# Eiropas Savienības L 69/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 69 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 9. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 69

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 9. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 246/2007 (2007. gada 8. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 247/2007 (2007. gada 8. marts) par grozījumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 248/2007 (2007. gada 8. marts) par pasākumiem saistībā ar daudzgadu finansēšanas līgumiem un gada finansēšanas līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar SAPARD programmu, un pāreju no SAPARD uz lauku attīstības programmām | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 249/2007 (2007. gada 8. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1431/94, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 774/94, ar kuru atklāj dažas Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem, un paredz to pārvaldību | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 250/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 18 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 251/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006 | 20 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 252/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 21 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 253/2007 (2007. gada 8. marts), ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 254/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 38/2007 | 25 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 255/2007 (2007. gada 8. marts) par iesniegtajiem piedāvājumiem parasto kviešu eksportam Regulā (EK) Nr. 936/2006 minētajā konkursā | 26 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2007/14/EK (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, atsevišķu noteikumu īstenošanai | 27 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 246/2007 (2007. gada 8. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 247/2007 (2007. gada 8. marts) par grozījumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 248/2007 (2007. gada 8. marts) par pasākumiem saistībā ar daudzgadu finansēšanas līgumiem un gada finansēšanas līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar SAPARD programmu, un pāreju no SAPARD uz lauku attīstības programmām

SAPARD

SAPARD

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 249/2007 (2007. gada 8. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1431/94, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 774/94, ar kuru atklāj dažas Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem, un paredz to pārvaldību

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 250/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

18

Komisijas Regula (EK) Nr. 251/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006

20

Komisijas Regula (EK) Nr. 252/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

21

Komisijas Regula (EK) Nr. 253/2007 (2007. gada 8. marts), ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 254/2007 (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 38/2007

25

Komisijas Regula (EK) Nr. 255/2007 (2007. gada 8. marts) par iesniegtajiem piedāvājumiem parasto kviešu eksportam Regulā (EK) Nr. 936/2006 minētajā konkursā

26

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2007/14/EK (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, atsevišķu noteikumu īstenošanai

27

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/159/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 22. februāris) par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to vadītāja priekšējo redzamības lauku (
  1
  ) | 37 |
| | | 2007/160/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 22. februāris) par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par tādu šķērssienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav oriģinālaprīkojums (
  1
  ) | 39 |
| | | Komisija |
| | | 2007/161/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 10. augusts), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta Nr. COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3592)

   (
  1
  ) | 40 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2007/159/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 22. februāris) par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to vadītāja priekšējo redzamības lauku (
  1
  )

1

37

2007/160/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 22. februāris) par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par tādu šķērssienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav oriģinālaprīkojums (
  1
  )

1

39

Komisija

2007/161/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 10. augusts), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta Nr. COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3592)

   (
  1
  )

Ineos/BP Dormagen

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3592)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 246/2007

(2007. gada 8. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 8. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 121,1 |
| MA | 58,4 |
| TN | 143,7 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 117,4 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 67,2 |
| TR | 158,0 |
| ZZ | 132,3 |
| 0709 90 70 | MA | 73,8 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 92,0 |
| 0709 90 80 | IL | 119,7 |
| ZZ | 119,7 |
| 0805 10 20 | CU | 36,7 |
| EG | 52,4 |
| IL | 58,2 |
| MA | 43,2 |
| TN | 49,6 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 51,2 |
| 0805 50 10 | EG | 61,7 |
| IL | 59,9 |
| TR | 51,0 |
| ZZ | 57,5 |
| 0808 10 80 | AR | 84,4 |
| BR | 69,0 |
| CA | 99,2 |
| CL | 109,6 |
| CN | 92,8 |
| US | 113,9 |
| UY | 63,9 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 91,8 |
| 0808 20 50 | AR | 71,7 |
| CL | 103,4 |
| CN | 75,5 |
| US | 110,6 |
| ZA | 80,3 |
| ZZ | 88,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

121,1

MA

58,4

TN

143,7

TR

146,5

ZZ

117,4

0707 00 05

JO

171,8

MA

67,2

TR

158,0

ZZ

132,3

0709 90 70

MA

73,8

TR

110,1

ZZ

92,0

0709 90 80

IL

119,7

ZZ

119,7

0805 10 20

CU

36,7

EG

52,4

IL

58,2

MA

43,2

TN

49,6

TR

67,0

ZZ

51,2

0805 50 10

EG

61,7

IL

59,9

TR

51,0

ZZ

57,5

0808 10 80

AR

84,4

BR

69,0

CA

99,2

CL

109,6

CN

92,8

US

113,9

UY

63,9

ZA

101,9

ZZ

91,8

0808 20 50

AR

71,7

CL

103,4

CN

75,5

US

110,6

ZA

80,3

ZZ

88,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 247/2007

(2007. gada 8. marts)

par grozījumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā ir noteiktas valstu un reģionālās cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas kvotas. Attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu iepriekš minētās kvotas vēlākais līdz 2007. gada februāra beigām ir jākoriģē. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā ir noteiktas valstu un reģionālās cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas kvotas. Attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu iepriekš minētās kvotas vēlākais līdz 2007. gada februāra beigām ir jākoriģē.

| (2) | Kvotas jākoriģē, konkrēti piemērojot Regulas (EK) Nr. 318/2006 8. un 9. pantu, ar ko ir paredzēts piešķirt cukura papildu kvotu, kā arī izoglikozes papildu kvotu un izoglikozes papildkvotu. Izdarot korekcijas, jāņem vērā dalībvalstu paziņojumi, kuru iesniegšana pieprasīta atbilstoši 12. pantam Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2005, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (2). Šos paziņojumus Komisijai nosūtīja pirms 2007. gada 31. janvāra, un tie galvenokārt attiecās uz papildu kvotām un papildkvotām, kas paziņojuma sagatavošanas dienā bija jau piešķirtas. |
| --- | --- |

(2)

Kvotas jākoriģē, konkrēti piemērojot Regulas (EK) Nr. 318/2006 8. un 9. pantu, ar ko ir paredzēts piešķirt cukura papildu kvotu, kā arī izoglikozes papildu kvotu un izoglikozes papildkvotu. Izdarot korekcijas, jāņem vērā dalībvalstu paziņojumi, kuru iesniegšana pieprasīta atbilstoši 12. pantam Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2005, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (2). Šos paziņojumus Komisijai nosūtīja pirms 2007. gada 31. janvāra, un tie galvenokārt attiecās uz papildu kvotām un papildkvotām, kas paziņojuma sagatavošanas dienā bija jau piešķirtas.

| (3) | Uzņēmumi pieteikties uz cukura papildu kvotām var līdz 2007. gada 30. septembrim. Izoglikozes papildkvotas piešķir, pamatojoties uz dalībvalstīs pieņemtajiem nosacījumiem. Tās papildu kvotas un papildkvotas, ko piešķirs attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu, bet par kurām līdz 2007. gada 31. janvārim nav paziņots, ņems vērā nākamajā Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteikto kvotu koriģēšanas reizē laikā līdz 2008. gada februāra beigām. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmumi pieteikties uz cukura papildu kvotām var līdz 2007. gada 30. septembrim. Izoglikozes papildkvotas piešķir, pamatojoties uz dalībvalstīs pieņemtajiem nosacījumiem. Tās papildu kvotas un papildkvotas, ko piešķirs attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu, bet par kurām līdz 2007. gada 31. janvārim nav paziņots, ņems vērā nākamajā Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteikto kvotu koriģēšanas reizē laikā līdz 2008. gada februāra beigām.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteikto kvotu korekcijas veic, arī piemērojot 3. pantu Padomes 2006. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (3), kurā ir paredzēts restrukturizācijas atbalsts uzņēmumiem, kuri atsakās no savām kvotām. Tādējādi ir jāņem vērā tās kvotas, no kurām atbilstoši restrukturizācijas atbalsta shēmai uzņēmumi attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu ir atteikušies. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteikto kvotu korekcijas veic, arī piemērojot 3. pantu Padomes 2006. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (3), kurā ir paredzēts restrukturizācijas atbalsts uzņēmumiem, kuri atsakās no savām kvotām. Tādējādi ir jāņem vērā tās kvotas, no kurām atbilstoši restrukturizācijas atbalsta shēmai uzņēmumi attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu ir atteikušies.

| (5) | Tādēļ Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikums ir jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikums ir jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2011/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 39. lpp.

2

(3)  OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

VALSTU UN REĢIONĀLĀS KVOTAS

No 2007./2008. tirdzniecības gada

| (tonnās) |
| --- |
| Dalībvalstis un reģioni
  (1) | Cukurs
  (2) | Izoglikoze
  (3) | Inulīna sīrups
  (4) |
| Beļģija | 862 077,0 | 99 796,0 | 0 |
| Bulgārija | 4 752,0 | 78 153,0 | — |
| Čehija | 367 937,8 | — | — |
| Dānija | 420 746,0 | — | — |
| Vācija | 3 655 455,5 | 49 330,2 | — |
| Īrija | 0 | — | — |
| Grieķija | 158 702,0 | 17 973,0 | — |
| Spānija | 887 163,7 | 110 111,0 | — |
| Francija (Eiropas daļa) | 3 640 441,9 | — | 0 |
| Francijas aizjūras departamenti | 480 244,5 | — | — |
| Itālija | 753 845,5 | 28 300 | — |
| Latvija | 0 | — | — |
| Lietuva | 103 010,0 | — | — |
| Ungārija | 298 591,0 | 191 845,0 | — |
| Nīderlande | 876 560,0 | 12 683,6 | 0 |
| Austrija | 405 812,4 | — | — |
| Polija | 1 772 477,0 | 37 331,0 | — |
| Portugāle (kontinentālā daļa) | 15 000,0 | 13 823,0 | — |
| Azoru salu autonomais apgabals | 9 953,0 | — | — |
| Rumānija | 109 164 | 13 913,0 | — |
| Slovēnija | 0 | — | — |
| Slovākija | 140 031,0 | 59 308,3 | — |
| Somija | 90 000,0 | 16 548,0 | — |
| Zviedrija | 325 700,0 | — | — |
| Apvienotā Karaliste | 1 221 474,0 | 37 967,0 | — |
| Kopā | 16 599 138,3 | 767 082,1 | 0” |

(tonnās)

Dalībvalstis un reģioni

(1)

Cukurs

(2)

Izoglikoze

(3)

Inulīna sīrups

(4)

Beļģija

862 077,0

99 796,0

0

Bulgārija

4 752,0

78 153,0

—

Čehija

367 937,8

—

—

Dānija

420 746,0

—

—

Vācija

3 655 455,5

49 330,2

—

Īrija

0

—

—

Grieķija

158 702,0

17 973,0

—

Spānija

887 163,7

110 111,0

—

Francija (Eiropas daļa)

3 640 441,9

—

0

Francijas aizjūras departamenti

480 244,5

—

—

Itālija

753 845,5

28 300

—

Latvija

0

—

—

Lietuva

103 010,0

—

—

Ungārija

298 591,0

191 845,0

—

Nīderlande

876 560,0

12 683,6

0

Austrija

405 812,4

—

—

Polija

1 772 477,0

37 331,0

—

Portugāle (kontinentālā daļa)

15 000,0

13 823,0

—

Azoru salu autonomais apgabals

9 953,0

—

—

Rumānija

109 164

13 913,0

—

Slovēnija

0

—

—

Slovākija

140 031,0

59 308,3

—

Somija

90 000,0

16 548,0

—

Zviedrija

325 700,0

—

—

Apvienotā Karaliste

1 221 474,0

37 967,0

—

Kopā

16 599 138,3

767 082,1

0”

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 248/2007

(2007. gada 8. marts)

par pasākumiem saistībā ar daudzgadu finansēšanas līgumiem un gada finansēšanas līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar SAPARD programmu, un pāreju no SAPARD uz lauku attīstības programmām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (1), un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 tika ieviests Kopienas atbalsts pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (“SAPARD programma”), tostarp jo īpaši Bulgārijā un Rumānijā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 tika ieviests Kopienas atbalsts pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (“SAPARD programma”), tostarp jo īpaši Bulgārijā un Rumānijā.

| (2) | Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 29. pantā paredzēts, ka gadījumos, kad laikposms daudzgadu saistībām, ko uzņēmās saskaņā ar SAPARD programmu, attiecībā uz konkrētiem pasākumiem beidzas pēc galīgā termiņa SAPARD maksājumu veikšanai, nesamaksātās saistības segs no lauku attīstības programmas 2007.–2013. gadam. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 29. pantā paredzēts, ka gadījumos, kad laikposms daudzgadu saistībām, ko uzņēmās saskaņā ar SAPARD programmu, attiecībā uz konkrētiem pasākumiem beidzas pēc galīgā termiņa SAPARD maksājumu veikšanai, nesamaksātās saistības segs no lauku attīstības programmas 2007.–2013. gadam.

| (3) | SAPARD programma ietver vairākus pasākumus, kas pēc pievienošanās jāatbalsta saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (2). |
| --- | --- |

(3)

SAPARD programma ietver vairākus pasākumus, kas pēc pievienošanās jāatbalsta saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (2).

| (4) | Lai atvieglotu pāreju no viena atbalsta veida uz otru, jāprecizē laikposms, kurā saskaņā ar SAPARD programmu var uzņemties saistības pret atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(4)

Lai atvieglotu pāreju no viena atbalsta veida uz otru, jāprecizē laikposms, kurā saskaņā ar SAPARD programmu var uzņemties saistības pret atbalsta saņēmējiem.

| (5) | Jāprecizē nosacījumi, ar kādiem lauku attīstības programmu plānošanā var iekļaut projektus, kas apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999, bet kurus vairs nav iespējams finansēt saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(5)

Jāprecizē nosacījumi, ar kādiem lauku attīstības programmu plānošanā var iekļaut projektus, kas apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999, bet kurus vairs nav iespējams finansēt saskaņā ar minēto regulu.

| (6) | Šī regula neskar Komisijas 2006. gada 26. septembra Regulu (EK) Nr. 1423/2006, ar ko izveido mehānismu atbilstīgu pasākumu veikšanai lauksaimniecības izdevumu jomā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju (3). |
| --- | --- |

(6)

Šī regula neskar Komisijas 2006. gada 26. septembra Regulu (EK) Nr. 1423/2006, ar ko izveido mehānismu atbilstīgu pasākumu veikšanai lauksaimniecības izdevumu jomā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju (3).

| (7) | Saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 12. pantā Komisijas 1999. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 2759/1999, ar ko nosaka to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 (4), ir jāveic SAPARD programmas retrospektīvs novērtējums. Jānodrošina, lai šos novērtējumus varētu veikt un finansēt arī pēc 2006. gada, t. i., pēc tam, kad beidzies laikposms, kurā ir tiesības pretendēt uz SAPARD programmas atbalstu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 12. pantā Komisijas 1999. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 2759/1999, ar ko nosaka to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 (4), ir jāveic SAPARD programmas retrospektīvs novērtējums. Jānodrošina, lai šos novērtējumus varētu veikt un finansēt arī pēc 2006. gada, t. i., pēc tam, kad beidzies laikposms, kurā ir tiesības pretendēt uz SAPARD programmas atbalstu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999.

| (8) | Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bulgārija un Rumānija, no otras puses, ir noslēgušas daudzgadu finansēšanas līgumus un gada finansēšanas līgumus. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bulgārija un Rumānija, no otras puses, ir noslēgušas daudzgadu finansēšanas līgumus un gada finansēšanas līgumus.

| (9) | Jomās, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, attiecības starp Bulgāriju un Rumāniju un Kopienu no 2007. gada 1. janvāra, kad šīs valstis pievienojās Eiropas Savienībai, regulē Kopienas tiesību akti. Principā turpina piemērot divpusējus līgumus, ciktāl tie nav pretrunā ar obligātajiem Kopienas tiesību aktiem, nepieņemot citus saistošus tiesību aktus. Atsevišķās jomās daudzgadu finansēšanas līgumos un gada finansēšanas līgumos paredzēti noteikumi, kas atšķiras no Kopienas tiesību aktos paredzētajiem, taču nav pretrunā ar saistošiem noteikumiem. Tomēr ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz SAPARD programmu jaunajām dalībvalstīm iespēju robežās jāievēro tādi paši noteikumi, kādi tiek piemēroti citās Kopienas tiesību jomās. |
| --- | --- |

(9)

Jomās, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, attiecības starp Bulgāriju un Rumāniju un Kopienu no 2007. gada 1. janvāra, kad šīs valstis pievienojās Eiropas Savienībai, regulē Kopienas tiesību akti. Principā turpina piemērot divpusējus līgumus, ciktāl tie nav pretrunā ar obligātajiem Kopienas tiesību aktiem, nepieņemot citus saistošus tiesību aktus. Atsevišķās jomās daudzgadu finansēšanas līgumos un gada finansēšanas līgumos paredzēti noteikumi, kas atšķiras no Kopienas tiesību aktos paredzētajiem, taču nav pretrunā ar saistošiem noteikumiem. Tomēr ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz SAPARD programmu jaunajām dalībvalstīm iespēju robežās jāievēro tādi paši noteikumi, kādi tiek piemēroti citās Kopienas tiesību jomās.

| (10) | Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka arī turpmāk tiek piemēroti daudzgadu un gada finansēšanas līgumi, ievērojot konkrētas atkāpes un grozījumus. Tajā pašā laikā daži noteikumi vairs nav vajadzīgi, ņemot vērā to, ka Kopiena vairs nesadarbojas ar trešām valstīm, bet jau ar dalībvalstīm, un ka uz jaunajām dalībvalstīm tieši attiecas Kopienas tiesību aktu noteikumi. Tādēļ šādi daudzgadu finansēšanas līgumu noteikumi vairs nav jāpiemēro. Lai nodrošinātu daudzgadu un gada finansēšanas līgumu piemērošanas nepārtrauktību, minētās izmaiņas jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka arī turpmāk tiek piemēroti daudzgadu un gada finansēšanas līgumi, ievērojot konkrētas atkāpes un grozījumus. Tajā pašā laikā daži noteikumi vairs nav vajadzīgi, ņemot vērā to, ka Kopiena vairs nesadarbojas ar trešām valstīm, bet jau ar dalībvalstīm, un ka uz jaunajām dalībvalstīm tieši attiecas Kopienas tiesību aktu noteikumi. Tādēļ šādi daudzgadu finansēšanas līgumu noteikumi vairs nav jāpiemēro. Lai nodrošinātu daudzgadu un gada finansēšanas līgumu piemērošanas nepārtrauktību, minētās izmaiņas jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra.

| (11) | Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju un par Regulas (EEK) Nr. 3906/89 (5) grozījumiem un Komisijas 2000. gada 7. jūnija Regula (EK) Nr. 2222/2000, ar ko paredz finanšu noteikumus, saskaņā ar kuriem piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (6), veido juridisko pamatu, atbilstīgi kuram Komisija saskaņā ar SAPARD programmu sniegtā atbalsta pārvaldības tiesības piešķīra kandidātvalstu īstenošanas aģentūrām, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Pamatojoties uz šo iespēju, noslēdza daudzgadu finansēšanas līgumus. Tomēr attiecībā uz dalībvalstīm Kopienas tiesību aktos nav paredzēta procedūra pārvaldības tiesību piešķiršanai, bet gan valsts līmeņa akreditācijas procedūra maksājumu aģentūrām, kas minētas 6. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (7). Pamatā tāda pati akreditācijas procedūra ir paredzēta daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma A iedaļas 4. pantā. Tādējādi attiecībā uz dalībvalstīm vairs nav jāparedz atbalsta pārvaldības tiesību piešķiršana. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt atkāpi no šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju un par Regulas (EEK) Nr. 3906/89 (5) grozījumiem un Komisijas 2000. gada 7. jūnija Regula (EK) Nr. 2222/2000, ar ko paredz finanšu noteikumus, saskaņā ar kuriem piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1268/1999 par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (6), veido juridisko pamatu, atbilstīgi kuram Komisija saskaņā ar SAPARD programmu sniegtā atbalsta pārvaldības tiesības piešķīra kandidātvalstu īstenošanas aģentūrām, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Pamatojoties uz šo iespēju, noslēdza daudzgadu finansēšanas līgumus. Tomēr attiecībā uz dalībvalstīm Kopienas tiesību aktos nav paredzēta procedūra pārvaldības tiesību piešķiršanai, bet gan valsts līmeņa akreditācijas procedūra maksājumu aģentūrām, kas minētas 6. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (7). Pamatā tāda pati akreditācijas procedūra ir paredzēta daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma A iedaļas 4. pantā. Tādējādi attiecībā uz dalībvalstīm vairs nav jāparedz atbalsta pārvaldības tiesību piešķiršana. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt atkāpi no šiem noteikumiem.

| (12) | Daudzgadu finansēšanas līgumi un gada finansēšanas līgumi ir noslēgti arī starp Eiropas Komisiju, kas pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju (turpmāk tekstā – “2004. gadā pievienojušās dalībvalstis”), no otras puses. |
| --- | --- |

(12)

Daudzgadu finansēšanas līgumi un gada finansēšanas līgumi ir noslēgti arī starp Eiropas Komisiju, kas pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju (turpmāk tekstā – “2004. gadā pievienojušās dalībvalstis”), no otras puses.

| (13) | Noteikumi par daudzgadu un gada finansēšanas līgumiem attiecībā uz dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. gadā, kuri ir līdzīgi šajā regulā iekļautajiem noteikumiem par daudzgadu un gada finansēšanas līgumiem attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, tika pieņemti ar Komisijas 2004. gada 4. augusta Regulu (EK) Nr. 1419/2004 par to daudzgadu finansēšanas līgumu un gada finansēšanas līgumu piemērošanas turpināšanu, kas noslēgti starp Eiropas Komisiju, kura pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju, no otras puses, un par konkrētām atkāpēm no daudzgadu finansēšanas līgumiem un Padomes Regulām (EK) Nr. 1266/1999 un (EK) Nr. 2222/2000 (8). Tomēr minētos pasākumus pieņēma, lai veicinātu pāreju no SAPARD programmas uz lauku attīstības programmām, un to darbība beidzas 2007. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(13)

Noteikumi par daudzgadu un gada finansēšanas līgumiem attiecībā uz dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. gadā, kuri ir līdzīgi šajā regulā iekļautajiem noteikumiem par daudzgadu un gada finansēšanas līgumiem attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, tika pieņemti ar Komisijas 2004. gada 4. augusta Regulu (EK) Nr. 1419/2004 par to daudzgadu finansēšanas līgumu un gada finansēšanas līgumu piemērošanas turpināšanu, kas noslēgti starp Eiropas Komisiju, kura pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju, no otras puses, un par konkrētām atkāpēm no daudzgadu finansēšanas līgumiem un Padomes Regulām (EK) Nr. 1266/1999 un (EK) Nr. 2222/2000 (8). Tomēr minētos pasākumus pieņēma, lai veicinātu pāreju no SAPARD programmas uz lauku attīstības programmām, un to darbība beidzas 2007. gada 30. aprīlī.

| (14) | Gūtā pieredze liecina, ka šie pasākumi neattiecas tikai uz pāreju no SAPARD uz lauku attīstības programmām, bet skar galvenokārt to programmu pabeigšanu, ko saskaņā ar SAPARD uzsāka 2004. gadā pievienojušās dalībvalstis. Regulas (EK) Nr. 1268/1999 1. pantā noteikts, ka šādā gadījumā to turpina piemērot. |
| --- | --- |

(14)

Gūtā pieredze liecina, ka šie pasākumi neattiecas tikai uz pāreju no SAPARD uz lauku attīstības programmām, bet skar galvenokārt to programmu pabeigšanu, ko saskaņā ar SAPARD uzsāka 2004. gadā pievienojušās dalībvalstis. Regulas (EK) Nr. 1268/1999 1. pantā noteikts, ka šādā gadījumā to turpina piemērot.

| (15) | Tāpēc ir lietderīgi šajā regulā paredzēt tādu pasākumu pieņemšanu, kas ir identiski Regulā (EK) Nr. 1419/2004 izklāstītajiem, lai paredzētu iespēju pabeigt programmas, ko saskaņā ar SAPARD uzsākušas 2004. gadā pievienojušās dalībvalstis un kas vēl nav pabeigtas. Šie pasākumi jāpiemēro pēc tam, kad pārtrauc piemērot Regulā (EK) Nr. 1419/2004 paredzētos pasākumus, proti, no 2007. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc ir lietderīgi šajā regulā paredzēt tādu pasākumu pieņemšanu, kas ir identiski Regulā (EK) Nr. 1419/2004 izklāstītajiem, lai paredzētu iespēju pabeigt programmas, ko saskaņā ar SAPARD uzsākušas 2004. gadā pievienojušās dalībvalstis un kas vēl nav pabeigtas. Šie pasākumi jāpiemēro pēc tam, kad pārtrauc piemērot Regulā (EK) Nr. 1419/2004 paredzētos pasākumus, proti, no 2007. gada 1. maija.

| (16) | Atbilstīgi daudzgadu finansēšanas līguma pielikuma A iedaļas 12. panta 7. punktam summu, kas jāatgūst saskaņā ar lēmumu par atbilstības noskaidrošanu, atskaita no nākamā Komisijai iesniegtā maksājuma pieteikuma summas. Kā paredzēts 12. panta 8. punktā, summu, kas jāatgūst saskaņā ar lēmumu par atbilstības noskaidrošanu, attiecīgajai programmai nepiešķir no jauna. Piemērojot abus noteikumus, summa tiktu divkārt atskaitīta no SAPARD piešķīruma saņēmējai valstij. Tāpēc jāsvītro noteikums, ka šo summu atskaita no nākamā Komisijai iesniegtā maksājuma pieteikuma summas. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstīgi daudzgadu finansēšanas līguma pielikuma A iedaļas 12. panta 7. punktam summu, kas jāatgūst saskaņā ar lēmumu par atbilstības noskaidrošanu, atskaita no nākamā Komisijai iesniegtā maksājuma pieteikuma summas. Kā paredzēts 12. panta 8. punktā, summu, kas jāatgūst saskaņā ar lēmumu par atbilstības noskaidrošanu, attiecīgajai programmai nepiešķir no jauna. Piemērojot abus noteikumus, summa tiktu divkārt atskaitīta no SAPARD piešķīruma saņēmējai valstij. Tāpēc jāsvītro noteikums, ka šo summu atskaita no nākamā Komisijai iesniegtā maksājuma pieteikuma summas.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības komitejas un Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības komitejas un Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

BULGĀRIJA UN RUMĀNIJA

I   IEDAĻA

Pāreja no SAPARD uz lauku attīstības programmām

1. pants

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999 noteiktā līgumu slēgšanas laikposma beigas

Attiecībā uz Kopienas finansējumu saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999 Bulgārija un Rumānija var turpināt slēgt līgumus vai uzņemties saistības ar jebkuru atbalsta saņēmēju līdz attiecīgajai dienai, kad tās pirmo reizi noslēdz līgumu vai uzņemas saistības saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005. Tās paziņo Komisijai minēto dienu.

2. pants

SAPARD projektu finansēšana pēc atbilstības laikposma beigām

1.   Ja laikposms daudzgadu saistībām, ko uzņēmās saskaņā ar SAPARD programmu attiecībā uz lauksaimniecības zemes apmežošanu, atbalstu ražotāju grupu izveidei vai agrovides shēmām, beidzas pēc galīgā termiņa SAPARD maksājumu veikšanai, nesamaksātās saistības var segt no lauku attīstības programmām 2007.–2013. gadam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 un finansēt no ELFLA budžeta, ja lauku attīstības programmās paredzēts attiecīgs nosacījums.

2.   Ja Bulgārija un Rumānija piemēro 1. punktu, tās pirms 2007. gada beigām paziņo Komisijai summas, kas atbilst apropriācijām, par kurām tās uzņēmušās saistības.

3.   Turpina piemērot palīdzības atbilstības un pārbaudes noteikumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999.

3. pants

Izdevumi saistībā ar SAPARD programmu retrospektīvo novērtējumu

Par izdevumiem, kas saistīti ar attiecīgo SAPARD programmu retrospektīvajiem novērtējumiem, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 2759/1999 12. pantā, ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar tehniskās palīdzības komponentu lauku attīstības programmās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1698/2005, un to segšanai saņemt finansējumu no ELFLA, ja lauku attīstības programmās paredzēts attiecīgs nosacījums.

4. pants

Pašreizējā un jaunajā programmu plānošanas laikposmā paredzēto pasākumu atbilstība

Regulas (EK) Nr. 1268/1999 2. un 3. pantā un Regulā (EK) Nr. 1698/2005 minēto pasākumu atbilstības tabula ir sniegta I pielikumā.

II   IEDAĻA

Daudzgadu finansēšanas līgumi un gada finansēšanas līgumi

5. pants

Daudzgadu un gada finansēšanas līgumu piemērošanas turpināšana pēc pievienošanās

1.   Neskarot to daudzgadu finansēšanas līgumu un gada finansēšanas līgumu spēkā esības turpināšanos, kas uzskaitīti II pielikumā un noslēgti starp Eiropas Komisiju, kura pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bulgāriju un Rumāniju, no otras puses, šos līgumus turpina piemērot saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

2.   Neturpina piemērot daudzgadu finansēšanas līgumu 2. un 4. pantu.

3.   Neturpina piemērot šādus daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma noteikumus:

| a) | pielikuma A iedaļas 1. un 3. pantu, tomēr visas atsauces uz šiem pantiem daudzgadu vai gada finansēšanas līgumos uzskata par atsaucēm uz attiecīgo valsts akreditācijas lēmumu saskaņā ar A iedaļas 4. pantu; |
| --- | --- |

a)

pielikuma A iedaļas 1. un 3. pantu, tomēr visas atsauces uz šiem pantiem daudzgadu vai gada finansēšanas līgumos uzskata par atsaucēm uz attiecīgo valsts akreditācijas lēmumu saskaņā ar A iedaļas 4. pantu;

| b) | pielikuma A iedaļas 14. panta 2.6. un 2.7. punktu; |
| --- | --- |

b)

pielikuma A iedaļas 14. panta 2.6. un 2.7. punktu;

| c) | pielikuma C iedaļas 2., 3., 4., 5., 6. un 8. pantu; |
| --- | --- |

c)

pielikuma C iedaļas 2., 3., 4., 5., 6. un 8. pantu;

| d) | pielikuma G iedaļu. |
| --- | --- |

d)

pielikuma G iedaļu.

4.   Regulas (EK) Nr. 1266/1999 12. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2222/2000 3. pantu vairs nepiemēro Bulgārijai un Rumānijai attiecībā uz SAPARD programmu.

6. pants

Atkāpes no daudzgadu finansēšanas līgumu noteikumiem un no Regulas (EK) Nr. 2222/2000

Atkāpjoties no daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma A iedaļas 4. panta 7. punkta pēdējās daļas un 5. panta 4. punkta un no Regulas (EK) Nr. 2222/2000 5. panta 4. punkta, pēc SAPARD aģentūras akreditācijas Komisiju nekavējoties informē par visiem grozījumiem aģentūras īstenošanas vai maksāšanas noteikumos.

II   NODAĻA

DAUDZGADU UN GADA FINANSĒŠANAS LĪGUMI ATTIECĪBĀ UZ ČEHIJU, IGAUNIJU, LATVIJU, LIETUVU, POLIJU, SLOVĀKIJU, SLOVĒNIJU UN UNGĀRIJU

7. pants

Daudzgadu un gada finansēšanas līgumu piemērošanas turpināšana pēc pievienošanās

1.   Neskarot to daudzgadu finansēšanas līgumu un gada finansēšanas līgumu spēkā esības turpināšanos, kas uzskaitīti III pielikumā un noslēgti starp Eiropas Komisiju, kura pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju, no otras puses, šos līgumus turpina piemērot saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

2.   Neturpina piemērot daudzgadu finansēšanas līgumu 2. un 4. pantu.

3.   Neturpina piemērot šādus daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma noteikumus:

| a) | pielikuma A iedaļas 1. un 3. pantu, tomēr visas atsauces uz šiem pantiem daudzgadu vai gada finansēšanas līgumos uzskata par atsaucēm uz attiecīgo valsts akreditācijas lēmumu saskaņā ar A iedaļas 4. pantu; |
| --- | --- |

a)

pielikuma A iedaļas 1. un 3. pantu, tomēr visas atsauces uz šiem pantiem daudzgadu vai gada finansēšanas līgumos uzskata par atsaucēm uz attiecīgo valsts akreditācijas lēmumu saskaņā ar A iedaļas 4. pantu;

| b) | pielikuma A iedaļas 14. panta 2.6. un 2.7. punktu; |
| --- | --- |

b)

pielikuma A iedaļas 14. panta 2.6. un 2.7. punktu;

| c) | pielikuma C iedaļas 2., 3., 4., 5., 6. un 8. pantu; |
| --- | --- |

c)

pielikuma C iedaļas 2., 3., 4., 5., 6. un 8. pantu;

| d) | pielikuma F iedaļas 8. punktu; |
| --- | --- |

d)

pielikuma F iedaļas 8. punktu;

| e) | pielikuma G iedaļu. |
| --- | --- |

e)

pielikuma G iedaļu.

4.   Regulas (EK) Nr. 1266/1999 12. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2222/2000 3. pantu vairs nepiemēro attiecībā uz SAPARD programmu.

8. pants

Atkāpes no daudzgadu finansēšanas līgumu noteikumiem un no Regulas (EK) Nr. 2222/2000

Atkāpjoties no daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma A iedaļas 4. panta 7. punkta pēdējās daļas un 5. panta 4. punkta un no Regulas (EK) Nr. 2222/2000 5. panta 4. punkta, pēc SAPARD aģentūras akreditācijas Komisiju nekavējoties informē par visiem grozījumiem aģentūras īstenošanas vai maksāšanas noteikumos.

9. pants

Daudzgadu finansēšanas līgumu grozījumi

1.   Daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma A iedaļas 7. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“Programmas galīgo atlikuma maksājumu izmaksā,

| a) | ja galīgajā gada finansēšanas līgumā paredzētajā samaksas termiņā valsts kredītrīkotājs iesniedz Komisijai apliecinošu dokumentu par faktiskajiem izdevumiem saskaņā ar šīs iedaļas 9. pantu; |
| --- | --- |

a)

ja galīgajā gada finansēšanas līgumā paredzētajā samaksas termiņā valsts kredītrīkotājs iesniedz Komisijai apliecinošu dokumentu par faktiskajiem izdevumiem saskaņā ar šīs iedaļas 9. pantu;

| b) | ja ir iesniegts nobeiguma ziņojums par izpildi un Komisija to ir apstiprinājusi; |
| --- | --- |

b)

ja ir iesniegts nobeiguma ziņojums par izpildi un Komisija to ir apstiprinājusi;

| c) | ja ir pieņemts lēmums, kas minēts šīs iedaļas 11. pantā. |
| --- | --- |

c)

ja ir pieņemts lēmums, kas minēts šīs iedaļas 11. pantā.

Maksājums nav šķērslis turpmāka lēmuma pieņemšanai saskaņā ar šīs iedaļas 12. pantu.”

2.   Daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma A iedaļas 10. panta 3. punktu papildina ar šādu daļu:

“Tomēr neizmantotie procentu ieņēmumi projektos, kas atbalstīti saskaņā ar attiecīgi Čehijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas un Ungārijas programmu, jāizmaksā Komisijai euro.”

3.   Daudzgadu finansēšanas līgumu pielikuma A iedaļas 12. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“Summu, kas jāatgūst saskaņā ar lēmumiem par atbilstības noskaidrošanu, dara zināmu valsts kredītrīkotājam, kurš dalībvalsts vārdā nodrošina to, ka minēto summu ieskaita SAPARD euro kontā divos mēnešos pēc dienas, kurā pieņemts lēmums par atbilstības noskaidrošanu.

Tomēr Komisija katrā atsevišķā gadījumā var pieņemt lēmumu, ka jebkuru summu, kas jāieskaita tās kontā, atskaita no maksājumiem, kuri Komisijai jāizmaksā dalībvalstīm saskaņā ar jebkuru Kopienas instrumentu.”

10. pants

2003. gada finansēšanas līguma 2. pantā paredzēto summu aizstāšana

Visos 2003. gada finansēšanas līgumos 2. pantā paredzēto summu aizstāj ar IV pielikumā minēto summu.

11. pants

2000.–2003. gada finansēšanas līgumu 3. panta grozījums

Visu minēto gadu finansēšanas līgumu 3. panta beigās iekļauj šādu daļu:

“Par tām 2. pantā minētā Kopienas ieguldījuma daļām, par kurām līgums ar galīgo atbalsta saņēmēju nav noslēgts otrajā daļā minētajā dienā, Komisiju informē trīs mēnešu laikā no brīža, kad par šīm summām kļūst zināms.”

III   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

12. pants

Darbības joma

Regulas I nodaļu piemēro attiecībā uz SAPARD programmas īstenošanu Bulgārijā un Rumānijā.

SAPARD

Regulas II nodaļu piemēro attiecībā uz SAPARD programmas īstenošanu Čehijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Slovākijā, Slovēnijā un Ungārijā.

SAPARD

13. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Regulas I nodaļu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Regulas II nodaļu piemēro no 2007. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

1

(2)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2012/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 8. lpp.).

2

(3)  OV L 269, 28.9.2006., 10. lpp.

3

(4)  OV L 331, 23.12.1999., 51. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2278/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 36. lpp.).

4

(5)  OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.

5

(6)  OV L 253, 7.10.2000., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1052/2006 (OV L 189, 12.7.2006., 3. lpp.).

6

(7)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 320/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.).

7

(8)  OV L 258, 5.8.2004., 11. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1155/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 14. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

Regulā (EK) Nr. 1268/1999 un Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzēto pasākumu atbilstības tabula

| Pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999 | Prioritāšu asis un pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 | Kodi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 |
| --- | --- | --- |
| Lauksaimnieciskās ražošanas metodes, kas paredzētas, lai aizsargātu vidi un uzturētu lauku apvidus, 2. panta ceturtais ievilkums. | 36. panta a) punkta iv) apakšpunkts un 39. pants: agrovides maksājumi | 214 |
| Ražotāju grupu izveide, 2. panta septītais ievilkums. | 20. panta d) punkta ii) apakšpunkts un 35. pants: ražotāju grupas | 142 |
| Mežsaimniecība, ieskaitot lauksaimniecības zemju apmežošanu, ieguldījumi privātu meža īpašnieku meža īpašumos un mežsaimniecības produktu apstrāde un tirdzniecība, 2. panta četrpadsmitais ievilkums. | 36. panta b) punkta i) apakšpunkts un 43. pants: lauksaimniecības zemes pirmreizēja apmežošana | 221 |
| Tehniska palīdzība pasākumiem, uz ko attiecas šī regula, ieskaitot pētījumus, lai palīdzētu attiecīgās programmas, informācijas un reklāmas kampaņu sagatavošanā un pārvaldē. | 66. panta 2. punkts: tehniskā palīdzība | 511 |

Pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1268/1999

Prioritāšu asis un pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005

Kodi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005

Lauksaimnieciskās ražošanas metodes, kas paredzētas, lai aizsargātu vidi un uzturētu lauku apvidus, 2. panta ceturtais ievilkums.

36. panta a) punkta iv) apakšpunkts un 39. pants: agrovides maksājumi

214

Ražotāju grupu izveide, 2. panta septītais ievilkums.

20. panta d) punkta ii) apakšpunkts un 35. pants: ražotāju grupas

142

Mežsaimniecība, ieskaitot lauksaimniecības zemju apmežošanu, ieguldījumi privātu meža īpašnieku meža īpašumos un mežsaimniecības produktu apstrāde un tirdzniecība, 2. panta četrpadsmitais ievilkums.

36. panta b) punkta i) apakšpunkts un 43. pants: lauksaimniecības zemes pirmreizēja apmežošana

221

Tehniska palīdzība pasākumiem, uz ko attiecas šī regula, ieskaitot pētījumus, lai palīdzētu attiecīgās programmas, informācijas un reklāmas kampaņu sagatavošanā un pārvaldē.

66. panta 2. punkts: tehniskā palīdzība

511

---

II PIELIKUMS

Daudzgadu finansēšanas līgumi un gada finansēšanas līgumi, kas noslēgti starp Eiropas Komisiju un Rumāniju un Bulgāriju

1.   DAUDZGADU FINANSĒŠANAS LĪGUMU SARAKSTS

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi daudzgadu finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmitajā aprīlī, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmitajā aprīlī,

| — | Rumānijas valdību divtūkstoš otrā gada septiņpadsmitajā janvārī. |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību divtūkstoš otrā gada septiņpadsmitajā janvārī.

2.   GADA FINANSĒŠANAS LĪGUMU SARAKSTS

A.   2000. Gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2000. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmitajā aprīlī, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmitajā aprīlī,

| — | Rumānijas valdību divtūkstoš otrā gada septiņpadsmitajā janvārī. |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību divtūkstoš otrā gada septiņpadsmitajā janvārī.

B.   2001. Gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2001. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš otrā gada divdesmit devītajā jūlijā, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš otrā gada divdesmit devītajā jūlijā,

| — | Rumānijas valdību divtūkstoš otrā gada vienpadsmitajā oktobrī. |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību divtūkstoš otrā gada vienpadsmitajā oktobrī.

C.   2002. Gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2002. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš trešā gada sestajā jūnijā, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš trešā gada sestajā jūnijā,

| — | Rumānijas valdību divtūkstoš trešā gada divpadsmitajā maijā. |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību divtūkstoš trešā gada divpadsmitajā maijā.

D.   2003. Gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2003. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš trešā gada pirmajā oktobrī, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš trešā gada pirmajā oktobrī,

| — | Rumānijas valdību divtūkstoš ceturtā gada divdesmit otrajā septembrī. |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību divtūkstoš ceturtā gada divdesmit otrajā septembrī.

E.   2004. Gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2004. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš piektā gada sestajā jūnijā, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš piektā gada sestajā jūnijā,

| — | Rumānijas valdību divtūkstoš piektā gada trešajā novembrī. |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību divtūkstoš piektā gada trešajā novembrī.

F.   2005. Gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2005. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš sestā gada sestajā jūnijā, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš sestā gada sestajā jūnijā,

| — | Rumānijas valdību divtūkstoš sestā gada divdesmit piektajā jūlijā. |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību divtūkstoš sestā gada divdesmit piektajā jūlijā.

G.   2006. Gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2006. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Bulgārijas Republiku divtūkstoš sestā gada divdesmit devītajā decembrī, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Republiku divtūkstoš sestā gada divdesmit devītajā decembrī,

| — | Rumānijas valdību (1). |
| --- | --- |

—

Rumānijas valdību (1).

---

(1)  Komisija pieņēma līgumu 2006. gada 18. oktobrī, Komisija un Rumānijas valdība to parakstīja 2006. gada 31. oktobrī, patlaban Rumānijā tiek veiktas līguma noslēgšanai vajadzīgās procedūras.

---

III PIELIKUMS

Daudzgadu finansēšanas līgumi un gada finansēšanas līgumi, kas noslēgti starp Eiropas Komisiju un Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju

1.   DAUDZGADU FINANSĒŠANAS LĪGUMU SARAKSTS

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi daudzgadu finansēšanas līgumus ar:

| — | Čehijas Republiku divtūkstoš pirmā gada desmitajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Čehijas Republiku divtūkstoš pirmā gada desmitajā decembrī;

| — | Igaunijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit astotajā maijā; |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit astotajā maijā;

| — | Ungārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada piecpadsmitajā jūnijā; |
| --- | --- |

—

Ungārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada piecpadsmitajā jūnijā;

| — | Latvijas Republiku divtūkstoš pirmā gada ceturtajā jūlijā; |
| --- | --- |

—

Latvijas Republiku divtūkstoš pirmā gada ceturtajā jūlijā;

| — | Lietuvas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit devītajā augustā; |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit devītajā augustā;

| — | Polijas Republiku divtūkstoš pirmā gada astoņpadsmitajā maijā; |
| --- | --- |

—

Polijas Republiku divtūkstoš pirmā gada astoņpadsmitajā maijā;

| — | Slovākijas Republiku divtūkstoš pirmā gada sešpadsmitajā maijā; |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republiku divtūkstoš pirmā gada sešpadsmitajā maijā;

| — | Slovēnijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit astotajā augustā. |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit astotajā augustā.

2.   GADA FINANSĒŠANAS LĪGUMU SARAKSTS

A.   2000. gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2000. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Čehijas Republiku divtūkstoš pirmā gada desmitajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Čehijas Republiku divtūkstoš pirmā gada desmitajā decembrī;

| — | Igaunijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit astotajā maijā; |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit astotajā maijā;

| — | Ungārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada piecpadsmitajā jūnijā; |
| --- | --- |

—

Ungārijas Republiku divtūkstoš pirmā gada piecpadsmitajā jūnijā;

| — | Latvijas Republiku divtūkstoš pirmā gada vienpadsmitajā maijā; |
| --- | --- |

—

Latvijas Republiku divtūkstoš pirmā gada vienpadsmitajā maijā;

| — | Lietuvas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit devītajā augustā; |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republiku divtūkstoš pirmā gada divdesmit devītajā augustā;

| — | Polijas Republiku divtūkstoš pirmā gada astoņpadsmitajā maijā; |
| --- | --- |

—

Polijas Republiku divtūkstoš pirmā gada astoņpadsmitajā maijā;

| — | Slovākijas Republiku divtūkstoš pirmā gada sešpadsmitajā maijā; |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republiku divtūkstoš pirmā gada sešpadsmitajā maijā;

| — | Slovēnijas Republiku divtūkstoš pirmā gada sešpadsmitajā oktobrī. |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republiku divtūkstoš pirmā gada sešpadsmitajā oktobrī.

B.   2001. gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2001. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Čehijas Republiku divtūkstoš trešā gada deviņpadsmitajā jūnijā; |
| --- | --- |

—

Čehijas Republiku divtūkstoš trešā gada deviņpadsmitajā jūnijā;

| — | Igaunijas Republiku divtūkstoš trešā gada desmitajā jūlijā; |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republiku divtūkstoš trešā gada desmitajā jūlijā;

| — | Ungārijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit sestajā martā; |
| --- | --- |

—

Ungārijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit sestajā martā;

| — | Latvijas Republiku divtūkstoš otrā gada trīsdesmitajā maijā; |
| --- | --- |

—

Latvijas Republiku divtūkstoš otrā gada trīsdesmitajā maijā;

| — | Lietuvas Republiku divtūkstoš otrā gada astoņpadsmitajā jūlijā; |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republiku divtūkstoš otrā gada astoņpadsmitajā jūlijā;

| — | Polijas Republiku divtūkstoš otrā gada desmitajā jūnijā; |
| --- | --- |

—

Polijas Republiku divtūkstoš otrā gada desmitajā jūnijā;

| — | Slovākijas Republiku divtūkstoš otrā gada ceturtajā novembrī; |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republiku divtūkstoš otrā gada ceturtajā novembrī;

| — | Slovēnijas Republiku divtūkstoš otrā gada septiņpadsmitajā jūlijā. |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republiku divtūkstoš otrā gada septiņpadsmitajā jūlijā.

C.   2002. gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2002. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Čehijas Republiku divtūkstoš ceturtā gada trešajā jūnijā; |
| --- | --- |

—

Čehijas Republiku divtūkstoš ceturtā gada trešajā jūnijā;

| — | Igaunijas Republiku divtūkstoš trešā gada vienpadsmitajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republiku divtūkstoš trešā gada vienpadsmitajā decembrī;

| — | Ungārijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit otrajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Ungārijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit otrajā decembrī;

| — | Latvijas Republiku divtūkstoš trešā gada divpadsmitajā maijā; |
| --- | --- |

—

Latvijas Republiku divtūkstoš trešā gada divpadsmitajā maijā;

| — | Lietuvas Republiku divtūkstoš trešā gada sestajā jūnijā; |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republiku divtūkstoš trešā gada sestajā jūnijā;

| — | Polijas Republiku divtūkstoš trešā gada četrpadsmitajā aprīlī; |
| --- | --- |

—

Polijas Republiku divtūkstoš trešā gada četrpadsmitajā aprīlī;

| — | Slovākijas Republiku divtūkstoš trešā gada trīsdesmitajā septembrī; |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republiku divtūkstoš trešā gada trīsdesmitajā septembrī;

| — | Slovēnijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit astotajā jūlijā. |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit astotajā jūlijā.

D.   2003. gada finansēšanas līgums

Eiropas Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, ir noslēgusi 2003. gada finansēšanas līgumus ar:

| — | Čehijas Republiku divtūkstoš ceturtā gada otrajā jūlijā; |
| --- | --- |

—

Čehijas Republiku divtūkstoš ceturtā gada otrajā jūlijā;

| — | Igaunijas Republiku divtūkstoš trešā gada vienpadsmitajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republiku divtūkstoš trešā gada vienpadsmitajā decembrī;

| — | Ungārijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit otrajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Ungārijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit otrajā decembrī;

| — | Latvijas Republiku divtūkstoš trešā gada pirmajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Latvijas Republiku divtūkstoš trešā gada pirmajā decembrī;

| — | Lietuvas Republiku divtūkstoš ceturtā gada piecpadsmitajā janvārī; |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republiku divtūkstoš ceturtā gada piecpadsmitajā janvārī;

| — | Polijas Republiku divtūkstoš trešā gada desmitajā jūnijā; |
| --- | --- |

—

Polijas Republiku divtūkstoš trešā gada desmitajā jūnijā;

| — | Slovākijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit sestajā decembrī; |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republiku divtūkstoš trešā gada divdesmit sestajā decembrī;

| — | Slovēnijas Republiku divtūkstoš trešā gada vienpadsmitajā novembrī. |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republiku divtūkstoš trešā gada vienpadsmitajā novembrī.

---

IV PIELIKUMS

2003. gada finansēšanas līgums – sadalījums pa valstīm

| (EUR) |
| --- |
| Valsts | Summa |
| Čehija | 23 923 565 |
| Igaunija | 13 160 508 |
| Ungārija | 41 263 079 |
| Latvija | 23 690 433 |
| Lietuva | 32 344 468 |
| Polija | 182 907 972 |
| Slovākija | 19 831 304 |
| Slovēnija | 6 871 397 |
| Kopā | 343 992 726 |

(EUR)

Valsts

Summa

Čehija

23 923 565

Igaunija

13 160 508

Ungārija

41 263 079

Latvija

23 690 433

Lietuva

32 344 468

Polija

182 907 972

Slovākija

19 831 304

Slovēnija

6 871 397

Kopā

343 992 726

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 249/2007

(2007. gada 8. marts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1431/94, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 774/94, ar kuru atklāj dažas Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem, un paredz to pārvaldību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 29. marta Regulu (EK) Nr. 774/94, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas augstākā labuma liellopu gaļai un cūkgaļai, mājputnu gaļai, kviešiem un kviešu un rudzu graudu maisījumam, un klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to pārvaldi (2), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1431/94 (3) I pielikumā paredzētā 1. grupas tarifa kvota ar kārtas numuru 09.4410, kura attiecas uz KN kodiem 0207 14 10, 0207 14 50 un 0207 14 70 (saldēti vistu izcirtņi), ir iedalīta konkrēti Brazīlijai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1431/94 (3) I pielikumā paredzētā 1. grupas tarifa kvota ar kārtas numuru 09.4410, kura attiecas uz KN kodiem 0207 14 10, 0207 14 50 un 0207 14 70 (saldēti vistu izcirtņi), ir iedalīta konkrēti Brazīlijai.

| (2) | Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju, kas noslēgts to sarunu rezultātā, kuras notika saskaņā ar XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu 1994. gada Vispārējā nolīgumā par tarifiem un tirdzniecību (GATT), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/963/EK (4), ir paredzēta ikgadēja importa tarifa kvota mājputnu gaļai par 2 332 tonnām konkrētiem saldētiem vistu izcirtņiem (KN kodi 0207 14 10, 0207 14 50 un 0207 14 70) ar 0 % likmi. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju, kas noslēgts to sarunu rezultātā, kuras notika saskaņā ar XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu 1994. gada Vispārējā nolīgumā par tarifiem un tirdzniecību (GATT), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/963/EK (4), ir paredzēta ikgadēja importa tarifa kvota mājputnu gaļai par 2 332 tonnām konkrētiem saldētiem vistu izcirtņiem (KN kodi 0207 14 10, 0207 14 50 un 0207 14 70) ar 0 % likmi.

| (3) | Iepriekš minētajai 1. grupas tarifa kvotai jāpieskaita šis daudzums. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekš minētajai 1. grupas tarifa kvotai jāpieskaita šis daudzums.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1431/94. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1431/94.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1431/94 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 91, 8.4.1994., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2198/95 (OV L 221, 19.9.1995., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 156, 23.6.1994., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1938/2006 (OV L 407, 30.12.2006., 150. lpp.).

3

(4)  OV L 397, 30.12.2006., 10. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Muitas nodokļa samazinājums noteikts 100 % apmērā

Vistas

| Valsts | Grupas Nr. | Kārtas Nr. | KN kods | Ikgadējie daudzumi
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | 1 | 09.4410 | 0207 14 10
  0207 14 50
  0207 14 70 | 9 432 |
| Taizeme | 2 | 09.4411 | 0207 14 10
  0207 14 50
  0207 14 70 | 5 100 |
| Citas | 3 | 09.4412 | 0207 14 10
  0207 14 50
  0207 14 70 | 3 300 |

Valsts

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

KN kods

Ikgadējie daudzumi

(tonnās)

Brazīlija

1

09.4410

0207 14 10

0207 14 50

0207 14 70

9 432

Taizeme

2

09.4411

0207 14 10

0207 14 50

0207 14 70

5 100

Citas

3

09.4412

0207 14 10

0207 14 50

0207 14 70

3 300

Tītari

| Valsts | Grupas Nr. | Kārtas Nr. | KN kods | Ikgadējie daudzumi
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | 4 | 09.4420 | 0207 27 10
  0207 27 20
  0207 27 80 | 1 800 |
| Citas | 5 | 09.4421 | 0207 27 10
  0207 27 20
  0207 27 80 | 700 |
| Erga omnes | 6 | 09.4422 | 0207 27 10
  0207 27 20
  0207 27 80 | 2 485” |

Valsts

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

KN kods

Ikgadējie daudzumi

(tonnās)

Brazīlija

4

09.4420

0207 27 10

0207 27 20

0207 27 80

1 800

Citas

5

09.4421

0207 27 10

0207 27 20

0207 27 80

700

Erga omnes

6

09.4422

0207 27 10

0207 27 20

0207 27 80

2 485”

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 250/2007

(2007. gada 8. marts),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19 lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Kompensācijas, kas no 2007. gada 9. marta (1) piemērojamas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 20,04 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 20,04 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 20,04 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 20,04 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2179 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 21,79 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 21,79 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 21,79 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2179 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

20,04 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

20,04 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

20,04 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

20,04 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2179

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

21,79

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

21,79

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

21,79

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2179

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

:

visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda.

---

(1)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šo likmi piemēro jēlcukuram, kura iznākums ir 92 %. Ja izvestā jēlcukura iznākums nav 92 %, piemērojamo kompensācijas likmi katrai attiecīgajai izvešanas darbībai reizina ar pārrēķina koeficientu, ko iegūst, dalot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III iedaļas 3. punktu aprēķināto izvestā jēlcukura iznākumu ar 92.

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 251/2007

(2007. gada 8. marts),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 958/2006 par pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta kompensācijas par balto cukuru (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 958/2006 par pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta kompensācijas par balto cukuru (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 958/2006, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 8. marts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 958/2006, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 8. marts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 8. marts Regulas (EK) Nr. 958/2006 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 26,793 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19 lpp.).

1

(2)  OV L 175, 29.6.2006., 49. lpp.

2

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 252/2007

(2007. gada 8. marts),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2).

| (5) | Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem

2.   Lai par tiem varētu saņemt kompensāciju atbilstīgi 1. punktam, produktiem jāatbilst attiecīgām prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 951/2006 3. un 4. pantā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19 lpp.).

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas, kas no 2007. gada 9. marts (1) piemērojamas par sīrupu un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 21,79 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 21,79 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2179 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 21,79 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2179 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2179 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2179 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 21,79 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2179 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

21,79

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

21,79

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2179

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

21,79

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2179

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2179

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2179 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

21,79

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2179

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

:

visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsti), Lihtenšteinu, Itālijas administratīvās teritorijas Livinjo un Čampīno, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salas un Kipras Republikas teritorijas, kuras Kipras Republikas valdība faktiski nepārvalda.

---

(1)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Pamatlikme nav piemērojama Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3513/92 (OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.) pielikuma 2. punktā definētajiem produktiem.

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 253/2007

(2007. gada 8. marts),

ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 181/2007 (2) ir noteiktas kompensāciju likmes, kuras no 2007. gada 23. februāra piemērojamas pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 181/2007 (2) ir noteiktas kompensāciju likmes, kuras no 2007. gada 23. februāra piemērojamas pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums.

| (2) | Attiecinot Regulā (EK) Nr. 181/2007 ietvertos noteikumus un kritērijus uz informāciju, kas patlaban ir pieejama Komisijai, izriet, ka pašlaik piemērojamās eksporta kompensācijas ir jāmaina atbilstoši šīs regulas pielikumam, |
| --- | --- |

(2)

Attiecinot Regulā (EK) Nr. 181/2007 ietvertos noteikumus un kritērijus uz informāciju, kas patlaban ir pieejama Komisijai, izriet, ka pašlaik piemērojamās eksporta kompensācijas ir jāmaina atbilstoši šīs regulas pielikumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo kompensācijas likmes, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 181/2007, maina atbilstoši šīs regulas pielikumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 23.2.2007., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2007. gada 9. marta piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likme, EUR par 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1701 99 10 | Baltais cukurs | 21,79 | 21,79 |

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likme, EUR par 100 kg

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1701 99 10

Baltais cukurs

21,79

21,79

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikānu), Lihtenšteinu, Livinjo un Kampione d'Italia pašvaldībām, Helgolandi, Grenlandi, Farēru salām, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju.

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 254/2007

(2007. gada 8. marts),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 38/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 17. janvāra Regula (EK) Nr. 38/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 17. janvāra Regula (EK) Nr. 38/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 38/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 7. marts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 38/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 7. marts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2007. gada 7. marts Regulas (EK) Nr. 38/2007 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 347,70 EUR/tonna.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19 lpp.).

1

(2)  OV L 11, 18.1.2007., 4. lpp.

2

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 255/2007

(2007. gada 8. marts)

par iesniegtajiem piedāvājumiem parasto kviešu eksportam Regulā (EK) Nr. 936/2006 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 936/2006 ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 936/2006 ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm (2).

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2007. gada 2. līdz 8. martam Regulā (EK) Nr. 936/2006 paredzētajā konkursā par parasto kviešu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 9. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 24.6.2006., 6. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

DIREKTĪVAS

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/27

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/14/EK

(2007. gada 8. marts),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, atsevišķu noteikumu īstenošanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punkta a) apakšpunktu, 5. panta 6. punkta pirmo daļu, 5. panta 6. punkta c) apakšpunktu, 9. panta 7. punktu, 12. panta 8. punkta b) līdz e) apakšpunktu, 13. panta 2. punktu, 14. panta 2. punktu, 21. panta 4. punkta a) apakšpunktu, 23. panta 4. punkta ii) apakšpunktu un 23. panta 7. punktu,

apspriedusies ar Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteju (EVRK) (2), lai saņemtu tehniskas konsultācijas,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2004/109/EK ir noteikti vispārīgi principi atklātības prasību saskaņošanai attiecībā uz balsstiesībām vai finanšu instrumentiem, kas dod tiesības iegūt esošās balsstiesīgās akcijas. Tās mērķis ir nodrošināt ieguldītāju uzticības iegūšanu un uzturēšanu, savlaicīgi atklājot precīzu un pilnīgu informāciju par vērtspapīru emitentiem. Nosakot prasību emitentiem iegūt informāciju par notikumiem, kas ietekmē nozīmīgu līdzdalību uzņēmumos, ar direktīvu mēģina arī panākt, lai pēdējie varētu nodrošināt sabiedrības informēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2004/109/EK ir noteikti vispārīgi principi atklātības prasību saskaņošanai attiecībā uz balsstiesībām vai finanšu instrumentiem, kas dod tiesības iegūt esošās balsstiesīgās akcijas. Tās mērķis ir nodrošināt ieguldītāju uzticības iegūšanu un uzturēšanu, savlaicīgi atklājot precīzu un pilnīgu informāciju par vērtspapīru emitentiem. Nosakot prasību emitentiem iegūt informāciju par notikumiem, kas ietekmē nozīmīgu līdzdalību uzņēmumos, ar direktīvu mēģina arī panākt, lai pēdējie varētu nodrošināt sabiedrības informēšanu.

| (2) | Kārtība to noteikumu īstenošanai, kas regulē atklātības prasības, jāizstrādā tā, lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni ieguldītājiem, uzlabotu tirgus efektivitāti un panāktu noteikumu vienādu piemērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Kārtība to noteikumu īstenošanai, kas regulē atklātības prasības, jāizstrādā tā, lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni ieguldītājiem, uzlabotu tirgus efektivitāti un panāktu noteikumu vienādu piemērošanu.

| (3) | Attiecībā uz procedūrām, saskaņā ar kurām ieguldītājus informē par emitenta izvēlēto izcelsmes dalībvalsti, ir piemēroti noteikt, ka informāciju par šādu izvēli dara zināmu ar tādu pašu procedūru kā Direktīvā 2004/109/EK minēto regulēto informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz procedūrām, saskaņā ar kurām ieguldītājus informē par emitenta izvēlēto izcelsmes dalībvalsti, ir piemēroti noteikt, ka informāciju par šādu izvēli dara zināmu ar tādu pašu procedūru kā Direktīvā 2004/109/EK minēto regulēto informāciju.

| (4) | Ja saīsinātie pusgada finanšu pārskati nav sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, tā saturs nedrīkst radīt maldinošu priekšstatu par emitenta aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem. Pusgada pārskatu saturam jānodrošina ieguldītājiem pienācīga pārredzamība, regulāri sniedzot informāciju par emitenta darbības rezultātiem, un šo informāciju atspoguļo tā, lai to būtu viegli salīdzināt ar informāciju, kas sniegta gada pārskatā par iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(4)

Ja saīsinātie pusgada finanšu pārskati nav sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, tā saturs nedrīkst radīt maldinošu priekšstatu par emitenta aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem. Pusgada pārskatu saturam jānodrošina ieguldītājiem pienācīga pārredzamība, regulāri sniedzot informāciju par emitenta darbības rezultātiem, un šo informāciju atspoguļo tā, lai to būtu viegli salīdzināt ar informāciju, kas sniegta gada pārskatā par iepriekšējo gadu.

| (5) | Akciju emitenti, kas sagatavo konsolidētos pārskatus atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), darījumiem ar saistītām personām piemēro šajos standartos minēto definīciju gada un pusgada pārskatos, ko tie sagatavo atbilstīgi Direktīvai 2004/109/EK. Akciju emitenti, kuri nesagatavo konsolidētos pārskatus un kuriem nav jāpiemēro SGS un SFPS, pusgada pārskatos, ko sagatavo atbilstīgi Direktīvai 2004/109/EK, darījumiem ar saistītām personām piemēro definīciju, kura minēta Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (3). |
| --- | --- |

(5)

Akciju emitenti, kas sagatavo konsolidētos pārskatus atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), darījumiem ar saistītām personām piemēro šajos standartos minēto definīciju gada un pusgada pārskatos, ko tie sagatavo atbilstīgi Direktīvai 2004/109/EK. Akciju emitenti, kuri nesagatavo konsolidētos pārskatus un kuriem nav jāpiemēro SGS un SFPS, pusgada pārskatos, ko sagatavo atbilstīgi Direktīvai 2004/109/EK, darījumiem ar saistītām personām piemēro definīciju, kura minēta Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (3).

| (6) | Ja akcijas ir iegūtas tikai un vienīgi mijieskaita un norēķinu mērķiem, atbrīvojums no Direktīvā 2004/109/EK noteiktā pienākuma ziņot par nozīmīgu līdzdalību, ir izmantojams tikai tad, ja “īsā norēķinu cikla” maksimālais ilgums ir tik īss, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

(6)

Ja akcijas ir iegūtas tikai un vienīgi mijieskaita un norēķinu mērķiem, atbrīvojums no Direktīvā 2004/109/EK noteiktā pienākuma ziņot par nozīmīgu līdzdalību, ir izmantojams tikai tad, ja “īsā norēķinu cikla” maksimālais ilgums ir tik īss, cik vien iespējams.

| (7) | Lai attiecīgā kompetentā iestāde varētu uzraudzīt, vai tirgus līderi, kuri izmanto šo atkāpi, izpilda prasību ziņot par nozīmīgu līdzdalību, tirgus līderiem, kas vēlas izmantot šo atkāpi, jāziņo, ka tie rīkojas vai vēlas rīkoties kā tirgus līderi, kā arī jāinformē par akcijām vai finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem tie rīkojas šādā statusā. |
| --- | --- |

(7)

Lai attiecīgā kompetentā iestāde varētu uzraudzīt, vai tirgus līderi, kuri izmanto šo atkāpi, izpilda prasību ziņot par nozīmīgu līdzdalību, tirgus līderiem, kas vēlas izmantot šo atkāpi, jāziņo, ka tie rīkojas vai vēlas rīkoties kā tirgus līderi, kā arī jāinformē par akcijām vai finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem tie rīkojas šādā statusā.

| (8) | Pilnīga pārredzamība tirgus līderu darbībā ir jo īpaši svarīga. Tāpēc tirgus līderim jāspēj pēc attiecīgo kompentento iestāžu pieprasījuma precīzi norādīt darbības, kas veiktas saistībā ar konkrētu emitentu, un jo īpaši akcijas vai finanšu instrumentus, ko tas tur kā tirgus līderis. |
| --- | --- |

(8)

Pilnīga pārredzamība tirgus līderu darbībā ir jo īpaši svarīga. Tāpēc tirgus līderim jāspēj pēc attiecīgo kompentento iestāžu pieprasījuma precīzi norādīt darbības, kas veiktas saistībā ar konkrētu emitentu, un jo īpaši akcijas vai finanšu instrumentus, ko tas tur kā tirgus līderis.

| (9) | Lai atvieglotu operācijas, termiņus tirdzniecības dienu kalendārā aprēķina, ņemot vērā tirdzniecības dienas emitenta dalībvalstī. Tomēr, lai nodrošinātu pārredzamību, jānosaka prasība, ka kompetentā iestāde informē ieguldītājus un tirgus dalībniekus par piemērojamo tirdzniecības dienu kalendāru dažādiem regulētajiem tirgiem, kas atrodas vai darbojas tās teritorijā. |
| --- | --- |

(9)

Lai atvieglotu operācijas, termiņus tirdzniecības dienu kalendārā aprēķina, ņemot vērā tirdzniecības dienas emitenta dalībvalstī. Tomēr, lai nodrošinātu pārredzamību, jānosaka prasība, ka kompetentā iestāde informē ieguldītājus un tirgus dalībniekus par piemērojamo tirdzniecības dienu kalendāru dažādiem regulētajiem tirgiem, kas atrodas vai darbojas tās teritorijā.

| (10) | Lai noskaidrotu apstākļus, kādos ir jāziņo par nozīmīgu līdzdalību, ir piemēroti noteikt, vai šis pienākums ir jāveic individuāli vai kolektīvi, un kā šo pienākumu pilda attiecībā uz pilnvarotajiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai noskaidrotu apstākļus, kādos ir jāziņo par nozīmīgu līdzdalību, ir piemēroti noteikt, vai šis pienākums ir jāveic individuāli vai kolektīvi, un kā šo pienākumu pilda attiecībā uz pilnvarotajiem.

| (11) | Ir pamatoti pieņemt, ka fiziskas vai juridiskas personas ievēro ārkārtīgu piesardzību, iegūstot vai atsavinot nozīmīgu līdzdalību. No tā izriet, ka šādas fiziskas vai juridiskas personas ātri iegūst informāciju par šādiem iegādes vai atsavināšanas darījumiem vai iespēju izmantot balsstiesības, tāpēc termiņu, pēc kura notecēšanas uzskata, ka tās ir informētas, ir pareizi noteikt kā ļoti īsu periodu pēc attiecīgā darījuma veikšanas. |
| --- | --- |

(11)

Ir pamatoti pieņemt, ka fiziskas vai juridiskas personas ievēro ārkārtīgu piesardzību, iegūstot vai atsavinot nozīmīgu līdzdalību. No tā izriet, ka šādas fiziskas vai juridiskas personas ātri iegūst informāciju par šādiem iegādes vai atsavināšanas darījumiem vai iespēju izmantot balsstiesības, tāpēc termiņu, pēc kura notecēšanas uzskata, ka tās ir informētas, ir pareizi noteikt kā ļoti īsu periodu pēc attiecīgā darījuma veikšanas.

| (12) | Atbrīvojumu no pienākuma summēt nozīmīgas līdzdalības drīkst izmantot tikai mātesuzņēmumi, kas var pierādīt, ka attiecībā uz to meitasuzņēmumiem – pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām – ir izpildīti atbilstīgi neatkarības nosacījumi. Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību, par šo apstākli jāsniedz ex ante paziņojums attiecīgajai kompetentajai iestādei. Tāpēc ir svarīgi, lai paziņojumā būtu minēta kompetentā iestāde, kas uzrauga pārvaldības sabiedrību darbību atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti atbilstīgi Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvai 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (4), neatkarīgi no tā, vai šīs sabiedrības ir saņēmušas darbības atļauju atbilstīgi minētajai direktīvai vai nē, ar noteikumu, ka pēdējā gadījumā to darbība tiek uzraudzīta saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(12)

Atbrīvojumu no pienākuma summēt nozīmīgas līdzdalības drīkst izmantot tikai mātesuzņēmumi, kas var pierādīt, ka attiecībā uz to meitasuzņēmumiem – pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām – ir izpildīti atbilstīgi neatkarības nosacījumi. Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību, par šo apstākli jāsniedz ex ante paziņojums attiecīgajai kompetentajai iestādei. Tāpēc ir svarīgi, lai paziņojumā būtu minēta kompetentā iestāde, kas uzrauga pārvaldības sabiedrību darbību atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti atbilstīgi Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvai 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (4), neatkarīgi no tā, vai šīs sabiedrības ir saņēmušas darbības atļauju atbilstīgi minētajai direktīvai vai nē, ar noteikumu, ka pēdējā gadījumā to darbība tiek uzraudzīta saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (13) | Direktīvas 2004/109/EK nolūkiem, ziņojot par nozīmīgu līdzdalību, finanšu instrumentus jāņem vērā tādā mērā, kā šie instrumenti dod to turētājam neierobežotas tiesības iegādāties attiecīgās akcijas vai izvēles iespēju termiņa beigās iegādāties attiecīgās akcijas vai saņemt izmaksu naudā. Tāpēc par finanšu instrumentiem neuzskata instrumentus, kas paredz, ka to turētāja tiesības saņemt akcijas ir atkarīgas no attiecīgo akciju cenas, kas noteiktā laika momentā ir sasniegusi noteiktu līmeni. Par tādiem neuzskata arī instrumentus, kas ļauj instrumenta emitentam vai trešai personai termiņa beigās nodot instrumenta turētājam akcijas vai izmaksāt naudu. |
| --- | --- |

(13)

Direktīvas 2004/109/EK nolūkiem, ziņojot par nozīmīgu līdzdalību, finanšu instrumentus jāņem vērā tādā mērā, kā šie instrumenti dod to turētājam neierobežotas tiesības iegādāties attiecīgās akcijas vai izvēles iespēju termiņa beigās iegādāties attiecīgās akcijas vai saņemt izmaksu naudā. Tāpēc par finanšu instrumentiem neuzskata instrumentus, kas paredz, ka to turētāja tiesības saņemt akcijas ir atkarīgas no attiecīgo akciju cenas, kas noteiktā laika momentā ir sasniegusi noteiktu līmeni. Par tādiem neuzskata arī instrumentus, kas ļauj instrumenta emitentam vai trešai personai termiņa beigās nodot instrumenta turētājam akcijas vai izmaksāt naudu.

| (14) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (5) I pielikuma C sadaļā uzskaitītos finanšu instrumentus, kas nav minēti šīs Komisijas direktīvas 11. panta 1. punktā, neuzskata par finanšu instrumentiem Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (5) I pielikuma C sadaļā uzskaitītos finanšu instrumentus, kas nav minēti šīs Komisijas direktīvas 11. panta 1. punktā, neuzskata par finanšu instrumentiem Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkta nozīmē.

| (15) | Direktīvā 2004/109/EK ir noteiktas augstas prasības regulētās informācijas jomā. Tāpēc minētās direktīvas nolūkiem nav pietiekama tikai informācijas pieejamība, kas nozīmē, ka ieguldītājiem tā ir aktīvi jāmeklē. Attiecīgi, emitentiem aktīvi jāizplata informācija plašsaziņas līdzekļos ar nolūku to darīt zināmu ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(15)

Direktīvā 2004/109/EK ir noteiktas augstas prasības regulētās informācijas jomā. Tāpēc minētās direktīvas nolūkiem nav pietiekama tikai informācijas pieejamība, kas nozīmē, ka ieguldītājiem tā ir aktīvi jāmeklē. Attiecīgi, emitentiem aktīvi jāizplata informācija plašsaziņas līdzekļos ar nolūku to darīt zināmu ieguldītājiem.

| (16) | Minimālie kvalitātes standarti regulētās informācijas izplatīšanai ir nepieciešami, lai nodrošinātu vienādu regulētās informācijas pieejamību arī tiem ieguldītājiem, kas neatrodas emitenta dalībvalstī. Emitentiem jānodrošina šo minimālo standartu izpilde, pašiem izplatot regulēto informāciju vai uzticot trešai personai tās izplatīšanu savā vārdā. Pēdējā gadījumā trešai personai jāspēj izplatīt informāciju atbilstīgos apstākļos, izmantojot piemērotus mehānismus, lai pārliecinātos, ka regulētā informācija ir saņemta no attiecīgā emitenta un nepastāv nozīmīgs risks, ka dati varētu būt sagrozīti vai ir iespējama neatļauta piekļuve nepublicētai iekšējai informācijai. Ja trešā persona sniedz citus pakalpojumus vai veic citas funkcijas, piemēram, ir runa par plašsaziņas līdzekļiem, kompetentajām iestādēm, biržām vai organizatorisku vienību, kas atbild par oficiālu glabāšanas sistēmu, šādus pakalpojumus vai funkcijas šī trešā persona veic, skaidri nodalot tās no pakalpojumiem un funkcijām, kas ir saistītas ar regulētās informācijas izplatīšanu. Nododot informāciju plašsaziņas līdzekļiem, emitenti vai trešās personas galvenokārt izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus un nozares standartizētos formātus, lai atvieglotu un paātrinātu informācijas apstrādi. |
| --- | --- |

(16)

Minimālie kvalitātes standarti regulētās informācijas izplatīšanai ir nepieciešami, lai nodrošinātu vienādu regulētās informācijas pieejamību arī tiem ieguldītājiem, kas neatrodas emitenta dalībvalstī. Emitentiem jānodrošina šo minimālo standartu izpilde, pašiem izplatot regulēto informāciju vai uzticot trešai personai tās izplatīšanu savā vārdā. Pēdējā gadījumā trešai personai jāspēj izplatīt informāciju atbilstīgos apstākļos, izmantojot piemērotus mehānismus, lai pārliecinātos, ka regulētā informācija ir saņemta no attiecīgā emitenta un nepastāv nozīmīgs risks, ka dati varētu būt sagrozīti vai ir iespējama neatļauta piekļuve nepublicētai iekšējai informācijai. Ja trešā persona sniedz citus pakalpojumus vai veic citas funkcijas, piemēram, ir runa par plašsaziņas līdzekļiem, kompetentajām iestādēm, biržām vai organizatorisku vienību, kas atbild par oficiālu glabāšanas sistēmu, šādus pakalpojumus vai funkcijas šī trešā persona veic, skaidri nodalot tās no pakalpojumiem un funkcijām, kas ir saistītas ar regulētās informācijas izplatīšanu. Nododot informāciju plašsaziņas līdzekļiem, emitenti vai trešās personas galvenokārt izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus un nozares standartizētos formātus, lai atvieglotu un paātrinātu informācijas apstrādi.

| (17) | Turklāt jānosaka minimālie standarti, saskaņā ar kuriem regulēto informāciju izplata tā, lai tā būtu pieejama pēc iespējas plašākai sabiedrībai un, ja iespējams, vienlaicīgi sasniegtu sabiedrību gan emitenta izcelsmes dalībvalstī, gan ārpus tās. Tas neskar dalībvalstu tiesības pieprasīt, lai emitenti publicē visu regulēto informāciju vai tās daļas laikrakstos, un iespēju emitentiem darīt zināmu regulēto informāciju savās vai citu organizāciju tīmekļa vietnēs, kas ir pieejamas ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt jānosaka minimālie standarti, saskaņā ar kuriem regulēto informāciju izplata tā, lai tā būtu pieejama pēc iespējas plašākai sabiedrībai un, ja iespējams, vienlaicīgi sasniegtu sabiedrību gan emitenta izcelsmes dalībvalstī, gan ārpus tās. Tas neskar dalībvalstu tiesības pieprasīt, lai emitenti publicē visu regulēto informāciju vai tās daļas laikrakstos, un iespēju emitentiem darīt zināmu regulēto informāciju savās vai citu organizāciju tīmekļa vietnēs, kas ir pieejamas ieguldītājiem.

| (18) | Jāsniedz paziņojums par līdzvērtību, ja trešo valstu vispārīgos noteikumos par informācijas atklāšanu ir paredzēta lietotāju nodrošināšana ar saprotamu un kopumā līdzvērtīgu emitenta stāvokļa novērtējumu, kas ļauj ieguldītājiem pieņemt lēmumus tā, it kā informācija tiem būtu sniegta atbilstoši Direktīvas 2004/109/EK prasībām, kaut arī šie noteikumi nav identiski. Tomēr līdzvērtību attiecina tikai uz attiecīgās informācijas būtību, un nav pieļaujami izņēmumi attiecībā uz Direktīvā 2004/109/EK noteiktajiem termiņiem. |
| --- | --- |

(18)

Jāsniedz paziņojums par līdzvērtību, ja trešo valstu vispārīgos noteikumos par informācijas atklāšanu ir paredzēta lietotāju nodrošināšana ar saprotamu un kopumā līdzvērtīgu emitenta stāvokļa novērtējumu, kas ļauj ieguldītājiem pieņemt lēmumus tā, it kā informācija tiem būtu sniegta atbilstoši Direktīvas 2004/109/EK prasībām, kaut arī šie noteikumi nav identiski. Tomēr līdzvērtību attiecina tikai uz attiecīgās informācijas būtību, un nav pieļaujami izņēmumi attiecībā uz Direktīvā 2004/109/EK noteiktajiem termiņiem.

| (19) | Lai noteiktu to, vai trešās valsts emitents pilda prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punktā noteiktajām, ir svarīgi pārliecināties, vai pastāv saskanība ar Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un prospektu publicēšanu, un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu (6), jo īpaši attiecībā uz prospektā iekļaujamo iepriekšējo finanšu informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Lai noteiktu to, vai trešās valsts emitents pilda prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punktā noteiktajām, ir svarīgi pārliecināties, vai pastāv saskanība ar Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un prospektu publicēšanu, un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu (6), jo īpaši attiecībā uz prospektā iekļaujamo iepriekšējo finanšu informāciju.

| (20) | Lai neatkarības prasības varētu uzskatīt par līdzvērtīgām, trešā valstī reģistrētam pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmumam jābūt tiesīgam izmantot Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 4. vai 5. punktā paredzēto izņēmumu, neatkarīgi no tā, vai trešās valsts tiesību aktos ir paredzēts, ka kontrolētām pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām ir nepieciešama atļauja pārvaldības vai portfeļa pārvaldības darbību veikšanai, ar noteikumu, ka ir ievēroti noteikti neatkarības nosacījumi. |
| --- | --- |

(20)

Lai neatkarības prasības varētu uzskatīt par līdzvērtīgām, trešā valstī reģistrētam pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmumam jābūt tiesīgam izmantot Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 4. vai 5. punktā paredzēto izņēmumu, neatkarīgi no tā, vai trešās valsts tiesību aktos ir paredzēts, ka kontrolētām pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām ir nepieciešama atļauja pārvaldības vai portfeļa pārvaldības darbību veikšanai, ar noteikumu, ka ir ievēroti noteikti neatkarības nosacījumi.

| (21) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta i) un ii) apakšpunktu, 5. panta 3. punkta otro daļu, 5. panta 4. punkta otro teikumu, 9. panta 1., 2. un 4. punktu, 10. pantu, 12. panta 1., 2., 4., 5. un 6. punktu, 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 13. panta 1. punktu, 21. panta 1. punktu un 23. panta 1. un 6. punktu.

2. pants

Izcelsmes dalībvalsts izvēles procedūra

(Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta i) un ii) apakšpunkts)

Ja emitents izvēlas izcelsmes dalībvalsti, informāciju par šādu izvēli dara zināmu ar tādu pašu procedūru kā regulēto informāciju.

3. pants

Nekonsolidēto pusgada finanšu pārskatu obligātais saturs

(Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 3. punkta otrā daļa)

1.   Ja saīsinātie pusgada finanšu pārskati nav sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1606/2002 6. pantā noteikto procedūru, tiem obligāti jāatbilst šā panta 2. un 3. punktā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Saīsinātajā bilancē un saīsinātajā peļņas un zaudējumu pārskatā attiecīgi jānorāda tās pozīcijas un starpsummas, kas ir iekļautas emitenta jaunākajā gada finanšu pārskatā. Papildu bilances posteņi jāiekļauj tad, ja tos nenorādot, pusgada finanšu pārskati sniegtu maldinošu priekšstatu par emitenta aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.

Jāiekļauj arī šāda salīdzināma informācija:

| a) | bilance par kārtējā finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem un salīdzinoša bilance par iepriekšējo finanšu gadu; |
| --- | --- |

a)

bilance par kārtējā finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem un salīdzinoša bilance par iepriekšējo finanšu gadu;

| b) | peļņas un zaudējumu pārskats par kārtējā finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem un – divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un turpmāk – salīdzinoša informācija par salīdzināmu laika posmu iepriekšējā finanšu gadā. |
| --- | --- |

b)

peļņas un zaudējumu pārskats par kārtējā finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem un – divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un turpmāk – salīdzinoša informācija par salīdzināmu laika posmu iepriekšējā finanšu gadā.

3.   Paskaidrojošās piezīmēs iekļauj:

| a) | pietiekamu informāciju, lai nodrošinātu saīsināto pusgada finanšu pārskatu salīdzināmību ar gada finanšu pārskatiem; |
| --- | --- |

a)

pietiekamu informāciju, lai nodrošinātu saīsināto pusgada finanšu pārskatu salīdzināmību ar gada finanšu pārskatiem;

| b) | pietiekamu informāciju un skaidrojumus, lai nodrošinātu lietotājam pietiekami saprotamu informāciju par nozīmīgām izmaiņām attiecībā uz summām un jebkurām izmaiņām attiecīgajā pusgada periodā, kas ir atspoguļotas bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā. |
| --- | --- |

b)

pietiekamu informāciju un skaidrojumus, lai nodrošinātu lietotājam pietiekami saprotamu informāciju par nozīmīgām izmaiņām attiecībā uz summām un jebkurām izmaiņām attiecīgajā pusgada periodā, kas ir atspoguļotas bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā.

4. pants

Svarīgākie darījumi ar saistītām personām

(Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 4. punkta otrais teikums)

1.   Starpposma vadības ziņojumos akciju emitenti atklāj vismaz šādu minimālo informāciju par svarīgākajiem darījumiem ar saistītām personām:

| a) | svarīgākie darījumi ar saistītām personām, kas ir notikuši kārtējā finanšu gada pirmajos sešos mēnešos un ir būtiski ietekmējuši uzņēmuma finanšu stāvokli vai darbības rezultātus šajā laika posmā; |
| --- | --- |

a)

svarīgākie darījumi ar saistītām personām, kas ir notikuši kārtējā finanšu gada pirmajos sešos mēnešos un ir būtiski ietekmējuši uzņēmuma finanšu stāvokli vai darbības rezultātus šajā laika posmā;

| b) | visas izmaiņas pēdējā gada pārskatā aprakstītajos darījumos ar saistītām personām, kuras varētu būtiski ietekmēt uzņēmuma finanšu stāvokli vai darbības rezultātus kārtējā finanšu gada pirmajos sešos mēnešos. |
| --- | --- |

b)

visas izmaiņas pēdējā gada pārskatā aprakstītajos darījumos ar saistītām personām, kuras varētu būtiski ietekmēt uzņēmuma finanšu stāvokli vai darbības rezultātus kārtējā finanšu gada pirmajos sešos mēnešos.

2.   Ja emitentam nav jāsagatavo konsolidētie pārskati, tam jāatklāj informācija vismaz par tiem darījumiem ar saistītām personām, kas minēti Direktīvas 78/660/EEK 43. panta 1. punkta 7.b apakšpunktā.

5. pants

Parastā “īsā norēķinu cikla” maksimālais ilgums

(Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 4. punkts)

Parastā “īsā norēķinu” cikla maksimālais ilgums ir trīs dienas pēc darījuma.

6. pants

Kontroles mehānismi, ko kompetentās iestādes piemēro tirgus līderiem

(Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 5. punkts)

1.   Tirgus līderim, kas vēlas izmantot Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 5. punktā paredzēto atbrīvojumu, vēlākais Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punktā noteiktajā termiņā jāziņo emitenta reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei par to, ka attiecībā uz konkrēto emitentu tas rīkojas vai vēlas rīkoties kā tirgus līderis.

Ja tirgus līderis attiecībā uz konkrēto emitentu vairs nerīkojas kā tirgus līderis, tas attiecīgi ziņo par to kompetentajai iestādei.

2.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta piemērošanu, ja tirgus līderis vēlas izmantot minētās direktīvas 9. panta 5. punktā noteikto atbrīvojumu un emitenta kompetentā iestāde ir pieprasījusi precīzi norādīt akcijas vai finanšu instrumentus, ko tas tur kā tirgus līderis, šim tirgus līderim atļauj veikt šādas norādes ar jebkuriem pārbaudāmiem līdzekļiem. Tikai tādos gadījumos, kad tirgus līderis nespēj precīzi norādīt attiecīgās akcijas vai finanšu instrumentus, tam var pieprasīt turēt tos atsevišķā kontā šādas identifikācijas nolūkā.

3.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta 4. punkta a) apakšpunkta piemērošanu, ja valsts tiesību aktos paredzēts, ka starp tirgus līderi un fondu biržu un/vai emitentu noslēdz nolīgumu par tirgus līdera darbību, tirgus līderis pēc attiecīgas kompetentās iestādes pieprasījuma iesniedz tai minēto nolīgumu.

7. pants

Tirdzniecības dienu kalendārs

(Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. un 6. punkts un 14. panta 1. punkts)

1.   Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. un 6. punkta un 14. panta 1. punkta nolūkiem piemēro emitenta izcelsmes dalībvalsts tirdzniecības dienu kalendāru.

2.   Katra kompetentā iestāde publicē savā tīmekļa vietnē tirdzniecības dienu kalendāru visiem regulētajiem tirgiem, kas atrodas vai darbojas tās jurisdikcijas teritorijā.

8. pants

Atklātības prasību direktīvas 10. pantā minētie akcionāri un fiziskās vai juridiskās personas, kurām jāziņo par nozīmīgu līdzdalību

(Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkts)

1.   Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkta nolūkiem paziņošanas pienākums, kas rodas brīdī, kad pēc Direktīvas 2004/109/EK 10. pantā norādītajiem darījumiem balsstiesību īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst zemāks par piemēroto slieksni, ir individuāls pienākums, kurš ir saistošs katram akcionāram un katrai fiziskai vai juridiskai personai, kā noteikts minētās direktīvas 10. pantā, vai visiem dalībniekiem, ja katras puses turēto balsstiesību īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst zemāks par piemēroto slieksni.

Direktīvas 2004/109/EK 10. panta a) apakšpunktā minētajos apstākļos paziņošanas pienākums ir visu līgumslēdzēju pušu kolektīvais pienākums.

2.   Direktīvas 2004/109/EK 10. panta h) apakšpunktā minētajos apstākļos, ja akcionārs izdod pilnvaru attiecībā uz vienu akcionāru sapulci, paziņojumu var sniegt kā atsevišķu paziņojumu pilnvaras izsniegšanas brīdī, ar noteikumu, ka paziņojumā ir skaidri norādīts, kā mainīsies balsstiesību sadalījums brīdī, kad pilnvarotais vairs nevarēs izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem.

Direktīvas 2004/109/EK 10. panta h) apakšpunktā minētajos apstākļos, ja pilnvarotais saņem vienu vai vairākas pilnvaras attiecībā uz vienu akcionāru sapulci, paziņojumu var sniegt kā atsevišķu paziņojumu pilnvaru saņemšanas brīdī, ar noteikumu, ka paziņojumā ir skaidri norādīts, kā mainīsies balsstiesību sadalījums brīdī, kad pilnvarotais vairs nevarēs izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem.

3.   Ja paziņošanas pienākums attiecas vairāk nekā uz vienu fizisku vai juridisku personu, paziņojumu var sniegt kā vienu kopēju paziņojumu.

Tomēr nav uzskatāms, ka viena kopēja paziņojuma sniegšana atbrīvo fiziskās vai juridiskās personas no to atbildības par paziņošanu.

9. pants

Apstākļi, kādos personai, kas sniedz paziņojumu, būtu jāuzzina par balsstiesību iegādi vai atsavināšanu, kā arī izmantošanas iespējām

(Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkts)

Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkiem uzskata, ka akcionārs vai fiziska vai juridiska persona, kas minēta Direktīvas 2004/109/EK 10. pantā, ir uzzinājusi par balsstiesību iegādi, atsavināšanu vai izmantošanas iespēju divu dienu laikā pēc darījuma.

10. pants

Neatkarības nosacījumi, kuriem jāatbilst pārvaldības sabiedrībām un ieguldījumu sabiedrībām, kas nodarbojas ar portfeļu pārvaldību

(Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 4. punkta pirmā daļa un 12. panta 5. punkta pirmā daļa)

1.   Lai pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmums varētu izmantot atbrīvojumu no Direktīvas 12. panta 4. un 5. panta pirmajā daļā paredzētā pienākuma summēt akcijas, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tas nedrīkst ar tiešiem vai netiešiem norādījumiem vai citādā veidā ietekmēt šai pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai piederošo balsstiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

tas nedrīkst ar tiešiem vai netiešiem norādījumiem vai citādā veidā ietekmēt šai pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai piederošo balsstiesību izmantošanu;

| b) | šī ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldījumu sabiedrība var brīvi un neatkarīgi no mātesuzņēmuma izmantot balsstiesības, kas ir saistītas ar tās pārvaldībā esošajiem aktīviem. |
| --- | --- |

b)

šī ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldījumu sabiedrība var brīvi un neatkarīgi no mātesuzņēmuma izmantot balsstiesības, kas ir saistītas ar tās pārvaldībā esošajiem aktīviem.

2.   Mātesuzņēmums, kas vēlas izmantot atbrīvojumu, emitentu, kuru balsstiesības ir saistītas ar pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību pārvaldītajām akcijām, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei nekavējoši paziņo:

| a) | pārvaldības sabiedrību un ieguldījumu sabiedrību nosaukumu sarakstu, norādot to kompetentās uzraudzības iestādes, vai norādot, ka nav tādu kompetento iestāžu, kas veic to uzraudzību, bet neminot attiecīgos emitentus; |
| --- | --- |

a)

pārvaldības sabiedrību un ieguldījumu sabiedrību nosaukumu sarakstu, norādot to kompetentās uzraudzības iestādes, vai norādot, ka nav tādu kompetento iestāžu, kas veic to uzraudzību, bet neminot attiecīgos emitentus;

| b) | apliecinājumu, ka attiecībā uz katru šādu pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību mātesuzņēmums ir izpildījis 1. punktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

b)

apliecinājumu, ka attiecībā uz katru šādu pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību mātesuzņēmums ir izpildījis 1. punktā izklāstītos nosacījumus.

Mātesuzņēmums pastāvīgi atjauno a) apakšpunktā minēto sarakstu.

3.   Ja mātesuzņēmums vēlas izmantot atbrīvojumus tikai attiecībā uz Direktīvas 2004/109/EK 13. pantā minētajiem finanšu instrumentiem, tas emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei paziņo tikai 2. punkta a) apakšpunktā minēto sarakstu.

4.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta piemērošanu, pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmumam pēc emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma ir jāspēj pierādīt, ka:

| a) | mātesuzņēmuma un pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības organizatoriskās struktūras ir tādas, ka balsstiesības ir iespējams izmantot neatkarīgi no mātesuzņēmuma; |
| --- | --- |

a)

mātesuzņēmuma un pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības organizatoriskās struktūras ir tādas, ka balsstiesības ir iespējams izmantot neatkarīgi no mātesuzņēmuma;

| b) | personas, kas pieņem lēmumus par to, kā tiek izmantotas balsstiesības, rīkojas neatkarīgi; |
| --- | --- |

b)

personas, kas pieņem lēmumus par to, kā tiek izmantotas balsstiesības, rīkojas neatkarīgi;

| c) | ja mātesuzņēmums ir tā pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības klients vai arī tur aktīvus, ko pārvalda pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, starp mātesuzņēmumu un pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību pastāv skaidra rakstiska vienošanās, ka tie rīkojas kā neatkarīgi darījumu partneri. |
| --- | --- |

c)

ja mātesuzņēmums ir tā pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības klients vai arī tur aktīvus, ko pārvalda pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, starp mātesuzņēmumu un pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību pastāv skaidra rakstiska vienošanās, ka tie rīkojas kā neatkarīgi darījumu partneri.

Šā punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība paredz obligātu prasību, ka mātesuzņēmumam un pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai ir rakstiski jānosaka politikas un procedūras, kas ir pamatoti izveidotas tā, lai attiecībā uz balsstiesību izmantošanu novērstu informācijas izplatīšanu starp mātesuzņēmumu un pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību.

5.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkiem “tiešs norādījums” ir jebkurš norādījums, ko sniedz mātesuzņēmums vai cits tā kontrolē esošs uzņēmums un ar ko precizē to, kā pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai konkrētos gadījumos ir jāizmanto balsstiesības.

“Netiešs norādījums” ir jebkāda veida vispārējs vai atsevišķs norādījums, ko sniedz mātesuzņēmums vai cits tā kontrolē esošs uzņēmums, ietekmējot pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības izvēles brīvību attiecībā uz balsstiesību izmantošanu, lai kalpotu mātesuzņēmuma vai cita tā kontrolē esoša uzņēmuma īpašām darījumu interesēm.

11. pants

Tādu finanšu instrumentu veidi, kas dod tiesības pēc īpašnieka iniciatīvas iegūt akcijas, kurām ir balsstiesības

(Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkts)

1.   Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkta nolūkiem pārvedamos vērtspapīrus, iespēju līgumus, nākotnes darījumus, mijmaiņas līgumus, nestandartizētus procentu likmes nākotnes līgumus un citus atvasinātos līgumus, kas minēti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā, uzskata par finanšu instrumentiem, ar noteikumu, ka tie dod tiesības pēc īpašnieka iniciatīvas saskaņā ar formālu vienošanos iegūt emitenta akcijas, kuras jau ir emitētas, kurām ir balsstiesības un kuras ir atļauts tirgot regulētā tirgū.

Instrumenta turētājam termiņa beigās ir jābūt neierobežotām tiesībām iegādāties atbilstīgās akcijas vai izvēles brīvībai pēc saviem ieskatiem iegādāties vai neiegādāties šādas akcijas.

Par formālu vienošanos uzskata līgumu, kas ir saistošs saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

2.   Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkta nolūkiem turētājs summē visus 1. punktā minētos finanšu instrumentus, kas ir saistīti ar vienu emitentu, un ziņo par tiem.

3.   Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punktā prasītajā ziņojumā iekļauj šādu informāciju:

| a) | galīgā situācija attiecībā uz balsstiesību sadalījumu; |
| --- | --- |

a)

galīgā situācija attiecībā uz balsstiesību sadalījumu;

| b) | ja piemērojams, kontrolētu uzņēmumu ķēde, ar kuras palīdzību faktiski tur finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

b)

ja piemērojams, kontrolētu uzņēmumu ķēde, ar kuras palīdzību faktiski tur finanšu instrumentus;

| c) | diena, kurā slieksnis tika sasniegts vai pārsniegts; |
| --- | --- |

c)

diena, kurā slieksnis tika sasniegts vai pārsniegts;

| d) | ja piemērojams, instrumentiem ar izpildes termiņu norāda datumu vai laika periodu, kad notiks vai būs iespējama akciju iegāde; |
| --- | --- |

d)

ja piemērojams, instrumentiem ar izpildes termiņu norāda datumu vai laika periodu, kad notiks vai būs iespējama akciju iegāde;

| e) | instrumenta termiņš vai notecēšanas laiks; |
| --- | --- |

e)

instrumenta termiņš vai notecēšanas laiks;

| f) | turētāja identitāte; |
| --- | --- |

f)

turētāja identitāte;

| g) | attiecīgā emitenta nosaukums. |
| --- | --- |

g)

attiecīgā emitenta nosaukums.

Šā punkta a) apakšpunkta nolūkiem balsstiesību procentuālo daļu aprēķina, ņemot vērā to jaunāko informāciju par balsstiesību kopējo skaitu un kapitālu, kas sniegta saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK 15. pantu.

4.   Paziņojuma sniegšanas termiņš ir tāds pats kā termiņš, kas noteikts Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punktā un ar to saistītajos īstenošanas noteikumos.

5.   Paziņojumu sniedz attiecīgās akcijas emitentam un šāda emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Ja finanšu instruments ir saistīts ar vairākām akcijām, paziņojumu sniedz katras attiecīgās akcijas emitentam.

12. pants

Minimālie standarti

(Direktīvas 2004/109/EK 21. panta 1. punkts)

1.   Regulētās informācijas izplatīšanu Direktīvas 2004/109/EK 21. panta 1. punkta nolūkiem veic atbilstoši 2. līdz 5. punktā noteiktajiem minimālajiem standartiem.

2.   Regulētās informācijas izplatīšanu veic tā, lai nodrošinātu, ka to ir iespējams izplatīt pēc iespējas plašākai sabiedrībai un pēc iespējas vienlaicīgi izcelsmes dalībvalstī vai Direktīvas 2004/109/EK 21. panta 3. punktā minētajā dalībvalstī un citās dalībvalstīs.

3.   Regulēto informāciju nodod plašsaziņas līdzekļiem kā negrozītu pilnu tekstu.

Tomēr attiecībā uz Direktīvas 2004/109/EK 4., 5. un 6. pantā minētajiem pārskatiem un ziņojumiem šo prasību uzskata par izpildītu, ja paziņojums par regulēto informāciju ir nodots plašsaziņas līdzekļiem, un tajā ir norādīts, kurā tīmekļa vietnē (papildus oficiāli noteiktai sistēmai regulētas informācijas centralizētajai glabāšanai, kas minēta Direktīvas 2004/109/EK 21. pantā) ir pieejami attiecīgie dokumenti.

4.   Regulēto informāciju nodod plašsaziņas līdzekļiem tā, lai nodrošinātu komunikācijas drošību, mazinātu risku, ka dati tiek sagrozīti vai ir iespējama neatļauta piekļuve tiem, un nodrošinātu noteiktību attiecībā uz regulētās informācijas avotu.

Jāgarantē saņemšanas drošība, pēc iespējas ātrāk novēršot jebkādas kļūmes vai traucējumus regulētās informācijas nodošanā.

Emitents vai persona, kas ir pieprasījusi atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, nav atbildīga par sistēmiskām kļūdām vai trūkumiem plašsaziņas līdzekļos, kuriem ir nodota regulētā informācija.

5.   Regulēto informāciju nodod plašsaziņas līdzekļiem tādā veidā, lai būtu nepārprotami, ka šī informācija ir regulēta informācija, skaidri norādot attiecīgo emitentu, regulētās informācijas priekšmetu un laiku un datumu, kad šo informāciju ir sniedzis emitents vai persona, kas ir pieprasījusi atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas.

Pēc kompetento iestāžu pieprasījuma emitents vai persona, kas ir pieprasījusi atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, spēj sniegt tām šādas ziņas attiecībā uz regulētās informācijas publicēšanu:

| a) | tās personas vārds, kura nodeva informāciju plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

tās personas vārds, kura nodeva informāciju plašsaziņas līdzekļiem;

| b) | informācija par drošības validāciju; |
| --- | --- |

b)

informācija par drošības validāciju;

| c) | laiks un datums, kad informācija tika nodota plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

c)

laiks un datums, kad informācija tika nodota plašsaziņas līdzekļiem;

| d) | informācijas nesējs, ar kuru tika nodota informācija; |
| --- | --- |

d)

informācijas nesējs, ar kuru tika nodota informācija;

| e) | ja piemērojams, ziņas par jebkādiem ierobežojumiem, ko emitents noteicis regulētās informācijas izpaušanai. |
| --- | --- |

e)

ja piemērojams, ziņas par jebkādiem ierobežojumiem, ko emitents noteicis regulētās informācijas izpaušanai.

13. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ir paredzēta prasība iekļaut vadības gada ziņojumā vismaz šādu informāciju:

| a) | skaidrs apskats par emitenta darījumu attīstību un rezultātiem, kā arī emitenta stāvokli, pievienojot aprakstu par būtiskiem riskiem un nenoteiktībām, ar ko tas sastopas; šajā apskatā atbilstīgi darījumu apjomam un sarežģītībai jāsniedz izsvērta un visaptveroša analīze par emitenta darījumu attīstību un rezultātiem, kā arī emitenta stāvokli; |
| --- | --- |

a)

skaidrs apskats par emitenta darījumu attīstību un rezultātiem, kā arī emitenta stāvokli, pievienojot aprakstu par būtiskiem riskiem un nenoteiktībām, ar ko tas sastopas; šajā apskatā atbilstīgi darījumu apjomam un sarežģītībai jāsniedz izsvērta un visaptveroša analīze par emitenta darījumu attīstību un rezultātiem, kā arī emitenta stāvokli;

| b) | norāde par svarīgākajiem notikumiem, kas notikuši pēc iepriekšējā finanšu gada beigām; |
| --- | --- |

b)

norāde par svarīgākajiem notikumiem, kas notikuši pēc iepriekšējā finanšu gada beigām;

| c) | norādes par emitenta paredzamo attīstību nākotnē. |
| --- | --- |

c)

norādes par emitenta paredzamo attīstību nākotnē.

Šā punkta a) apakšpunktā minētā analīzē, ciktāl tas ir nepieciešams emitenta attīstības, darbības rezultātu vai stāvokļa izpratnei, iekļauj galvenos finansiālos un, ja piemērojams, arī nefinansiālos rādītājus par darbības rezultātiem, kas raksturo attiecīgo darījumu jomu.

14. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 4. punktā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 4. punktā noteiktajām prasībām, ja attiecīgās trešās valsts tiesību aktos papildus starpposma vadības ziņojumiem ir pieprasīti saīsinātie finanšu pārskati, un starpposma vadības ziņojumos ir jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| a) | apskats par attiecīgo periodu; |
| --- | --- |

a)

apskats par attiecīgo periodu;

| b) | norādes par emitenta paredzamo attīstību finanšu gada nākamajos sešos mēnešos; |
| --- | --- |

b)

norādes par emitenta paredzamo attīstību finanšu gada nākamajos sešos mēnešos;

| c) | akciju emitentiem, kas šo informāciju nesniedz regulāri, jāinformē arī par svarīgākajiem darījumiem ar saistītām personām. |
| --- | --- |

c)

akciju emitentiem, kas šo informāciju nesniedz regulāri, jāinformē arī par svarīgākajiem darījumiem ar saistītām personām.

15. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 2. punkta c) apakšpunkta un 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitents ir norīkojis personu vai personas, kas atbild par gada un pusgada finanšu informācijas nodrošināšanu un jo īpaši par:

| a) | finanšu pārskatu atbilstību piemērojamiem pārskatu sastādīšanas noteikumiem vai grāmatvedības standartiem; |
| --- | --- |

a)

finanšu pārskatu atbilstību piemērojamiem pārskatu sastādīšanas noteikumiem vai grāmatvedības standartiem;

| b) | vadības ziņojumā iekļautā vadības pārskata pareizību. |
| --- | --- |

b)

vadības ziņojumā iekļautā vadības pārskata pareizību.

16. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 6. pantā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. pantā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitentam ir jāpublicē ceturkšņa finanšu pārskati.

17. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punktā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, ja šīs valsts tiesību aktos nav prasīts, lai mātesuzņēmums sniedz atsevišķu pārskatu, bet emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, sastādot konsolidēto pārskatu, ir jāiekļauj tajā šāda informācija:

| a) | attiecībā uz akciju emitentiem – dividenžu aprēķins un spēja izmaksāt dividendes; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz akciju emitentiem – dividenžu aprēķins un spēja izmaksāt dividendes;

| b) | ja piemērojams, attiecībā uz visiem emitentiem – prasības, kas noteiktas minimālajam kapitālam un pašu kapitālam, kā arī likviditātei. |
| --- | --- |

b)

ja piemērojams, attiecībā uz visiem emitentiem – prasības, kas noteiktas minimālajam kapitālam un pašu kapitālam, kā arī likviditātei.

Līdzvērtīguma nolūkiem emitentam jāspēj sniegt izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei papildu revidētu informāciju par emitenta kā atsevišķas vienības pārskatiem saistībā ar a) un b) apakšpunktā minēto informāciju. Šādu informāciju var sagatavot atbilstīgi trešās valsts grāmatvedības standartiem.

18. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā daļā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Attiecībā uz atsevišķiem pārskatiem uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā daļā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā valstī, nav jāsagatavo konsolidētie pārskati, bet ir jāsagatavo atsevišķi pārskati atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas ir atzīti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (7) 3. pantu un tiek piemēroti Kopienā, vai atbilstoši trešās valsts noteiktajiem grāmatvedības standartiem, kas ir līdzvērtīgi šiem standartiem.

Līdzvērtīguma nolūkiem šo finanšu informāciju, ja tā nav saskaņota ar šiem standartiem, sniedz kā pārveidotus finanšu pārskatus.

Turklāt atsevišķiem pārskatiem ir nepieciešama neatkarīga revīzija.

19. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 6. punktā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 6. punktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem laika posms, kurā emitentam ar juridisko adresi šajā trešā valstī jābūt informētam par nozīmīgu līdzdalību un kurā tam jāinformē sabiedrība par nozīmīgu līdzdalību, ir septiņas tirdzniecības dienas vai īsāks.

Termiņi emitenta informēšanai un turpmākai sabiedrības informēšanai, ko veic emitents, var būt atšķirīgi no Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. un 6. punktā noteiktajiem termiņiem.

20. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 14. pantā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir pielīdzināmas Direktīvas 2004/109/EK 14. pantā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, ir jāievēro šādi nosacījumi:

| a) | ja emitentam ir atļauts turēt līdz 5 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad šis slieksnis ir sasniegts vai pārsniegts; |
| --- | --- |

a)

ja emitentam ir atļauts turēt līdz 5 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad šis slieksnis ir sasniegts vai pārsniegts;

| b) | ja emitentam ir atļauts turēt no 5 % līdz 10 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad ir sasniegts vai pārsniegts 5 % slieksnis vai attiecīgais maksimālais slieksnis; |
| --- | --- |

b)

ja emitentam ir atļauts turēt no 5 % līdz 10 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad ir sasniegts vai pārsniegts 5 % slieksnis vai attiecīgais maksimālais slieksnis;

| c) | ja emitentam ir atļauts turēt vairāk nekā 10 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad ir sasniegts vai pārsniegts 5 % slieksnis vai 10 % slieksnis. |
| --- | --- |

c)

ja emitentam ir atļauts turēt vairāk nekā 10 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad ir sasniegts vai pārsniegts 5 % slieksnis vai 10 % slieksnis.

Līdzvērtīguma nolūkiem nav nepieciešams paziņojums par 10 % sliekšņa pārkāpšanu.

21. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 15. pantā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir pielīdzināmas Direktīvas 2004/109/EK 14. pantā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, ir jādara zināms atklātībai balsstiesību kopējais skaits un kapitāls 30 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir radies kopējā skaita pieaugums vai samazinājums.

22. pants

Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

Attiecībā uz informācijas saturu saistībā ar sapulcēm uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir pielīdzināmas Direktīvas 2004/109/EK 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs trešās valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, ir obligāti jāsniedz informācija vismaz par sapulču vietu, laiku un darba kārtību.

23. pants

Līdzvērtīgums attiecībā uz pārvaldības sabiedrību un ieguldījumu sabiedrību mātesuzņēmumu neatkarības pārbaudēm

(Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 6. punkts)

1.   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas minētās direktīvas 12. panta 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 6. punktā minētajām pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām ir jāievēro šādi nosacījumi:

| a) | šī ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldījumu sabiedrība visos gadījumos var brīvi un neatkarīgi no sava mātesuzņēmuma izmantot balsstiesības, kas ir saistītas ar tās pārvaldībā esošajiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

šī ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldījumu sabiedrība visos gadījumos var brīvi un neatkarīgi no sava mātesuzņēmuma izmantot balsstiesības, kas ir saistītas ar tās pārvaldībā esošajiem aktīviem;

| b) | pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība jebkura interešu konflikta gadījumā neņem vērā mātesuzņēmuma vai cita tā kontrolē esoša uzņēmuma intereses. |
| --- | --- |

b)

pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība jebkura interešu konflikta gadījumā neņem vērā mātesuzņēmuma vai cita tā kontrolē esoša uzņēmuma intereses.

2.   Mātesuzņēmums izpilda šīs direktīvas 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 3. punktā minētās paziņošanas prasības.

Turklāt tas apliecina, ka saistībā ar katru attiecīgo pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību mātesuzņēmums ir izpildījis šā panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus.

3.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta piemērošanu, mātesuzņēmumam pēc emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma jāspēj pierādīt, ka ir izpildītas šīs direktīvas 10. panta 4. punktā noteiktās prasības.

24. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais 12 mēnešu laikā pēc pieņemšanas dienas. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

25. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

26. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

1

(2)  EVRK izveidota ar Komisijas 2001. gada 6. jūnija Lēmumu 2001/527/EK (OV L 191, 13.7.2001., 43. lpp.).

2

(3)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/1/EK (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

4

(5)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/31/EK (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.).

5

(6)  OV L 149, 30.4.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1787/2006 (OV L 337, 5.12.2006., 17. lpp.).

6

(7)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

7

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/37

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 22. februāris)

par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to vadītāja priekšējo redzamības lauku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/159/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (1), un jo īpaši tā 4. panta 2. punkta otro ievilkumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projekts par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to vadītāja priekšējo redzamības lauku (2) paredz novērst tehniskos šķēršļus attiecībā uz minētajiem aspektiem transportlīdzekļu tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm, vienlaicīgi garantējot augstu drošības līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projekts par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to vadītāja priekšējo redzamības lauku (2) paredz novērst tehniskos šķēršļus attiecībā uz minētajiem aspektiem transportlīdzekļu tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm, vienlaicīgi garantējot augstu drošības līmeni.

| (2) | Ir lietderīgi noteikt Kopienas nostāju attiecībā uz minēto noteikumu projektu un tādējādi nodrošināt, ka Kopiena, ko pārstāv Komisija, balsojumā var atbalstīt šo projektu. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi noteikt Kopienas nostāju attiecībā uz minēto noteikumu projektu un tādējādi nodrošināt, ka Kopiena, ko pārstāv Komisija, balsojumā var atbalstīt šo projektu.

| (3) | Noteikumu projekts būtu jāiekļauj Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmā, jo Padomes Direktīvas 77/649/EEK (1977. gada 27. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vadītāju redzamības lauku (3) darbības joma ir līdzīga šo noteikumu projekta darbības jomai, |
| --- | --- |

(3)

Noteikumu projekts būtu jāiekļauj Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmā, jo Padomes Direktīvas 77/649/EEK (1977. gada 27. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vadītāju redzamības lauku (3) darbības joma ir līdzīga šo noteikumu projekta darbības jomai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteikumu projekts par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to vadītāja priekšējo redzamības lauku, kas iekļauts dokumentā TRANS/WP.29/2005/82.

2. pants

Kopiena, ko pārstāv Komisija, balso par labu 1. pantā minētajam ANO/EEK noteikumu projektam balsojumā, kas notiks nākamajā ANO/EEK Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma Administratīvās komitejas sanāksmē.

3. pants

ANO/EEK noteikumus par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to vadītāja priekšējo redzamības lauku iekļaus Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmā.

Briselē, 2007. gada 22. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. MÜNTEFERING

---

(1)  OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.

1

(2)  ANO/EEK dokuments TRANS/WP.29/2005/82.

2

TRANS/WP.29/2005/82

(3)  OV L 267, 19.10.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 90/630/EEK (OV L 341, 6.12.1990., 20. lpp.).

3

---

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/39

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 22. februāris)

par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projektu par tādu šķērssienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav oriģinālaprīkojums

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/160/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (1), un jo īpaši tā 4. panta 2. punkta otro ievilkumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projekts (turpmāk – “ANO/EEK noteikumu projekts”) par tādu šķērssienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav oriģinālaprīkojums (2), paredz likvidēt tehniskos šķēršļus attiecībā uz minētajām sastāvdaļām mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm, vienlaicīgi nodrošinot augstu drošības un vides aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumu projekts (turpmāk – “ANO/EEK noteikumu projekts”) par tādu šķērssienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav oriģinālaprīkojums (2), paredz likvidēt tehniskos šķēršļus attiecībā uz minētajām sastāvdaļām mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm, vienlaicīgi nodrošinot augstu drošības un vides aizsardzības līmeni.

| (2) | Ir lietderīgi noteikt Kopienas nostāju attiecībā uz ANO/EEK noteikumu projektu un tādējādi nodrošināt, ka Kopiena, ko pārstāv Komisija, var izteikt atbalstu šim projektam. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi noteikt Kopienas nostāju attiecībā uz ANO/EEK noteikumu projektu un tādējādi nodrošināt, ka Kopiena, ko pārstāv Komisija, var izteikt atbalstu šim projektam.

| (3) | Ņemot vērā to, ka ANO/EEK noteikumu projekts attiecas uz tāda aprīkojuma uzstādīšanu, kas nav oriģinālaprīkojums, tie nebūtu jāiekļauj Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka ANO/EEK noteikumu projekts attiecas uz tāda aprīkojuma uzstādīšanu, kas nav oriģinālaprīkojums, tie nebūtu jāiekļauj Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts ANO/EEK noteikumu projekts par tādu šķērssienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav oriģinālaprīkojums.

2. pants

Kopiena, ko pārstāv Komisija, balso par labu 1. pantā minētajam ANO/EEK noteikumu projektam balsojumā, kas notiks nākamajā ANO/EEK Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma Administratīvās komitejas sanāksmē.

3. pants

ANO/EEK Noteikumus par tādu šķērssienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav oriģinālaprīkojums, neiekļauj Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā.

Briselē, 2007. gada 22. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. MÜNTEFERING

---

(1)  OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.

1

(2)  Dokuments TRANS/WP.29/2005/88.

2

TRANS/WP

---

Komisija

| 9.3.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 10. augusts),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta Nr. COMP/M.4094 – Ineos/BP Dormagen)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3592)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/161/EK)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu Komisija 2006. gada 10. augustā pieņēma lēmumu apvienošanās lietā. Lēmuma versija, no kuras izņemta konfidenciāla informācija, lietas autentiskā valodā un Komisijas darba valodās atrodama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē: http://ec.europa.eu/comm/competiton/index_en.html

| (1) | Komisija 2006. gada 24. janvārī saņēma paziņojumu, ar kuru uzņēmums INEOS Group Limited (“Ineos”) paziņoja par savu nodomu, iegādājoties aktīvus, iegūt kontroli pār BP Ethylene Oxide/Ethylene Glycol Business (“BP Dormagen Business”), ko kontrolē British Petroleum Group (“BP”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 24. janvārī saņēma paziņojumu, ar kuru uzņēmums INEOS Group Limited (“Ineos”) paziņoja par savu nodomu, iegādājoties aktīvus, iegūt kontroli pār BP Ethylene Oxide/Ethylene Glycol Business (“BP Dormagen Business”), ko kontrolē British Petroleum Group (“BP”).

| (2) | Ineos ir Apvienotās Karalistes sabiedrība ar ierobežotu atbildību; tai ir vairāki pilnībā piederoši meitasuzņēmumi, kas darbojas ķīmisku starpproduktu un speciālu ķīmisku vielu ražošanā, izplatīšanā, pārdošanā un mārketingā visā pasaulē. Ineos2006. gada 16. decembrī iegādājās bijušo BP olefīnu, atvasinājumu un pārstrādes uzņēmumu Innovene (izņemot BP Dormagen Business, kura iegāde ir šā lēmuma priekšmets), kas ražo dažādus petroķīmijas produktus, tostarp olefīnus un to atvasinājumus, kā arī dažādus pārstrādes produktus (2). Minēto pasākumu Komisija atļāva 2005. gada 9. decembrī (Lieta Nr. COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, “galvenais darījums”). |
| --- | --- |

(2)

Ineos ir Apvienotās Karalistes sabiedrība ar ierobežotu atbildību; tai ir vairāki pilnībā piederoši meitasuzņēmumi, kas darbojas ķīmisku starpproduktu un speciālu ķīmisku vielu ražošanā, izplatīšanā, pārdošanā un mārketingā visā pasaulē. Ineos2006. gada 16. decembrī iegādājās bijušo BP olefīnu, atvasinājumu un pārstrādes uzņēmumu Innovene (izņemot BP Dormagen Business, kura iegāde ir šā lēmuma priekšmets), kas ražo dažādus petroķīmijas produktus, tostarp olefīnus un to atvasinājumus, kā arī dažādus pārstrādes produktus (2). Minēto pasākumu Komisija atļāva 2005. gada 9. decembrī (Lieta Nr. COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, “galvenais darījums”).

| (3) | BP pašlaik kontrolē BP Dormagen Business, kam ir vienīgi rūpnīca Ķelnē/Dormagenā (Vācijā) un kas darbojas etilēnoksīda (“EO”) un etilēnglikolu (“EG vai glikolu”) ražošanā. |
| --- | --- |

(3)

BP pašlaik kontrolē BP Dormagen Business, kam ir vienīgi rūpnīca Ķelnē/Dormagenā (Vācijā) un kas darbojas etilēnoksīda (“EO”) un etilēnglikolu (“EG vai glikolu”) ražošanā.

| (4) | Padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 143. sanāksmē 2006. gada 28. jūlijā sniedza labvēlīgu atzinumu par Komisijas iesniegto lēmuma projektu par atļauju (3). |
| --- | --- |

(4)

Padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 143. sanāksmē 2006. gada 28. jūlijā sniedza labvēlīgu atzinumu par Komisijas iesniegto lēmuma projektu par atļauju (3).

| (5) | Uzklausīšanas amatpersona 2006. gada 26. jūlija ziņojumā atzina, ka ir ievērotas pušu tiesības tikt uzklausītām (3). |
| --- | --- |

(5)

Uzklausīšanas amatpersona 2006. gada 26. jūlija ziņojumā atzina, ka ir ievērotas pušu tiesības tikt uzklausītām (3).

I.   KONKRĒTIE TIRGI

Priekšvēsture

| (6) | Veicot galvenā darījuma pārbaudi, Komisija novērtēja etilēnoksīda (“EO”) un vairāku tā atvasinājumu (“EOD”) jo īpaši spirta etoksilātu, glikolēteru (“GE”) un etanolamīnu (“EOA”) tirgus. Komisija secināja, ka galvenais darījums nerada nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu horizontāli un vertikāli saistītos tirgos. |
| --- | --- |

(6)

Veicot galvenā darījuma pārbaudi, Komisija novērtēja etilēnoksīda (“EO”) un vairāku tā atvasinājumu (“EOD”) jo īpaši spirta etoksilātu, glikolēteru (“GE”) un etanolamīnu (“EOA”) tirgus. Komisija secināja, ka galvenais darījums nerada nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu horizontāli un vertikāli saistītos tirgos.

| (7) | BP Dormagen Business vienīgie ražotie un pārdotie produkti ir EO un EG. Ineos ražo ķīmisku vielu plašu klāstu, tostarp EO un EO atvasinājumus (tostarp EG). Tātad vienīgie horizontālie pārklājumi, kas rodas Ineos ierosinātās BP Dormagen Business iegādes rezultātā, ir saistīti ar EO un EG. Turklāt vertikālas attiecības pastāv EO iepriekšējā posma tirgū (attiecībā uz etilēnu) un EO nākamā posma tirgū (attiecībā uz EO atvasinājumiem). |
| --- | --- |

(7)

BP Dormagen Business vienīgie ražotie un pārdotie produkti ir EO un EG. Ineos ražo ķīmisku vielu plašu klāstu, tostarp EO un EO atvasinājumus (tostarp EG). Tātad vienīgie horizontālie pārklājumi, kas rodas Ineos ierosinātās BP Dormagen Business iegādes rezultātā, ir saistīti ar EO un EG. Turklāt vertikālas attiecības pastāv EO iepriekšējā posma tirgū (attiecībā uz etilēnu) un EO nākamā posma tirgū (attiecībā uz EO atvasinājumiem).

Konkrētie produktu tirgi

| (8) | EO ir bezkrāsaina gāze, ko ražo ar etilēna daļēju oksidāciju. EO etilēna saturs ir 82 %, un tas ir bīstams produkts, viegli uzliesmojošs un sprāgstošs. Tas ir arī toksisks un kancerogēns. EO var izmantot neattīrītā veidā EG ražošanai vai papildus attīrīt. |
| --- | --- |

(8)

EO ir bezkrāsaina gāze, ko ražo ar etilēna daļēju oksidāciju. EO etilēna saturs ir 82 %, un tas ir bīstams produkts, viegli uzliesmojošs un sprāgstošs. Tas ir arī toksisks un kancerogēns. EO var izmantot neattīrītā veidā EG ražošanai vai papildus attīrīt.

| (9) | EG ir ķīmiski starpprodukti, ko ražo galvenokārt ar EO nekatalītisku hidrēšanu. EG veido 37,5 % no kopējā EO patēriņa EEZ, un tos ražo tikai integrēti EO ražotāji. |
| --- | --- |

(9)

EG ir ķīmiski starpprodukti, ko ražo galvenokārt ar EO nekatalītisku hidrēšanu. EG veido 37,5 % no kopējā EO patēriņa EEZ, un tos ražo tikai integrēti EO ražotāji.

| (10) | EO apstrādes alternatīvs ceļš ietver tā papildu attīrīšanu: attīrītu EO tad var izmantot dažādu citu ķīmisku starpproduktu ražošanai. Lielāko daļu šī attīrītā EO integrētie EO ražotāji izmanto savām vajadzībām pakārtotās operācijās, lai ražotu EO atvasinājumus; atlikušo daļu pārdod trešām personām, kas konkurē ar EO ražotājiem dažādu EO atvasinājumu tirgos. |
| --- | --- |

(10)

EO apstrādes alternatīvs ceļš ietver tā papildu attīrīšanu: attīrītu EO tad var izmantot dažādu citu ķīmisku starpproduktu ražošanai. Lielāko daļu šī attīrītā EO integrētie EO ražotāji izmanto savām vajadzībām pakārtotās operācijās, lai ražotu EO atvasinājumus; atlikušo daļu pārdod trešām personām, kas konkurē ar EO ražotājiem dažādu EO atvasinājumu tirgos.

Etilēnoksīds

| (11) | Komisija ir pārbaudījusi etilēnoksīdu iepriekšējās lietās (4). Tā konstatēja atsevišķu produktu tirgu EO vajadzībām, jo tam raksturīga neliela aizvietojamība, īpaši izmantojot kā tiešu izejvielu ķīmiskās reakcijās. Izmeklēšana šajā lietā apstiprināja šā produktu tirgus definīciju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija ir pārbaudījusi etilēnoksīdu iepriekšējās lietās (4). Tā konstatēja atsevišķu produktu tirgu EO vajadzībām, jo tam raksturīga neliela aizvietojamība, īpaši izmantojot kā tiešu izejvielu ķīmiskās reakcijās. Izmeklēšana šajā lietā apstiprināja šā produktu tirgus definīciju.

| (12) | Tā kā trešām personām pārdod tikai attīrītu EO, konkurences novērtējums šajā lietā bija vērsts uz attīrītā EO tirgu. Procesa vēlā posmā Ineos apgalvoja, ka attīrīto EO varētu sīkāk iedalīt augstas kvalitātes EO (“HG-EO”) vai zemas kvalitātes EO (“LG-EO”) atkarībā no piemaisījumu līmeņa (galvenokārt aldehīdu satura). Tomēr tirgus izpēte apstiprināja, ka nebija nepieciešamības sīkāk iedalīt konkrēto produktu tirgu atbilstīgi attīrītā EO tīrības līmeņiem, jo trešām personām pārdeva tikai HG-EO. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā trešām personām pārdod tikai attīrītu EO, konkurences novērtējums šajā lietā bija vērsts uz attīrītā EO tirgu. Procesa vēlā posmā Ineos apgalvoja, ka attīrīto EO varētu sīkāk iedalīt augstas kvalitātes EO (“HG-EO”) vai zemas kvalitātes EO (“LG-EO”) atkarībā no piemaisījumu līmeņa (galvenokārt aldehīdu satura). Tomēr tirgus izpēte apstiprināja, ka nebija nepieciešamības sīkāk iedalīt konkrēto produktu tirgu atbilstīgi attīrītā EO tīrības līmeņiem, jo trešām personām pārdeva tikai HG-EO.

| (13) | Komisija izmeklēja arī, vai jānodala ilgtermiņa vienošanās par EO piegādi pircējiem, kuru rūpnīcas atrodas EO piegādātāja objektā vai blakus tam un savienotas ar cauruļvadu (“objektā”), un piegādes citiem pircējiem (“ārpus objekta”), ko apkalpo ar citiem līdzekļiem, piemēram, kravas automašīnu vai dzelzceļu. Komisija konstatēja, ka starp šīm divām piegādes metodēm pastāv dažas cenu līmeņu, līguma termiņu un iepirkto daudzumu atšķirības. Tomēr Komisijai nebija jāpieņem lēmums par šo jautājumu, ņemot vērā to, ka darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei neatkarīgi no tā, vai tiek uzskatīts, ka piegādes objektā un ārpus objekta veido vienu vai divus atsevišķus tirgus. |
| --- | --- |

(13)

Komisija izmeklēja arī, vai jānodala ilgtermiņa vienošanās par EO piegādi pircējiem, kuru rūpnīcas atrodas EO piegādātāja objektā vai blakus tam un savienotas ar cauruļvadu (“objektā”), un piegādes citiem pircējiem (“ārpus objekta”), ko apkalpo ar citiem līdzekļiem, piemēram, kravas automašīnu vai dzelzceļu. Komisija konstatēja, ka starp šīm divām piegādes metodēm pastāv dažas cenu līmeņu, līguma termiņu un iepirkto daudzumu atšķirības. Tomēr Komisijai nebija jāpieņem lēmums par šo jautājumu, ņemot vērā to, ka darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei neatkarīgi no tā, vai tiek uzskatīts, ka piegādes objektā un ārpus objekta veido vienu vai divus atsevišķus tirgus.

Etilēnglikoli

| (14) | Ineos apgalvoja, ka EG veido atsevišķu produktu tirgu atbilstīgi iepriekšējam Komisijas lēmumam (5). Tomēr turpmākajā lēmumā (6) Komisija bija atzīmējusi, ka pieprasījuma apsvērumi varētu radīt nepieciešamību nodalīt dažādos EG veidus. Tie ir: monoetilēnglikols (“MEG”), dietilēnglikols (“DEG”) un trietilēnglikols (“TEG”). MEG veido ievērojami lielāko produkcijas daļu (aptuveni 90 %); atlikusī produkcija sadalīta starp DEG (aptuveni 9 %) un TEG (aptuveni 1 %). |
| --- | --- |

(14)

Ineos apgalvoja, ka EG veido atsevišķu produktu tirgu atbilstīgi iepriekšējam Komisijas lēmumam (5). Tomēr turpmākajā lēmumā (6) Komisija bija atzīmējusi, ka pieprasījuma apsvērumi varētu radīt nepieciešamību nodalīt dažādos EG veidus. Tie ir: monoetilēnglikols (“MEG”), dietilēnglikols (“DEG”) un trietilēnglikols (“TEG”). MEG veido ievērojami lielāko produkcijas daļu (aptuveni 90 %); atlikusī produkcija sadalīta starp DEG (aptuveni 9 %) un TEG (aptuveni 1 %).

| (15) | Šajā lietā lielākā daļa tirgus dalībnieku norādīja, ka EG sīkāk jāsadala trīs MEG, DEG un TEG tirgos, jo tiem ir ļoti dažādi lietojumi, un tie nekādā mērā nav aizstājami. Tomēr no piedāvājuma viedokļa MEG, DEG, TEG nemainīgi tiek ražoti kopā un vienmēr tiek ražoti ļoti līdzīgās proporcijās. Netika noteikta precīza tirgus definīcija, jo darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei attiecībā uz EG saskaņā ar kādu no alternatīvajām produktu tirgu definīcijām. |
| --- | --- |

(15)

Šajā lietā lielākā daļa tirgus dalībnieku norādīja, ka EG sīkāk jāsadala trīs MEG, DEG un TEG tirgos, jo tiem ir ļoti dažādi lietojumi, un tie nekādā mērā nav aizstājami. Tomēr no piedāvājuma viedokļa MEG, DEG, TEG nemainīgi tiek ražoti kopā un vienmēr tiek ražoti ļoti līdzīgās proporcijās. Netika noteikta precīza tirgus definīcija, jo darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei attiecībā uz EG saskaņā ar kādu no alternatīvajām produktu tirgu definīcijām.

Konkrētie ģeogrāfiskie tirgi

Etilēnoksīds

| (16) | Iepriekšējos lēmumos (7) Komisija ir uzskatījusi, ka EO tirgus ģeogrāfiskais izmērs, iespējams, ir Rietumeiropa (definēta kā EEZ plus Šveice), lai gan netika noteikta precīza tirgus definīcija. Šajā lietā attiecīgās ražošanas rūpnīcas atrodas Antverpenē (Beļģijā), Lavērā (Francijā) un Dormagenā (Vācijā). Ineos apgalvoja, ka tirgus ir EEZ mēroga, jo no šīm rūpnīcām EO tiek transportēts lielos attālumos (saskaņā ar Ineos datiem dažos gadījumos vairāk nekā 1 000 km, lai gan lielākā daļa piegāžu ir 600 km robežās). Tomēr ievērojami lielākā daļa pircēju un vismaz puse konkurentu uzskata ģeogrāfisko tirgu par reģionālu. Pārvadāšanas attālumi ir no 0 km līdz 800 km, lielākā daļa no 0 līdz 600 km sakarā ar transporta izmaksām un produkta bīstamo raksturu. |
| --- | --- |

(16)

Iepriekšējos lēmumos (7) Komisija ir uzskatījusi, ka EO tirgus ģeogrāfiskais izmērs, iespējams, ir Rietumeiropa (definēta kā EEZ plus Šveice), lai gan netika noteikta precīza tirgus definīcija. Šajā lietā attiecīgās ražošanas rūpnīcas atrodas Antverpenē (Beļģijā), Lavērā (Francijā) un Dormagenā (Vācijā). Ineos apgalvoja, ka tirgus ir EEZ mēroga, jo no šīm rūpnīcām EO tiek transportēts lielos attālumos (saskaņā ar Ineos datiem dažos gadījumos vairāk nekā 1 000 km, lai gan lielākā daļa piegāžu ir 600 km robežās). Tomēr ievērojami lielākā daļa pircēju un vismaz puse konkurentu uzskata ģeogrāfisko tirgu par reģionālu. Pārvadāšanas attālumi ir no 0 km līdz 800 km, lielākā daļa no 0 līdz 600 km sakarā ar transporta izmaksām un produkta bīstamo raksturu.

| (17) | Atbilstīgi transportēšanas attāluma ierobežojumiem Komisija noteica EO iespējamos reģionālos tirgus: i) Apvienotā Karaliste un Īrija, ii) ziemeļvalstis (Norvēģija, Zviedrija un Somija), iii) kontinentālās Eiropas ziemeļrietumi vai “MNWE” (Nīderlande, Dānija, Beļģija, Luksemburga, Vācija, Austrija, Francijas centrālā daļa un ziemeļi), iv) Vidusjūras baseins (Itālija, Portugāle, Francijas dienvidi un Spānija) un v) Centrāleiropa un Austrumeiropa. Turklāt Komisija atklāja, ka reģionālām cenu atšķirībām un ierobežotām tirdzniecības plūsmām ir tendence apstiprināt šo ģeogrāfiskā tirgus segmentāciju. Tomēr nebija jāizdara secinājums par EO precīzā ģeogrāfiskā tirgus definīciju, jo Komisija atklāja, ka darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei nevienā iespējamā ģeogrāfiskā tirgū (EEZ ģeogrāfiska mēroga vai MNWE tirgum – vienīgajam reģionālajam tirgum, kurā darbojas abas puses). |
| --- | --- |

(17)

Atbilstīgi transportēšanas attāluma ierobežojumiem Komisija noteica EO iespējamos reģionālos tirgus: i) Apvienotā Karaliste un Īrija, ii) ziemeļvalstis (Norvēģija, Zviedrija un Somija), iii) kontinentālās Eiropas ziemeļrietumi vai “MNWE” (Nīderlande, Dānija, Beļģija, Luksemburga, Vācija, Austrija, Francijas centrālā daļa un ziemeļi), iv) Vidusjūras baseins (Itālija, Portugāle, Francijas dienvidi un Spānija) un v) Centrāleiropa un Austrumeiropa. Turklāt Komisija atklāja, ka reģionālām cenu atšķirībām un ierobežotām tirdzniecības plūsmām ir tendence apstiprināt šo ģeogrāfiskā tirgus segmentāciju. Tomēr nebija jāizdara secinājums par EO precīzā ģeogrāfiskā tirgus definīciju, jo Komisija atklāja, ka darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei nevienā iespējamā ģeogrāfiskā tirgū (EEZ ģeogrāfiska mēroga vai MNWE tirgum – vienīgajam reģionālajam tirgum, kurā darbojas abas puses).

Etilēnglikoli

| (18) | Ineos apgalvoja atbilstīgi tam, kas ir apgalvots iepriekšējos lēmumos (8), ka EG konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz Rietumeiropa un pat globāls. Tas ir tādēļ, ka EG nav bīstami produkti un tātad ir viegli transportējami. Cenas ir salīdzināmas globālā līmenī, un imports uz EEZ galvenokārt no Tuvajiem Austrumiem un Krievijas veido aptuveni 13 % no EEZ kopējā patēriņa. |
| --- | --- |

(18)

Ineos apgalvoja atbilstīgi tam, kas ir apgalvots iepriekšējos lēmumos (8), ka EG konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz Rietumeiropa un pat globāls. Tas ir tādēļ, ka EG nav bīstami produkti un tātad ir viegli transportējami. Cenas ir salīdzināmas globālā līmenī, un imports uz EEZ galvenokārt no Tuvajiem Austrumiem un Krievijas veido aptuveni 13 % no EEZ kopējā patēriņa.

| (19) | Ievērojami lielākā daļa respondentu uz tirgus izpēti apstiprināja, ka ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ mēroga. Tomēr lēmuma nolūkā netika noteikta precīza tirgus definīcija, jo darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā saskaņā ar alternatīvām ģeogrāfiskā tirgus definīcijām. |
| --- | --- |

(19)

Ievērojami lielākā daļa respondentu uz tirgus izpēti apstiprināja, ka ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ mēroga. Tomēr lēmuma nolūkā netika noteikta precīza tirgus definīcija, jo darījums būtiski netraucētu efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā saskaņā ar alternatīvām ģeogrāfiskā tirgus definīcijām.

II.   NOVĒRTĒJUMS

Etilēnoksīds

| (20) | EO tirgus kopējais izmērs EEZ, ieskaitot ražošanu savām vajadzībām, ir aptuveni 3 000 ktpa (kilotonnas gadā). Tirdzniecības tirgus veido aptuveni 18 % no kopējās ražošanas vai aptuveni 560 ktpa, no kā aptuveni 33 % vērtības izteiksmē veido pircēji objektā un 67 % – pircēji ārpus objekta. |
| --- | --- |

(20)

EO tirgus kopējais izmērs EEZ, ieskaitot ražošanu savām vajadzībām, ir aptuveni 3 000 ktpa (kilotonnas gadā). Tirdzniecības tirgus veido aptuveni 18 % no kopējās ražošanas vai aptuveni 560 ktpa, no kā aptuveni 33 % vērtības izteiksmē veido pircēji objektā un 67 % – pircēji ārpus objekta.

| (21) | Tirgus struktūras izteiksmē darījums apvienošanās starp diviem no trim lielākajiem EO piegādātājiem, radot apvienotas tirgus daļas, kas lielākas par 45 %, saskaņā ar jebkuru EO konkrēto produktu un ģeogrāfisko tirgu pieņemamu definīciju. Apvienotā uzņēmuma tuvākais konkurents Shell veido 15 līdz 25 % no kopējā tirdzniecības tirgus attiecībā uz piegādēm objektā un ārpus objekta. Visu pārējo konkurentu tirgus daļas ir mazākas par 10 % (daudzas mazākas par 5 %) attiecībā uz kopējo pārdošanu un pārdošanu ārpus objekta. |
| --- | --- |

(21)

Tirgus struktūras izteiksmē darījums apvienošanās starp diviem no trim lielākajiem EO piegādātājiem, radot apvienotas tirgus daļas, kas lielākas par 45 %, saskaņā ar jebkuru EO konkrēto produktu un ģeogrāfisko tirgu pieņemamu definīciju. Apvienotā uzņēmuma tuvākais konkurents Shell veido 15 līdz 25 % no kopējā tirdzniecības tirgus attiecībā uz piegādēm objektā un ārpus objekta. Visu pārējo konkurentu tirgus daļas ir mazākas par 10 % (daudzas mazākas par 5 %) attiecībā uz kopējo pārdošanu un pārdošanu ārpus objekta.

| (22) | Tomēr, ņemot vērā to, ka tirdzniecības tirgus veido diezgan nelielu kopējās ražošanas proporciju, samērā nelielas izmaiņas kopējā ražošanā var būtiski ietekmēt tirdzniecības tirgu. Rezultātā savā novērtējumā Komisija koncentrēja uzmanību uz integrētu ražotāju EO lietošanas savām vajadzībām nozīmi un tās ietekmi uz pārdošanu trešām personām. Komisija pārbaudīja apstākļus saistībā ar EO piedāvājumu un jo īpaši tos faktorus, kas var ierobežot apvienotā uzņēmuma darbību EO tirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(22)

Tomēr, ņemot vērā to, ka tirdzniecības tirgus veido diezgan nelielu kopējās ražošanas proporciju, samērā nelielas izmaiņas kopējā ražošanā var būtiski ietekmēt tirdzniecības tirgu. Rezultātā savā novērtējumā Komisija koncentrēja uzmanību uz integrētu ražotāju EO lietošanas savām vajadzībām nozīmi un tās ietekmi uz pārdošanu trešām personām. Komisija pārbaudīja apstākļus saistībā ar EO piedāvājumu un jo īpaši tos faktorus, kas var ierobežot apvienotā uzņēmuma darbību EO tirdzniecības tirgū.

| (23) | Lai to veiktu, Komisija noteica galvenos aspektus, no kuriem ir atkarīga EO pieejamība tirdzniecības tirgū: EO ražošanas jauda; attīrīšanas jauda; EO pakārtoti lietojumi jo īpaši sadalījums starp EG un citiem lietojumiem; stimuli lietot papildu EO iekšēji un/vai pārdot tirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(23)

Lai to veiktu, Komisija noteica galvenos aspektus, no kuriem ir atkarīga EO pieejamība tirdzniecības tirgū: EO ražošanas jauda; attīrīšanas jauda; EO pakārtoti lietojumi jo īpaši sadalījums starp EG un citiem lietojumiem; stimuli lietot papildu EO iekšēji un/vai pārdot tirdzniecības tirgū.

| (24) | Vispirms Komisija novērtēja, vai pašlaik pušu konkurentiem ir pietiekama neizmantota jauda EO piedāvājumam tirdzniecības tirgū. Šajā sakarā tā ir attīrīšanas jauda, kas ir svarīga, jo tirdzniecības tirgū tiek pārdots tikai attīrīts EO. Izmeklēšana atklāja, ka, lai gan pušu rūpnīcas ir neizmantotās attīrīšanas jaudas svarīga daļa, to konkurentu neizmantotā jauda varētu ierobežot pušu pret konkurenci vērsto darbību, jo tās veido būtiskus apjomus salīdzinājumā ar samērā nelielo tirdzniecības tirgu. |
| --- | --- |

(24)

Vispirms Komisija novērtēja, vai pašlaik pušu konkurentiem ir pietiekama neizmantota jauda EO piedāvājumam tirdzniecības tirgū. Šajā sakarā tā ir attīrīšanas jauda, kas ir svarīga, jo tirdzniecības tirgū tiek pārdots tikai attīrīts EO. Izmeklēšana atklāja, ka, lai gan pušu rūpnīcas ir neizmantotās attīrīšanas jaudas svarīga daļa, to konkurentu neizmantotā jauda varētu ierobežot pušu pret konkurenci vērsto darbību, jo tās veido būtiskus apjomus salīdzinājumā ar samērā nelielo tirdzniecības tirgu.

| (25) | Komisijas veiktā novērtējuma svarīga daļa šajā lietā bija vērsta arī uz attiecībām starp attīrītā EO un EG ražošanu. EG ražošanas samazināšana var ļaut integrētiem ražotājiem (tiem ražotājiem, kas izgatavo gan EO, gan EG) palielināt to attīrītā EO ražošanu. Šī attiecība ir balstīta uz to, ka abiem produktiem izmanto to pašu izejvielu (neattīrītu EO), un rezultātā EG ražošanas samazināšana atbrīvos neattīrītu EO, ko varētu izmantot attīrīta EO papildu daudzumu ražošanai – atbilstīgi attīrīšanas jaudas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(25)

Komisijas veiktā novērtējuma svarīga daļa šajā lietā bija vērsta arī uz attiecībām starp attīrītā EO un EG ražošanu. EG ražošanas samazināšana var ļaut integrētiem ražotājiem (tiem ražotājiem, kas izgatavo gan EO, gan EG) palielināt to attīrītā EO ražošanu. Šī attiecība ir balstīta uz to, ka abiem produktiem izmanto to pašu izejvielu (neattīrītu EO), un rezultātā EG ražošanas samazināšana atbrīvos neattīrītu EO, ko varētu izmantot attīrīta EO papildu daudzumu ražošanai – atbilstīgi attīrīšanas jaudas ierobežojumiem.

| (26) | Ineos apgalvoja, ka MEG tiek izmantots kā pārmaiņu produkts, kas atkarībā no tirgus apstākļiem ļauj EO ražotājiem pārslēgties uz EO vai citu EO atvasinājumu piegādi un no tās. Lai to pierādītu, Ineos iesniedza divus ekonometriskus pētījumus, kas rāda, ka agrāk pušu konkurenti varēja palielināt attīrītā EO ražošanu uz glikolu ražošanas rēķina, reaģējot uz dīkstāvēm Ineos un BP Dormagen Business rūpnīcās. Tika konstatēts, ka ietekmēto rūpnīcu EO pārdošanas samazinājumi (zināmā mērā) tika kompensēti ar konkurentu EO pārdošanas pieaugumu. |
| --- | --- |

(26)

Ineos apgalvoja, ka MEG tiek izmantots kā pārmaiņu produkts, kas atkarībā no tirgus apstākļiem ļauj EO ražotājiem pārslēgties uz EO vai citu EO atvasinājumu piegādi un no tās. Lai to pierādītu, Ineos iesniedza divus ekonometriskus pētījumus, kas rāda, ka agrāk pušu konkurenti varēja palielināt attīrītā EO ražošanu uz glikolu ražošanas rēķina, reaģējot uz dīkstāvēm Ineos un BP Dormagen Business rūpnīcās. Tika konstatēts, ka ietekmēto rūpnīcu EO pārdošanas samazinājumi (zināmā mērā) tika kompensēti ar konkurentu EO pārdošanas pieaugumu.

| (27) | Komisija secināja, ka, lai gan šiem pētījumiem ir zināmi ierobežojumi, tie norāda šo konkurentu potenciālu darboties pretī apvienotā uzņēmuma pret konkurenci vērstai darbībai. |
| --- | --- |

(27)

Komisija secināja, ka, lai gan šiem pētījumiem ir zināmi ierobežojumi, tie norāda šo konkurentu potenciālu darboties pretī apvienotā uzņēmuma pret konkurenci vērstai darbībai.

| (28) | Komisija tad aplēsa, cik liela varētu būt šī potenciālā pārmaiņa no glikoliem uz attīrītu EO, ņemot vērā visus jaudas ierobežojumus. Komisija konstatēja, ka glikolu ražošanas vislielākā prognozējamā samazinājuma gadījumā potenciālā pārmaiņa no glikoliem uz attīrītu EO apvienotā uzņēmuma vienpusēja cenu paaugstinājuma gadījumā varētu dot EO tirdzniecības tirgum daudzumus, kas ir būtiski salīdzinājumā ar šī tirgus pašreizējo kopējo izmēru. |
| --- | --- |

(28)

Komisija tad aplēsa, cik liela varētu būt šī potenciālā pārmaiņa no glikoliem uz attīrītu EO, ņemot vērā visus jaudas ierobežojumus. Komisija konstatēja, ka glikolu ražošanas vislielākā prognozējamā samazinājuma gadījumā potenciālā pārmaiņa no glikoliem uz attīrītu EO apvienotā uzņēmuma vienpusēja cenu paaugstinājuma gadījumā varētu dot EO tirdzniecības tirgum daudzumus, kas ir būtiski salīdzinājumā ar šī tirgus pašreizējo kopējo izmēru.

| (29) | Komisija ņēma vērā arī jaunu glikolu jaudas ietekmi, kuri ieplūst Tuvajos Austrumos un Āzijā, uz tirgus situāciju Eiropā. Tā konstatēja, ka šīs jaunās EO ražošanas jaudas, iespējams, radītu EG eksporta pieaugumu uz EEZ, un ka rezultātā varētu sagaidīt EG ražošanas samazinājumu EEZ. Tas, savukārt, varētu palielināt EO pieejamību EEZ pārdošanai trešām personām un citu EO atvasinājumu iekšējai ražošanai. |
| --- | --- |

(29)

Komisija ņēma vērā arī jaunu glikolu jaudas ietekmi, kuri ieplūst Tuvajos Austrumos un Āzijā, uz tirgus situāciju Eiropā. Tā konstatēja, ka šīs jaunās EO ražošanas jaudas, iespējams, radītu EG eksporta pieaugumu uz EEZ, un ka rezultātā varētu sagaidīt EG ražošanas samazinājumu EEZ. Tas, savukārt, varētu palielināt EO pieejamību EEZ pārdošanai trešām personām un citu EO atvasinājumu iekšējai ražošanai.

| (30) | Atbilstīgi Komisija uzskatīja par piemērotu novērtēt pasākuma ietekmi perspektīvā, tas ir, saistībā ar prognozēto un pamatoti sagaidāmo attīstību nākotnē. |
| --- | --- |

(30)

Atbilstīgi Komisija uzskatīja par piemērotu novērtēt pasākuma ietekmi perspektīvā, tas ir, saistībā ar prognozēto un pamatoti sagaidāmo attīstību nākotnē.

| (31) | Komisijas veiktā izmeklēšana rādīja, ka paredzams, ka kopējā neizmantotā jauda EO ražošanai EEZ tuvākajos gados palielināsies un izmantošanas likmes būs zemākas. Lai gan paredzams, ka neizmantotā attīrīšanas jauda tuvākajā laikā samazināsies, tomēr tā kā tirdzniecības tirgus ir samērā neliels un nav paredzams, ka tuvākajā laikā tas būtiski palielināsies, atlikusī neizmantotā attīrīšanas jauda joprojām var būt ierobežojums apvienotā uzņēmuma veiktiem vienpusējiem cenu paaugstinājumiem. |
| --- | --- |

(31)

Komisijas veiktā izmeklēšana rādīja, ka paredzams, ka kopējā neizmantotā jauda EO ražošanai EEZ tuvākajos gados palielināsies un izmantošanas likmes būs zemākas. Lai gan paredzams, ka neizmantotā attīrīšanas jauda tuvākajā laikā samazināsies, tomēr tā kā tirdzniecības tirgus ir samērā neliels un nav paredzams, ka tuvākajā laikā tas būtiski palielināsies, atlikusī neizmantotā attīrīšanas jauda joprojām var būt ierobežojums apvienotā uzņēmuma veiktiem vienpusējiem cenu paaugstinājumiem.

| (32) | Turklāt, lai novērtētu glikolu importa no Tuvajiem Austrumiem gaidāmā pieauguma ietekmi uz EO tirdzniecības tirgu Eiropā, tika ņemti vērā EO ražotāju turpmākie saimnieciskie stimuli piegādāt tirdzniecības tirgum. Lai kompensētu EO patēriņa prognozēto samazinājumu glikoliem un lai uzturētu izmantošanas likmes EO ražošanai visaugstākajos iespējamajos līmeņos, EO ražotājiem būtu jāatrod citas tirdzniecības vietas EO piegādei. Tā kā visiem citiem EO atvasinājumiem (izņemot glikolus) un tirdzniecības tirgum ir nepieciešams attīrīts EO, EO ražotājiem Eiropā būtu stimuli palielināt savas pašreizējās attīrīšanas jaudas. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt, lai novērtētu glikolu importa no Tuvajiem Austrumiem gaidāmā pieauguma ietekmi uz EO tirdzniecības tirgu Eiropā, tika ņemti vērā EO ražotāju turpmākie saimnieciskie stimuli piegādāt tirdzniecības tirgum. Lai kompensētu EO patēriņa prognozēto samazinājumu glikoliem un lai uzturētu izmantošanas likmes EO ražošanai visaugstākajos iespējamajos līmeņos, EO ražotājiem būtu jāatrod citas tirdzniecības vietas EO piegādei. Tā kā visiem citiem EO atvasinājumiem (izņemot glikolus) un tirdzniecības tirgum ir nepieciešams attīrīts EO, EO ražotājiem Eiropā būtu stimuli palielināt savas pašreizējās attīrīšanas jaudas.

| (33) | Komisija konstatēja, ka EO ražošanas attīrīšanas segmentu paplašināšana ir lētāka un bieži nav saistīta ar citiem ieguldījumiem rūpnīcā. Pieņemot, ka konkurenti varēs palielināt pašreizējās attīrīšanas jaudas, lai absorbētu glikolu ražošanas paredzamo samazinājumu, šo palielinājumu apmērs ir atkarīgs no EO ražotāju EO lietošanas savām vajadzībām EOD nolūkos, to spējas palielināt EOD jaudas un to stimuliem lietot EO savām vajadzībām vai pārdot to tirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Komisija konstatēja, ka EO ražošanas attīrīšanas segmentu paplašināšana ir lētāka un bieži nav saistīta ar citiem ieguldījumiem rūpnīcā. Pieņemot, ka konkurenti varēs palielināt pašreizējās attīrīšanas jaudas, lai absorbētu glikolu ražošanas paredzamo samazinājumu, šo palielinājumu apmērs ir atkarīgs no EO ražotāju EO lietošanas savām vajadzībām EOD nolūkos, to spējas palielināt EOD jaudas un to stimuliem lietot EO savām vajadzībām vai pārdot to tirdzniecības tirgū.

| (34) | Komisijas veiktā izmeklēšana atklāja, ka tuvākajā laikā integrētu ražotāju EOD jauda tiks daļēji ierobežota sakarā ar palielinātu pieprasījumu pēc EOD. EOD ražošanas jaudas palielinājumi ir dārgāki un prasa vairāk laika nekā EO attīrīšanas jaudas palielinājumi. Rezultātā ne viss attīrītais EO, kas atbrīvots sakarā ar glikolu ražošanas samazinājumu EEZ, tiks absorbēts ar integrētu ražotāju EOD ražošanas palielināšanu. Rezultātā tas būs pieejams tirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Komisijas veiktā izmeklēšana atklāja, ka tuvākajā laikā integrētu ražotāju EOD jauda tiks daļēji ierobežota sakarā ar palielinātu pieprasījumu pēc EOD. EOD ražošanas jaudas palielinājumi ir dārgāki un prasa vairāk laika nekā EO attīrīšanas jaudas palielinājumi. Rezultātā ne viss attīrītais EO, kas atbrīvots sakarā ar glikolu ražošanas samazinājumu EEZ, tiks absorbēts ar integrētu ražotāju EOD ražošanas palielināšanu. Rezultātā tas būs pieejams tirdzniecības tirgū.

| (35) | Tādēļ var izslēgt būtisku traucējumu efektīvai konkurencei EO tirdzniecības tirgū. EO pircējiem būs piegādes alternatīvas, kas būs pietiekamas, lai ierobežotu apvienotā uzņēmuma darbību. |
| --- | --- |

(35)

Tādēļ var izslēgt būtisku traucējumu efektīvai konkurencei EO tirdzniecības tirgū. EO pircējiem būs piegādes alternatīvas, kas būs pietiekamas, lai ierobežotu apvienotā uzņēmuma darbību.

Glikoli

| (36) | Tiek lēsts, ka EG ražošana un patēriņš pasaulē ir aptuveni 17 000ktpa, no kā ražošana EEZ ir aptuveni 1 700ktpa pieprasījumam pēc aptuveni 1 950ktpa. Pieprasījums pasaulē pēdējo gadu laikā ir bijis samērā stabils jo īpaši sakarā ar pieprasījumu Ķīnā un Tālajos Austrumos pēc MEG, ko izmanto poliestera audumiem. Tas, savukārt, ir veicinājis ieguldījumus būtiskā, jaunā EG jaudā Āzijā un Tuvajos Austrumos; šīs jaudas ieplūšana paredzēta dažu tuvāko gadu laikā. |
| --- | --- |

(36)

Tiek lēsts, ka EG ražošana un patēriņš pasaulē ir aptuveni 17 000ktpa, no kā ražošana EEZ ir aptuveni 1 700ktpa pieprasījumam pēc aptuveni 1 950ktpa. Pieprasījums pasaulē pēdējo gadu laikā ir bijis samērā stabils jo īpaši sakarā ar pieprasījumu Ķīnā un Tālajos Austrumos pēc MEG, ko izmanto poliestera audumiem. Tas, savukārt, ir veicinājis ieguldījumus būtiskā, jaunā EG jaudā Āzijā un Tuvajos Austrumos; šīs jaudas ieplūšana paredzēta dažu tuvāko gadu laikā.

| (37) | Komisijas veiktā izmeklēšana norādīja, ka apvienotā uzņēmuma tirgus daļa globālā tirdzniecības tirgū nepārsniedz 5 % jebkurai iespējamai produktu tirgus definīcijai. EEZ mēroga tirdzniecības tirgū apvienotā uzņēmuma daļa nepārsniedz 20 % jebkurā konkrētā produktu tirgū. Arī apvienotais uzņēmums izjutīs konkurenci no dažādu spēcīgu konkurentu puses, piemēram, BASF, MEGlobal, Sabic, Shell, Clariant, kā arī no importa. |
| --- | --- |

(37)

Komisijas veiktā izmeklēšana norādīja, ka apvienotā uzņēmuma tirgus daļa globālā tirdzniecības tirgū nepārsniedz 5 % jebkurai iespējamai produktu tirgus definīcijai. EEZ mēroga tirdzniecības tirgū apvienotā uzņēmuma daļa nepārsniedz 20 % jebkurā konkrētā produktu tirgū. Arī apvienotais uzņēmums izjutīs konkurenci no dažādu spēcīgu konkurentu puses, piemēram, BASF, MEGlobal, Sabic, Shell, Clariant, kā arī no importa.

| (38) | Ņemot vērā apvienotā uzņēmuma ierobežoto tirgus daļu, būtisku konkurentu esamību, kuriem ir salīdzināmas vai lielākas tirgus daļas, un glikolu ražošanas prognozēto samazinājumu Eiropā (importa pieauguma rezultātā), Komisija secināja, ka ierosinātais darījums nerada bažas par konkurenci EG tirgū. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā apvienotā uzņēmuma ierobežoto tirgus daļu, būtisku konkurentu esamību, kuriem ir salīdzināmas vai lielākas tirgus daļas, un glikolu ražošanas prognozēto samazinājumu Eiropā (importa pieauguma rezultātā), Komisija secināja, ka ierosinātais darījums nerada bažas par konkurenci EG tirgū.

III.   SECINĀJUMS

| (39) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski netraucē efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā jo īpaši dominējošā stāvokļa radīšanas vai nostiprināšanas rezultātā. Koncentrācija tādēļ jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(39)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski netraucē efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā jo īpaši dominējošā stāvokļa radīšanas vai nostiprināšanas rezultātā. Koncentrācija tādēļ jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Innovene bija trīs objekti EEZ: Grangemouth (Apvienotā Karaliste), Lavera (Francija) un Dormagen (Vācija). Galvenā darījuma rezultātā uzņēmums Ineos iegādājās Grangemouth un Lavera.

(3)  OV C 54, 9.3.2007.

(4)  Lieta Nr. COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 2001. gada 26. aprīlis, un lieta Nr. COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, 2005. gada 9. decembris.

(5)  Lieta Nr. COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 2001. gada 26. aprīlis.

(6)  Lieta Nr. COMP/M.3467 – Dow Chemicals/PIC/White Sands JV, 2004. gada 28. jūnijs.

(7)  Lieta Nr. COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 2001. gada 26. aprīlis, un lieta Nr. COMP/M.4005 – Ineos/Innovene, 2005. gada 9. decembris.

(8)  Lieta Nr. COMP/M.2345 – Deutsche BP/Erdölchemie, 2001. gada 26. aprīlis, lieta Nr. COMP/M.3467 – Dow Chemicals/PIC/White Sands JV, 2004. gada 28. jūnijs.

---