. gada 24. oktobrim baudīja atbrīvojumu no tirdzniecības nodokļa. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar shēmu, kas paredz atbrīvojumu no vietējā tirdzniecības nodokļa, ko piemēroja līdz 2004. gada oktobrim, no izveidotajām struktūrām nebija jāiekasē tirdzniecības nodoklis par veiktajiem pārdošanas darījumiem. Izveidotās struktūras atbrīvoja no vietējā tirdzniecības nodokļa samaksas par preču iegādi no piegādātāja, kurš ir tiesīgs piedalīties minētajā shēmā. Tā kā attiecībā uz pārdošanas darījumiem atbrīvojums izveidotajai pārdošanas struktūrai nepiešķir nekādu priekšrocību, tomēr atbrīvojums pirkšanas darījumos rada ieguvumu izveidotajai iepirkšanas struktūrai. Izmeklēšanā noskaidroja, ka attiecīgais uzņēmums līdz 2006. gada 24. oktobrim baudīja atbrīvojumu no tirdzniecības nodokļa.

d)   Secinājums

| (96) | Ar PSI nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Šī apakšshēma ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina IV nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt ar šo atbrīvojumu/kompensāciju tiek piešķirta priekšrocība uzņēmumam, jo tā uzlabo uzņēmuma likviditāti. |
| --- | --- |

(96)

Ar PSI nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Šī apakšshēma ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina IV nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt ar šo atbrīvojumu/kompensāciju tiek piešķirta priekšrocība uzņēmumam, jo tā uzlabo uzņēmuma likviditāti.

| (97) | Minētā shēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir veikuši ieguldījumus konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, kuras ir Maharashtras štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Ieguvumu līmenis atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma atbilstīgi pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 3. panta 3. punktam ir īpaša, un tādēļ tā ir kompensējama. |
| --- | --- |

(97)

Minētā shēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir veikuši ieguldījumus konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, kuras ir Maharashtras štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Ieguvumu līmenis atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma atbilstīgi pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 3. panta 3. punktam ir īpaša, un tādēļ tā ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (98) | Subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz maksājamā tirdzniecības nodokļa apmēru, kas parasti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jāmaksā, bet saskaņā ar šīm shēmām netiek nesamaksāts. Tā kā tirdzniecības nodokļa atbrīvojuma shēmu piemēroja līdz 2004. gada 24. oktobrim, vērā ņēma vienīgi pārdošanas apjomus, par kuriem no 2004. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 24. oktobrim nebija samaksāts nodoklis, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periods bija tikai par šo laikposmu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija piešķirta par uzņēmuma visu apgrozījumu (saucējs), jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. PIP viens uzņēmums guva labumu no šīs apakšshēmas. Tomēr iegūtā subsīdijas summa bija mazāka nekā 0,1 %, t. i., neliela. |
| --- | --- |

(98)

Subsīdijas summu aprēķina, pamatojoties uz maksājamā tirdzniecības nodokļa apmēru, kas parasti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jāmaksā, bet saskaņā ar šīm shēmām netiek nesamaksāts. Tā kā tirdzniecības nodokļa atbrīvojuma shēmu piemēroja līdz 2004. gada 24. oktobrim, vērā ņēma vienīgi pārdošanas apjomus, par kuriem no 2004. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 24. oktobrim nebija samaksāts nodoklis, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periods bija tikai par šo laikposmu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija piešķirta par uzņēmuma visu apgrozījumu (saucējs), jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. PIP viens uzņēmums guva labumu no šīs apakšshēmas. Tomēr iegūtā subsīdijas summa bija mazāka nekā 0,1 %, t. i., neliela.

IV.   KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU SUMMA

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem kompensējamo subsīdiju summa, izsakot ad valorem, svārstās no 2,7 % līdz 20,9 %. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem kompensējamo subsīdiju summa, izsakot ad valorem, svārstās no 2,7 % līdz 20,9 %.

| (100) | Lai gan uz Kopienu veiktā eksporta daļas ziņā sadarbība bija ļoti liela, jāatzīmē, ka vairāki ražotāji eksportētāji, tostarp ražotājs eksportētājs, kuram sākotnējā izmeklēšanā bija vislielākā subsīdijas norma, procedūrā nesadarbojās. To Indijas uzņēmumu ražošanas jauda un apjoms, kuri nesadarbojās, ir nozīmīga, un iespējams, ka šie ražotāji eksportētāji arī turpmāk izmantos priekšrocības, ko sniedz izmeklētās subsidēšanas shēmas vismaz tādā pašā mērā, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.
















  SHĒMA | DEPBS | ITES | EPGS | EOU | ALS | EKS | GSTIS | GEDES | WBIS | PSI | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UZŅĒMUMS | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| Senpet (bijušais Elque) | nulle | nulle | nulle | 2,7 | nulle | nulle | nulle | nulle | nulle | nulle | 2,7 |
| Futura | nulle | nulle | nulle | 6,2 | nulle | 0,1 | nulle | nulle | nulle | nulle | 6,3 |
| Pearl | nulle | nulle | 0,3 | nulle | 20,6 | nulle | nulle | nulle | nulle | neg. | 20,9 |

(100)

Lai gan uz Kopienu veiktā eksporta daļas ziņā sadarbība bija ļoti liela, jāatzīmē, ka vairāki ražotāji eksportētāji, tostarp ražotājs eksportētājs, kuram sākotnējā izmeklēšanā bija vislielākā subsīdijas norma, procedūrā nesadarbojās. To Indijas uzņēmumu ražošanas jauda un apjoms, kuri nesadarbojās, ir nozīmīga, un iespējams, ka šie ražotāji eksportētāji arī turpmāk izmantos priekšrocības, ko sniedz izmeklētās subsidēšanas shēmas vismaz tādā pašā mērā, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.

SHĒMA

DEPBS

ITES

EPGS

EOU

ALS

EKS

GSTIS

GEDES

WBIS

PSI

Kopā

UZŅĒMUMS

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

Senpet (bijušais Elque)

nulle

nulle

nulle

2,7

nulle

nulle

nulle

nulle

nulle

nulle

2,7

Futura

nulle

nulle

nulle

6,2

nulle

0,1

nulle

nulle

nulle

nulle

6,3

Pearl

nulle

nulle

0,3

nulle

20,6

nulle

nulle

nulle

nulle

neg.

20,9

V.   SECINĀJUMI

| (101) | Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā subsidēšana turpinātos vai atkārtotos. |
| --- | --- |

(101)

Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā subsidēšana turpinātos vai atkārtotos.

| (102) | Kā noteikts 21. līdz 100. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma eksportētāji Indijā turpināja gūt labumu, ko sniedza Indijas iestāžu kompensējamā subsidēšana. Būtībā subsīdijas normas, ko konstatēja pārskatīšanas laikā, izņemot vienu ražotāju eksportētāju, bija augstākas nekā tās, kuras noteica sākotnējā izmeklēšanā. Ar attiecīgajām subsīdiju shēmām piešķīra atkārtotus ieguvumus, un nekas neliecina par to, ka šīs programmas turpmāk varētu tikt pārtrauktas. Trūkstot informācijai par to, kā ALS pārbaudes sistēmas grozījumi tiks ieviesti praksē, nav iespējams secināt, kāda būs šo pārmaiņu iespējamā ietekme. Šādā situācijā attiecīgie preču eksportētāji arī turpmāk saņems kompensējamās subsīdijas. Katrs eksportētājs ir tiesīgs piedalīties vairākās subsīdiju programmās. Šādos apstākļos pamatoti secināja, ka subsidēšana, iespējams, turpināsies. |
| --- | --- |

(102)

Kā noteikts 21. līdz 100. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma eksportētāji Indijā turpināja gūt labumu, ko sniedza Indijas iestāžu kompensējamā subsidēšana. Būtībā subsīdijas normas, ko konstatēja pārskatīšanas laikā, izņemot vienu ražotāju eksportētāju, bija augstākas nekā tās, kuras noteica sākotnējā izmeklēšanā. Ar attiecīgajām subsīdiju shēmām piešķīra atkārtotus ieguvumus, un nekas neliecina par to, ka šīs programmas turpmāk varētu tikt pārtrauktas. Trūkstot informācijai par to, kā ALS pārbaudes sistēmas grozījumi tiks ieviesti praksē, nav iespējams secināt, kāda būs šo pārmaiņu iespējamā ietekme. Šādā situācijā attiecīgie preču eksportētāji arī turpmāk saņems kompensējamās subsīdijas. Katrs eksportētājs ir tiesīgs piedalīties vairākās subsīdiju programmās. Šādos apstākļos pamatoti secināja, ka subsidēšana, iespējams, turpināsies.

| (103) | Tā kā tika pierādīts, ka subsidēšana pārskatīšanas laikā ir turpinājusies un, iespējams, turpināsies, jautājums par atkārtotas subsidēšanas atkārtošanās iespējamību nav būtisks. |
| --- | --- |

(103)

Tā kā tika pierādīts, ka subsidēšana pārskatīšanas laikā ir turpinājusies un, iespējams, turpināsies, jautājums par atkārtotas subsidēšanas atkārtošanās iespējamību nav būtisks.

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

1.   KOPIENAS RAŽOŠANA

| (104) | Kopienā PET ražo šādi uzņēmumi: | Divpadsmit ražotāji, kas ir pieprasījuši veikt termiņa beigu pārskatīšanu, ir atbalstījuši izmeklēšanu un sadarbojušies (skatīt 107. apsvērumu). |
| --- | --- | --- |

(104)

Kopienā PET ražo šādi uzņēmumi:

Divpadsmit ražotāji, kas ir pieprasījuši veikt termiņa beigu pārskatīšanu, ir atbalstījuši izmeklēšanu un sadarbojušies (skatīt 107. apsvērumu).

| | Divi ražotāji, kas ir pieprasījuši termiņa beigu pārskatīšanu, taču pašreizējā izmeklēšanā tie nav sadarbojušies. |
| --- | --- |

Divi ražotāji, kas ir pieprasījuši termiņa beigu pārskatīšanu, taču pašreizējā izmeklēšanā tie nav sadarbojušies.

| | Viens Korejas ražotāja meitasuzņēmums, kas atrodas Kopienā, izmeklēšanā ir sadarbojies un atbalstījis pieprasījumu. |
| --- | --- |

Viens Korejas ražotāja meitasuzņēmums, kas atrodas Kopienā, izmeklēšanā ir sadarbojies un atbalstījis pieprasījumu.

| (105) | PET, ko ražo visi šie uzņēmumi, veido kopējo Kopienas produkciju pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

PET, ko ražo visi šie uzņēmumi, veido kopējo Kopienas produkciju pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

2.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

| (106) | Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražotāji, kas sadarbojās un iesniedza vai atbalstīja pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu, reprezentē lielāko daļu Kopienas kopējās PET produkcijas. Minētie Kopienas ražotāji saražoja 88 % no Kopienas kopējās PET produkcijas. Tie Kopienas ražotāji, kuri pilnīgi nesadarbojās, netika iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka divpadsmit Kopienas ražotāji, kas pilnīgi sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē. Sākotnējo izmeklēšanu laikā Kopienas ražošanas nozare reprezentēja vairāk nekā 85 % no Kopienas kopējās PET produkcijas. |
| --- | --- |

(106)

Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražotāji, kas sadarbojās un iesniedza vai atbalstīja pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu, reprezentē lielāko daļu Kopienas kopējās PET produkcijas. Minētie Kopienas ražotāji saražoja 88 % no Kopienas kopējās PET produkcijas. Tie Kopienas ražotāji, kuri pilnīgi nesadarbojās, netika iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka divpadsmit Kopienas ražotāji, kas pilnīgi sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē. Sākotnējo izmeklēšanu laikā Kopienas ražošanas nozare reprezentēja vairāk nekā 85 % no Kopienas kopējās PET produkcijas.

| (107) | Kopienas ražošanas nozari pārstāv divpadsmit šādi Kopienas ražošanas uzņēmumi: | Voridian BV (Nīderlande), |
| --- | --- | --- |

(107)

Kopienas ražošanas nozari pārstāv divpadsmit šādi Kopienas ražošanas uzņēmumi:

Voridian BV (Nīderlande),

| | M & G Polimeri Italia Spa (Itālija), |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Itālija),

| | Equipolymers Srl (Itālija), |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Itālija),

| | La Seda de Barcelona SA (Spānija), |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Spānija),

| | Novapet SA (Spānija), |
| --- | --- |

Novapet SA (Spānija),

| | Selenis Industria de Polimeros SA (Portugāle), |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polimeros SA (Portugāle),

| | Aussapol Spa (Itālija), |
| --- | --- |

Aussapol Spa (Itālija),

| | Advansa Ltd (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

Advansa Ltd (Apvienotā Karaliste),

| | Wellman BV (Nīderlande), |
| --- | --- |

Wellman BV (Nīderlande),

| | Boryszew subsidiary Elana Wse (Polija), |
| --- | --- |

Boryszew subsidiary Elana Wse (Polija),

| | V.P.I. SA (Grieķija), |
| --- | --- |

V.P.I. SA (Grieķija),

| | SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polija). |
| --- | --- |

SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polija).

E.   SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ

1.   PATĒRIŅŠ KOPIENAS TIRGŪ

| (108) | Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, citu Kopienas ražotāju, kuri darbojas Kopienas tirgū, aprēķiniem, kuru pamatā bija sūdzības sagatavošanas posmā sniegtie dati un Eurostat dati par visu Kopienas importu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(108)

Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, citu Kopienas ražotāju, kuri darbojas Kopienas tirgū, aprēķiniem, kuru pamatā bija sūdzības sagatavošanas posmā sniegtie dati un Eurostat dati par visu Kopienas importu no trešām valstīm.

| (109) | Laikposmā starp 2002. gadu un PIP attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā nepārtraukti palielinājās un PIP kopā sasniedza 2 400 000 tonnas. Kopējais palielinājums visā periodā bija 18 %. Palielinājums bija daļēji saistīts ar jaunu pielietojumu (inter alia, alus un vīna pudeļu ražošana) un patēriņa pieaugumu kandidātvalstīs.
  1.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas patēriņš (tonnās) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Indekss | 100 | 108 | 109 | 118 |

(109)

Laikposmā starp 2002. gadu un PIP attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā nepārtraukti palielinājās un PIP kopā sasniedza 2 400 000 tonnas. Kopējais palielinājums visā periodā bija 18 %. Palielinājums bija daļēji saistīts ar jaunu pielietojumu (inter alia, alus un vīna pudeļu ražošana) un patēriņa pieaugumu kandidātvalstīs.

1.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Kopienas patēriņš (tonnās)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Indekss

100

108

109

118

2.   IMPORTS NO INDIJAS

2.1.   APJOMS, TIRGUS DAĻA UN IMPORTA CENAS

| (110) | Laikposmā no 2002. gada līdz PIP kopējais imports no Indijas palielinājās par 13 %. Tā kā laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam imports samazinājās par 17 %, 2004. gadā tas palielinājās par 100 procentpunktiem un PIP atkal samazinājās par apmēram 6 800 tonnām, t. i., par apmēram 70 procentpunktiem. Importa cenas 2003. gadā paaugstinājās par 5 procentpunktiem un 2004. gadā un PIP vēl attiecīgi par 3 un 7 procentpunktiem. Šī cenu tendence tikai daļēji atspoguļo izejmateriālu izmaksu kraso palielināšanos. Indijas importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi neliela, t. i., 0,3 % – 2002. gadā, 0,2 % – 2003. gadā, 0,5 % – 2004. gadā un 0,3 % – PIP.
  2.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija |
| Apjoms (tonnās) | 6 046 | 4 999 | 11 079 | 6 831 |
| Indekss | 100 | 83 | 183 | 113 |
| Pārdošanas cena (EUR/tonna) | 883 | 930 | 955 | 1 018 |
| Indekss | 100 | 105 | 108 | 115 |
| Tirgus daļa | 0,3 % | 0,2 % | 0,5 % | 0,3 % |

(110)

Laikposmā no 2002. gada līdz PIP kopējais imports no Indijas palielinājās par 13 %. Tā kā laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam imports samazinājās par 17 %, 2004. gadā tas palielinājās par 100 procentpunktiem un PIP atkal samazinājās par apmēram 6 800 tonnām, t. i., par apmēram 70 procentpunktiem. Importa cenas 2003. gadā paaugstinājās par 5 procentpunktiem un 2004. gadā un PIP vēl attiecīgi par 3 un 7 procentpunktiem. Šī cenu tendence tikai daļēji atspoguļo izejmateriālu izmaksu kraso palielināšanos. Indijas importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi neliela, t. i., 0,3 % – 2002. gadā, 0,2 % – 2003. gadā, 0,5 % – 2004. gadā un 0,3 % – PIP.

2.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Indija

Apjoms (tonnās)

6 046

4 999

11 079

6 831

Indekss

100

83

183

113

Pārdošanas cena (EUR/tonna)

883

930

955

1 018

Indekss

100

105

108

115

Tirgus daļa

0,3 %

0,2 %

0,5 %

0,3 %

3.   IMPORTS NO PĀRĒJĀM VALSTĪM

| (111) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 25 procentpunktiem. Lielāko palielinājumu novēroja 2003. gadā, kad imports pieauga par 41 procentpunktu. Pēc tam, kad Ķīnas eksportam tika piemēroti antidempinga pasākumi, imports 2004. gadā samazinājās par 14 procentpunktiem un vēl par 2 procenta punktiem – PIP. Līdzīga tendence bija tirgus daļām – 2002. gadā tās palielinājās no 15,9 % līdz 20,6 % 2003. gadā, un samazinājās no 18,5 % – 2004. gadā līdz 16,9 % – PIP. Importa preču tirgus daļas palielinājums lielā patēriņa dēļ bija zemāks nekā importa pieaugums absolūta izteiksmē. Importa vidējās cenas laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam bija nemainīgas un zemākas par ES preču cenām. Tikai PIP tās nedaudz pārsniedza Kopienas ražošanas nozares cenas.
  3.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 324 749 | 456 499 | 411 020 | 406 562 |
| Indekss | 100 | 141 | 127 | 125 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 869 | 821 | 907 | 1 061 |
| Indekss | 100 | 94 | 104 | 122 |
| Tirgus daļa | 15,9 % | 20,6 % | 18,5 % | 16,9 % |
| Galvenie eksporta tirgi |
| Koreja | 113 685 | 129 188 | 139 296 | 127 734 |
| Pakistāna | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| Ķīna | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| ASV | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Taivāna | 42 136 | 36 986 | 16 796 | 29 382 |

(111)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 25 procentpunktiem. Lielāko palielinājumu novēroja 2003. gadā, kad imports pieauga par 41 procentpunktu. Pēc tam, kad Ķīnas eksportam tika piemēroti antidempinga pasākumi, imports 2004. gadā samazinājās par 14 procentpunktiem un vēl par 2 procenta punktiem – PIP. Līdzīga tendence bija tirgus daļām – 2002. gadā tās palielinājās no 15,9 % līdz 20,6 % 2003. gadā, un samazinājās no 18,5 % – 2004. gadā līdz 16,9 % – PIP. Importa preču tirgus daļas palielinājums lielā patēriņa dēļ bija zemāks nekā importa pieaugums absolūta izteiksmē. Importa vidējās cenas laikposmā no 2002. gada līdz 2004. gadam bija nemainīgas un zemākas par ES preču cenām. Tikai PIP tās nedaudz pārsniedza Kopienas ražošanas nozares cenas.

3.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Apjoms (tonnās)

324 749

456 499

411 020

406 562

Indekss

100

141

127

125

Vidējā cena (EUR/t)

869

821

907

1 061

Indekss

100

94

104

122

Tirgus daļa

15,9 %

20,6 %

18,5 %

16,9 %

Galvenie eksporta tirgi

Koreja

113 685

129 188

139 296

127 734

Pakistāna

28 558

83 208

55 125

73 426

Ķīna

47 875

131 343

49 678

72 814

ASV

20 570

16 105

49 763

50 393

Taivāna

42 136

36 986

16 796

29 382

F.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

1.   IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES

| (112) | Pārskatīšanas sākumā bija paredzēta Kopienas ražotāju atlase, taču, uzskatot, ka to skaits nav pietiekams, tika nolemts pārskatīšanā iekļaut visus Kopienas ražotājus, un, pamatojoties uz informāciju, ko ievāca Kopienas visas ražošanas nozares līmenī, tika novērtēti kaitējuma faktori. |
| --- | --- |

(112)

Pārskatīšanas sākumā bija paredzēta Kopienas ražotāju atlase, taču, uzskatot, ka to skaits nav pietiekams, tika nolemts pārskatīšanā iekļaut visus Kopienas ražotājus, un, pamatojoties uz informāciju, ko ievāca Kopienas visas ražošanas nozares līmenī, tika novērtēti kaitējuma faktori.

| (113) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

2.   EKONOMISKO RĀDĪTĀJU ANALĪZE

2.1.   RAŽOŠANA

| (114) | Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 20 %, t. i., no aptuveni 1 465 000 tonnām – 2002. gadā līdz 1 760 000 tonnām – PIP. Palielinājums bija 4,8 % – 2003. gadā un 4,6 % – 2004. gadā. Turpmāks palielinājums bija PIP, kad ražošanas strauji pieauga par 150 000 tonnām, t. i., par 10,8 %. Tam iemesls bija pārstrukturēšanas process, ko veica ražošanas nozare, lai labāk kontrolētu ražošanas izmaksas un tādējādi izmantotu priekšrocības, ko sniedz pieaugošais patēriņš Kopienas tirgū, kas, kā norādīts iepriekš, laikposmā no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 19 % (no 2 miljoniem tonnu – 2002. gadā līdz 2,4 miljoniem tonnu – PIP.)
  4.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Indekss | 100 | 105 | 109 | 120 |

(114)

Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 20 %, t. i., no aptuveni 1 465 000 tonnām – 2002. gadā līdz 1 760 000 tonnām – PIP. Palielinājums bija 4,8 % – 2003. gadā un 4,6 % – 2004. gadā. Turpmāks palielinājums bija PIP, kad ražošanas strauji pieauga par 150 000 tonnām, t. i., par 10,8 %. Tam iemesls bija pārstrukturēšanas process, ko veica ražošanas nozare, lai labāk kontrolētu ražošanas izmaksas un tādējādi izmantotu priekšrocības, ko sniedz pieaugošais patēriņš Kopienas tirgū, kas, kā norādīts iepriekš, laikposmā no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 19 % (no 2 miljoniem tonnu – 2002. gadā līdz 2,4 miljoniem tonnu – PIP.)

4.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Ražošanas apjoms (tonnās)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Indekss

100

105

109

120

2.2.   JAUDAS UN TO IZMANTOŠANA

| (115) | Ražošanas jauda laikposmā no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 22 %, t. i., no 1 760 000 tonnām – 2002. gadā līdz 2 156 000 tonnām – IP. Šis palielinājums bija galvenokārt PIP, kad ražošanas jauda, salīdzinot ar 2004. gadu, palielinājās par 300 000 tonnām, t. i., 16,7 %. Šis nozīmīgais ražošanas jaudas pieaugums bija vienlaikus ar produkcijas apjoma palielināšanos (skatīt 114. apsvērumu). Ražošanas jaudas pieaugums bija ražošanas līnijās izdarīto papildu ieguldījumu rezultāts, lai izmantotu augošā tirgus priekšrocības. Izmantošanas jauda 2003. gadā palielinājās par 4 procentpunktiem un šādā līmenī saglabājās arī 2004. gadā, un PIP tā samazinājās par 5 procentpunktiem līdz 82 %. Tās samazināšanās laikposmā no 2004. gada līdz PIP notika tāpēc, ka minētajā periodā būtiski samazinājās ražošanas jauda. Tātad augstāks ražošanas apjoms PIP, ja salīdzina ar 2004. gadu, sakrita ar zemāku jaudas izmantošanas rādītāju.
  5.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Indekss | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Jaudas izmantošana | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Indekss | 100 | 105 | 104 | 98 |

(115)

Ražošanas jauda laikposmā no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 22 %, t. i., no 1 760 000 tonnām – 2002. gadā līdz 2 156 000 tonnām – IP. Šis palielinājums bija galvenokārt PIP, kad ražošanas jauda, salīdzinot ar 2004. gadu, palielinājās par 300 000 tonnām, t. i., 16,7 %. Šis nozīmīgais ražošanas jaudas pieaugums bija vienlaikus ar produkcijas apjoma palielināšanos (skatīt 114. apsvērumu). Ražošanas jaudas pieaugums bija ražošanas līnijās izdarīto papildu ieguldījumu rezultāts, lai izmantotu augošā tirgus priekšrocības. Izmantošanas jauda 2003. gadā palielinājās par 4 procentpunktiem un šādā līmenī saglabājās arī 2004. gadā, un PIP tā samazinājās par 5 procentpunktiem līdz 82 %. Tās samazināšanās laikposmā no 2004. gada līdz PIP notika tāpēc, ka minētajā periodā būtiski samazinājās ražošanas jauda. Tātad augstāks ražošanas apjoms PIP, ja salīdzina ar 2004. gadu, sakrita ar zemāku jaudas izmantošanas rādītāju.

5.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Ražošanas jauda (tonnās)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Indekss

100

100

105

122

Jaudas izmantošana

83 %

87 %

87 %

82 %

Indekss

100

105

104

98

2.3.   PĀRDOŠANAS APJOMS UN TIRGUS DAĻA

| (116) | Apjoms, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdeva Kopienas tirgū, laikposmā no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 21 %. Pieaugumam 2 % apmērā, kas bija 2003. gadā, sekoja palielinājums gan 2004. gadā, gan PIP – attiecīgi par 8 un 11 procentpunktiem. Neatkarīgi no pārdošanas apjoma, kas palielinājās lielāka patēriņa dēļ, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 2003. gadā samazinājās par 4 procentpunktiem un 2004. gadā pakāpeniski palielinājās par 5 procentpunktiem un PIP – par vienu procentpunktu.
  6.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms EK (tonnās) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Indekss | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Tirgus daļa | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(116)

Apjoms, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdeva Kopienas tirgū, laikposmā no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 21 %. Pieaugumam 2 % apmērā, kas bija 2003. gadā, sekoja palielinājums gan 2004. gadā, gan PIP – attiecīgi par 8 un 11 procentpunktiem. Neatkarīgi no pārdošanas apjoma, kas palielinājās lielāka patēriņa dēļ, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 2003. gadā samazinājās par 4 procentpunktiem un 2004. gadā pakāpeniski palielinājās par 5 procentpunktiem un PIP – par vienu procentpunktu.

6.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Pārdošanas apjoms EK (tonnās)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Indekss

100

102

110

121

Tirgus daļa

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   PIEAUGUMS

| (117) | Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 2 %, kas liecina, ka tās pieaugums ir zemāks nekā vispārīga tirgus patēriņa pieaugums. |
| --- | --- |

(117)

Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 2 %, kas liecina, ka tās pieaugums ir zemāks nekā vispārīga tirgus patēriņa pieaugums.

2.5.   NODARBINĀTĪBA

| (118) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis palielinājās par 18 %. Lielākais palielinājums bija 2003. gadā (11 procentpunkti) un 2004. gadā (vēl 6 procentpunkti). Lai gan šī pieaugošā tendence PIP turpinājās, palielinājums bija tikai 2 procentpunkti. Šis palielinājums visā periodā bija 18 %, un tas ir saistīts ar ražošanas līmeni, kas palielinājās par 20 %.
  7.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieki | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Indekss | 100 | 111 | 116 | 118 |

(118)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis palielinājās par 18 %. Lielākais palielinājums bija 2003. gadā (11 procentpunkti) un 2004. gadā (vēl 6 procentpunkti). Lai gan šī pieaugošā tendence PIP turpinājās, palielinājums bija tikai 2 procentpunkti. Šis palielinājums visā periodā bija 18 %, un tas ir saistīts ar ražošanas līmeni, kas palielinājās par 20 %.

7.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Darbinieki

1 010

1 124

1 170

1 190

Indekss

100

111

116

118

2.6.   RAŽĪGUMS

| (119) | Kopienas ražošanas nozares ražīgums, to mērot kā jaudu tonnās uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā kopumā palielinājās. Pēc tam, kad tas 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu, sākotnēji samazinājās par 6 % un 2004. gadā palika šādā līmenī, kad PIP ražīgums būtiski palielinājās par vairāk nekā 8 % salīdzinot ar 2004. gadu, laikposmu, kad ražīgums būtiski pieauga.
  8.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (t/strādājošais) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Indekss | 100 | 94 | 94 | 102 |

(119)

Kopienas ražošanas nozares ražīgums, to mērot kā jaudu tonnās uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā kopumā palielinājās. Pēc tam, kad tas 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu, sākotnēji samazinājās par 6 % un 2004. gadā palika šādā līmenī, kad PIP ražīgums būtiski palielinājās par vairāk nekā 8 % salīdzinot ar 2004. gadu, laikposmu, kad ražīgums būtiski pieauga.

8.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Ražīgums (t/strādājošais)

1 450

1 365

1 369

1 480

Indekss

100

94

94

102

2.7.   ALGAS

| (120) | Jāatzīmē, ka PET granulu ražošana ir kapitālietilpīga ražošanas nozare, tāpēc darbaspēka izmaksas ierobežoti ietekmē kopējās ražošanas izmaksas. Attiecīgajā periodā algas paaugstinājās par 12 % salīdzinājumā ar 20 % vispārējo ražošanas izmaksu pieaugumu. Vēl viens nozīmīgs rādītājs ir algu izmaksas vienas tonnas saražošanai. Attiecīgajā periodā šīs izmaksas samazinājās par 6 %.
  9.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Algas (miljoni EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Indekss | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Algas (EUR) vienas tonnas saražošanai | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Indekss | 100 | 96 | 98 | 94 |

(120)

Jāatzīmē, ka PET granulu ražošana ir kapitālietilpīga ražošanas nozare, tāpēc darbaspēka izmaksas ierobežoti ietekmē kopējās ražošanas izmaksas. Attiecīgajā periodā algas paaugstinājās par 12 % salīdzinājumā ar 20 % vispārējo ražošanas izmaksu pieaugumu. Vēl viens nozīmīgs rādītājs ir algu izmaksas vienas tonnas saražošanai. Attiecīgajā periodā šīs izmaksas samazinājās par 6 %.

9.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Algas (miljoni EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Indekss

100

101

106

112

Algas (EUR) vienas tonnas saražošanai

44,4

42,9

43,6

41,9

Indekss

100

96

98

94

2.8.   PĀRDOŠANAS CENAS UN FAKTORI, KAS IETEKMĒ KOPIENAS CENAS

| (121) | Vienas vienības pārdošanas cenas 2002. gadā palielinājās no 924 EUR/t līdz 1 058 EUR/t – PIP. Kopumā šī tendence pieauga (visā periodā – par 15 %). Šis pieaugums lielā mērā ir rezultāts tam, ka naftas cenas paaugstināšanās dēļ palielinājās izejmateriālu cenas. Lai gan Kopienas ražošanas nozare bija palielinājusi cenas, nebija iespējams pārsniegt palielinājumu tai pakārtotajā rūpniecības nozarē un pārdošanas cenās pilnīgi atspoguļot izejmateriālu cenu paaugstināšanos. Tas principā bija tāpēc, ka izejmateriālu cenu palielinājums bija lielāks nekā PET cenu palielinājums. Lai saglabātu savu tirgus daļu, Kopienas ražošanas nozare varēja vienīgi mēreni paaugstināt cenas un tādējādi pieredzēja cenu iesaldēšanu.
  10.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Indekss | 100 | 98 | 109 | 115 |

(121)

Vienas vienības pārdošanas cenas 2002. gadā palielinājās no 924 EUR/t līdz 1 058 EUR/t – PIP. Kopumā šī tendence pieauga (visā periodā – par 15 %). Šis pieaugums lielā mērā ir rezultāts tam, ka naftas cenas paaugstināšanās dēļ palielinājās izejmateriālu cenas. Lai gan Kopienas ražošanas nozare bija palielinājusi cenas, nebija iespējams pārsniegt palielinājumu tai pakārtotajā rūpniecības nozarē un pārdošanas cenās pilnīgi atspoguļot izejmateriālu cenu paaugstināšanos. Tas principā bija tāpēc, ka izejmateriālu cenu palielinājums bija lielāks nekā PET cenu palielinājums. Lai saglabātu savu tirgus daļu, Kopienas ražošanas nozare varēja vienīgi mēreni paaugstināt cenas un tādējādi pieredzēja cenu iesaldēšanu.

10.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Vidējā svērtā cena (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Indekss

100

98

109

115

2.9.   GALVENO IZEJMATERIĀLU RAŽOŠANAS IZMAKSAS

| (122) | Ņemot vērā to, ka vienas tonnas PET saražošanai ir vajadzīgi 850 kg attīrītas tereftālskābes (PTA) un 350 kg monoetilēnglikola (MEG), izejmateriālu (PTA un MEG) izmaksas laikposmā no 2002. gada līdz PIP būtiski palielinājās – respektīvi par 67 % un 31 %, sasniedzot 770 EUR/t (PTA) un 721 EUR/t (MEG) (PIP vidējais radītājs). Tomēr nelielu PTA cenu samazinājumu ievēroja 2005. gada trešajā ceturksnī, kad cenas kritās līdz 700 EUR/t, un bija vērojama būtībā stabila MEG cena, un jānorāda, ka izejmateriālus iepērk iepriekš, pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem. Tā rezultātā, neraugoties uz to, ka PIP nedaudz samazinājās PTA cenas, Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā joprojām bija jūtamas sekas tam, ka izmaksas bija ievērojami palielinājušās. Turklāt pasaules naftas tirgū vērojamā stāvokļa dēļ PET ražošanai vajadzīgo izejmateriālu cenas ir jutīgas attiecībā uz neparedzētām izmaiņām, taču ir ļoti iespējams, ka saglabāsies augsts cenu līmenis. Visi šie faktori veicina to, ka palielinās Kopienas PET ražotāju neaizsargātības līmenis. Tomēr jāatzīmē, ka galvenie izejmateriāli ir produkcija, ko tirgo pasaules līmenī, un tādēļ šis apstāklis tādā pašā mērā ietekmēs Indijas ražotājus eksportētājus.
  11.   tabula









  Vidējās izmaksas (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| — | PTA |

(122)

Ņemot vērā to, ka vienas tonnas PET saražošanai ir vajadzīgi 850 kg attīrītas tereftālskābes (PTA) un 350 kg monoetilēnglikola (MEG), izejmateriālu (PTA un MEG) izmaksas laikposmā no 2002. gada līdz PIP būtiski palielinājās – respektīvi par 67 % un 31 %, sasniedzot 770 EUR/t (PTA) un 721 EUR/t (MEG) (PIP vidējais radītājs). Tomēr nelielu PTA cenu samazinājumu ievēroja 2005. gada trešajā ceturksnī, kad cenas kritās līdz 700 EUR/t, un bija vērojama būtībā stabila MEG cena, un jānorāda, ka izejmateriālus iepērk iepriekš, pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem. Tā rezultātā, neraugoties uz to, ka PIP nedaudz samazinājās PTA cenas, Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā joprojām bija jūtamas sekas tam, ka izmaksas bija ievērojami palielinājušās. Turklāt pasaules naftas tirgū vērojamā stāvokļa dēļ PET ražošanai vajadzīgo izejmateriālu cenas ir jutīgas attiecībā uz neparedzētām izmaiņām, taču ir ļoti iespējams, ka saglabāsies augsts cenu līmenis. Visi šie faktori veicina to, ka palielinās Kopienas PET ražotāju neaizsargātības līmenis. Tomēr jāatzīmē, ka galvenie izejmateriāli ir produkcija, ko tirgo pasaules līmenī, un tādēļ šis apstāklis tādā pašā mērā ietekmēs Indijas ražotājus eksportētājus.

11.   tabula

Vidējās izmaksas (EUR/t)

2002

2003

2004

PIP

—

PTA

460

566

718

770

Indekss

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Indekss

100

100

118

131

| (123) | Salīdzinot Kopienas ražošanas nozarē vidējās izmaksas vienas vienības PET granulu saražošanai, konstatēja sekojošo:
  12.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (EUR/t) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Indekss | 100 | 102 | 113 | 121 |

(123)

Salīdzinot Kopienas ražošanas nozarē vidējās izmaksas vienas vienības PET granulu saražošanai, konstatēja sekojošo:

12.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Vidējā svērtā cena (EUR/t)

899

918

1 013

1 092

Indekss

100

102

113

121

| (124) | Attiecīgajā laikposmā, kā norādīts 11. un 12. tabulā, galveno izejmateriālu cenas nepārtraukti paaugstinājās (PTA – 67 %, MEG – 31 %), turpretī ražošanas vispārējās izmaksas palielinājās tikai par 21 %. Tomēr, kā parādīts 10. tabulā, cenas bija palielinājušas tikai par 15 % tā iemesla dēļ, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja pārsniegt palielinājumu pakārtotajā nozarē, un izejmateriālu cenu pieaugums pilnīgi atspoguļojas pārdošanas cenās. |
| --- | --- |

(124)

Attiecīgajā laikposmā, kā norādīts 11. un 12. tabulā, galveno izejmateriālu cenas nepārtraukti paaugstinājās (PTA – 67 %, MEG – 31 %), turpretī ražošanas vispārējās izmaksas palielinājās tikai par 21 %. Tomēr, kā parādīts 10. tabulā, cenas bija palielinājušas tikai par 15 % tā iemesla dēļ, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja pārsniegt palielinājumu pakārtotajā nozarē, un izejmateriālu cenu pieaugums pilnīgi atspoguļojas pārdošanas cenās.

2.10.   KRĀJUMI

| (125) | Krājumu palielinājums visā attiecīgajā periodā, t. i., laikposmā no 2002. gada līdz PIP, kritās par 10 %. Tomēr, kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, krājumi attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares saražoto PET nav jāuzskata par lietderīgu rādītāju, ņemot vērā to, ka PET tirgus visu gadu bija jutīgs. Salīdzinot ar ražošanu, krājumi reprezentē apmēram 5/6 % produkcijas.
  13.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (t) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Indekss | 100 | 109 | 89 | 90 |

(125)

Krājumu palielinājums visā attiecīgajā periodā, t. i., laikposmā no 2002. gada līdz PIP, kritās par 10 %. Tomēr, kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, krājumi attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares saražoto PET nav jāuzskata par lietderīgu rādītāju, ņemot vērā to, ka PET tirgus visu gadu bija jutīgs. Salīdzinot ar ražošanu, krājumi reprezentē apmēram 5/6 % produkcijas.

13.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Krājumi (t)

101 554

110 695

90 422

91 123

Indekss

100

109

89

90

2.11.   RENTABILITĀTE, IEŅĒMUMI NO IEGULDĪJUMIEM UN SKAIDRAS NAUDAS PLŪSMA

| (126) | Pārdošanas rentabilitāte reprezentē gūto peļņu, attiecīgo ražojumu pārdodot Kopienā. Peļņu no kopējiem aktīviem un naudas plūsmu varēja izmērīt šaurākās ražojumu grupas līmenī, kurā bija ietverts arī līdzīgais ražojums saskaņā ar pamatregulas 8. panta 8. punktu. Turklāt ieņēmumus no ieguldījumiem aprēķināja, ņemot vērā peļņu no kopējiem aktīviem, jo peļņu no kopējiem aktīviem uzskata par atbilstošāku attiecīgās tendences analīzei.
  14.   tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma pirms nodokļu atskaitījumiem, pārdodot Kopienā | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Peļņa no kopējiem aktīviem | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Skaidras naudas plūsma (% no kopējā pārdošanas apjoma) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(126)

Pārdošanas rentabilitāte reprezentē gūto peļņu, attiecīgo ražojumu pārdodot Kopienā. Peļņu no kopējiem aktīviem un naudas plūsmu varēja izmērīt šaurākās ražojumu grupas līmenī, kurā bija ietverts arī līdzīgais ražojums saskaņā ar pamatregulas 8. panta 8. punktu. Turklāt ieņēmumus no ieguldījumiem aprēķināja, ņemot vērā peļņu no kopējiem aktīviem, jo peļņu no kopējiem aktīviem uzskata par atbilstošāku attiecīgās tendences analīzei.

14.   tabula

2002

2003

2004

PIP

Peļņas norma pirms nodokļu atskaitījumiem, pārdodot Kopienā

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Peļņa no kopējiem aktīviem

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Skaidras naudas plūsma (% no kopējā pārdošanas apjoma)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (127) | Papildus cenu iesaldēšanai, ko sāka 2002. gadā un kas sakrita ar to, ka ievērojami palielinājās imports par dempinga cenām no ĶTR, Taivānas, Malaizijas, Korejas un Austrālijas (līdz 2004. gadam) un subsidētais imports no Indijas, Kopienas finansiālais stāvoklis pasliktinājās, un 2003. gadā tā cieta zaudējumus. Pēc nelielas atgūšanās 2004. gadā, kas saistīta ar to, ka ĶTR un Austrālijai piemēroja antidempinga pasākumus, PIP zaudējumi palielinājās līdz – 3,2 %. Tāpēc jāatzīmē, ka ir skaidra un lejupejoša tendence. |
| --- | --- |

(127)

Papildus cenu iesaldēšanai, ko sāka 2002. gadā un kas sakrita ar to, ka ievērojami palielinājās imports par dempinga cenām no ĶTR, Taivānas, Malaizijas, Korejas un Austrālijas (līdz 2004. gadam) un subsidētais imports no Indijas, Kopienas finansiālais stāvoklis pasliktinājās, un 2003. gadā tā cieta zaudējumus. Pēc nelielas atgūšanās 2004. gadā, kas saistīta ar to, ka ĶTR un Austrālijai piemēroja antidempinga pasākumus, PIP zaudējumi palielinājās līdz – 3,2 %. Tāpēc jāatzīmē, ka ir skaidra un lejupejoša tendence.

| (128) | Tendences attiecībā uz peļņu no kopējiem aktīviem un naudas plūsmu attīstījās līdzīgi, t. i., tās liecināja par relatīvi labu situāciju 2002. gadā, krasu situācijas pasliktināšanos 2003. gadā un nelielu atgūšanos 2004. gadā, un turpmāku pasliktināšanos PIP. |
| --- | --- |

(128)

Tendences attiecībā uz peļņu no kopējiem aktīviem un naudas plūsmu attīstījās līdzīgi, t. i., tās liecināja par relatīvi labu situāciju 2002. gadā, krasu situācijas pasliktināšanos 2003. gadā un nelielu atgūšanos 2004. gadā, un turpmāku pasliktināšanos PIP.

2.12.   IEGULDĪJUMI UN SPĒJA PIESAISTĪT KAPITĀLU

15.   tabula

| | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR tūkstošos) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Indekss | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

PIP

Ieguldījumi (EUR tūkstošos)

31 779

42 302

63 986

50 397

Indekss

100

133

201

159

| (129) | Ieguldījumi bija daļēji paredzēti, lai palielinātu jaudu un uzlabotu ražošanas procesu. Lielākā daļu izdevumu radās 2004. gadā un PIP, kas sakrita ar jaudas palielināšanu un, ņemot vērā palielināto patēriņu, mērķi saglabāt tirgus daļu. Tomēr Kopienas ražošanas nozares pašreizējo situāciju un Kopienas un pasaules PET tirgu attīstību iezīmēja tas, ka nav rentabilitātes un iniciatīvas veikt ļoti lielus ieguldījumus. Lai gan dažās situācijās Kopienas ražotāji varēja piesaistīt kapitālu (jo īpaši saistīto uzņēmumu veidā), PET rentabilitātes trūkums neveicināja ieguldīšanu un dažos gadījumos lēmums veikt ieguldījumus tika atlikts. |
| --- | --- |

(129)

Ieguldījumi bija daļēji paredzēti, lai palielinātu jaudu un uzlabotu ražošanas procesu. Lielākā daļu izdevumu radās 2004. gadā un PIP, kas sakrita ar jaudas palielināšanu un, ņemot vērā palielināto patēriņu, mērķi saglabāt tirgus daļu. Tomēr Kopienas ražošanas nozares pašreizējo situāciju un Kopienas un pasaules PET tirgu attīstību iezīmēja tas, ka nav rentabilitātes un iniciatīvas veikt ļoti lielus ieguldījumus. Lai gan dažās situācijās Kopienas ražotāji varēja piesaistīt kapitālu (jo īpaši saistīto uzņēmumu veidā), PET rentabilitātes trūkums neveicināja ieguldīšanu un dažos gadījumos lēmums veikt ieguldījumus tika atlikts.

2.13.   FAKTISKĀS SUBSĪDIJAS NORMAS LIELUMS

| (130) | Attiecībā uz Indijas importa faktiskās subsīdijas normas lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā šā ražojuma tirgus jutību, nevar uzskatīt, ka šī ietekme ir neliela. Jāatzīmē, ka šis rādītājs vairāk attiecas uz saistību ar analīzi, kurā aplūko kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Ja pasākumi zaudēs spēku, iespējams, ka subsidētais imports atkal tiks veikts tādos apmēros un par tādam cenām, ka tas ievērojami ietekmēs subsīdijas normas lielumu. |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz Indijas importa faktiskās subsīdijas normas lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā šā ražojuma tirgus jutību, nevar uzskatīt, ka šī ietekme ir neliela. Jāatzīmē, ka šis rādītājs vairāk attiecas uz saistību ar analīzi, kurā aplūko kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Ja pasākumi zaudēs spēku, iespējams, ka subsidētais imports atkal tiks veikts tādos apmēros un par tādam cenām, ka tas ievērojami ietekmēs subsīdijas normas lielumu.

2.14.   ATGŪŠANĀS NO IEPRIEKŠĒJĀS SUBSIDĒŠANAS SEKĀM

| (131) | Lai gan iepriekš pārbaudītie rādītāji liecina par Kopienas ražošanas nozares dažu ekonomikas rādītāju nelielu uzlabošanos pēc galīgo kompensācijas pasākumu piemērošanas 2001. gadā, arī ar tiem pierāda, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama. |
| --- | --- |

(131)

Lai gan iepriekš pārbaudītie rādītāji liecina par Kopienas ražošanas nozares dažu ekonomikas rādītāju nelielu uzlabošanos pēc galīgo kompensācijas pasākumu piemērošanas 2001. gadā, arī ar tiem pierāda, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama.

3.   SECINĀJUMS PAR KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES STĀVOKLI

| (132) | Patēriņa nepārtrauktais pieaugums, kas saistīts daļēji ar jaunām pielietojuma jomām (inter alia, alus un vīna pudeļu ražošanu) un daļēji ar patēriņa pieaugumu kandidātvalstīs, Kopienas ražošanas nozarei uzliek pienākumu palielināt jaudu un ražošanu, lai nezaudētu tirgus daļu. Lai to veiktu, 2004. gadā un PIP notika nozīmīga pārstrukturēšana līdz ar dažādu ražošanas uzņēmumu īpašnieku biežu maiņu. Līdztekus plaši palielināja ražošanas līniju skaitu, lai ievērotu pieaugošo patēriņu un vienlaicīgi sasniegtu apjomradītus ietaupījumus. Tādējādi daži ekonomikas rādītāji, piemēram, patēriņš, ražošanas jauda, produkcija, pārdošana ES tirgū un nodarbinātība, patiešām bija pozitīvi. Turklāt attiecīgajā periodā palielinājās arī pārdošanas cenas. Tomēr visi šie attiecībā uz pārstrukturēšanu aprakstītie centieni attiecīgajā periodā varētu arī neatsvērt izejmateriālu cenu pastāvīga un ievērojama palielinājuma ietekmi. Varētu būt tā, vēl lielākas izejmateriālu izmaksas pakārtotā nozare nespētu segt tādā mērā, kāds būtu vajadzīgs, lai saglabātu noteiktu rentabilitātes līmeni. Šis apstāklis izraisīja nozīmīgu rentabilitātes pasliktināšanos, kas 2002. gadā samazinājās no + 2,7 % līdz – 3,2 % – PIP. Līdzīgas negatīvas tendences novēroja attiecībā uz ieņēmumiem no ieguldījumiem un uz skaidras naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(132)

Patēriņa nepārtrauktais pieaugums, kas saistīts daļēji ar jaunām pielietojuma jomām (inter alia, alus un vīna pudeļu ražošanu) un daļēji ar patēriņa pieaugumu kandidātvalstīs, Kopienas ražošanas nozarei uzliek pienākumu palielināt jaudu un ražošanu, lai nezaudētu tirgus daļu. Lai to veiktu, 2004. gadā un PIP notika nozīmīga pārstrukturēšana līdz ar dažādu ražošanas uzņēmumu īpašnieku biežu maiņu. Līdztekus plaši palielināja ražošanas līniju skaitu, lai ievērotu pieaugošo patēriņu un vienlaicīgi sasniegtu apjomradītus ietaupījumus. Tādējādi daži ekonomikas rādītāji, piemēram, patēriņš, ražošanas jauda, produkcija, pārdošana ES tirgū un nodarbinātība, patiešām bija pozitīvi. Turklāt attiecīgajā periodā palielinājās arī pārdošanas cenas. Tomēr visi šie attiecībā uz pārstrukturēšanu aprakstītie centieni attiecīgajā periodā varētu arī neatsvērt izejmateriālu cenu pastāvīga un ievērojama palielinājuma ietekmi. Varētu būt tā, vēl lielākas izejmateriālu izmaksas pakārtotā nozare nespētu segt tādā mērā, kāds būtu vajadzīgs, lai saglabātu noteiktu rentabilitātes līmeni. Šis apstāklis izraisīja nozīmīgu rentabilitātes pasliktināšanos, kas 2002. gadā samazinājās no + 2,7 % līdz – 3,2 % – PIP. Līdzīgas negatīvas tendences novēroja attiecībā uz ieņēmumiem no ieguldījumiem un uz skaidras naudas plūsmu.

| (133) | Tas sakrita ar zemo cenu līmeni importam no attiecīgās valsts, kas nepārprotami veicināja Kopienas ražošanas nozares cenas piespiedu samazināšanos. Tomēr, ņemot vērā subsidētā importa nelielos apjomus, saistībā ar šo termiņa beigu pārskatīšanu galvenā uzmanība ir pievērsta analīzei par iespējamu kaitējuma atkārtošanos. Tādējādi, lai gan ir pozitīvas tendences attiecībā uz produkciju, pārdošanas apjomu un pārdošanas cenu, Kopienas vispārējā finanšu situācija ir pasliktinājusies, un to atspoguļo rentabilitātes negatīvās tendences (no 2,7 % peļņas 2002. gadā uz 3,2 % zaudējumiem – PIP). |
| --- | --- |

(133)

Tas sakrita ar zemo cenu līmeni importam no attiecīgās valsts, kas nepārprotami veicināja Kopienas ražošanas nozares cenas piespiedu samazināšanos. Tomēr, ņemot vērā subsidētā importa nelielos apjomus, saistībā ar šo termiņa beigu pārskatīšanu galvenā uzmanība ir pievērsta analīzei par iespējamu kaitējuma atkārtošanos. Tādējādi, lai gan ir pozitīvas tendences attiecībā uz produkciju, pārdošanas apjomu un pārdošanas cenu, Kopienas vispārējā finanšu situācija ir pasliktinājusies, un to atspoguļo rentabilitātes negatīvās tendences (no 2,7 % peļņas 2002. gadā uz 3,2 % zaudējumiem – PIP).

| (134) | Ja iepriekšminētās tendences salīdzina ar tendencēm, kuras aprakstītas regulās, ar ko piemēro pagaidu un galīgos kompensācijas pasākumus, atkal novērtējums ir divējāds. Attiecībā uz tirgus daļu Kopienas ražošanas nozare laikposmā no 2002. gada līdz PIP zaudēja vienu procentpunktu, turpretī piecus procentpunktus tā ieguva četros gados pirms galīgo kompensācijas pasākumu pieņemšanas. No vienas puses, PIP Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte nav tik negatīva kā pirms galīgo kompensācijas pasākumu uzlikšanas. Tātad, lai gan kaitējuma rādītāji liecina par dažām acīmredzami pozitīvām tendencēm, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir neatbilstīgs līmenim, ko varētu sagaidīt, kad tā būs atguvusies no kaitējuma, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(134)

Ja iepriekšminētās tendences salīdzina ar tendencēm, kuras aprakstītas regulās, ar ko piemēro pagaidu un galīgos kompensācijas pasākumus, atkal novērtējums ir divējāds. Attiecībā uz tirgus daļu Kopienas ražošanas nozare laikposmā no 2002. gada līdz PIP zaudēja vienu procentpunktu, turpretī piecus procentpunktus tā ieguva četros gados pirms galīgo kompensācijas pasākumu pieņemšanas. No vienas puses, PIP Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte nav tik negatīva kā pirms galīgo kompensācijas pasākumu uzlikšanas. Tātad, lai gan kaitējuma rādītāji liecina par dažām acīmredzami pozitīvām tendencēm, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir neatbilstīgs līmenim, ko varētu sagaidīt, kad tā būs atguvusies no kaitējuma, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.

| (135) | Tādēļ tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir nedaudz uzlabojies, ja to salīdzina ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas, taču tas joprojām ir nestabils un viegli ietekmējams. Turklāt no attiecīgās valsts veiktā importa cenu spiediens nesniedz iespēju Kopienas ražošanas nozarei pārdošanas cenā pilnīgi atspoguļot izejmateriālu cenu. |
| --- | --- |

(135)

Tādēļ tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir nedaudz uzlabojies, ja to salīdzina ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas, taču tas joprojām ir nestabils un viegli ietekmējams. Turklāt no attiecīgās valsts veiktā importa cenu spiediens nesniedz iespēju Kopienas ražošanas nozarei pārdošanas cenā pilnīgi atspoguļot izejmateriālu cenu.

G.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (136) | Tika konstatēts, ka, pārdodot Indijas preces valstīs, kas nav ES dalībvalstis, vidējā eksporta cena bija ievērojami zemāka par vidējo eksporta cenu uz Kopienu un arī zemāka par iekšzemes tirgus cenām. Indijas eksporta pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst 95 % no kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudēs spēku, Indijas eksportētājiem būtu iniciatīva nosūtīt nozīmīgus eksporta preču daudzumus no trešās valsts uz Kopienas tirgu, kas ir vēl pievilcīgāks, par tāda līmeņa cenām, kuras, pat ja palielinātos, iespējams, joprojām būtu zemākas par pašreizējo uz Kopienu nosūtīto eksporta preču cenu līmeni. |
| --- | --- |

(136)

Tika konstatēts, ka, pārdodot Indijas preces valstīs, kas nav ES dalībvalstis, vidējā eksporta cena bija ievērojami zemāka par vidējo eksporta cenu uz Kopienu un arī zemāka par iekšzemes tirgus cenām. Indijas eksporta pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst 95 % no kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudēs spēku, Indijas eksportētājiem būtu iniciatīva nosūtīt nozīmīgus eksporta preču daudzumus no trešās valsts uz Kopienas tirgu, kas ir vēl pievilcīgāks, par tāda līmeņa cenām, kuras, pat ja palielinātos, iespējams, joprojām būtu zemākas par pašreizējo uz Kopienu nosūtīto eksporta preču cenu līmeni.

| (137) | Kā norādīts turpmāk tekstā 140. apsvērumā, ražotājiem eksportētājiem Indijā bija iespējams palielināt eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. Indijai bija nozīmīgs ražošanas jaudas pieaugums no 330 000 tonnām 2003. gadā līdz 600 000 tonnām 2005. gadā. Saskaņā ar tirgus prognozēm 2008. gadā sagaidāms palielinājums vēl par 220 000 tonnām. 2005. gadā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija 220 000 tonnas un eksports – 290 000 tonnas (tostarp, 6 831 tonna uz ES). Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, pašreizējā neizmantotā jauda varētu būt vidēji 90 000 tonnas, un tā jāuzskata par nozīmīgu, jo tā reprezentē apmēram 4 % no pašreizējā Kopienas patēriņa. Šo aprēķinu apstiprina to Indijas ražotāju rezultāti, kuri sadarbojās un kuriem bija nozīmīgas neizmantotās jaudas. |
| --- | --- |

(137)

Kā norādīts turpmāk tekstā 140. apsvērumā, ražotājiem eksportētājiem Indijā bija iespējams palielināt eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. Indijai bija nozīmīgs ražošanas jaudas pieaugums no 330 000 tonnām 2003. gadā līdz 600 000 tonnām 2005. gadā. Saskaņā ar tirgus prognozēm 2008. gadā sagaidāms palielinājums vēl par 220 000 tonnām. 2005. gadā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija 220 000 tonnas un eksports – 290 000 tonnas (tostarp, 6 831 tonna uz ES). Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, pašreizējā neizmantotā jauda varētu būt vidēji 90 000 tonnas, un tā jāuzskata par nozīmīgu, jo tā reprezentē apmēram 4 % no pašreizējā Kopienas patēriņa. Šo aprēķinu apstiprina to Indijas ražotāju rezultāti, kuri sadarbojās un kuriem bija nozīmīgas neizmantotās jaudas.

| (138) | Attiecībā uz krājumu līmeni izmeklēšanā noskaidroja, ka to Indijas ražotāju krājumu līmenis, kuri sadarbojās, nebija nozīmīgs. Tomēr jāatzīmē, ka krājumu līmenis nav lietderīgs faktors, jo PET tirgus ir ciklisks. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz krājumu līmeni izmeklēšanā noskaidroja, ka to Indijas ražotāju krājumu līmenis, kuri sadarbojās, nebija nozīmīgs. Tomēr jāatzīmē, ka krājumu līmenis nav lietderīgs faktors, jo PET tirgus ir ciklisks.

| (139) | Jāsecina, ka, lai gan imports uz ES bija neliels, ir risks, ka uz ES varētu tikt novirzīts nozīmīgs eksports. |
| --- | --- |

(139)

Jāsecina, ka, lai gan imports uz ES bija neliels, ir risks, ka uz ES varētu tikt novirzīts nozīmīgs eksports.

| (140) | Tādēļ ražotājiem attiecīgajā valstī ir potenciāls palielināt un/vai pārorientēt eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. Izmeklēšanā noskaidroja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, attiecīgo ražojumu pārdeva par zemāku cenu nekā Kopienas ražošanas nozare. Šīs zemās cenas, visticamāk, turpinās piemērot vai pat samazinās atbilstīgi zemajām cenām, ko piemēro citviet pasaulē, kā minēts 137. apsvērumā, arī lai atgūtu tādu tirgus daļu līmeni, kāds bija pirms pasākumu piemērošanas. Šādas cenu tendences kopā ar attiecīgās valsts eksportētāju spēju piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pilnīgi iespējams, ietekmēs cenu nospiedošo tendenci pastiprināšanos tirgū un, sagaidāms, negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(140)

Tādēļ ražotājiem attiecīgajā valstī ir potenciāls palielināt un/vai pārorientēt eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. Izmeklēšanā noskaidroja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, attiecīgo ražojumu pārdeva par zemāku cenu nekā Kopienas ražošanas nozare. Šīs zemās cenas, visticamāk, turpinās piemērot vai pat samazinās atbilstīgi zemajām cenām, ko piemēro citviet pasaulē, kā minēts 137. apsvērumā, arī lai atgūtu tādu tirgus daļu līmeni, kāds bija pirms pasākumu piemērošanas. Šādas cenu tendences kopā ar attiecīgās valsts eksportētāju spēju piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pilnīgi iespējams, ietekmēs cenu nospiedošo tendenci pastiprināšanos tirgū un, sagaidāms, negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (141) | Kā norādīts iepriekš, situācija Kopienas rūpniecības nozarē joprojām ir viegli ietekmējama un nestabila. Ja Kopienas rūpniecības nozari pakļaus palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par dempinga cenām, tad, visdrīzāk, samazināsies pārdošanas apjomi, tirgus daļas, pārdošanas cenas, un līdz ar to finansiālā situācija pasliktināsies līdz tādam līmenim, kāds tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ, pamatojoties uz to, secināja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, pasliktinātu Kopienas ražošanas nozares jau tā nestabilo stāvokli un izraisītu pat lielāka kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(141)

Kā norādīts iepriekš, situācija Kopienas rūpniecības nozarē joprojām ir viegli ietekmējama un nestabila. Ja Kopienas rūpniecības nozari pakļaus palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par dempinga cenām, tad, visdrīzāk, samazināsies pārdošanas apjomi, tirgus daļas, pārdošanas cenas, un līdz ar to finansiālā situācija pasliktināsies līdz tādam līmenim, kāds tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ, pamatojoties uz to, secināja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, pasliktinātu Kopienas ražošanas nozares jau tā nestabilo stāvokli un izraisītu pat lielāka kaitējuma atkārtošanos.

| (142) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka importa cenas Kopienas tirgū, visticamāk, būtu zemākas, ja nebūtu antisubsidēšanas pasākumi, jo Indijas ražotāji, iespējams, mēģinātu palielināt savas tirgus daļas. Šāda izturēšanās kopā ar Indijas ražotāju eksportētāju spēju Kopienas tirgū pārdot nozīmīgus PET daudzumus, visticamāk, izraisītu cenu spiediena pastiprināšanos, kas negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka importa cenas Kopienas tirgū, visticamāk, būtu zemākas, ja nebūtu antisubsidēšanas pasākumi, jo Indijas ražotāji, iespējams, mēģinātu palielināt savas tirgus daļas. Šāda izturēšanās kopā ar Indijas ražotāju eksportētāju spēju Kopienas tirgū pārdot nozīmīgus PET daudzumus, visticamāk, izraisītu cenu spiediena pastiprināšanos, kas negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

H.   KOPIENAS INTERESES

1.   IEVADS

| (143) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Nosakot Kopienas intereses, pamatojās uz visu dažādo iesaistīto personu interešu novērtējumu. Pašreizējā izmeklēšanā analizē situāciju, kurā jau ir notikuši antisubsidēšanas pasākumi, un tā sniedz iespēju novērtēt jebkuru tādu pārmērīgi negatīvu ietekmi uz iesaistītajām personām, kura radusies pašreizējo antisubsidēšanas pasākumu dēļ. |
| --- | --- |

(143)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Nosakot Kopienas intereses, pamatojās uz visu dažādo iesaistīto personu interešu novērtējumu. Pašreizējā izmeklēšanā analizē situāciju, kurā jau ir notikuši antisubsidēšanas pasākumi, un tā sniedz iespēju novērtēt jebkuru tādu pārmērīgi negatīvu ietekmi uz iesaistītajām personām, kura radusies pašreizējo antisubsidēšanas pasākumu dēļ.

| (144) | Uz šā pamata un neņemot vērā secinājumus par to, ka, iespējams, turpināsies vai atkārtosies subsidēšana, kas rada kaitējumu, pārbaudīja, vai ir nopietni iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Kopienas interesēs nav saglabāt spēkā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(144)

Uz šā pamata un neņemot vērā secinājumus par to, ka, iespējams, turpināsies vai atkārtosies subsidēšana, kas rada kaitējumu, pārbaudīja, vai ir nopietni iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Kopienas interesēs nav saglabāt spēkā minētos pasākumus.

2.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES

| (145) | Kā izklāstīts iepriekš, ir acīmredzami iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā atkārtosies subsidēšana, kas rada kaitējumu. Visi Kopienas ražotāji, bet jo īpaši divi, pilnīgi sadarbojās un pauda atbalstu pašreizējiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(145)

Kā izklāstīts iepriekš, ir acīmredzami iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā atkārtosies subsidēšana, kas rada kaitējumu. Visi Kopienas ražotāji, bet jo īpaši divi, pilnīgi sadarbojās un pauda atbalstu pašreizējiem pasākumiem.

| (146) | Antisubsidēšanas pasākumu turpināšana attiecībā uz Indijas importu veicinātu to, ka Kopienas ražošanas nozarei būtu iespēja sasniegt sapratīgu rentabilitātes līmeni, jo, šķiet, ka vidējā laikposmā tā varētu palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, un vienlaikus tā varētu mēreni paaugstināt pārdošanas cenu, tādējādi sasniedzot apmierinošu peļņas līmeni. Pat tad, ja Indijas izcelsmes subsidētais imports būtu neliels un tāpēc nevarētu izraisīt nopietnu kaitējumu, tas, visticamāk, negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ja antisubsidēšanas pasākumus atceltu. Tādējādi šie pasākumi ir būtiski, lai garantētu Kopienas ražošanas nozares PET dzīvotspēju granulu ražošanas jomā, kas vairākus gadus ir saskārusies ar Indijas subsidētā importa konkurenci. |
| --- | --- |

(146)

Antisubsidēšanas pasākumu turpināšana attiecībā uz Indijas importu veicinātu to, ka Kopienas ražošanas nozarei būtu iespēja sasniegt sapratīgu rentabilitātes līmeni, jo, šķiet, ka vidējā laikposmā tā varētu palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, un vienlaikus tā varētu mēreni paaugstināt pārdošanas cenu, tādējādi sasniedzot apmierinošu peļņas līmeni. Pat tad, ja Indijas izcelsmes subsidētais imports būtu neliels un tāpēc nevarētu izraisīt nopietnu kaitējumu, tas, visticamāk, negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ja antisubsidēšanas pasākumus atceltu. Tādējādi šie pasākumi ir būtiski, lai garantētu Kopienas ražošanas nozares PET dzīvotspēju granulu ražošanas jomā, kas vairākus gadus ir saskārusies ar Indijas subsidētā importa konkurenci.

3.   IMPORTĒTĀJU INTERESES

| (147) | Sadarbība ar importētajiem/tirgotājiem bija minimāla, un no tiem importētājiem, kuri sadarbojās, neviens neiepirka no Indijas. Tomēr importētājus/tirgotājus, kas sadarbojās, varēja uzskatīt par reprezentatīviem, jo pārdošanas apjoms bija apmēram 5 % ES patēriņa. Šie importētāji/tirgotāji tirgū labprāt darbotos ar nulles nodokļiem arī tad, ja nepārtraukti baudītu labus finanšu rezultātus. |
| --- | --- |

(147)

Sadarbība ar importētajiem/tirgotājiem bija minimāla, un no tiem importētājiem, kuri sadarbojās, neviens neiepirka no Indijas. Tomēr importētājus/tirgotājus, kas sadarbojās, varēja uzskatīt par reprezentatīviem, jo pārdošanas apjoms bija apmēram 5 % ES patēriņa. Šie importētāji/tirgotāji tirgū labprāt darbotos ar nulles nodokļiem arī tad, ja nepārtraukti baudītu labus finanšu rezultātus.

| (148) | Izmeklēšanā konstatēja, ka vēl joprojām ir pieejami alternatīvi piegādes avoti gan ar antisubsidēšanas pasākumiem, gan bez tiem, piemēram, Meksika, Brazīlija, ASV, Turcija, Pakistāna, Irāna, Saūda Arābija. Tādējādi importētāji/tirgotāji varētu paļauties (vai pārorientēties) uz ievērojamiem un alternatīviem piegāžu avotiem. |
| --- | --- |

(148)

Izmeklēšanā konstatēja, ka vēl joprojām ir pieejami alternatīvi piegādes avoti gan ar antisubsidēšanas pasākumiem, gan bez tiem, piemēram, Meksika, Brazīlija, ASV, Turcija, Pakistāna, Irāna, Saūda Arābija. Tādējādi importētāji/tirgotāji varētu paļauties (vai pārorientēties) uz ievērojamiem un alternatīviem piegāžu avotiem.

| (149) | Ņemot vērā to, ka spēkā esošie pasākumi ievērojami neietekmēja importētājus, tika secināts, ka pašreizējo kompensācijas pasākumu, kuri vērsti pret Indijas izcelsmes importu, saglabāšana spēkā būtiski un negatīvi ietekmētu situāciju, kādā joprojām ir Kopienas importētāji. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot vērā to, ka spēkā esošie pasākumi ievērojami neietekmēja importētājus, tika secināts, ka pašreizējo kompensācijas pasākumu, kuri vērsti pret Indijas izcelsmes importu, saglabāšana spēkā būtiski un negatīvi ietekmētu situāciju, kādā joprojām ir Kopienas importētāji.

4.   LIETOTĀJU/PĀRSTRĀDES UZŅĒMUMU INTERESES

| (150) | Komisija izsūtīja aptaujas anketas 47 zināmiem pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza tikai desmit pārstrādes uzņēmumi/lietotāji. Atbilstīgi informācijai par piegādātajiem pirkumiem, kas sniegta pārstrādes uzņēmumu/lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, pārstrādes uzņēmumi/lietotāji, kas IP sadarbojās, reprezentēja aptuveni 20 % no Kopienas kopējā PET patēriņa. Pārskatīšanas IP tie 95 % PET iepirka no Kopienas ražotājiem un atlikušo daļu – no tādu citu valstu izcelsmes importu, uz kurām neattiecina šo pārskatīšanu. Pret maksājumu piemērošanu tika izteiktas vairākas iebildes. |
| --- | --- |

(150)

Komisija izsūtīja aptaujas anketas 47 zināmiem pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza tikai desmit pārstrādes uzņēmumi/lietotāji. Atbilstīgi informācijai par piegādātajiem pirkumiem, kas sniegta pārstrādes uzņēmumu/lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, pārstrādes uzņēmumi/lietotāji, kas IP sadarbojās, reprezentēja aptuveni 20 % no Kopienas kopējā PET patēriņa. Pārskatīšanas IP tie 95 % PET iepirka no Kopienas ražotājiem un atlikušo daļu – no tādu citu valstu izcelsmes importu, uz kurām neattiecina šo pārskatīšanu. Pret maksājumu piemērošanu tika izteiktas vairākas iebildes.

| (151) | Pieci pārstrādes uzņēmumi (kas pārstrādā PET granulas sagatavēs un sakārto pudeļu kategorijās, un pārstāv 10 % no patēriņa) sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. PET granulu izmaksas ir 55 % no gatavās produkcijas izmaksām (galvenokārt sagataves). Konstatēja, ka minētie uzņēmumi importē nelielus daudzumus no Indijas un citām trešām valstīm. Tomēr tie iebilst pret maksājumu piemērošanu arī turpmāk, apgalvojot, ka šie pasākumi varētu mākslīgi radīt cenu palielinājumu Eiropā. |
| --- | --- |

(151)

Pieci pārstrādes uzņēmumi (kas pārstrādā PET granulas sagatavēs un sakārto pudeļu kategorijās, un pārstāv 10 % no patēriņa) sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. PET granulu izmaksas ir 55 % no gatavās produkcijas izmaksām (galvenokārt sagataves). Konstatēja, ka minētie uzņēmumi importē nelielus daudzumus no Indijas un citām trešām valstīm. Tomēr tie iebilst pret maksājumu piemērošanu arī turpmāk, apgalvojot, ka šie pasākumi varētu mākslīgi radīt cenu palielinājumu Eiropā.

| (152) | Pieci lietotāji, kuri izmanto aptuveni 10 % no patēriņa, sniedza drīzāk gan nepilnīgus datus. Lielāko lietotāju atteikšanās sadarboties, iespējams, ir tāpēc, ka pēdējā izmeklēšana attiecībā uz PET importu no ĶTR, Austrālijas un Pakistānas veikta tikai pirms diviem gadiem. PET izmaksas ir aptuveni 6/7 % no kopējām izmaksām un tāpēc ir diezgan ierobežotas. Lai gan lietotāji tāpat kā pārstrādes uzņēmumi nav deklarējuši importu no Indijas, tie iebilst pret maksājumu noteikšanu, apgalvojot, ka minētie pasākumi varētu mākslīgi radīt cenu palielinājumu Eiropā. |
| --- | --- |

(152)

Pieci lietotāji, kuri izmanto aptuveni 10 % no patēriņa, sniedza drīzāk gan nepilnīgus datus. Lielāko lietotāju atteikšanās sadarboties, iespējams, ir tāpēc, ka pēdējā izmeklēšana attiecībā uz PET importu no ĶTR, Austrālijas un Pakistānas veikta tikai pirms diviem gadiem. PET izmaksas ir aptuveni 6/7 % no kopējām izmaksām un tāpēc ir diezgan ierobežotas. Lai gan lietotāji tāpat kā pārstrādes uzņēmumi nav deklarējuši importu no Indijas, tie iebilst pret maksājumu noteikšanu, apgalvojot, ka minētie pasākumi varētu mākslīgi radīt cenu palielinājumu Eiropā.

| (153) | Uzskatot, ka pakārtotajā ražošanas nozarē ir diezgan labs finansiālais stāvoklis un turpretī Kopienas ražošanas nozarē tā nav, neviens pārstrādes uzņēmums/lietotājs neiebilda pret to, ka pašreizējo maksājumu saglabāšana varētu izraisīt darba vietu samazināšanu vai ražotņu pārvietošanu uz ārvalstīm. |
| --- | --- |

(153)

Uzskatot, ka pakārtotajā ražošanas nozarē ir diezgan labs finansiālais stāvoklis un turpretī Kopienas ražošanas nozarē tā nav, neviens pārstrādes uzņēmums/lietotājs neiebilda pret to, ka pašreizējo maksājumu saglabāšana varētu izraisīt darba vietu samazināšanu vai ražotņu pārvietošanu uz ārvalstīm.

| (154) | Turklāt attiecībā uz produkciju Kopienas ražošanas nozare pielāgoja savus apjomus, lai panāktu atbilstību pieaugošajam patēriņam, un, visticamāk, Kopienas ražošanas nozares neizmantotā jauda varētu pilnībā atbilst importa apjomam. |
| --- | --- |

(154)

Turklāt attiecībā uz produkciju Kopienas ražošanas nozare pielāgoja savus apjomus, lai panāktu atbilstību pieaugošajam patēriņam, un, visticamāk, Kopienas ražošanas nozares neizmantotā jauda varētu pilnībā atbilst importa apjomam.

| (155) | Ņemot vēra, ka joprojām ir alternatīvi piegādes avoti ar antidempinga pasākumiem vai bez tiem, piemēram, Meksika, Turcija, ASV, Brazīlija, Pakistāna, Irāna, Saūda Arābija, Kopienas patērētāji turklāt varētu paļauties (vai pārorientēties) uz dažādiem attiecīgā ražojuma piegādātājiem. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vēra, ka joprojām ir alternatīvi piegādes avoti ar antidempinga pasākumiem vai bez tiem, piemēram, Meksika, Turcija, ASV, Brazīlija, Pakistāna, Irāna, Saūda Arābija, Kopienas patērētāji turklāt varētu paļauties (vai pārorientēties) uz dažādiem attiecīgā ražojuma piegādātājiem.

| (156) | Attiecībā uz lietotāju nozares darbības rezultātiem izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgajā periodā lietotāji, kas sadarbojās, palielināja apgrozījumu, saglabāja stabilu nodarbinātību, kā arī uzlaboja kopējo rentabilitāti. Tāpēc tika konstatēts, ka antisubsidēšanas pasākumi nav tos negatīvi ietekmējuši. |
| --- | --- |

(156)

Attiecībā uz lietotāju nozares darbības rezultātiem izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgajā periodā lietotāji, kas sadarbojās, palielināja apgrozījumu, saglabāja stabilu nodarbinātību, kā arī uzlaboja kopējo rentabilitāti. Tāpēc tika konstatēts, ka antisubsidēšanas pasākumi nav tos negatīvi ietekmējuši.

| (157) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka pašreizējo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana spēkā attiecībā uz Indijas izcelsmes importu nerada būtisku un negatīvu ietekmi uz lietotāju situāciju Kopienā. |
| --- | --- |

(157)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka pašreizējo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana spēkā attiecībā uz Indijas izcelsmes importu nerada būtisku un negatīvu ietekmi uz lietotāju situāciju Kopienā.

5.   PIEGĀDĀTĀJU INTERESES

| (158) | Izejmateriālu (monoetilēnglikols (MEG) un attīrīta tereftalskābe (PTA), DTM un IPA, kas visi ir naftas ķīmijas produktu atvasinājumi) piegādātāji skaidri pauda atbalstu minētajiem pasākumiem un nodrošināja labu sadarbību. Tie gūtu labumu no tā, ka Kopienas ražošanas nozare, iespējams, spētu atgūties un sniegtu tiem iespēju uzlabot darbības rezultātus. |
| --- | --- |

(158)

Izejmateriālu (monoetilēnglikols (MEG) un attīrīta tereftalskābe (PTA), DTM un IPA, kas visi ir naftas ķīmijas produktu atvasinājumi) piegādātāji skaidri pauda atbalstu minētajiem pasākumiem un nodrošināja labu sadarbību. Tie gūtu labumu no tā, ka Kopienas ražošanas nozare, iespējams, spētu atgūties un sniegtu tiem iespēju uzlabot darbības rezultātus.

6.   SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM

| (159) | Ņemot vērā visus iepriekšminētos apstākļus, tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antisubsidēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot vērā visus iepriekšminētos apstākļus, tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antisubsidēšanas pasākumus.

I.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (160) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām paredzēja arī laikposmu, kurā tās varētu paust savu viedokli. Indijas valdība sniedza komentārus par kaitējuma aspektiem, apgalvojot, ka nav pierādīts fakts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums un ka importa spiediens no Indijas nav iemesls tam, ka Eiropas ražotāji pārdošanas cenās pilnīgi neatspoguļoja izejmateriālu cenu palielinājumu. Jāatgādina tas, kas norādīts Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīzē, proti, tās finansiālais stāvoklis pasliktinājās, un, kā paskaidrots 127. apsvērumā, zemais importa cenu līmenis no attiecīgās valsts veicināja Kopienas ražošanas nozares cenu piespiedu lejupslīdi. Tomēr, ņemot vērā subsidētā importa nelielos apjomus, saistībā ar šo termiņa beigu pārskatīšanu jāpārbauda kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Attiecībā uz to secināja, ka atbilstīgi skaidrojumam 127. apsvērumā, neesot spēkā pasākumiem, no Indijas palielinoties importam par zemām cenām, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis tiktu negatīvi ietekmēts. Turklāt Indijas eksportētājs apgalvoja, ka maz ticams tas, ka, neesot pasākumiem, Indija atsāks pārdošanu uz Kopienu. Šis eksportētājs apgalvoja, ka jaunizveidoti tirgi ir pievilcīgāki nekā Kopienas tirgus un ka pieprasījums Indijas tirgū strauji palielinās, un tādēļ neizmantotas jaudas nav pieejamas. Tomēr jāuzskata, ka, neņemot vērā pieprasījuma pieaugumu Indijas tirgū, izmeklēšanā uzņēmuma līmenī konstatēja neizmantotas jaudas, ko arī apstiprināja tirgus informācija. Tāpēc tiek secināts, ka neviens no saņemtajiem komentāriem par informācijas nodošanu atklātībā nebija tāds, lai grozītu šajā regulā iekļautos secinājumus. |
| --- | --- |

(160)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām paredzēja arī laikposmu, kurā tās varētu paust savu viedokli. Indijas valdība sniedza komentārus par kaitējuma aspektiem, apgalvojot, ka nav pierādīts fakts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums un ka importa spiediens no Indijas nav iemesls tam, ka Eiropas ražotāji pārdošanas cenās pilnīgi neatspoguļoja izejmateriālu cenu palielinājumu. Jāatgādina tas, kas norādīts Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīzē, proti, tās finansiālais stāvoklis pasliktinājās, un, kā paskaidrots 127. apsvērumā, zemais importa cenu līmenis no attiecīgās valsts veicināja Kopienas ražošanas nozares cenu piespiedu lejupslīdi. Tomēr, ņemot vērā subsidētā importa nelielos apjomus, saistībā ar šo termiņa beigu pārskatīšanu jāpārbauda kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Attiecībā uz to secināja, ka atbilstīgi skaidrojumam 127. apsvērumā, neesot spēkā pasākumiem, no Indijas palielinoties importam par zemām cenām, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis tiktu negatīvi ietekmēts. Turklāt Indijas eksportētājs apgalvoja, ka maz ticams tas, ka, neesot pasākumiem, Indija atsāks pārdošanu uz Kopienu. Šis eksportētājs apgalvoja, ka jaunizveidoti tirgi ir pievilcīgāki nekā Kopienas tirgus un ka pieprasījums Indijas tirgū strauji palielinās, un tādēļ neizmantotas jaudas nav pieejamas. Tomēr jāuzskata, ka, neņemot vērā pieprasījuma pieaugumu Indijas tirgū, izmeklēšanā uzņēmuma līmenī konstatēja neizmantotas jaudas, ko arī apstiprināja tirgus informācija. Tāpēc tiek secināts, ka neviens no saņemtajiem komentāriem par informācijas nodošanu atklātībā nebija tāds, lai grozītu šajā regulā iekļautos secinājumus.

| (161) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punkta noteikumiem jāsaglabā spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes PET importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido īpaši maksājumi. |
| --- | --- |

(161)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punkta noteikumiem jāsaglabā spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes PET importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido īpaši maksājumi.

| (162) | Atsevišķu uzņēmumu kompensējamo nodokļu likmes, kas noteiktas šajā regulā, atspoguļo apstākļus, kas tika konstatēti pārskatīšanā attiecībā uz eksportētājiem, kas sadarbojās. Tādējādi tie ir piemērojami vienīgi tāda attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši šie uzņēmumi un tātad – minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(162)

Atsevišķu uzņēmumu kompensējamo nodokļu likmes, kas noteiktas šajā regulā, atspoguļo apstākļus, kas tika konstatēti pārskatīšanā attiecībā uz eksportētājiem, kas sadarbojās. Tādējādi tie ir piemērojami vienīgi tāda attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši šie uzņēmumi un tātad – minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (163) | Jebkurš pieprasījums piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājumu likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties jāadresē Komisijai (10), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu un saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai izmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Ja vajadzīgs un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuras gūst labumu no individuālās maksājumu likmes. |
| --- | --- |

(163)

Jebkurš pieprasījums piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājumu likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties jāadresē Komisijai (10), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu un saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai izmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Ja vajadzīgs un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuras gūst labumu no individuālās maksājumu likmes.

| (164) | Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro ne tikai eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri PIP neveica eksportu. Tomēr pēdējos no minētajiem uzņēmumiem aicina iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar šo pantu, lai, izpildot pamatregulas 20. panta noteikumus, šo uzņēmumu situāciju pārbaudītu atsevišķi, |
| --- | --- |

(164)

Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro ne tikai eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri PIP neveica eksportu. Tomēr pēdējos no minētajiem uzņēmumiem aicina iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar šo pantu, lai, izpildot pamatregulas 20. panta noteikumus, šo uzņēmumu situāciju pārbaudītu atsevišķi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitāte atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāka un kas atbilst KN kodam 3907 60 20, un kura izcelsme ir Indijā.

2.   Izņemot 2. pantā paredzētos gadījumus, galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļa nomaksas attiecībā uz turpmāk minēto uzņēmumu ražojumiem ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Kompensācijas maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Reliance Industries Limited | 41,3 | A181 |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 31,3 | A182 |
| Indija | Senpet Ltd | 22,2 | A183 |
| Indija | Futura Polyesters Ltd | 0 | A184 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| Indija | Visi pārējie uzņēmumi | 41,3 | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

TARIC papildkods

Indija

Reliance Industries Limited

41,3

A181

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

31,3

A182

Indija

Senpet Ltd

22,2

A183

Indija

Futura Polyesters Ltd

0

A184

Indija

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

Indija

Visi pārējie uzņēmumi

41,3

A999

3.   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms importēšanas laišanai brīvā apgrozījumā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (11), kompensācijas maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām summām, samazina par procentuālo daļu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.

4.   Neskarot 1. un 2. punkta noteikumus, galīgo kompensācijas maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozījumā saskaņā ar 2. pantu.

5.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Importu atbrīvo no kompensācijas maksājumiem, kas piemēroti ar 1. pantu, ja 3. punktā minētie uzņēmumi to ir ražojuši un tieši eksportējuši (tas ir, iekļāvuši rēķinā un nosūtījuši) tādam uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs Kopienā, un ja tas ir deklarēts saskaņā ar atbilstošo TARIC papildkodu un ir izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

2.   Ja iesniedz pieprasījumu par laišanu brīvā apgrozījumā, tad atbrīvojums no nodokļa maksājumiem ir atkarīgs no tā, vai attiecīgās dalībvalstis muitas dienestam ir iesniegts spēkā esošs “uzņēmuma rēķins”, ko sagatavojis kāds no 3. punktā minētajiem eksporta uzņēmumiem, ietverot būtiskos datus, kuri uzskaitīti pielikumā. Nākamais noteikums, lai saņemtu atbrīvojumu no maksājuma, ir šāds: precēm, kas deklarētas un iesniegtas muitai, precīzi jāatbilst aprakstam uzņēmuma rēķinā.

3.   Importētos ražojumus, kam pievienots uzņēmuma rēķins, deklarē ar šādiem TARIC papildkodiem:

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indija | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indija | South Asian Petrochem Ltd | A585 |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildkods

Indija

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indija

Reliance Industries Ltd

A181

Indija

South Asian Petrochem Ltd

A585

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 22. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. MÜNTEFERING

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.

3

(4)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1646/2005 (OV L 266, 11.10.2005., 10. lpp.).

4

(5)  OV L 271, 19.8.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV L 266, 11.10.2005., 1. lpp.

6

(7)  OV C 304, 1.12.2005., 4. lpp.

7

(8)  OV C 304, 1.12.2005., 9. lpp.

8

(9)  Regulas (EK) Nr. 2603/2000 (OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.) 26. apsvērums.

9

(10)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, J-79 5/17, B-1049 Brussels.

10

European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, J-79 5/17, B-1049 Brussels

(11)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1875/2006 (OV L 360, 19.12.2006., 64. lpp.).

11

---

PIELIKUMS

Informācija, kas jānorāda uzņēmuma rēķinā, kas minēts 2. panta 2. punktā:

| 1. | Uzņēmuma rēķina numurs. |
| --- | --- |

1.

Uzņēmuma rēķina numurs.

| 2. | TARIC papildkods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā norādīts regulā). |
| --- | --- |

2.

TARIC papildkods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā norādīts regulā).

| 3. | Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:






  — | ražojuma koda atsauces numuru (PRC) (kas noteikts attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās), |
| --- | --- | --- |

3.

Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:

—

ražojuma koda atsauces numuru (PRC) (kas noteikts attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās),

| — | KN kods, |
| --- | --- |

—

KN kods,

| — | daudzums (norādīt vienībās). |
| --- | --- |

—

daudzums (norādīt vienībās).

| 4. | Pārdošanas noteikumu apraksts, tostarp:






  — | vienas vienības cena, |
| --- | --- | --- |

4.

Pārdošanas noteikumu apraksts, tostarp:

—

vienas vienības cena,

| — | piemērojamie maksāšanas noteikumi, |
| --- | --- |

—

piemērojamie maksāšanas noteikumi,

| — | piemērojamie piegādes noteikumi, |
| --- | --- |

—

piemērojamie piegādes noteikumi,

| — | visas atlaides kopā. |
| --- | --- |

—

visas atlaides kopā.

| 5. | Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu. |
| --- | --- |

5.

Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu.

| 6. | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi uzņēmuma rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preces, uz kurām attiecas šis faktūrrēķins, pārdod tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu atbilstoši ... [uzņēmums] piedāvāto saistību darbības jomai un noteikumiem, kas ir pieņemti ar Eiropas Komisijas Lēmumu 2000/745/EK. Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

6.

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi uzņēmuma rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preces, uz kurām attiecas šis faktūrrēķins, pārdod tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu atbilstoši ... [uzņēmums] piedāvāto saistību darbības jomai un noteikumiem, kas ir pieņemti ar Eiropas Komisijas Lēmumu 2000/745/EK. Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/60

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 194/2007

(2007. gada 26. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 27. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. februāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 103,4 |
| JO | 96,5 |
| MA | 65,9 |
| TN | 148,3 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 110,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,3 |
| MA | 206,0 |
| MK | 57,6 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 143,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 10 20 | CU | 37,4 |
| EG | 49,7 |
| IL | 57,6 |
| MA | 42,8 |
| TN | 49,6 |
| TR | 65,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 108,8 |
| MA | 95,1 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 112,1 |
| IL | 71,9 |
| MA | 80,4 |
| PK | 58,0 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | EG | 63,4 |
| IL | 65,7 |
| TR | 49,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| CA | 91,7 |
| CN | 95,7 |
| US | 118,6 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,7 |
| CL | 76,9 |
| CN | 66,5 |
| US | 96,9 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

103,4

JO

96,5

MA

65,9

TN

148,3

TR

140,0

ZZ

110,8

0707 00 05

JO

178,3

MA

206,0

MK

57,6

TR

133,0

ZZ

143,7

0709 90 70

MA

46,5

TR

75,8

ZZ

61,2

0805 10 20

CU

37,4

EG

49,7

IL

57,6

MA

42,8

TN

49,6

TR

65,8

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

108,8

MA

95,1

ZZ

102,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

112,1

IL

71,9

MA

80,4

PK

58,0

TR

54,0

ZZ

75,3

0805 50 10

EG

63,4

IL

65,7

TR

49,9

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

101,4

CA

91,7

CN

95,7

US

118,6

ZZ

101,9

0808 20 50

AR

81,7

CL

76,9

CN

66,5

US

96,9

ZA

82,8

ZZ

81,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/62

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 195/2007

(2007. gada 26. februāris),

ar ko sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2007. gada 1. marta līdz 31. augustam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja sviesta tirgus cenas vienā vai vairākās dalībvalstīs ir zemākas par 92 % no atsauces laika posma intervences cenas, intervences aģentūrām jāsāk sviesta iepirkšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja sviesta tirgus cenas vienā vai vairākās dalībvalstīs ir zemākas par 92 % no atsauces laika posma intervences cenas, intervences aģentūrām jāsāk sviesta iepirkšana.

| (2) | Pamatojoties uz tirgus cenām, par kurām informējušas dalībvalstis, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 8. panta 4. punktu konstatēja, ka cenas Spānijā, Īrijā un Portugālē bija zemākas par 92 % no intervences cenas divas nedēļas pēc kārtas. Tādēļ šajās dalībvalstīs jāsāk iepirkšana intervencē, |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz tirgus cenām, par kurām informējušas dalībvalstis, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 8. panta 4. punktu konstatēja, ka cenas Spānijā, Īrijā un Portugālē bija zemākas par 92 % no intervences cenas divas nedēļas pēc kārtas. Tādēļ šajās dalībvalstīs jāsāk iepirkšana intervencē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo paziņo par Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā paredzēto sviesta iepirkšanu šādās dalībvalstīs:

| — | Spānija, |
| --- | --- |

—

Spānija,

| — | Īrija, |
| --- | --- |

—

Īrija,

| — | Portugāle. |
| --- | --- |

—

Portugāle.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1919/2006 (OV L 380, 28.12.2006., 1. lpp.).

2

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/63

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 196/2007

(2007. gada 26. februāris),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. februāra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/65

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 197/2007

(2007. gada 26. februāris),

ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā uz produktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā uz produktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Korektīvā summa jānosaka saskaņā ar tādu pašu procedūru kā kompensācija. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām. |
| --- | --- |

(4)

Korektīvā summa jānosaka saskaņā ar tādu pašu procedūru kā kompensācija. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām.

| (5) | Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Korektīvā summa iepriekš noteiktajām kompensācijām to produktu eksportam, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā, izņemot iesalu, ir noteikta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. februāri

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. februāra Regulai, ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Galamērķis | Laikposms
  3 | 1. termiņš
  4 | 2. termiņš
  5 | 3. termiņš
  6 | 4. termiņš
  7 | 5. termiņš
  8 | 6. termiņš
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |
| C02 | : | Alžīrija, Saūda Arābija, Bahreina, Ēgipte, Apvienotie Arābu Emirāti, Irāna, Irāka, Izraēla, Jordānija, Kuveita, Libāna, Lībija, Maroka, Mauritānija, Omāna, Katara, Sīrija, Tunisija un Jemena. |
| C03 | : | Visas valstis, izņemot Norvēġiju, Šveici un Lihtenšteinu. |

(EUR/t)

Produkta kods

Galamērķis

Laikposms

3

1. termiņš

4

2. termiņš

5

3. termiņš

6

4. termiņš

7

5. termiņš

8

6. termiņš

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

C02

:

Alžīrija, Saūda Arābija, Bahreina, Ēgipte, Apvienotie Arābu Emirāti, Irāna, Irāka, Izraēla, Jordānija, Kuveita, Libāna, Lībija, Maroka, Mauritānija, Omāna, Katara, Sīrija, Tunisija un Jemena.

C03

:

Visas valstis, izņemot Norvēġiju, Šveici un Lihtenšteinu.

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/67

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 198/2007

(2007. gada 26. februāris),

ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta c) punktā, ir noteiktas kā norādīts, pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. februāra Regulai, ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/69

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 199/2007

(2007. gada 26. februāris),

ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 15. panta 3. punktā minētā korekcija, kas piemērojama iepriekš noteiktajām eksporta kompensācijām par iesalu, ir noteikta pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. februāra Regulai, ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | Laika posms
  3 | 1. termiņš
  4 | 2. termiņš
  5 | 3. termiņš
  6 | 4. termiņš
  7 | 5. termiņš
  8 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

Laika posms

3

1. termiņš

4

2. termiņš

5

3. termiņš

6

4. termiņš

7

5. termiņš

8

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | 6. termiņš
  9 | 7. termiņš
  10 | 8. termiņš
  11 | 9. termiņš
  12 | 10. termiņš
  1 | 11. termiņš
  2 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

6. termiņš

9

7. termiņš

10

8. termiņš

11

9. termiņš

12

10. termiņš

1

11. termiņš

2

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/71

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 200/2007

(2007. gada 26. februāris),

ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem.

| (2) | Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms. |
| --- | --- |

(2)

Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis.

| (4) | Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumiem, kas paredzēti starptautisku konvenciju vai citu papildu programmu, kā arī citu Kopienas bezmaksas piegāžu ietvaros, labības un rīsu nozares produktiem piemērojamās kompensācijas ir noteiktas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 288, 25.10.1974., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 26. februāra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Kompensāciju summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 | 0,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). |

(EUR/t)

Produkta kods

Kompensāciju summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

0,00

1102 20 10 9400

0,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

0,00

1104 12 90 9100

0,00

NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

---

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/73

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 201/2007

(2007. gada 23. februāris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, vienības un struktūras, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, vienības un struktūras, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Drošības Padomes Sankciju komiteja 2007. gada 6. februārī grozīja fizisku un juridisku personu, vienību un struktūru sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Drošības Padomes Sankciju komiteja 2007. gada 6. februārī grozīja fizisku un juridisku personu, vienību un struktūru sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 23. februārī

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumu groza šādi:

| 1) | Ierakstu “Khawa Panga Mandro
  (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Dzimšanas datums: 20.8.1973. Dzimšanas vieta: Bunia, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: Bijušais PUSIC vadītājs. Atrodas apcietinājumā Bunijā kopš 2005. gada aprīļa.” aizstāj ar šādu:
  “Khawa Panga Mandro
  (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa) g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Dzimšanas datums: 20.8.1973. Dzimšanas vieta: Bunija, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: bijušais PUSIC priekšsēdētājs. Atrodas apcietinājumā Bunijā kopš 2005. gada aprīļa.” |
| --- | --- |

1)

Ierakstu “Khawa Panga Mandro
  (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Dzimšanas datums: 20.8.1973. Dzimšanas vieta: Bunia, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: Bijušais PUSIC vadītājs. Atrodas apcietinājumā Bunijā kopš 2005. gada aprīļa.” aizstāj ar šādu:

“Khawa Panga Mandro
  (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa) g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Dzimšanas datums: 20.8.1973. Dzimšanas vieta: Bunija, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: bijušais PUSIC priekšsēdētājs. Atrodas apcietinājumā Bunijā kopš 2005. gada aprīļa.”

| 2) | Ierakstu “Douglas Mpano
  . Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: uzturas Gomā. Vadītājs uzņēmumos Compagnie Aérienne des Grands Lacs un Great Lakes Business Company.” aizstāj ar šādu:
  “Iruta Douglas Mpamo
  (alias a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adrese: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Dzimšanas datums: a) 28.12.1965., b) 29.12.1965. Dzimšanas vieta: a) Bašali, Masisi (attiecas uz dzimšanas datumu a)), b) Goma, Kongo Demokrātiskā Republika (kādreizējā Zaira) (attiecas uz dzimšanas datumu b)). Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: uzņēmumu Compagnie Aérienne des Grands Lacs un Great Lakes Business Company īpašnieks/vadītājs.” |
| --- | --- |

2)

Ierakstu “Douglas Mpano
  . Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: uzturas Gomā. Vadītājs uzņēmumos Compagnie Aérienne des Grands Lacs un Great Lakes Business Company.” aizstāj ar šādu:

“Iruta Douglas Mpamo
  (alias a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adrese: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Dzimšanas datums: a) 28.12.1965., b) 29.12.1965. Dzimšanas vieta: a) Bašali, Masisi (attiecas uz dzimšanas datumu a)), b) Goma, Kongo Demokrātiskā Republika (kādreizējā Zaira) (attiecas uz dzimšanas datumu b)). Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: uzņēmumu Compagnie Aérienne des Grands Lacs un Great Lakes Business Company īpašnieks/vadītājs.”

| 3) | Ierakstu “Dr Ignace Murwanashyaka
  (alias Ignace). Dzimšanas datums: 14.5.1963. Dzimšanas vieta: Butera, Ruanda. Valstspiederība: Ruandas. Papildu informācija: FDLR priekšsēdētājs. Vācijas pastāvīgais iedzīvotājs.” aizstāj ar šādu:
  “Dr Ignace Murwanashyaka
  (alias Ignace). Dzimšanas datums: 14.5.1963. Dzimšanas vieta: a) Butera, Ruanda, b) Ngoma, Butara, Ruanda. Valstspiederība: Ruandas. Papildu informācija: FDLR prezidents. Vācijas pastāvīgais iedzīvotājs.” |
| --- | --- |

3)

Ierakstu “Dr Ignace Murwanashyaka
  (alias Ignace). Dzimšanas datums: 14.5.1963. Dzimšanas vieta: Butera, Ruanda. Valstspiederība: Ruandas. Papildu informācija: FDLR priekšsēdētājs. Vācijas pastāvīgais iedzīvotājs.” aizstāj ar šādu:

“Dr Ignace Murwanashyaka
  (alias Ignace). Dzimšanas datums: 14.5.1963. Dzimšanas vieta: a) Butera, Ruanda, b) Ngoma, Butara, Ruanda. Valstspiederība: Ruandas. Papildu informācija: FDLR prezidents. Vācijas pastāvīgais iedzīvotājs.”

| 4) | Ierakstu “Laurent Nkunda
  (alias a) Laurent Nkunda Bwatare., b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Dzimšanas datums: 6.2.1967. Dzimšanas vieta: Ziemeļkivu/Rutšuru, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: bijušais RCD-G ģenerālis. Patlaban atrašanās vieta nav zināma. Redzēts Ruandā un Gomā.” aizstāj ar šādu:
  “Laurent Nkunda
  (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Dzimšanas datums: a) 6.2.1967., b) 2.2.1967. Dzimšanas vieta: Ziemeļkivu/Rutšuru, Kongo Demokrātiskā Republika (attiecas uz dzimšanas datumu a)). Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: bijušais RCD-G ģenerālis. Nacionālā tautas aizsardzības kongresa dibinātājs 2006. gadā; vecākais virsnieks, Congolese Democracy-Goma (RCD-G) aktīvists no 1998. līdz 2006. gadam; Ruandas Patriotiskās frontes (RPF) virsnieks no 1992. līdz 1998. gadam. Patlaban atrašanās vieta nav zināma. Redzēts Ruandā un Gomā.” |
| --- | --- |

4)

Ierakstu “Laurent Nkunda
  (alias a) Laurent Nkunda Bwatare., b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Dzimšanas datums: 6.2.1967. Dzimšanas vieta: Ziemeļkivu/Rutšuru, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: bijušais RCD-G ģenerālis. Patlaban atrašanās vieta nav zināma. Redzēts Ruandā un Gomā.” aizstāj ar šādu:

“Laurent Nkunda
  (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Dzimšanas datums: a) 6.2.1967., b) 2.2.1967. Dzimšanas vieta: Ziemeļkivu/Rutšuru, Kongo Demokrātiskā Republika (attiecas uz dzimšanas datumu a)). Valstspiederība: Kongo. Papildu informācija: bijušais RCD-G ģenerālis. Nacionālā tautas aizsardzības kongresa dibinātājs 2006. gadā; vecākais virsnieks, Congolese Democracy-Goma (RCD-G) aktīvists no 1998. līdz 2006. gadam; Ruandas Patriotiskās frontes (RPF) virsnieks no 1992. līdz 1998. gadam. Patlaban atrašanās vieta nav zināma. Redzēts Ruandā un Gomā.”

---

DIREKTĪVAS

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/75

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/12/EK

(2007. gada 26. februāris),

ar ko groza dažus Padomes Direktīvas 90/642/EEK pielikumus attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem penkonazola, benomila un karbendazima atliekvielu daudzumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (2), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK par atļaujām izmantot augu aizsardzības līdzekļus konkrētām kultūrām atbild dalībvalstis. Šādas atļaujas jāpamato ar novērtējumu par to, kā šādi līdzekļi iedarbojas uz cilvēku un dzīvnieku veselību un ietekmē vidi. Šādā vērtējumā jāņem vērā ietekme uz darbiniekiem un apkārtējiem cilvēkiem, uz zemes, ūdens un gaisa vidi, kā arī ietekme uz cilvēkiem un dzīvniekiem, patērējot uz apstrādātajiem kultūraugiem esošas atliekvielas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK par atļaujām izmantot augu aizsardzības līdzekļus konkrētām kultūrām atbild dalībvalstis. Šādas atļaujas jāpamato ar novērtējumu par to, kā šādi līdzekļi iedarbojas uz cilvēku un dzīvnieku veselību un ietekmē vidi. Šādā vērtējumā jāņem vērā ietekme uz darbiniekiem un apkārtējiem cilvēkiem, uz zemes, ūdens un gaisa vidi, kā arī ietekme uz cilvēkiem un dzīvniekiem, patērējot uz apstrādātajiem kultūraugiem esošas atliekvielas.

| (2) | Maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi (turpmāk tekstā “MPAD”) atspoguļo pesticīdu minimālo izmantošanas daudzumu, kas vajadzīgs augu efektīvai aizsardzībai un ko izmanto tādā veidā, lai atliekvielu daudzums būtu iespējami mazāks un pieņemams toksikoloģiskā ziņā, jo īpaši saistībā ar uzturā paredzamo devu. |
| --- | --- |

(2)

Maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi (turpmāk tekstā “MPAD”) atspoguļo pesticīdu minimālo izmantošanas daudzumu, kas vajadzīgs augu efektīvai aizsardzībai un ko izmanto tādā veidā, lai atliekvielu daudzums būtu iespējami mazāks un pieņemams toksikoloģiskā ziņā, jo īpaši saistībā ar uzturā paredzamo devu.

| (3) | MPAD pesticīdiem, uz kuriem attiecas Direktīva 90/642/EEK, ir pastāvīgi jāpārskata, un tos var grozīt, ņemot vērā jaunas vai mainītas izmantošanas jomas. Komisiju informēja par jauniem vai mainītiem izmantošanas veidiem, kuru rezultāts ir penkonazola, benomila un karbendazima atliekvielu daudzuma izmaiņas. |
| --- | --- |

(3)

MPAD pesticīdiem, uz kuriem attiecas Direktīva 90/642/EEK, ir pastāvīgi jāpārskata, un tos var grozīt, ņemot vērā jaunas vai mainītas izmantošanas jomas. Komisiju informēja par jauniem vai mainītiem izmantošanas veidiem, kuru rezultāts ir penkonazola, benomila un karbendazima atliekvielu daudzuma izmaiņas.

| (4) | Saskaņā ar Kopienā pieņemtajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes (3), ir izvērtēta šo pesticīdu ietekme uz patērētāju visas dzīves laikā, ja tos lieto pārtikas produktus, kuros var būt minēto pesticīdu atliekvielas. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Kopienā pieņemtajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes (3), ir izvērtēta šo pesticīdu ietekme uz patērētāju visas dzīves laikā, ja tos lieto pārtikas produktus, kuros var būt minēto pesticīdu atliekvielas.

| (5) | Saskaņā ar Kopienā pašlaik izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, benomilam un karbendazimam, kuriem pastāv akūtā standartdeva (ASD), ir novērtēta akūtā ietekme uz patērētāju, ko rada katrs pārtikas produkts, kurā var būt minēto pesticīdu atliekvielas. Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas atzinumi, jo īpaši konsultācijas un ieteikumi par patērētāju aizsardzību no pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem (4). Pamatojoties uz uzturā lietoto devu izvērtējumiem, šo pesticīdu MPAD jānosaka tā, lai netiktu pārsniegtas ASD. Attiecībā uz pārējām vielām pieejamās informācijas izvērtējums liecina, ka ASD nav vajadzīga, tādēļ novērtējums nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Kopienā pašlaik izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, benomilam un karbendazimam, kuriem pastāv akūtā standartdeva (ASD), ir novērtēta akūtā ietekme uz patērētāju, ko rada katrs pārtikas produkts, kurā var būt minēto pesticīdu atliekvielas. Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas atzinumi, jo īpaši konsultācijas un ieteikumi par patērētāju aizsardzību no pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem (4). Pamatojoties uz uzturā lietoto devu izvērtējumiem, šo pesticīdu MPAD jānosaka tā, lai netiktu pārsniegtas ASD. Attiecībā uz pārējām vielām pieejamās informācijas izvērtējums liecina, ka ASD nav vajadzīga, tādēļ novērtējums nav nepieciešams.

| (6) | Lai noteiktu jaunu benomila un karbendazima maksimāli pieļaujamo atliekvielu daudzumu citrusaugļiem, pieteikuma iesniedzējs līdz 2007. gada decembrim ir apņēmies iesniegt prasītos papilddatus. Pašlaik pieejamie dati liecina, ka ierosinātais MPAD patērētājiem ir drošs. |
| --- | --- |

(6)

Lai noteiktu jaunu benomila un karbendazima maksimāli pieļaujamo atliekvielu daudzumu citrusaugļiem, pieteikuma iesniedzējs līdz 2007. gada decembrim ir apņēmies iesniegt prasītos papilddatus. Pašlaik pieejamie dati liecina, ka ierosinātais MPAD patērētājiem ir drošs.

| (7) | Ja atļautajiem augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas veidiem pārtikas produktā vai uz tā pesticīdu atliekvielu daudzums nav nosakāms vai attiecīgos līdzekļus nav atļauts lietot, vai par izmantojuma veidiem, ko atļāvušas dalībvalstis, nav sniegti vajadzīgie dati, vai nav sniegti vajadzīgie dati par tādiem izmantojumu veidiem trešās valstīs, kuru dēļ pārtikas produktos, kas var nonākt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem rodas atliekvielas, tad par MPAD nosaka zemāko analītiski nosakāmo daudzumu. |
| --- | --- |

(7)

Ja atļautajiem augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas veidiem pārtikas produktā vai uz tā pesticīdu atliekvielu daudzums nav nosakāms vai attiecīgos līdzekļus nav atļauts lietot, vai par izmantojuma veidiem, ko atļāvušas dalībvalstis, nav sniegti vajadzīgie dati, vai nav sniegti vajadzīgie dati par tādiem izmantojumu veidiem trešās valstīs, kuru dēļ pārtikas produktos, kas var nonākt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem rodas atliekvielas, tad par MPAD nosaka zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

| (8) | Tādēļ ir ieteicams noteikt šiem pesticīdiem jaunu MPAD. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ ir ieteicams noteikt šiem pesticīdiem jaunu MPAD.

| (9) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 90/642/EEK. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 90/642/EEK.

| (10) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 90/642/EEK II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 27. augustam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto tiesību aktu tekstu, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2007. gada 28. augusta.

2.   Kad dalībvalstis pieņem 1. un 2. punktā minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī tādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarāmas šādas atsauces.

3.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/92/EK (OV L 311, 10.11.2006., 31. lpp.).

1

(2)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/6/EK (OV L 43, 15.2.2007., 13. lpp.).

2

(3)  Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atliekvielu devu (pārskatītas), kuras sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atliekvielu kodeksa komiteju un 1997. gadā publicējusi Pasaules Veselības organizācija (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

(4)  Atzinums jautājumos, kas attiecas uz grozījumiem Padomes Direktīvas 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos (AZK 1998. gada 14. jūlija atzinums); atzinums par mainīgajām pesticīdu atliekvielām augļos un dārzeņos (AZK 1998. gada 14. jūlija atzinums), http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

4

---

PIELIKUMS

Direktīvas 90/642/EEK II pielikumā, pielikuma A daļā slejas, kas attiecas uz penkonazolu, benomilu un karbendazimu, aizstāj ar šādām:

| | Pesticīdiem atliekvielu daudzumi un maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi (mg/kg) |
| --- | --- |
| Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro MPAD | Penkonazols | Benomila un karbendazima summa, kas izteikta kā karbendazims |
| “1.   Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti, saldēti augļi bez cukura piedevas; rieksti |
| i) | CITRUSAUGĻI |

Pesticīdiem atliekvielu daudzumi un maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi (mg/kg)

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro MPAD

Penkonazols

Benomila un karbendazima summa, kas izteikta kā karbendazims

Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti, saldēti augļi bez cukura piedevas; rieksti

i)

CITRUSAUGĻI

0,05 (1)

0,5 (2)

Greipfrūti

Citroni

Laimi

Mandarīni (ieskaitot klementīnus un citus hibrīdus)

Apelsīni

Pampelmūzes

Citi

| ii) | KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) |
| --- | --- |

ii)

KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti)

0,05 (1)

0,1 (1)

Mandeles

Brazīlijas rieksti

Indijas rieksti

Ēdamie kastaņi

Kokosrieksti

Rieksti

Makadāmijas rieksti

Pekanrieksti

Pīniju rieksti

Pistācijas

Valrieksti

Citi

| iii) | SĒKLEŅI |
| --- | --- |

iii)

SĒKLEŅI

0,2

0,2

Āboli

Bumbieri

Cidonijas

Citi

| iv) | KAULEŅI |
| --- | --- |

iv)

KAULEŅI

Aprikozes

0,1

0,2

Ķirši

0,5

Persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus)

0,1

0,2

Plūmes

0,5

Citi

0,05 (1)

0,1 (1)

| v) | OGAS UN SĪKAUGĻI |
| --- | --- |

v)

OGAS UN SĪKAUGĻI

| a) | Galda un vīna vīnogas |
| --- | --- |

a)

Galda un vīna vīnogas

0,2

Galda vīnogas

0,3

Vīna vīnogas

0,5

| b) | Zemenes (izņemot meža zemenes) |
| --- | --- |

b)

Zemenes (izņemot meža zemenes)

0,5

0,1 (1)

| c) | Avenes un kazenes (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

c)

Avenes un kazenes (izņemot savvaļas)

0,05 (1)

0,1 (1)

Kazenes

Ziemeļu kaulenes

Kazeņavenes

Avenes

Citi

| d) | Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

d)

Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas)

0,1 (1)

Mellenes

Dzērvenes

Jāņogas (sarkanās un baltās jāņogas, upenes)

0,5

Ērkšķogas

Citi

0,05 (1)

| e) | Savvaļas ogas un augļi |
| --- | --- |

e)

Savvaļas ogas un augļi

0,05 (1)

0,1 (1)

| vi) | DAŽĀDI |
| --- | --- |

vi)

DAŽĀDI

0,05 (1)

Avokado

Banāni

Dateles

Vīģes

Kivi

Kumkvati

Ličī

Mango

Olīvas (patēriņam pārtikā)

Olīvas (eļļas ekstrakcijai)

Papaijas

0,2

Pasifloru augļi

Ananasi

Granātāboli

Citi

0,1 (1)

Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņi

| i) | SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

i)

SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI

0,05 (1)

0,1 (1)

Sarkanās bietes

Burkāni

Manioki

Okras

Mārrutki

Topinambūri

Pastinaki

Sakņu pētersīļi

Redīsi

Puravlapu plostbārži

Batātes

Kāļi

Rāceņi

Jamsi

Citi

| ii) | SĪPOLU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

ii)

SĪPOLU DĀRZEŅI

0,05 (1)

0,1 (1)

Ķiploki

Sīpoli

Šalotes sīpoli

Loki

Citi

| iii) | AUGĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iii)

AUGĻU DĀRZEŅI

| a) | Nakteņu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

Nakteņu dzimtas augi

Tomāti

0,1

0,5

Pipari

0,2

Baklažāni

0,1

0,5

Sakņu selerijas

2

Citi

0,05 (1)

0,1 (1)

| b) | Ķirbjaugi – ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

Ķirbjaugi – ar ēdamu mizu

0,1

0,1 (1)

Cucumbers

Gurķi

Pipargurķīši

Citi

| c) | Ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

Ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,1

0,1 (1)

Melones

Ķirbji

Arbūzi

Citi

| d) | Cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

Cukurkukurūza

0,05 (1)

0,1 (1)

| iv) | KĀPOSTU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iv)

KĀPOSTU DĀRZEŅI

0,05 (1)

| a) | Ziedoši kāpostu dārzeņi |
| --- | --- |

a)

Ziedoši kāpostu dārzeņi

0,1 (1)

Brokoļi (ieskaitot sparģeļkāpostus)

Ziedkāposti

Citi

| b) | Kāpostu dzimtas galviņdārzeņi |
| --- | --- |

b)

Kāpostu dzimtas galviņdārzeņi

Briseles kāposti

0,5

Galviņkāposti

Citi

0,1 (1)

| c) | Krustziežu dzimtas galviņdārzeņi |
| --- | --- |

c)

Krustziežu dzimtas galviņdārzeņi

0,1 (1)

Ķīnas kāposti

Lapu kāposti

Citi

| d) | Kolrābji |
| --- | --- |

d)

Kolrābji

0,1 (1)

| v) | LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI |
| --- | --- |

v)

LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Dārza salāti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

a)

Dārza salāti un tamlīdzīgi

Kressalāti

Salātu baldriņi

Dārza salāti

Eskariolas (platlapu endīvijas)

Rukolas salāti

Kāpostu dārzeņu lapas un stublāji

Citi

| b) | Spināti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

b)

Spināti un tamlīdzīgi

Spināti

Lapu bietes (mangoldi)

Citi

| c) | Ūdenskreses |
| --- | --- |

c)

Ūdenskreses

| d) | Lapu cigoriņi |
| --- | --- |

d)

Lapu cigoriņi

| e) | Garšaugi |
| --- | --- |

e)

Garšaugi

Kārveles

Maurloki

Pētersīļi

Lapu selerijas

Citi

| vi) | PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vi)

PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi)

0,05 (1)

Pupiņas (ar pākstīm)

0,2

Pupiņas (bez pākstīm)

Zirņi (ar pākstīm)

0,2

Zirņi (bez pākstīm)

Citi

0,1 (1)

| vii) | STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vii)

STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi)

0,1 (1)

Sparģeļi

Lapu artišoki

Selerijas

Fenheļi

Artišoki

0,2

Puravi

Rabarberi

Citi

0,05 (1)

| viii) | SĒNES |
| --- | --- |

viii)

SĒNES

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Kultivētās sēnes |
| --- | --- |

a)

Kultivētās sēnes

| b) | Savvaļas sēnes |
| --- | --- |

b)

Savvaļas sēnes

| 3. | Pākšaugi |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,1 (1)

Pupiņas

Lēcas

Zirņi

Lupīnas

Citi

| 4. | Eļļas augu sēklas |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

Linsēklas

Zemesrieksti

Magoņu sēklas

Sezama sēklas

Saulgriežu sēklas

Rapšu sēklas

Sojas pupas

0,2

Sinepju sēklas

Kokvilnas sēklas

Kaņepju sēklas

Citas

0,1 (1)

| 5. | Kartupeļi |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,1 (1)

Agrie kartupeļi

Galda kartupeļi

| 6. | Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas, kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

| 7. | Apiņi (žāvēti), ieskaitot apiņu rogas un nekoncentrētu pulveri |
| --- | --- |

7.

0,5

0,1 (1)

---

(1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

1

(2)  Norāda, ka MPAD pagaidām ir noteikta līdz 2007. gada 31. decembrim, jo vēl nav saņemti dati no pieteikuma iesniedzēja. Ja līdz minētajai dienai dati netiks saņemti, MPAD ar direktīvu vai regulu tiks atcelts.”

2

---

Labojums

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/84

---

Labojums Padomes Direktīvā 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu

(
  Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis L 225, 1998. gada 12. augusts
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 5. nodaļa, 3. sējums, 327. lpp.)

17. lappusē (Īpašā izdevuma 328. lappuse), 2. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) punktā:

tekstu:

| “ii) | to darba ņēmēju kategoriju skaits, ko plānots atlaist;” |
| --- | --- |

“ii)

to darba ņēmēju kategoriju skaits, ko plānots atlaist;”

lasīt šādi:

| “ii) | to darba ņēmēju skaits un kategorijas, ko plānots atlaist;”. |
| --- | --- |

“ii)

to darba ņēmēju skaits un kategorijas, ko plānots atlaist;”.

---