# Úřední věstník L 96/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 96 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5011. dubna 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 96

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5011. dubna 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 383/2007 ze dne 4. dubna 2007, kterým se zrušuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 384/2007 ze dne 10. dubna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 7 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 385/2007 ze dne 10. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1483/2006, pokud jde o množství, na která se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství | 9 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 386/2007 ze dne 10. dubna 2007, kterým se mění a upravuje nařízení (ES) č. 990/2006 o zahájení stálých nabídkových řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států | 14 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 383/2007 ze dne 4. dubna 2007, kterým se zrušuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky

1

Nařízení Komise (ES) č. 384/2007 ze dne 10. dubna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

7

*

Nařízení Komise (ES) č. 385/2007 ze dne 10. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1483/2006, pokud jde o množství, na která se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství

9

*

Nařízení Komise (ES) č. 386/2007 ze dne 10. dubna 2007, kterým se mění a upravuje nařízení (ES) č. 990/2006 o zahájení stálých nabídkových řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států

14

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2007/224/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2007 o zveřejnění odkazu na normu EN 71-1:2005 Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti týkající se technických požadavků na střely, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, v souladu se směrnicí Rady 88/378/EHS o bezpečnosti hraček
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1460)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | | Komise |
| | | 2007/225/ES |
| | * | Doporučení Komise ze dne 3. dubna 2007 týkající se koordinovaného monitorovacího programu Společenství pro rok 2007 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých dalších produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a vnitrostátních monitorovacích programů pro rok 2008
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1452)

   (
  1
  ) | 21 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2007/224/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2007 o zveřejnění odkazu na normu EN 71-1:2005 Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti týkající se technických požadavků na střely, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, v souladu se směrnicí Rady 88/378/EHS o bezpečnosti hraček
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1460)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 1460)

1

18

DOPORUČENÍ

Komise

2007/225/ES

*

Doporučení Komise ze dne 3. dubna 2007 týkající se koordinovaného monitorovacího programu Společenství pro rok 2007 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých dalších produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a vnitrostátních monitorovacích programů pro rok 2008
  (oznámeno pod číslem K(2007) 1452)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 1452)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 11.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 383/2007

ze dne 4. dubna 2007,

kterým se zrušuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Stávající opatření

| (1) | Rada uložila nařízením (ES) č. 1522/2000 (2) konečné antidumpingové clo z dovozů syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska. |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila nařízením (ES) č. 1522/2000 (2) konečné antidumpingové clo z dovozů syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska.

| (2) | Rada uložila nařízením (ES) č. 2852/2000 (3) konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Korejské republiky a Indie. |
| --- | --- |

(2)

Rada uložila nařízením (ES) č. 2852/2000 (3) konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Korejské republiky a Indie.

| (3) | Rada uložila nařízením (ES) č. 1799/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Běloruska. |
| --- | --- |

(3)

Rada uložila nařízením (ES) č. 1799/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Běloruska.

| (4) | Rada uložila nařízením (ES) č. 428/2005 konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Saudské Arábie a pozměnila a obnovila na dalších pět let opatření týkající se Korejské republiky. |
| --- | --- |

(4)

Rada uložila nařízením (ES) č. 428/2005 konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Saudské Arábie a pozměnila a obnovila na dalších pět let opatření týkající se Korejské republiky.

| (5) | Všechna tato nařízení budou dále označována jako „původní nařízení“. Šetření, která vedla k uložení opatření původními nařízeními, budou dále označována jako „původní šetření“. Na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti týkajících se dovozu PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska (5) zrušila Rada nařízením (ES) č. 1515/2006 (6) antidumpingové clo související s těmito dovozy. |
| --- | --- |

(5)

Všechna tato nařízení budou dále označována jako „původní nařízení“. Šetření, která vedla k uložení opatření původními nařízeními, budou dále označována jako „původní šetření“. Na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti týkajících se dovozu PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska (5) zrušila Rada nařízením (ES) č. 1515/2006 (6) antidumpingové clo související s těmito dovozy.

| (6) | Nové antidumpingové řízení týkající se dovozu PSV pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu bylo zahájeno dne 12. dubna 2006 (7) a nařízením (ES) č. 2005/2006 (8) byla uložena prozatímní opatření. |
| --- | --- |

(6)

Nové antidumpingové řízení týkající se dovozu PSV pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu bylo zahájeno dne 12. dubna 2006 (7) a nařízením (ES) č. 2005/2006 (8) byla uložena prozatímní opatření.

1.2.   Odůvodnění přezkumu

| (7) | Základem pro zahájení tohoto přezkumu byla informace, kterou předložil korejský vyvážející výrobce Saehan Industries Inc., který uvádí, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, by měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku, protože se zdá, že mají rozdílné základní fyzikální a chemické vlastnosti a konečné použití, než ostatní druhy PSV. Konkrétně, na rozdíl od ostatních druhů PSV mají polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání inherentní vazbové vlastnosti. |
| --- | --- |

(7)

Základem pro zahájení tohoto přezkumu byla informace, kterou předložil korejský vyvážející výrobce Saehan Industries Inc., který uvádí, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, by měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku, protože se zdá, že mají rozdílné základní fyzikální a chemické vlastnosti a konečné použití, než ostatní druhy PSV. Konkrétně, na rozdíl od ostatních druhů PSV mají polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání inherentní vazbové vlastnosti.

1.3.   Zahájení

| (8) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie
   (9) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, omezeného na přezkum definice dotčeného výrobku, kterého se týkají antidumpingová opatření použitelná na dovoz PSV pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie. Poznamenává se, že Komise zahájila tento přezkum z vlastního podnětu. |
| --- | --- |

(8)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie
   (9) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, omezeného na přezkum definice dotčeného výrobku, kterého se týkají antidumpingová opatření použitelná na dovoz PSV pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie. Poznamenává se, že Komise zahájila tento přezkum z vlastního podnětu.

1.4.   Přezkumné šetření

| (9) | Komise oficiálně oznámila orgánům ČLR, Saudské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie (dále jen „dotčené země“) a ostatním stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. výrobcům/vývozcům v dotčených zemích a jejich sdružením, uživatelům a dovozcům ve Společenství a jejich sdružením a výrobcům ve Společenství a jejich sdružením, že zahajuje přezkumné šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(9)

Komise oficiálně oznámila orgánům ČLR, Saudské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie (dále jen „dotčené země“) a ostatním stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. výrobcům/vývozcům v dotčených zemích a jejich sdružením, uživatelům a dovozcům ve Společenství a jejich sdružením a výrobcům ve Společenství a jejich sdružením, že zahajuje přezkumné šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny.

| (10) | Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám i všem dalším stranám, které se během lhůty stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásily. |
| --- | --- |

(10)

Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám i všem dalším stranám, které se během lhůty stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásily.

| (11) | S ohledem na rozsah přezkumu, nebylo pro účel tohoto přezkumu stanoveno žádné období šetření. Informace uvedené v dotazníku se týkaly období od roku 1998 do roku 2005 (dále jen „uvažované období“). Pro uvažované období byly požadovány informace týkající se objemu a hodnoty prodejů/nákupů, objemu výroby a kapacity pro všechny druhy PSV a polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání. Zúčastněné strany byly dále požádány, aby se vyjádřily k jakýmkoliv rozdílům nebo podobnostem mezi polyesterovými střižovými vlákny s nízkým bodem tání a ostatními druhy PSV týkajícím se jejich výrobního procesu, technických vlastností, konečného použití, zaměnitelnosti, atd. |
| --- | --- |

(11)

S ohledem na rozsah přezkumu, nebylo pro účel tohoto přezkumu stanoveno žádné období šetření. Informace uvedené v dotazníku se týkaly období od roku 1998 do roku 2005 (dále jen „uvažované období“). Pro uvažované období byly požadovány informace týkající se objemu a hodnoty prodejů/nákupů, objemu výroby a kapacity pro všechny druhy PSV a polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání. Zúčastněné strany byly dále požádány, aby se vyjádřily k jakýmkoliv rozdílům nebo podobnostem mezi polyesterovými střižovými vlákny s nízkým bodem tání a ostatními druhy PSV týkajícím se jejich výrobního procesu, technických vlastností, konečného použití, zaměnitelnosti, atd.

| (12) | Na dotazník dostatečně odpověděl jeden thajský, dva korejští a jeden saúdskoarabský vyvážející výrobce PSV, čtyři výrobci PSV ze Společenství, pět uživatelů a dva dovozci PSV ze Společenství. Několik dalších stran, včetně sdružení uživatelů a sdružení výrobců PSV ve Společenství, předložilo svá vyjádření. |
| --- | --- |

(12)

Na dotazník dostatečně odpověděl jeden thajský, dva korejští a jeden saúdskoarabský vyvážející výrobce PSV, čtyři výrobci PSV ze Společenství, pět uživatelů a dva dovozci PSV ze Společenství. Několik dalších stran, včetně sdružení uživatelů a sdružení výrobců PSV ve Společenství, předložilo svá vyjádření.

| (13) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení pokud jde o potřebu změny rozsahu stávajících opatření. |
| --- | --- |

(13)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení pokud jde o potřebu změny rozsahu stávajících opatření.

| (14) | Zaznamenává se, že od října 2006, v důsledku paralelních přezkumů před pozbytím platnosti, byla opatření týkající se dovozu PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska zrušena (viz 5. bod odůvodnění), současný přezkum týkající se těchto zemí zastaral a jeho zjištění se týkají pouze opatření pro PSV pocházející z ČLR, Saudské Arábie, Běloruska a Korejské republiky. |
| --- | --- |

(14)

Zaznamenává se, že od října 2006, v důsledku paralelních přezkumů před pozbytím platnosti, byla opatření týkající se dovozu PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska zrušena (viz 5. bod odůvodnění), současný přezkum týkající se těchto zemí zastaral a jeho zjištění se týkají pouze opatření pro PSV pocházející z ČLR, Saudské Arábie, Běloruska a Korejské republiky.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (15) | Dotčeným výrobkem jsou, jak je jednotně definováno ve všech původních nařízeních, syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z ČLR, Saúdské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5503 20 00. Obecně se uvádějí jako polyesterová střižová vlákna nebo PSV. |
| --- | --- |

(15)

Dotčeným výrobkem jsou, jak je jednotně definováno ve všech původních nařízeních, syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z ČLR, Saúdské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5503 20 00. Obecně se uvádějí jako polyesterová střižová vlákna nebo PSV.

3.   VÝSLEDKY PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ

3.1.   Metodika

| (16) | V zájmu posouzení, zda by měla polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV být posuzována jako stejný výrobek nebo dva rozdílné výrobky, bylo zkoumáno, zda mají polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečné použití. Z tohoto důvodu byl také posuzován výrobní proces, zaměnitelnost a rozdíly u polyesterových střižových vláken a ostatních druhů PSV. |
| --- | --- |

(16)

V zájmu posouzení, zda by měla polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV být posuzována jako stejný výrobek nebo dva rozdílné výrobky, bylo zkoumáno, zda mají polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečné použití. Z tohoto důvodu byl také posuzován výrobní proces, zaměnitelnost a rozdíly u polyesterových střižových vláken a ostatních druhů PSV.

3.2.   Zjištění

3.2.1.   Obecné poznámky

| (17) | PSV je základní materiál používaný v různých fázích výrobního procesu textilních výrobků. PSV se používají buď pro spřádání, tj. pro výrobu nití z nekonečných vláken pro výrobu textilií, po přimíchání nebo nepřimíchání jiných vláken, jako je bavlna a vlna, nebo na netkané výrobky, jako jsou náplně, tj. vycpávky nebo výplně určitého textilního zboží jako například polštářů, sedadel automobilů a sak. |
| --- | --- |

(17)

PSV je základní materiál používaný v různých fázích výrobního procesu textilních výrobků. PSV se používají buď pro spřádání, tj. pro výrobu nití z nekonečných vláken pro výrobu textilií, po přimíchání nebo nepřimíchání jiných vláken, jako je bavlna a vlna, nebo na netkané výrobky, jako jsou náplně, tj. vycpávky nebo výplně určitého textilního zboží jako například polštářů, sedadel automobilů a sak.

| (18) | PSV se prodávají v různých typech výrobků určených pro spřádání nebo využití netkaných textilií, které jsou monokomponentní nebo bikomponentní a mají různé vlastnosti jako například denier/decitex, pevnost, lesk, úroveň kvality, atd. Tyto typy výrobků nejsou vždy vzájemně zaměnitelné (např. vlákna pro spřádání a využití netkaných textilií, monokomponentní nebo bikomponentní vlákna, vlákna se specifickými tepelnými vlastnostmi jako jsou vlákna zpomalující hoření, atd.). Nicméně, jak stanovila původní šetření, fyzikální a chemické vlastnosti a konečné použití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Kromě toho, zatímco ne všechny typy výrobků mohou být vzájemně zaměnitelné s každým dalším typem, existuje mezi různými typy alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití, přičemž žádný z nich není jasně oddělen od alespoň několika dalších. |
| --- | --- |

(18)

PSV se prodávají v různých typech výrobků určených pro spřádání nebo využití netkaných textilií, které jsou monokomponentní nebo bikomponentní a mají různé vlastnosti jako například denier/decitex, pevnost, lesk, úroveň kvality, atd. Tyto typy výrobků nejsou vždy vzájemně zaměnitelné (např. vlákna pro spřádání a využití netkaných textilií, monokomponentní nebo bikomponentní vlákna, vlákna se specifickými tepelnými vlastnostmi jako jsou vlákna zpomalující hoření, atd.). Nicméně, jak stanovila původní šetření, fyzikální a chemické vlastnosti a konečné použití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Kromě toho, zatímco ne všechny typy výrobků mohou být vzájemně zaměnitelné s každým dalším typem, existuje mezi různými typy alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití, přičemž žádný z nich není jasně oddělen od alespoň několika dalších.

| (19) | Je třeba poznamenat, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nejsou novým výrobkem. Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, jako jeden z druhů PSV, však nebyla v rámci původních šetření zkoumána odděleně, protože žádná ze zúčastněných stran nepoukázala na jejich údajně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti. Přezkum potvrdil, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, která byla poprvé vyrobena v osmdesátých letech a od té doby obchodována v zemích jako např. Japonsko, Tchaj-wan a ve Společenství, už byla vyráběna a obchodována ve velkých objemech nejméně třemi výrobci ve Společenství a v nejméně jedné dotčené zemi, Korejské republice, během původních šetření. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že dovoz PSV včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání z Korejské republiky je dumpingový a způsobil újmu výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(19)

Je třeba poznamenat, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nejsou novým výrobkem. Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, jako jeden z druhů PSV, však nebyla v rámci původních šetření zkoumána odděleně, protože žádná ze zúčastněných stran nepoukázala na jejich údajně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti. Přezkum potvrdil, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, která byla poprvé vyrobena v osmdesátých letech a od té doby obchodována v zemích jako např. Japonsko, Tchaj-wan a ve Společenství, už byla vyráběna a obchodována ve velkých objemech nejméně třemi výrobci ve Společenství a v nejméně jedné dotčené zemi, Korejské republice, během původních šetření. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že dovoz PSV včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání z Korejské republiky je dumpingový a způsobil újmu výrobnímu odvětví Společenství.

3.2.2.   Fyzikální a technické vlastnosti polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání

| (20) | Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou jedním z bikomponentních druhů PSV. Jedná se o polyesterové vlákno s nízkým bodem tání a strukturou jádro/plášť: skládá se z jádra z polyesteru a pláště z kopolymeru polyesteru. Při zahřátí taje vnější kopolymerová vrstva při nižší teplotě než polyesterové jádro a roztavený plášť se chová jako lepidlo. Existuje několik poddruhů polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, které se například při různých teplotách tání chovají různě. |
| --- | --- |

(20)

Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou jedním z bikomponentních druhů PSV. Jedná se o polyesterové vlákno s nízkým bodem tání a strukturou jádro/plášť: skládá se z jádra z polyesteru a pláště z kopolymeru polyesteru. Při zahřátí taje vnější kopolymerová vrstva při nižší teplotě než polyesterové jádro a roztavený plášť se chová jako lepidlo. Existuje několik poddruhů polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, které se například při různých teplotách tání chovají různě.

| (21) | Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vyrobena ze stejných surovin a vypadají stejně jako ostatní druhy PSV. Ve skutečnosti však obsahují dva různé polymery polyesteru. V této souvislosti je třeba říci, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nejsou jediným bikomponentním druhem PSV; existuje řada dalších bikomponentních druhů PSV, které byly pro účely antidumpingových řízení vždy považovány za stejný výrobek. |
| --- | --- |

(21)

Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vyrobena ze stejných surovin a vypadají stejně jako ostatní druhy PSV. Ve skutečnosti však obsahují dva různé polymery polyesteru. V této souvislosti je třeba říci, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nejsou jediným bikomponentním druhem PSV; existuje řada dalších bikomponentních druhů PSV, které byly pro účely antidumpingových řízení vždy považovány za stejný výrobek.

| (22) | Někteří uživatelé ve Společenství a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV, jak monokomponentní, tak bikomponentní, jsou vyrobeny z rozdílných surovin. Sdružení výrobců ve Společenství a někteří výrobci ve Společenství tvrdili, že suroviny, ze kterých se vyrábí všechny druhy PSV, včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, jsou stejné. V tomto ohledu je nutné poznamenat, že všechny druhy PSV, včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, jsou vyrobeny z kyseliny tereftalové a ethylenglykolu. Tyto suroviny jsou základní složkou, ke které je možné přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo některých specifických vlastností vlákna, jako například nízký bod tání u polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Proto se tvrzení, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vyrobena z rozdílných surovin, zamítá. |
| --- | --- |

(22)

Někteří uživatelé ve Společenství a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV, jak monokomponentní, tak bikomponentní, jsou vyrobeny z rozdílných surovin. Sdružení výrobců ve Společenství a někteří výrobci ve Společenství tvrdili, že suroviny, ze kterých se vyrábí všechny druhy PSV, včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, jsou stejné. V tomto ohledu je nutné poznamenat, že všechny druhy PSV, včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, jsou vyrobeny z kyseliny tereftalové a ethylenglykolu. Tyto suroviny jsou základní složkou, ke které je možné přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo některých specifických vlastností vlákna, jako například nízký bod tání u polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Proto se tvrzení, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vyrobena z rozdílných surovin, zamítá.

| (23) | Jeden vyvážející výrobce také tvrdil, že faktor „vzhled“ není relevantní při posuzování fyzikálních a technických vlastností různých výrobků nebo typů výrobků. S ohledem na toto tvrzení se poznamenává, že vzhled sám o sobě by za normálních okolností nebyl dostatečným důvodem pro definování dotčeného výrobku, zvláště pokud se jedná o chemické výrobky. To však neznamená, že by se tento faktor neměl brát vůbec v úvahu. V tomto konkrétním případě představuje stejný vzhled dodatečný element pro zjištění, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV. Tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(23)

Jeden vyvážející výrobce také tvrdil, že faktor „vzhled“ není relevantní při posuzování fyzikálních a technických vlastností různých výrobků nebo typů výrobků. S ohledem na toto tvrzení se poznamenává, že vzhled sám o sobě by za normálních okolností nebyl dostatečným důvodem pro definování dotčeného výrobku, zvláště pokud se jedná o chemické výrobky. To však neznamená, že by se tento faktor neměl brát vůbec v úvahu. V tomto konkrétním případě představuje stejný vzhled dodatečný element pro zjištění, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV. Tvrzení se proto zamítá.

| (24) | S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nemají rozdílné základní fyzikální a chemické vlastnosti od ostatních druhů PSV, zejména těch bikomponentních. |
| --- | --- |

(24)

S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nemají rozdílné základní fyzikální a chemické vlastnosti od ostatních druhů PSV, zejména těch bikomponentních.

3.2.3.   Výrobní proces

| (25) | Připomíná se, že původní šetření stanovila, že z hlediska výroby je možno rozlišovat mezi přírodními PSV vyrobenými z přírodních surovin a umělými PSV vyrobenými z recyklovaného polyesteru. |
| --- | --- |

(25)

Připomíná se, že původní šetření stanovila, že z hlediska výroby je možno rozlišovat mezi přírodními PSV vyrobenými z přírodních surovin a umělými PSV vyrobenými z recyklovaného polyesteru.

| (26) | Co se týče polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání tato přezkumná šetření ukázala, že mezi výrobou polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních bikomponentních PSV není žádný významný rozdíl. Zjistilo se, že kterýkoliv výrobce ostatních bikomponentních PSV by mohl snadno přejít na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Systémy pro bikomponentní spřádání se ve Společenství a jinde používají více než dvacet let. Výroba bikomponentních vláken je složitější než monokomponentních; nicméně rozdíl mezi oběma systémy se nepovažuje za velký. |
| --- | --- |

(26)

Co se týče polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání tato přezkumná šetření ukázala, že mezi výrobou polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních bikomponentních PSV není žádný významný rozdíl. Zjistilo se, že kterýkoliv výrobce ostatních bikomponentních PSV by mohl snadno přejít na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Systémy pro bikomponentní spřádání se ve Společenství a jinde používají více než dvacet let. Výroba bikomponentních vláken je složitější než monokomponentních; nicméně rozdíl mezi oběma systémy se nepovažuje za velký.

| (27) | Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání by nebyl cenově výhodný. Bylo namítnuto, že i přesto, že výrobní linky pro polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a pro ostatní bikomponentní PSV jsou v podstatě stejné, přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání by vyžadoval určité úpravy, zejména změnu zvlákňovacích trysek, a způsobil by značné prostoje. Proto, i přesto, že přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a naopak je technicky proveditelný, nemusí být výhodný a může ovlivnit dostupnou kapacitu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Sdružení výrobců ve Společenství a jeden výrobce ve Společenství tvrdili, že výrobní procesy všech bikomponentních PSV jsou v podstatě stejné a přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání nezpůsobí žádné technické problémy, ale závisí pouze na tržní síle jako je poptávka a ceny. Dále tvrdili, že celková kapacita pro uspokojení poptávky po polyesterových střižových vláknech s nízkým bodem tání ve Společenství je dostačující, pokud to dovolí podmínky trhu. V této souvislosti by se mělo poznamenat následující. Za prvé, závěr, že mezi výrobou polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a výrobou ostatních bikomponentních PSV není velký rozdíl, nebyl zpochybněn. Za druhé, cenová výhodnost přechodu na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a naopak se může lišit u každého výrobce, ale někteří výrobci ve Společenství již tak činí. A konečně to, zda by výrobce přešel na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, závisí velkou měrou na prodejních cenách, které může za různé druhy PSV na trhu obdržet. V této souvislosti se také poznamenává, že ve Společenství nebo v dotčených vývozních zemích neexistují exkluzivní výrobci polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Proto nemůže toto tvrzení změnit závěry týkající se výrobního procesu. |
| --- | --- |

(27)

Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání by nebyl cenově výhodný. Bylo namítnuto, že i přesto, že výrobní linky pro polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a pro ostatní bikomponentní PSV jsou v podstatě stejné, přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání by vyžadoval určité úpravy, zejména změnu zvlákňovacích trysek, a způsobil by značné prostoje. Proto, i přesto, že přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a naopak je technicky proveditelný, nemusí být výhodný a může ovlivnit dostupnou kapacitu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Sdružení výrobců ve Společenství a jeden výrobce ve Společenství tvrdili, že výrobní procesy všech bikomponentních PSV jsou v podstatě stejné a přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání nezpůsobí žádné technické problémy, ale závisí pouze na tržní síle jako je poptávka a ceny. Dále tvrdili, že celková kapacita pro uspokojení poptávky po polyesterových střižových vláknech s nízkým bodem tání ve Společenství je dostačující, pokud to dovolí podmínky trhu. V této souvislosti by se mělo poznamenat následující. Za prvé, závěr, že mezi výrobou polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a výrobou ostatních bikomponentních PSV není velký rozdíl, nebyl zpochybněn. Za druhé, cenová výhodnost přechodu na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a naopak se může lišit u každého výrobce, ale někteří výrobci ve Společenství již tak činí. A konečně to, zda by výrobce přešel na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, závisí velkou měrou na prodejních cenách, které může za různé druhy PSV na trhu obdržet. V této souvislosti se také poznamenává, že ve Společenství nebo v dotčených vývozních zemích neexistují exkluzivní výrobci polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Proto nemůže toto tvrzení změnit závěry týkající se výrobního procesu.

| (28) | Výrobní proces, který sám o sobě není rozhodující pro definici výrobku, tedy nemůže být v žádném případě považován za rozlišující faktor mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV. |
| --- | --- |

(28)

Výrobní proces, který sám o sobě není rozhodující pro definici výrobku, tedy nemůže být v žádném případě považován za rozlišující faktor mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV.

3.2.4.   Obvyklé konečné využití polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání

| (29) | Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání díky své nízké teplotě tání tvoří součást technických využití netkaných textilií pojených za tepla a náplní pojených za tepla. Používají se hlavně v těchto skupinách výrobků: domácnost (nábytek, matrace, polštáře), automobilový průmysl (koberce, filtry), osobní hygiena (pleny, savé materiály), oděvy (izolace). Ve všech využitích jsou polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání smíšená s ostatními druhy PSV a obvykle v takovýchto směsích tvoří přibližně 15 % objemu. |
| --- | --- |

(29)

Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání díky své nízké teplotě tání tvoří součást technických využití netkaných textilií pojených za tepla a náplní pojených za tepla. Používají se hlavně v těchto skupinách výrobků: domácnost (nábytek, matrace, polštáře), automobilový průmysl (koberce, filtry), osobní hygiena (pleny, savé materiály), oděvy (izolace). Ve všech využitích jsou polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání smíšená s ostatními druhy PSV a obvykle v takovýchto směsích tvoří přibližně 15 % objemu.

| (30) | Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že těchto 15 % tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání pouze ve směsích používaných ve vatě pojené za tepla určené pro použití u nábytku a ložních potřeb. U některých ostatních využití, jako jsou akviziční distribuční vrstvy, se poměr polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání ve směsi pohybuje od 35 % do 50 % a u výrobků, které se používají pro filtraci vzduchu, tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání až 70 % směsi. Zde je nutné doplnit, že v některých dalších výrobcích, jako je například oděvní izolační vata, tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání méně než 15 % objemu. Přezkumné šetření ukázalo, že relativní objem polyesterových střižových vláken je opravdu v různých výrobcích odlišný, ale ve většině z nich je menšinovou složkou (v průměru 15 %) ve srovnání s ostatními druhy PSV, které obsahují tyto výrobky. Posouzení uvedené ve 29. bodě odůvodnění se proto potvrzuje. |
| --- | --- |

(30)

Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že těchto 15 % tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání pouze ve směsích používaných ve vatě pojené za tepla určené pro použití u nábytku a ložních potřeb. U některých ostatních využití, jako jsou akviziční distribuční vrstvy, se poměr polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání ve směsi pohybuje od 35 % do 50 % a u výrobků, které se používají pro filtraci vzduchu, tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání až 70 % směsi. Zde je nutné doplnit, že v některých dalších výrobcích, jako je například oděvní izolační vata, tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání méně než 15 % objemu. Přezkumné šetření ukázalo, že relativní objem polyesterových střižových vláken je opravdu v různých výrobcích odlišný, ale ve většině z nich je menšinovou složkou (v průměru 15 %) ve srovnání s ostatními druhy PSV, které obsahují tyto výrobky. Posouzení uvedené ve 29. bodě odůvodnění se proto potvrzuje.

| (31) | Hlavní uživatelé polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání ve Společenství jsou z odvětví netkaných textilií. Tyto společnosti většinou používají mnoho dalších druhů PSV, které patří do skupiny netkaných textilií. Ve Společenství nejsou žádní zvláštní uživatelé polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Dále se zjistilo, že mezi distribučními cestami polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních druhů PSV není velký rozdíl. Připomíná se, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání se vždy používají ve směsi s ostatními druhy PSV. |
| --- | --- |

(31)

Hlavní uživatelé polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání ve Společenství jsou z odvětví netkaných textilií. Tyto společnosti většinou používají mnoho dalších druhů PSV, které patří do skupiny netkaných textilií. Ve Společenství nejsou žádní zvláštní uživatelé polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Dále se zjistilo, že mezi distribučními cestami polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních druhů PSV není velký rozdíl. Připomíná se, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání se vždy používají ve směsi s ostatními druhy PSV.

| (32) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že fakt, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV mají stejné uživatele a že distribuční cesty polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních druhů PSV jsou v podstatě stejné, neznamená, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV jsou „obdobné výrobky“. Je pravda, že tento fakt sám o sobě neznamená, že by polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV měla být považována za stejný výrobek, nicméně ukazuje, že co se týče distribuce, není rozdíl mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV. Jinými slovy, z pohledu distribuce neexistuje důvod k vyloučení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání z působnosti opatření. Navíc, jak bylo ukázáno v 29. bodě odůvodnění, polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání mají s ostatními druhy PSV stejné konečné využití, protože mohou být použita pouze ve směsích s těmito vlákny. Proto se toto tvrzení zamítá. |
| --- | --- |

(32)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že fakt, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV mají stejné uživatele a že distribuční cesty polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních druhů PSV jsou v podstatě stejné, neznamená, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV jsou „obdobné výrobky“. Je pravda, že tento fakt sám o sobě neznamená, že by polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV měla být považována za stejný výrobek, nicméně ukazuje, že co se týče distribuce, není rozdíl mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV. Jinými slovy, z pohledu distribuce neexistuje důvod k vyloučení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání z působnosti opatření. Navíc, jak bylo ukázáno v 29. bodě odůvodnění, polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání mají s ostatními druhy PSV stejné konečné využití, protože mohou být použita pouze ve směsích s těmito vlákny. Proto se toto tvrzení zamítá.

| (33) | S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV mají stejné základní konečné využití a jsou distribuována stejnými cestami. |
| --- | --- |

(33)

S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV mají stejné základní konečné využití a jsou distribuována stejnými cestami.

3.2.5.   Zaměnitelnost

| (34) | Jak je ukázáno výše, i přesto, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nemají jiné základní fyzikální a chemické vlastnosti než ostatní druhy PSV, mají určité odlišnosti. V mnoha využitích však mohou být polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nahrazena ostatními druhy PSV při použití odlišných technologií pojení, jako je pojení PSV pryskyřicí nebo pojení PSV za tepla s použitím ostatních tavících pojivových vláken. Jsou tedy do značné míry zaměnitelné s dalšími druhy PSV. |
| --- | --- |

(34)

Jak je ukázáno výše, i přesto, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nemají jiné základní fyzikální a chemické vlastnosti než ostatní druhy PSV, mají určité odlišnosti. V mnoha využitích však mohou být polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nahrazena ostatními druhy PSV při použití odlišných technologií pojení, jako je pojení PSV pryskyřicí nebo pojení PSV za tepla s použitím ostatních tavících pojivových vláken. Jsou tedy do značné míry zaměnitelné s dalšími druhy PSV.

| (35) | Některé strany zpochybnily výše uvedený závěr týkající se zaměnitelnosti polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání s ostatními druhy PSV. Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že zaměnitelnost polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání s ostatními druhy PSV není možná, protože pojení pryskyřicí vyžaduje nahrazení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání vlákny z pryskyřice a pojení ostatními tavícími pojivovými vlákny vyžaduje nahrazení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání pojivými vlákny, která nejsou vyrobena z polyesteru. Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že použití jiných technologií pojení, na které se odkazuje výše, by mělo za následek odlišné vlastnosti některých konečných výrobků a proto není v některých využitích tato záměna možná. Tato tvrzení byla dále posuzována. Šetření ukázalo, že i přesto, že různé technologie pojení nejsou vždy mezi sebou zaměnitelné ve všech konečných využitích, určitá zaměnitelnost možná je, a proto polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání u některých využití soutěží s PSV pojenými pryskyřicí a s PSV pojenými pojivovými vlákny jinými než se strukturou jádro/plášť. Proto nemůže být vytvořen všeobecný závěr, že neexistují náhrady za polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a že nejsou zaměnitelná s některými dalšími druhy PSV. |
| --- | --- |

(35)

Některé strany zpochybnily výše uvedený závěr týkající se zaměnitelnosti polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání s ostatními druhy PSV. Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že zaměnitelnost polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání s ostatními druhy PSV není možná, protože pojení pryskyřicí vyžaduje nahrazení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání vlákny z pryskyřice a pojení ostatními tavícími pojivovými vlákny vyžaduje nahrazení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání pojivými vlákny, která nejsou vyrobena z polyesteru. Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že použití jiných technologií pojení, na které se odkazuje výše, by mělo za následek odlišné vlastnosti některých konečných výrobků a proto není v některých využitích tato záměna možná. Tato tvrzení byla dále posuzována. Šetření ukázalo, že i přesto, že různé technologie pojení nejsou vždy mezi sebou zaměnitelné ve všech konečných využitích, určitá zaměnitelnost možná je, a proto polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání u některých využití soutěží s PSV pojenými pryskyřicí a s PSV pojenými pojivovými vlákny jinými než se strukturou jádro/plášť. Proto nemůže být vytvořen všeobecný závěr, že neexistují náhrady za polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a že nejsou zaměnitelná s některými dalšími druhy PSV.

| (36) | Jeden vyvážející výrobce také poznamenal, že jeho tvrzení týkající se ohrožení životního prostředí a zdraví pracovníků, které představují některé chemické pryskyřice, nebylo dostatečně posouzeno. V tomto ohledu se poznamenává, že takové tvrzení není v tomto případě relevantní, protože u některých využití nemůže být pojení pryskyřicí nahrazeno jinou technologií pojení a v každém případě pojení pryskyřicí musí být v souladu se všemi ekologickými požadavky ve Společenství a v členských státech. Proto se tento argument zamítá. |
| --- | --- |

(36)

Jeden vyvážející výrobce také poznamenal, že jeho tvrzení týkající se ohrožení životního prostředí a zdraví pracovníků, které představují některé chemické pryskyřice, nebylo dostatečně posouzeno. V tomto ohledu se poznamenává, že takové tvrzení není v tomto případě relevantní, protože u některých využití nemůže být pojení pryskyřicí nahrazeno jinou technologií pojení a v každém případě pojení pryskyřicí musí být v souladu se všemi ekologickými požadavky ve Společenství a v členských státech. Proto se tento argument zamítá.

3.2.6.   Rozdíly mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV

| (37) | Mezi polyesterovými střižovými vlákny s nízkým bodem tání a ostatními druhy PSV není žádný viditelný a hmatatelný rozdíl. Příčný průřez polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání je jiný než u monokomponentních vláken; ne vždy je však jiný než příčný průřez ostatních bikomponentních druhů PSV. Připomíná se, že existuje mnoho variant polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, které se liší například bodem tání. Z tohoto důvodu je není možné jasně rozlišit na základě bodu tání. Proto se zdá, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV a jakákoliv spolehlivá identifikace tohoto typu výrobku by vyžadovala použití složitého vybavení. |
| --- | --- |

(37)

Mezi polyesterovými střižovými vlákny s nízkým bodem tání a ostatními druhy PSV není žádný viditelný a hmatatelný rozdíl. Příčný průřez polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání je jiný než u monokomponentních vláken; ne vždy je však jiný než příčný průřez ostatních bikomponentních druhů PSV. Připomíná se, že existuje mnoho variant polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, které se liší například bodem tání. Z tohoto důvodu je není možné jasně rozlišit na základě bodu tání. Proto se zdá, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV a jakákoliv spolehlivá identifikace tohoto typu výrobku by vyžadovala použití složitého vybavení.

| (38) | Někteří uživatelé ve Společenství nesouhlasili s výše uvedeným závěrem, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV, konkrétně co se týče bodu tání. Bylo namítnuto, že bod tání pláště polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání se sice pohybuje mezi 110 °C a 190 °C, ale vždy bude podstatně nižší než u ostatních druhů PSV, který je údajně okolo 255 °C. Poznamenává se, že výše uvedené rozpětí teploty tání potvrzuje, že existuje mnoho variant polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání i ostatních druhů PSV a že jejich identifikace není vždy snadno proveditelná. Proto nemůže být závěr uvedený v 37. bodě odůvodnění pozměněn. |
| --- | --- |

(38)

Někteří uživatelé ve Společenství nesouhlasili s výše uvedeným závěrem, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV, konkrétně co se týče bodu tání. Bylo namítnuto, že bod tání pláště polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání se sice pohybuje mezi 110 °C a 190 °C, ale vždy bude podstatně nižší než u ostatních druhů PSV, který je údajně okolo 255 °C. Poznamenává se, že výše uvedené rozpětí teploty tání potvrzuje, že existuje mnoho variant polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání i ostatních druhů PSV a že jejich identifikace není vždy snadno proveditelná. Proto nemůže být závěr uvedený v 37. bodě odůvodnění pozměněn.

| (39) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že pouhý fakt, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vizuálně podobná ostatním druhům PSV, nemůže být důvodem nevyloučit je z rozsahu opatření. Jak je vysvětleno ve 23. bodě odůvodnění, zatímco „vzhled“ sám o sobě není rozhodující v otázce, zda by různé výrobky měly patřit do kategorie „stejný výrobek“, představuje dodatečný prvek pro analýzu (viz také 16. bod odůvodnění). Není možné nebrat v úvahu, že není snadné od sebe rozlišit různé typy výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(39)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že pouhý fakt, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vizuálně podobná ostatním druhům PSV, nemůže být důvodem nevyloučit je z rozsahu opatření. Jak je vysvětleno ve 23. bodě odůvodnění, zatímco „vzhled“ sám o sobě není rozhodující v otázce, zda by různé výrobky měly patřit do kategorie „stejný výrobek“, představuje dodatečný prvek pro analýzu (viz také 16. bod odůvodnění). Není možné nebrat v úvahu, že není snadné od sebe rozlišit různé typy výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

4.   ZÁVĚRY TÝKAJÍCÍ SE DEFINICE DOTČENÉHO VÝROBKU

| (40) | Výše uvedená zjištění ukazují, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní druhy PSV. V mnoha využitích soutěží polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání přímo či nepřímo s ostatními druhy PSV na trhu Společenství. Na tomto základě se dospělo k závěru, že by měla být polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV považována za stejný výrobek a částečný prozatímní přezkum týkající se definice výrobku pro uplatňování stávajících antidumpingových opatření by měl být ukončen. |
| --- | --- |

(40)

Výše uvedená zjištění ukazují, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní druhy PSV. V mnoha využitích soutěží polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání přímo či nepřímo s ostatními druhy PSV na trhu Společenství. Na tomto základě se dospělo k závěru, že by měla být polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV považována za stejný výrobek a částečný prozatímní přezkum týkající se definice výrobku pro uplatňování stávajících antidumpingových opatření by měl být ukončen.

| (41) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních faktech a okolnostech, na jejichž základě se dospělo k výše uvedeným závěrům. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. |
| --- | --- |

(41)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních faktech a okolnostech, na jejichž základě se dospělo k výše uvedeným závěrům. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto oznámení podat námitku.

| (42) | Ústní a písemná vyjádření, která strany předložily, byla vzata v úvahu, neměla však vliv na závěr neměnit definici dotčeného výrobku, kterého se týkají platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz PSV, |
| --- | --- |

(42)

Ústní a písemná vyjádření, která strany předložily, byla vzata v úvahu, neměla však vliv na závěr neměnit definici dotčeného výrobku, kterého se týkají platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz PSV,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 definice dotčeného výrobku, kterého se týkají antidumpingová opatření použitelná na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken kódu KN 5503 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky, se ukončuje beze změn platných antidumpingových opatření.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. dubna 2007.

Za Radu

předseda

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. č. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 428/2005 (Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 274, 11.10.2002, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 174, 14.7.2005, s. 15; Úř. věst. C 323, 20.12.2005, s. 21.

5

(6)  Úř. věst. L 282, 13.10.2006, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. C 89, 12.4.2006, s. 2.

7

(8)  Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 65.

8

(9)  Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 20.

9

---

| 11.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 384/2007

ze dne 10. dubna 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. dubna 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. dubna 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 10. dubna 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 113,8 |
| TN | 143,8 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 91,4 |
| ZZ | 131,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,0 |
| TR | 118,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 89,0 |
| ZZ | 165,6 |
| 0805 10 20 | EG | 49,1 |
| IL | 61,3 |
| MA | 45,9 |
| TN | 56,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,9 |
| CA | 104,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 96,6 |
| NZ | 122,1 |
| US | 123,5 |
| UY | 77,1 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,6 |
| CL | 102,0 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 83,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

IL

190,7

MA

113,8

TN

143,8

TR

187,5

ZZ

159,0

0707 00 05

JO

171,8

TR

91,4

ZZ

131,6

0709 90 70

MA

75,0

TR

118,7

ZZ

96,9

0709 90 80

EG

242,2

IL

89,0

ZZ

165,6

0805 10 20

EG

49,1

IL

61,3

MA

45,9

TN

56,3

TR

74,9

ZZ

57,5

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,9

CA

104,6

CL

88,2

CN

96,6

NZ

122,1

US

123,5

UY

77,1

ZA

85,3

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

80,6

CL

102,0

UY

68,0

ZA

83,3

ZZ

83,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 11.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 385/2007

ze dne 10. dubna 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1483/2006, pokud jde o množství, na která se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1483/2006 (2) se zahájila stálá nabídková řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1483/2006 (2) se zahájila stálá nabídková řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství.

| (2) | S ohledem na situaci na trhu s kukuřicí ve Společenství a s ohledem na vývoj poptávky po obilovinách zjištěné v různých oblastech v průběhu posledních týdnů se zdá nutné uvolnit v některých členských státech další množství obilovin ze zásob určených k intervenci. Je proto vhodné povolit intervenčním agenturám v příslušných členských státech zvýšení množství zařazených do nabídkových řízení. Uvedená zvýšení se týkají kukuřice do výše 500 000 tun v Maďarsku. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na situaci na trhu s kukuřicí ve Společenství a s ohledem na vývoj poptávky po obilovinách zjištěné v různých oblastech v průběhu posledních týdnů se zdá nutné uvolnit v některých členských státech další množství obilovin ze zásob určených k intervenci. Je proto vhodné povolit intervenčním agenturám v příslušných členských státech zvýšení množství zařazených do nabídkových řízení. Uvedená zvýšení se týkají kukuřice do výše 500 000 tun v Maďarsku.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1483/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1483/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1483/2006 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. dubna 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 276, 7.10.2006, s. 58. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 204/2007 (Úř. věst. L 61, 28.2.2007, s. 5).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

SEZNAM NABÍDKOVÝCH ŘÍZENÍ

| Členský stát | Množství daná k dispozici pro prodej na vnitřním trhu
  (v tunách) | Intervenční agentura
  Název, adresa a kontaktní údaje |
| --- | --- | --- |
| Pšenice obecná | Ječmen | Kukuřice | Žito |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Tel.: (32-2) 287 24 78 |
| Fax: (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |
| Internet: www.birb.be |

Členský stát

Množství daná k dispozici pro prodej na vnitřním trhu

(v tunách)

Intervenční agentura

Název, adresa a kontaktní údaje

Pšenice obecná

Ječmen

Kukuřice

Žito

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Tel.: (32-2) 287 24 78

Fax: (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Internet: www.birb.be

България

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Tel.: (+359 2) 818 72 02 |
| Fax: (+359 2) 818 72 67 |
| E-mail: dfz@dfz.bg |
| Internet: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Tel.: (+359 2) 818 72 02

Fax: (+359 2) 818 72 67

E-mail: dfz@dfz.bg

Internet: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Tel.: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Fax: (420) 296 80 64 04 |
| E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Internet: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Tel.: (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Fax: (420) 296 80 64 04

E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Internet: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Tel.: (45) 33 95 88 07 |
| Fax: (45) 33 95 80 34 |
| E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Internet: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Tel.: (45) 33 95 88 07

Fax: (45) 33 95 80 34

E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Internet: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Tel.: (49-228) 68 45-3704 |
| Fax 1: (49-228) 68 45-3985 |
| Fax 2: (49-228) 68 45-3276 |
| E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Internet: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Tel.: (49-228) 68 45-3704

Fax 1: (49-228) 68 45-3985

Fax 2: (49-228) 68 45-3276

E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Internet: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Internet: (372) 7371 200 |
| Fax: (372) 7371 201 |
| E-mail: pria@pria.ee |
| Internet: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Internet: (372) 7371 200

Fax: (372) 7371 201

E-mail: pria@pria.ee

Internet: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Tel.: 353 53 91 63400 |
| Fax: (353) 53 91 42843 |
| Internet: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Tel.: 353 53 91 63400

Fax: (353) 53 91 42843

Internet: www.agriculture.gov.ie

Elláda/Ελλάδα

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| --- |
| 241, Archarnon str., |
| GR-104 46 Athens |
| Tel.: (30) 210 212 47 87 and 47 54 |
| Fax: (30) 210 212 47 91 |
| E-mail: ax17u073@minagric.gr |
| Internet: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

241, Archarnon str.,

GR-104 46 Athens

Tel.: (30) 210 212 47 87 and 47 54

Fax: (30) 210 212 47 91

E-mail: ax17u073@minagric.gr

Internet: www.opekepe.gr

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| --- |
| Αχαρνών 241, |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54 |
| Φαξ (30) 210 212 47 91 |
| Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr |
| Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241,

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54

Φαξ (30) 210 212 47 91

Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr

Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Tel.: (34-91) 3474765 |
| Fax: (34-91) 3474838 |
| E-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Internet: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Tel.: (34-91) 3474765

Fax: (34-91) 3474838

E-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

Internet: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tel.: (33) 144 18 22 29/23 37 |
| Fax: (33) 144 18 20 08/80 |
| E-mail: f.abeasis@onigc.fr |
| Internet: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tel.: (33) 144 18 22 29/23 37

Fax: (33) 144 18 20 08/80

E-mail: f.abeasis@onigc.fr

Internet: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Tel.: (39) 06 49 49 97 55 |
| Fax: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |
| Internet: www.enterisi.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Tel.: (39) 06 49 49 97 55

Fax: (39) 06 49 49 97 61

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Internet: www.enterisi.it

Κύπρος/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Tel.: (371) 702 7893 |
| Fax: (371) 702 7892 |
| E-mail: lad@lad.gov.lv |
| Internet: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Tel.: (371) 702 7893

Fax: (371) 702 7892

E-mail: lad@lad.gov.lv

Internet: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Tel.: (370-5) 268 5049 |
| Fax: (370-5) 268 5061 |
| E-mail: info@litfood.lt |
| Internet: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Tel.: (370-5) 268 5049

Fax: (370-5) 268 5061

E-mail: info@litfood.lt

Internet: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| Dálnopis: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

Dálnopis: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

1 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Tel.: (36-1) 219 45 76 |
| Fax: (36-1) 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Internet www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Tel.: (36-1) 219 45 76

Fax: (36-1) 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Internet www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tel.: (31-475) 35 54 86 |
| Fax: (31-475) 31 89 39 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Internet: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tel.: (31-475) 35 54 86

Fax: (31-475) 31 89 39

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Internet: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Tel.: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Fax: | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Tel.:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Fax:

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

E-mail: referat10@ama.gv.at

Internet: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Tel.: (48) 22 661 78 10 |
| Fax: (48) 22 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Internet: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Tel.: (48) 22 661 78 10

Fax: (48) 22 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Internet: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Tel.: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fax: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Tel.:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fax:

(351) 21 384 61 70

| E-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Internet: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Tel.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842 |
| Fax: + 40 21 3054803 |
| Internet: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Tel.: + 40 21 3054802, + 40 21 3054842

Fax: + 40 21 3054803

Internet: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: (386-1) 580 76 52 |
| Fax: (386-1) 478 92 00 |
| E-mail: aktrp@gov.si |
| Internet: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Tel.: (386-1) 580 76 52

Fax: (386-1) 478 92 00

E-mail: aktrp@gov.si

Internet: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel.: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| E-mail: jvargova@apa.sk |
| Internet: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Tel.: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

E-mail: jvargova@apa.sk

Internet: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Tel.: | (358-9) 160 01 |
| Fax: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Tel.:

(358-9) 160 01

Fax:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

E-mail: intervention.unit@mmm.fi

Internet: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| SE-551 82 Jönköping |
| Tel.: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| E-mail: jordbruksverket@sjv.se |
| Internet: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

SE-551 82 Jönköping

Tel.: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

E-mail: jordbruksverket@sjv.se

Internet: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Tel.: (44) 191 226 5882 |
| Fax: (44) 191 226 5824 |
| E-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Internet: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Tel.: (44) 191 226 5882

Fax: (44) 191 226 5824

E-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Internet: www.rpa.gov.uk

Značka ‚—‘ znamená: pro tuto obilovinu neexistují v tomto členském státě intervenční zásoby.“

---

| 11.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 386/2007

ze dne 10. dubna 2007,

kterým se mění a upravuje nařízení (ES) č. 990/2006 o zahájení stálých nabídkových řízení pro vývoz obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, a zejména na článek 56 tohoto aktu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku přistoupení Bulharska a Rumunska se ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 990/2006 (2) stala neplatnými, pokud jde o vynětí Bulharska a Rumunska ze seznamu třetích zemí, kterým jsou určeny vývozy, a měla by se zrušit. |
| --- | --- |

(1)

V důsledku přistoupení Bulharska a Rumunska se ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 990/2006 (2) stala neplatnými, pokud jde o vynětí Bulharska a Rumunska ze seznamu třetích zemí, kterým jsou určeny vývozy, a měla by se zrušit.

| (2) | Nařízení (ES) č. 990/2006 obsahuje v příloze III poznámky ve všech jazycích Společenství. Uvedenou přílohu je třeba doplnit o poznámky v bulharštině, irštině, maltštině a v rumunštině. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 990/2006 obsahuje v příloze III poznámky ve všech jazycích Společenství. Uvedenou přílohu je třeba doplnit o poznámky v bulharštině, irštině, maltštině a v rumunštině.

| (3) | Nařízení (ES) č. 990/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 990/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 1 nařízení (ES) č. 990/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Každé nabídkové řízení se týká maximálního množství pšenice obecné a žita, jež má být vyvezeno do třetích zemí s výjimkou Albánie, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Lichtenštejnska, Černé Hory, Srbska (3) a Švýcarska.

Každé nabídkové řízení se týká maximálního množství ječmene, jež má být vyvezeno do třetích zemí s výjimkou Albánie, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Kanady, Chorvatska, Spojených států amerických, Lichtenštejnska, Mexika, Černé Hory, Srbska (3) a Švýcarska.

Článek 2

Příloha III nařízení (ES) č. 990/2006 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. dubna 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 179, 1.7.2006, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 205/2007 (Úř. věst. L 61, 28.2.2007, s. 10).

2

(3)  Včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí č. 1244 Rady bezpečnosti OSN ze dne 10. června 1999.“

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA III

Část A

Poznámky podle článku 9, pokud jde o pšenici obecnou

| — | : | v bulharštině | : | Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ve španělštině | : | Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češtině | : | Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v dánštině | : | Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v němčině | : | Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estonštině | : | Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v řečtině | : | Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angličtině | : | Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | ve francouzštině | : | Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v irštině | : | Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v italštině | : | Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v lotyštině | : | Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litevštině | : | Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v maďarštině | : | Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v maltštině | : | Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v nizozemštině | : | Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v polštině | : | Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalštině | : | Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v rumunštině | : | Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | ve slovenštině | : | Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | ve slovinštině | : | Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | ve finštině | : | Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | ve švédštině | : | Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

v bulharštině

:

Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

ve španělštině

:

Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češtině

:

Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v dánštině

:

Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v němčině

:

Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estonštině

:

Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v řečtině

:

Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angličtině

:

Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

ve francouzštině

:

Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v irštině

:

Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v italštině

:

Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v lotyštině

:

Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litevštině

:

Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v maďarštině

:

Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v maltštině

:

Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v nizozemštině

:

Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v polštině

:

Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalštině

:

Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v rumunštině

:

Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

ve slovenštině

:

Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

ve slovinštině

:

Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

ve finštině

:

Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

ve švédštině

:

Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Část B

Poznámky podle článku 9, pokud jde o ječmen

| — | : | v bulharštině | : | Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ve španělštině | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češtině | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v dánštině | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v němčině | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estonštině | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v řečtině | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angličtině | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | ve francouzštině | : | Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v irštině | : | Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v italštině | : | Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v lotyštině | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litevštině | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v maďarštině | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v maltštině | : | Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v nizozemštině | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v polštině | : | Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalštině | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v rumunštině | : | Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | ve slovenštině | : | Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | ve slovinštině | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | ve finštině | : | Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | ve švédštině | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

v bulharštině

:

Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

ve španělštině

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češtině

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v dánštině

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v němčině

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estonštině

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v řečtině

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angličtině

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

ve francouzštině

:

Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v irštině

:

Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v italštině

:

Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v lotyštině

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litevštině

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v maďarštině

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v maltštině

:

Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v nizozemštině

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v polštině

:

Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalštině

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v rumunštině

:

Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

ve slovenštině

:

Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

ve slovinštině

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

ve finštině

:

Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

ve švédštině

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Část C

Poznámky podle článku 9, pokud jde o žito

| — | : | v bulharštině | : | Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ve španělštině | : | Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | v češtině | : | Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | v dánštině | : | Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | v němčině | : | Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | v estonštině | : | Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | v řečtině | : | Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | v angličtině | : | Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | ve francouzštině | : | Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | v irštině | : | Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | v italštině | : | Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | v lotyštině | : | Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | v litevštině | : | Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | v maďarštině | : | Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | v maltštině | : | Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | v nizozemštině | : | Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | v polštině | : | Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | v portugalštině | : | Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | v rumunštině | : | Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | ve slovenštině | : | Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | ve slovinštině | : | Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | ve finštině | : | Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | ve švédštině | : | Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006“ |

—

:

v bulharštině

:

Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

ve španělštině

:

Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

v češtině

:

Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

v dánštině

:

Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

v němčině

:

Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

v estonštině

:

Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

v řečtině

:

Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

v angličtině

:

Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

ve francouzštině

:

Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

v irštině

:

Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

v italštině

:

Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

v lotyštině

:

Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

v litevštině

:

Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

v maďarštině

:

Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

v maltštině

:

Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

v nizozemštině

:

Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

v polštině

:

Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

v portugalštině

:

Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

v rumunštině

:

Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

ve slovenštině

:

Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

ve slovinštině

:

Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

ve finštině

:

Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

ve švédštině

:

Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006“

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 11.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/18

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. dubna 2007

o zveřejnění odkazu na normu EN 71-1:2005 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“ týkající se technických požadavků na střely, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, v souladu se směrnicí Rady 88/378/EHS o bezpečnosti hraček

(oznámeno pod číslem K(2007) 1460)

(Text s významem pro EHP)

(2007/224/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček (1), a zejména na druhý pododstavec čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na stanovisko stálého výboru zřízeného článkem 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3) (Výbor pro normy a technické předpisy),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 2 směrnice 88/378/EHS stanoví, že hračky mohou být uvedeny na trh pouze tehdy, jestliže neohrožují bezpečnost a/nebo zdraví uživatelů nebo třetích osob při používání určeným způsobem nebo způsobem předvídatelným s ohledem na obvyklé chování dětí. |
| --- | --- |

(1)

Článek 2 směrnice 88/378/EHS stanoví, že hračky mohou být uvedeny na trh pouze tehdy, jestliže neohrožují bezpečnost a/nebo zdraví uživatelů nebo třetích osob při používání určeným způsobem nebo způsobem předvídatelným s ohledem na obvyklé chování dětí.

| (2) | Podle čl. 5 odst. 1 druhého pododstavce směrnice 88/378/EHS se předpokládá, že hračky splňují základní požadavky na bezpečnost podle článku 3 uvedené směrnice, jestliže jsou ve shodě s příslušnými vnitrostátními normami, jimiž jsou převzaty harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 5 odst. 1 druhého pododstavce směrnice 88/378/EHS se předpokládá, že hračky splňují základní požadavky na bezpečnost podle článku 3 uvedené směrnice, jestliže jsou ve shodě s příslušnými vnitrostátními normami, jimiž jsou převzaty harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

| (3) | V souladu s článkem 5 odst. 1 druhým pododstavcem směrnice 88/378/EHS se členským státům ukládá zveřejnit referenční čísla vnitrostátních norem, jimiž jsou převzaty harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 5 odst. 1 druhým pododstavcem směrnice 88/378/EHS se členským státům ukládá zveřejnit referenční čísla vnitrostátních norem, jimiž jsou převzaty harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

| (4) | Dne 15. července 1998 Evropský výbor pro normalizaci (CEN), na základě pověření Komise vypracoval a přijal harmonizovanou normu EN 71-1:1998 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“ na niž byly poprvé zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropských společenství dne 28. července 1999 (4). |
| --- | --- |

(4)

Dne 15. července 1998 Evropský výbor pro normalizaci (CEN), na základě pověření Komise vypracoval a přijal harmonizovanou normu EN 71-1:1998 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“ na niž byly poprvé zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropských společenství dne 28. července 1999 (4).

| (5) | Dne 19. září 2005 přijal Evropský výbor pro normalizaci normu EN 71-1:2005 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“, která je konsolidovaným zněním harmonizované normy EN 71-1:1998 a jejích 11 změn. |
| --- | --- |

(5)

Dne 19. září 2005 přijal Evropský výbor pro normalizaci normu EN 71-1:2005 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“, která je konsolidovaným zněním harmonizované normy EN 71-1:1998 a jejích 11 změn.

| (6) | Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 88/378/EHS vznesly španělské orgány formální námitku vzhledem k požadavkům stanoveným normou EN 71-1:2005 na hračky se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let. Španělské orgány tvrdí, že uvedená norma neposkytuje dostatečnou ochranu v případě hraček se střelami, určenými pro děti starší tří let. Podle španělských orgánů by mohlo dítě starší tří let oddělit přísavku od náboje použitím síly větší než 60 N stanovené v bodu 8.4.2.3 „zkouška ochranných součástí“. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 88/378/EHS vznesly španělské orgány formální námitku vzhledem k požadavkům stanoveným normou EN 71-1:2005 na hračky se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let. Španělské orgány tvrdí, že uvedená norma neposkytuje dostatečnou ochranu v případě hraček se střelami, určenými pro děti starší tří let. Podle španělských orgánů by mohlo dítě starší tří let oddělit přísavku od náboje použitím síly větší než 60 N stanovené v bodu 8.4.2.3 „zkouška ochranných součástí“.

| (7) | Norma EN 71-1:2005 stanoví různé požadavky na hračky s přísavkami vzhledem k věku dítěte. Pokud jde o hračky s přísavkami určené pro děti do tří let, požaduje norma aby byla provedena „zkouška tahem“ při použití tažné síly 50 N (v případě, že největší dostupný rozměr je menší nebo rovný 6 mm) nebo 60 N (v případě, že největší dostupný rozměr je větší než 6 mm). Pokud jde o hračky se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let, požaduje norma v bodu 4.17.1 písm. b), aby se pružné materiály užité jako nárazová část neuvolnily při zkoušce provedené podle bodu 8.4.2.3 (zkouška tahem, ochranné součásti). Zkouška ochranných součástí tahem specifikovaná v bodu 8.4.2.3 se provádí silou 60 N. |
| --- | --- |

(7)

Norma EN 71-1:2005 stanoví různé požadavky na hračky s přísavkami vzhledem k věku dítěte. Pokud jde o hračky s přísavkami určené pro děti do tří let, požaduje norma aby byla provedena „zkouška tahem“ při použití tažné síly 50 N (v případě, že největší dostupný rozměr je menší nebo rovný 6 mm) nebo 60 N (v případě, že největší dostupný rozměr je větší než 6 mm). Pokud jde o hračky se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let, požaduje norma v bodu 4.17.1 písm. b), aby se pružné materiály užité jako nárazová část neuvolnily při zkoušce provedené podle bodu 8.4.2.3 (zkouška tahem, ochranné součásti). Zkouška ochranných součástí tahem specifikovaná v bodu 8.4.2.3 se provádí silou 60 N.

| (8) | Komise byla informována o několika nehodách způsobených hračkami se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let. V roce 1997 se ve Švédsku udusilo devítileté dítě poté, co sálo vrchní část přísavky, kterou nešťastnou náhodou vdechlo. K dalším dvěma smrtelným nehodám došlo ve Spojeném království. Komise byla dále informována o osmi smrtelných nehodách, jež byly zaznamenány ve Spojených státech. Nedávno, v srpnu 2005, informovaly španělské orgány Komisi o smrtelné nehodě čtyřletého dítěte, způsobenou lukem a šípem s přísavkou pro děti. |
| --- | --- |

(8)

Komise byla informována o několika nehodách způsobených hračkami se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let. V roce 1997 se ve Švédsku udusilo devítileté dítě poté, co sálo vrchní část přísavky, kterou nešťastnou náhodou vdechlo. K dalším dvěma smrtelným nehodám došlo ve Spojeném království. Komise byla dále informována o osmi smrtelných nehodách, jež byly zaznamenány ve Spojených státech. Nedávno, v srpnu 2005, informovaly španělské orgány Komisi o smrtelné nehodě čtyřletého dítěte, způsobenou lukem a šípem s přísavkou pro děti.

| (9) | Přísavky upevněné na střely hraček jsou určeny k zajištění střely k povrchu. Přilepování a odlepování střel znamená, že přísavka je vystavena opakované zátěži. Děti starší tří let si navíc často vkládají přísavky do úst, aby je před přilepením k nějakému povrchu zvlhčily. Nejsou-li přísavky na hračce řádně zajištěny, lze předpokládat, že se při běžném a předvídatelném používání oddělí. Pokud se přísavka oddělí a dostane se celá do úst, může zablokovat dýchací cesty v hrdle a krku a způsobit udušení. |
| --- | --- |

(9)

Přísavky upevněné na střely hraček jsou určeny k zajištění střely k povrchu. Přilepování a odlepování střel znamená, že přísavka je vystavena opakované zátěži. Děti starší tří let si navíc často vkládají přísavky do úst, aby je před přilepením k nějakému povrchu zvlhčily. Nejsou-li přísavky na hračce řádně zajištěny, lze předpokládat, že se při běžném a předvídatelném používání oddělí. Pokud se přísavka oddělí a dostane se celá do úst, může zablokovat dýchací cesty v hrdle a krku a způsobit udušení.

| (10) | Na základě těchto zjištění se členské státy domnívají, že děti starší tří let by měly být chráněny stejně jako děti do tří let. Přísavky užívané jako nárazová část střel do hraček se střelami, určenými pro děti starší tří let, by se tudíž neměly oddělit, jsou-li vystaveny alespoň příslušným zkouškám stanoveným v bodu 5.13.b normy EN 71-1:2005, zejména „zkoušce kroutícím momentem“ (bod 8.3) a „zkoušce tahem – všeobecné“ (bod 8.4.2.1). |
| --- | --- |

(10)

Na základě těchto zjištění se členské státy domnívají, že děti starší tří let by měly být chráněny stejně jako děti do tří let. Přísavky užívané jako nárazová část střel do hraček se střelami, určenými pro děti starší tří let, by se tudíž neměly oddělit, jsou-li vystaveny alespoň příslušným zkouškám stanoveným v bodu 5.13.b normy EN 71-1:2005, zejména „zkoušce kroutícím momentem“ (bod 8.3) a „zkoušce tahem – všeobecné“ (bod 8.4.2.1).

| (11) | Na základě informací předložených španělskými orgány, dalšími vnitrostátními orgány a Výborem pro normy a technické předpisy Komise shledala, že se v normě EN 71-1:2005 vyskytují nedostatky týkající se technických požadavků na hračky se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let. |
| --- | --- |

(11)

Na základě informací předložených španělskými orgány, dalšími vnitrostátními orgány a Výborem pro normy a technické předpisy Komise shledala, že se v normě EN 71-1:2005 vyskytují nedostatky týkající se technických požadavků na hračky se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let.

| (12) | Než bude uvedená norma změněna, měla by být v zájmu bezpečnosti a právní jistoty připojena ke zveřejnění odkazu na normu EN 71-1:2005 v Úředním věstníku Evropské unie vhodná poznámka. |
| --- | --- |

(12)

Než bude uvedená norma změněna, měla by být v zájmu bezpečnosti a právní jistoty připojena ke zveřejnění odkazu na normu EN 71-1:2005 v Úředním věstníku Evropské unie vhodná poznámka.

| (13) | Vzhledem k tomu, že chybí norma zahrnující výše uvedená rizika, a také na základě čl. 5 odst. 2 směrnice 88/378/EHS předpokládají členské státy, že výše zmíněné hračky splňují základní požadavky na bezpečnost pouze mají-li certifikát ES přezkoušení typu vydaný oznámeným subjektem, jehož shoda se schváleným modelem byla osvědčena připojením označení CE, |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k tomu, že chybí norma zahrnující výše uvedená rizika, a také na základě čl. 5 odst. 2 směrnice 88/378/EHS předpokládají členské státy, že výše zmíněné hračky splňují základní požadavky na bezpečnost pouze mají-li certifikát ES přezkoušení typu vydaný oznámeným subjektem, jehož shoda se schváleným modelem byla osvědčena připojením označení CE,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V případě hraček se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, určenými pro děti starší tří let, norma EN 71-1:2005 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“ přijatá Evropským výborem pro normalizaci dne 19. září 2005 nevyhovuje základním požadavkům na bezpečnost uvedeným v článku 3 směrnice 88/378/EHS, zejména těm uvedeným v příloze II oddílu II v odst. 1 písm. e) dané směrnice a to pokud jde o bod 4.17.1 písm. b).

Článek 2

Ke zveřejnění odkazu na normu EN 71-1:2005 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“ v Úředním věstníku Evropské unie se připojí tato dodatečná poznámka:

„V případě hraček se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, požadavek stanovený v bodu 4.17.1 b), na základě kterého se provádí zkouška tahem v souladu s bodem 8.4.2.3, nezahrnuje riziko udušení, jež tyto hračky představují.“

Článek 3

Stejná poznámka, jako poznámka uvedená v článku 2 tohoto rozhodnutí, bude připojena k odkazu na vnitrostátní normu, jíž je převzata norma EN 71-1:2001 „Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti“, kterou mají členské státy podle čl. 5 odst. 1 druhého pododstavce směrnice 88/378/EHS zveřejnit.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 4. dubna 2007.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 187, 16.7.1988, s. 1. Směrnice ve znění směrnice 93/68/EHS (Úř. věst. L 220, 30.8.1993, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

2

(3)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

3

(4)  Úř. věst. C 215, 28.7.1999, s. 4.

4

---

DOPORUČENÍ

Komise

| 11.4.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/21

---

DOPORUČENÍ KOMISE

ze dne 3. dubna 2007

týkající se koordinovaného monitorovacího programu Společenství pro rok 2007 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a v některých dalších produktech rostlinného původu a na jejich povrchu a vnitrostátních monitorovacích programů pro rok 2008

(oznámeno pod číslem K(2007) 1452)

(Text s významem pro EHP)

(2007/225/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,

s ohledem na směrnici Rady 86/362/EHS ze dne 24. července 1986 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v obilovinách a na jejich povrchu (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu (2), a zejména na čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS stanoví, že by Komise měla postupně pracovat na vytvoření systému, který by umožnil odhad dietární expozice pesticidům. Aby bylo možné vytvářet reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o monitorování reziduí pesticidů v řadě potravinářských produktů, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin. Vzhledem ke zdrojům, jež jsou pro účely monitorování reziduí pesticidů na vnitrostátní úrovni k dispozici, jsou členské státy v rámci koordinovaného monitorovacího programu schopny ročně analyzovat vzorky pouze osmi produktů. Používání pesticidů vykazuje změny v časovém rozpětí tříletých cyklů. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS stanoví, že by Komise měla postupně pracovat na vytvoření systému, který by umožnil odhad dietární expozice pesticidům. Aby bylo možné vytvářet reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o monitorování reziduí pesticidů v řadě potravinářských produktů, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin. Vzhledem ke zdrojům, jež jsou pro účely monitorování reziduí pesticidů na vnitrostátní úrovni k dispozici, jsou členské státy v rámci koordinovaného monitorovacího programu schopny ročně analyzovat vzorky pouze osmi produktů. Používání pesticidů vykazuje změny v časovém rozpětí tříletých cyklů. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů.

| (2) | V roce 2007 by měla být monitorována rezidua pesticidů, na něž se vztahuje toto doporučení, neboť tak bude možné tyto údaje využít pro odhad skutečné dietární expozice těmto reziduím. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2007 by měla být monitorována rezidua pesticidů, na něž se vztahuje toto doporučení, neboť tak bude možné tyto údaje využít pro odhad skutečné dietární expozice těmto reziduím.

| (3) | Pro počet vzorků, které je nutno odebrat při jednotlivých koordinovaných kontrolách, je potřebné zvolit systematický statistický postup. Takovýto postup byl vytvořen Komisí pro Codex Alimentarius
   (3). Na základě binomického rozdělení pravděpodobnosti lze vypočítat, že zkoumání 642 vzorků umožní s více než 99 % jistotou odhalit vzorek obsahující rezidua pesticidů, která překračují mez stanovitelnosti (LOD), pokud nejméně 1 % produktů rostlinného původu obsahuje rezidua překračující tuto mez. Odběr těchto vzorků by měl být mezi členskými státy rozdělen na základě počtu obyvatel a spotřebitelů, přičemž se z jednoho produktu odebere minimálně 12 vzorků ročně. |
| --- | --- |

(3)

Pro počet vzorků, které je nutno odebrat při jednotlivých koordinovaných kontrolách, je potřebné zvolit systematický statistický postup. Takovýto postup byl vytvořen Komisí pro Codex Alimentarius
   (3). Na základě binomického rozdělení pravděpodobnosti lze vypočítat, že zkoumání 642 vzorků umožní s více než 99 % jistotou odhalit vzorek obsahující rezidua pesticidů, která překračují mez stanovitelnosti (LOD), pokud nejméně 1 % produktů rostlinného původu obsahuje rezidua překračující tuto mez. Odběr těchto vzorků by měl být mezi členskými státy rozdělen na základě počtu obyvatel a spotřebitelů, přičemž se z jednoho produktu odebere minimálně 12 vzorků ročně.

| (4) | Na internetových stránkách Komise (4) jsou zveřejněny pokyny „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“, které se týkají postupů kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů. Platí, že by analytické laboratoře členských států měly tyto pokyny uplatňovat v co největší míře a že by tyto pokyny měly být průběžně přezkoumávány s ohledem na zkušenosti získané v rámci monitorovacích programů. |
| --- | --- |

(4)

Na internetových stránkách Komise (4) jsou zveřejněny pokyny „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“, které se týkají postupů kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů. Platí, že by analytické laboratoře členských států měly tyto pokyny uplatňovat v co největší míře a že by tyto pokyny měly být průběžně přezkoumávány s ohledem na zkušenosti získané v rámci monitorovacích programů.

| (5) | Směrnice Komise 2002/63/ES (5) stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu. Metody odběru vzorků a postupy uvedené v této směrnici zahrnují ty, které doporučila Komise pro Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice Komise 2002/63/ES (5) stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu. Metody odběru vzorků a postupy uvedené v této směrnici zahrnují ty, které doporučila Komise pro Codex Alimentarius.

| (6) | Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS požadují, aby členské státy vymezily kritéria, která se uplatňují při vypracovávání vnitrostátních programů inspekcí. Tyto informace by měly zahrnovat kritéria uplatňovaná při stanovování počtu vzorků, jež mají být odebrány, analýz, jež mají být provedeny, a použitých vykazovaných limitů, dále kritéria, na jejichž základě byly vykazované limity vymezeny, a podrobné informace o akreditaci, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6), při zohlednění článku 18 nařízení Komise (ES) č. 2076/2005 ze dne 5. prosince 2005, kterým se stanoví přechodná opatření pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 a kterým se mění nařízení (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 (7), které poskytuje odchylku k požadavku akreditace. Měl by rovněž být uveden počet a druh porušení právních předpisů a opatření, jež byla přijata. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS požadují, aby členské státy vymezily kritéria, která se uplatňují při vypracovávání vnitrostátních programů inspekcí. Tyto informace by měly zahrnovat kritéria uplatňovaná při stanovování počtu vzorků, jež mají být odebrány, analýz, jež mají být provedeny, a použitých vykazovaných limitů, dále kritéria, na jejichž základě byly vykazované limity vymezeny, a podrobné informace o akreditaci, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6), při zohlednění článku 18 nařízení Komise (ES) č. 2076/2005 ze dne 5. prosince 2005, kterým se stanoví přechodná opatření pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 a kterým se mění nařízení (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 (7), které poskytuje odchylku k požadavku akreditace. Měl by rovněž být uveden počet a druh porušení právních předpisů a opatření, jež byla přijata.

| (7) | Maximální přípustné hodnoty reziduí ve výživě pro kojence a malé děti byly stanoveny v souladu s článkem 6 směrnice Komise 91/321/EHS ze dne 14. května 1991 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě (8) a článkem 6 směrnice Komise 96/5/ES, Euratom ze dne 16. února 1996 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (9). |
| --- | --- |

(7)

Maximální přípustné hodnoty reziduí ve výživě pro kojence a malé děti byly stanoveny v souladu s článkem 6 směrnice Komise 91/321/EHS ze dne 14. května 1991 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě (8) a článkem 6 směrnice Komise 96/5/ES, Euratom ze dne 16. února 1996 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (9).

| (8) | Informace o výsledcích monitorovacích programů je obzvláště vhodné zpracovávat, uchovávat či přenášet v elektronické podobě nebo pomocí informačních technologií. Byly vytvořeny formáty, jež členským státům slouží k předkládání údajů Komisi prostřednictvím elektronické pošty. Členské státy by proto měly být schopny zaslat Komisi své zprávy ve standardním formátu. Nejúčinnějším způsobem dalšího zdokonalování standardního formátu jsou pokyny, které vypracovává Komise. |
| --- | --- |

(8)

Informace o výsledcích monitorovacích programů je obzvláště vhodné zpracovávat, uchovávat či přenášet v elektronické podobě nebo pomocí informačních technologií. Byly vytvořeny formáty, jež členským státům slouží k předkládání údajů Komisi prostřednictvím elektronické pošty. Členské státy by proto měly být schopny zaslat Komisi své zprávy ve standardním formátu. Nejúčinnějším způsobem dalšího zdokonalování standardního formátu jsou pokyny, které vypracovává Komise.

| (9) | Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto doporučením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

DOPORUČUJE:

| 1. | Členské státy se vyzývají, aby v průběhu roku 2007 odebraly a analyzovaly vzorky, a to pro kombinace produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I, přičemž se vychází z počtu vzorků každého produktu, jenž byl členským státům přidělen v příloze II, a odpovídajícím způsobem se zohledňuje vnitrostátní podíl a podíl Společenství a třetích zemí na trhu daného členského státu.
  Šarže, která má být odebrána, by měla být vybrána náhodně v souladu s monitorovacím přístupem.
  Postup pro odebírání vzorků a počet jednotek by měly být v souladu se směrnicí 2002/63/ES. |
| --- | --- |

1.

Členské státy se vyzývají, aby v průběhu roku 2007 odebraly a analyzovaly vzorky, a to pro kombinace produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I, přičemž se vychází z počtu vzorků každého produktu, jenž byl členským státům přidělen v příloze II, a odpovídajícím způsobem se zohledňuje vnitrostátní podíl a podíl Společenství a třetích zemí na trhu daného členského státu.

Šarže, která má být odebrána, by měla být vybrána náhodně v souladu s monitorovacím přístupem.

Postup pro odebírání vzorků a počet jednotek by měly být v souladu se směrnicí 2002/63/ES.

| 2. | Z celkového množství vzorků podle přílohy I a II má každý členský stát odebrat a provést analýzu:






  a) | alespoň desíti vzorků výživy pro kojence a malé děti vyrobených převážně na bázi zeleniny, ovoce nebo obilovin; |
| --- | --- | --- |

2.

Z celkového množství vzorků podle přílohy I a II má každý členský stát odebrat a provést analýzu:

a)

alespoň desíti vzorků výživy pro kojence a malé děti vyrobených převážně na bázi zeleniny, ovoce nebo obilovin;

| b) | vzorků (nejméně jednoho, je-li dostupný) z produkce organického zemědělství, a to v počtu, jež odpovídá podílu organického zemědělství na trhu v každém členském státě. |
| --- | --- |

b)

vzorků (nejméně jednoho, je-li dostupný) z produkce organického zemědělství, a to v počtu, jež odpovídá podílu organického zemědělství na trhu v každém členském státě.

| 3. | Členské státy se vyzývají, aby oznámily výsledky analýz vzorků testovaných na kombinaci produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I nejpozději do 31. srpna 2008 a při tom uvedly:






  a) | použité analytické metody a dosažené vykazované limity, a to v souladu s postupy pro kontrolu kvality stanovenými v dokumentu „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů); |
| --- | --- | --- |

3.

Členské státy se vyzývají, aby oznámily výsledky analýz vzorků testovaných na kombinaci produktů/reziduí pesticidů stanovené v příloze I nejpozději do 31. srpna 2008 a při tom uvedly:

a)

použité analytické metody a dosažené vykazované limity, a to v souladu s postupy pro kontrolu kvality stanovenými v dokumentu „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů);

| b) | počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření. |
| --- | --- |

b)

počet a povahu případů porušení limitů a přijatá opatření.

| 4. | Zpráva by měla být vypracována ve formátu – včetně elektronického formátu – odpovídajícím pokynům, které členským státům poskytl Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat v souvislosti s prováděním doporučení Komise týkajících se koordinovaných monitorovacích programů Společenství.
  Výsledky vzorků výživy pro kojence a malé děti a vzorků z ekologického zemědělství mají být předloženy na samostatných záznamových listech. |
| --- | --- |

4.

Zpráva by měla být vypracována ve formátu – včetně elektronického formátu – odpovídajícím pokynům, které členským státům poskytl Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat v souvislosti s prováděním doporučení Komise týkajících se koordinovaných monitorovacích programů Společenství.

Výsledky vzorků výživy pro kojence a malé děti a vzorků z ekologického zemědělství mají být předloženy na samostatných záznamových listech.

| 5. | Členské státy se vyzývají, aby Komisi a ostatním členským státům nejpozději do dne 31. srpna 2007 zaslaly informace požadované podle čl. 7 odst. 3 směrnice 86/362/EHS a čl. 4 odst. 3 směrnice 90/642/EHS, jež se týkají monitorovací činnosti v roce 2006, aby bylo alespoň na základě kontrolního odběru vzorků zajištěno dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů, a to včetně:






  a) | výsledků svých vnitrostátních programů týkajících se reziduí pesticidů; |
| --- | --- | --- |

5.

Členské státy se vyzývají, aby Komisi a ostatním členským státům nejpozději do dne 31. srpna 2007 zaslaly informace požadované podle čl. 7 odst. 3 směrnice 86/362/EHS a čl. 4 odst. 3 směrnice 90/642/EHS, jež se týkají monitorovací činnosti v roce 2006, aby bylo alespoň na základě kontrolního odběru vzorků zajištěno dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů, a to včetně:

a)

výsledků svých vnitrostátních programů týkajících se reziduí pesticidů;

| b) | informací o postupech kontroly kvality ve svých laboratořích, a zejména informací o těch aspektech pokynů „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů), jež nebyly schopny uplatnit či s jejichž uplatňováním měly potíže; |
| --- | --- |

b)

informací o postupech kontroly kvality ve svých laboratořích, a zejména informací o těch aspektech pokynů „Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis“ (Postupy kontroly kvality u analýz reziduí pesticidů), jež nebyly schopny uplatnit či s jejichž uplatňováním měly potíže;

| c) | informací o akreditaci laboratoří, které analýzy provádějí, v souladu s ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 882/2004 (včetně rozsahu působnosti akreditace, akreditačního subjektu a kopie osvědčení o akreditaci); |
| --- | --- |

c)

informací o akreditaci laboratoří, které analýzy provádějí, v souladu s ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 882/2004 (včetně rozsahu působnosti akreditace, akreditačního subjektu a kopie osvědčení o akreditaci);

| d) | informací o zkouškách odborné způsobilosti a okružních testech, jichž se laboratoř zúčastnila. |
| --- | --- |

d)

informací o zkouškách odborné způsobilosti a okružních testech, jichž se laboratoř zúčastnila.

| 6. | Členské státy se vyzývají, aby Komisi nejpozději do dne 30. září 2007 zaslaly návrhy svých vnitrostátních programů monitorování maximálních limitů reziduí pesticidů stanovených směrnicemi 90/642/EHS a 86/362/EHS pro rok 2008, včetně informací o:






  a) | kriteriích použitých pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány, a analýz, které mají být provedeny; |
| --- | --- | --- |

6.

Členské státy se vyzývají, aby Komisi nejpozději do dne 30. září 2007 zaslaly návrhy svých vnitrostátních programů monitorování maximálních limitů reziduí pesticidů stanovených směrnicemi 90/642/EHS a 86/362/EHS pro rok 2008, včetně informací o:

a)

kriteriích použitých pro stanovení počtu vzorků, které mají být odebrány, a analýz, které mají být provedeny;

| b) | použitých vykazovaných limitech a kritériích, na jejichž základě byly vykazované limity vymezeny, a |
| --- | --- |

b)

použitých vykazovaných limitech a kritériích, na jejichž základě byly vykazované limity vymezeny, a

| c) | podrobnostech týkajících se akreditace laboratoří provádějících analýzy podle nařízení (ES) č. 882/2004. |
| --- | --- |

c)

podrobnostech týkajících se akreditace laboratoří provádějících analýzy podle nařízení (ES) č. 882/2004.

V Bruselu dne 3. dubna 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 221, 7.8.1986, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/11/ES (Úř. věst. L 63, 1.3.2007, s. 26).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/12/ES (Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 75).

2

(3)  Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs (Rezidua pesticidů v potravinách), Řím 1994, ISBN 92-5-203271-1; sv. 2, s. 372.

3

Codex Alimentarius

(4)  Číslo dokumentu SANCO/10232/2006, ze dne 24. března 2006, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

4

(5)  Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30.

5

(6)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 83. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1666/2006 (Úř. věst. L 320, 18.11.2006, s. 47).

7

(8)  Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/82/ES (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 94).

8

(9)  Úř. věst. L 49, 28.2.1996, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/13/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 33).

9

---

PŘÍLOHA I

KOMBINACE PESTICIDŮ A PRODUKTŮ, KTERÉ MAJÍ BÝT MONITOROVÁNY

| | 2007 | 2008 (1) | 2009 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acefát | c) | a) | b) |
| Acetamiprid | c) | a) | b) |
| Aldikarb | c) | a) | b) |
| Amitraz | | a) | b) |
| Azinfos-methyl | c) | a) | b) |
| Azoxystrobin | c) | a) | b) |
| Benomyl + karbendazim,
  (vyjádřený jako karbendazim) | c) | a) | b) |
| Bifentrin | c) | a) | b) |
| Bromid (celkově) | | a) | b) |
| Bromopropylát | c) | a) | b) |
| Bupirimát | c) | a) | b) |
| Buprofezin | c) | a) | b) |
| Kaptan | c) | a) | b) |
| Folpet | c) | a) | b) |
| Karbaryl | c) | a) | b) |
| Klofentezin | | a) | b) |
| Chlormekvát (2) | c) | a) | b) |
| Chlorthalonil | c) | a) | b) |
| Chlorprofam | c) | a) | b) |
| Chlorpyrifos | c) | a) | b) |
| Chlorpyrifos-methyl | c) | a) | b) |
| Cypermethrin | c) | a) | b) |
| Cyprodinil | c) | a) | b) |
| Deltamethrin | c) | a) | b) |
| Diazinon | c) | a) | b) |
| Dichlofluanid | c) | a) | b) |
| Dichlorvos | c) | a) | b) |
| Dikofol | c) | a) | b) |
| Dimethoát + omethoát
  (jejich suma vyjádřená jako dimethoát) | c) | a) | b) |
| Dinokap | | a) | b) |
| Difenylamin | c) | a) | b) |
| Endosulfan | c) | a) | b) |
| Fenarimol | | a) | b) |
| Fenhexamid | c) | a) | b) |
| Fenithrothion | c) | a) | b) |
| Fludioxonil | c) | a) | b) |
| Flusilazol | | a) | b) |
| Glyfosát (3) | | a) | b) |
| Hexakonazol | | a) | b) |
| Hexythiazox | c) | a) | b) |
| Imazalil | c) | a) | b) |
| Imidakloprid | c) | a) | b) |
| Indoxakarb | c) | a) | b) |
| Iprodion | c) | a) | b) |
| Iprovalikarb | c) | a) | b) |
| Kresoxim-methyl | c) | a) | b) |
| Lambda-cyhalothrin | c) | a) | b) |
| Malathion | c) | a) | b) |
| Skupina látky maneb | c) | a) | b) |
| Mepanipyrim | c) | a) | b) |
| Mepikvát (2) | | a) | b) |
| Metalaxyl | c) | a) | b) |
| Methamidofos | c) | a) | b) |
| Methidathion | c) | a) | b) |
| Methiokarb | c) | a) | b) |
| Methomyl/thiodikarb
  (jejich suma, vyjádřená jako methomyl) | c) | a) | b) |
| Myklobutanil | c) | a) | b) |
| Oxydemeton-methyl | c) | a) | b) |
| Parathion | c) | a) | b) |
| Penkonazol | c) | a) | b) |
| Fosalon | c) | a) | b) |
| Pirimikarb | c) | a) | b) |
| Pirimifos-methyl | c) | a) | b) |
| Prochloraz | c) | a) | b) |
| Procymidon | c) | a) | b) |
| Profenofos | c) | a) | b) |
| Propargit | c) | a) | b) |
| Pyrethriny | c) | a) | b) |
| Pyrimethanil | c) | a) | b) |
| Pyriproxyfen | c) | a) | b) |
| Oxamyl | c) | a) | b) |
| Chinoxyfen | c) | a) | b) |
| Spiroxamin | c) | a) | b) |
| Tebukonazol | c) | a) | b) |
| Thiofanát-methyl | c) | a) | b) |
| Tebufenozid | c) | a) | b) |
| Trifloxystrobin | | a) | b) |
| Tiabendazol | c) | a) | b) |
| Tolkloflos-methyl | c) | a) | b) |
| Tolylfluanid | c) | a) | b) |
| Triadimefon + triadimenol
  (vyjádřeno jako suma triadimefonu a triadimenolu) | c) | a) | b) |
| Vinklozolin | c) | a) | b) |
| a) | Fazole (čerstvé nebo zmražené), mrkev, salátové okurky, pomeranče nebo mandarinky, hrušky, brambory, rýže, špenát (čerstvý nebo zmražený). |
| b) | Lilek, banány, květák, vinné hrozny, pomerančová šťáva (), vyluštěná hrachová zrna (čerstvá nebo zmražená), paprika (sladká), pšenice. |
| c) | Jablka, hlávkové zelí, pór, hlávkový salát, rajčata, broskve včetně nektarinek a podobných hybridů; žito nebo oves, jahody. |

2007

2008 (1)

2009 (1)

Acefát

c)

a)

b)

Acetamiprid

c)

a)

b)

Aldikarb

c)

a)

b)

Amitraz

a)

b)

Azinfos-methyl

c)

a)

b)

Azoxystrobin

c)

a)

b)

Benomyl + karbendazim,

(vyjádřený jako karbendazim)

c)

a)

b)

Bifentrin

c)

a)

b)

Bromid (celkově)

a)

b)

Bromopropylát

c)

a)

b)

Bupirimát

c)

a)

b)

Buprofezin

c)

a)

b)

Kaptan

c)

a)

b)

Folpet

c)

a)

b)

Karbaryl

c)

a)

b)

Klofentezin

a)

b)

Chlormekvát (2)

c)

a)

b)

Chlorthalonil

c)

a)

b)

Chlorprofam

c)

a)

b)

Chlorpyrifos

c)

a)

b)

Chlorpyrifos-methyl

c)

a)

b)

Cypermethrin

c)

a)

b)

Cyprodinil

c)

a)

b)

Deltamethrin

c)

a)

b)

Diazinon

c)

a)

b)

Dichlofluanid

c)

a)

b)

Dichlorvos

c)

a)

b)

Dikofol

c)

a)

b)

Dimethoát + omethoát

(jejich suma vyjádřená jako dimethoát)

c)

a)

b)

Dinokap

a)

b)

Difenylamin

c)

a)

b)

Endosulfan

c)

a)

b)

Fenarimol

a)

b)

Fenhexamid

c)

a)

b)

Fenithrothion

c)

a)

b)

Fludioxonil

c)

a)

b)

Flusilazol

a)

b)

Glyfosát (3)

a)

b)

Hexakonazol

a)

b)

Hexythiazox

c)

a)

b)

Imazalil

c)

a)

b)

Imidakloprid

c)

a)

b)

Indoxakarb

c)

a)

b)

Iprodion

c)

a)

b)

Iprovalikarb

c)

a)

b)

Kresoxim-methyl

c)

a)

b)

Lambda-cyhalothrin

c)

a)

b)

Malathion

c)

a)

b)

Skupina látky maneb

c)

a)

b)

Mepanipyrim

c)

a)

b)

Mepikvát (2)

a)

b)

Metalaxyl

c)

a)

b)

Methamidofos

c)

a)

b)

Methidathion

c)

a)

b)

Methiokarb

c)

a)

b)

Methomyl/thiodikarb

(jejich suma, vyjádřená jako methomyl)

c)

a)

b)

Myklobutanil

c)

a)

b)

Oxydemeton-methyl

c)

a)

b)

Parathion

c)

a)

b)

Penkonazol

c)

a)

b)

Fosalon

c)

a)

b)

Pirimikarb

c)

a)

b)

Pirimifos-methyl

c)

a)

b)

Prochloraz

c)

a)

b)

Procymidon

c)

a)

b)

Profenofos

c)

a)

b)

Propargit

c)

a)

b)

Pyrethriny

c)

a)

b)

Pyrimethanil

c)

a)

b)

Pyriproxyfen

c)

a)

b)

Oxamyl

c)

a)

b)

Chinoxyfen

c)

a)

b)

Spiroxamin

c)

a)

b)

Tebukonazol

c)

a)

b)

Thiofanát-methyl

c)

a)

b)

Tebufenozid

c)

a)

b)

Trifloxystrobin

a)

b)

Tiabendazol

c)

a)

b)

Tolkloflos-methyl

c)

a)

b)

Tolylfluanid

c)

a)

b)

Triadimefon + triadimenol

(vyjádřeno jako suma triadimefonu a triadimenolu)

c)

a)

b)

Vinklozolin

c)

a)

b)

a)

Fazole (čerstvé nebo zmražené), mrkev, salátové okurky, pomeranče nebo mandarinky, hrušky, brambory, rýže, špenát (čerstvý nebo zmražený).

b)

Lilek, banány, květák, vinné hrozny, pomerančová šťáva (), vyluštěná hrachová zrna (čerstvá nebo zmražená), paprika (sladká), pšenice.

c)

Jablka, hlávkové zelí, pór, hlávkový salát, rajčata, broskve včetně nektarinek a podobných hybridů; žito nebo oves, jahody.

---

(1)  Pouze orientační údaj pro roky 2008 a 2009 s výhradou programů, které budou pro tyto roky doporučeny později.

(2)  Analýzy na chlormekvát a mepikvát by měly být provedeny u obilovin, mrkve, plodové zeleniny a hrušek.

(3)  Pouze obiloviny.

(4)  U pomerančové šťávy by členské státy měly upřesnit zdroj (koncentrát nebo čerstvé ovoce).

---

PŘÍLOHA II

Počet vzorků jednotlivých produktů, které má každý členský stát odebrat a analyzovat.

| Kód země | Vzorky |
| --- | --- |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| B | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| FR | 66 |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| RO | 17 |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| Celkový počet vzorků: 642 |

Kód země

Vzorky

AT

12 (1)

15 (2)

B

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CY

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DE

93

DK

12 (1)

15 (2)

ES

45

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

FR

66

FI

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

IT

65

IE

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

PT

12 (1)

15 (2)

PL

45

RO

17

SE

12 (1)

15 (2)

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

UK

66

Celkový počet vzorků: 642

---

(1)  Nejmenší počet vzorků na každou použitou metodu zjištění jediného rezidua.

(2)  Nejmenší počet vzorků na každou použitou metodu zjištění více reziduí.

---