# Europeiska unionens L 59/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 59 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången27 februari 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 59

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången27 februari 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 192/2007 av den 22 februari 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Republiken Korea, Thailand och Taiwan till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 193/2007 av den 22 februari 2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Republiken Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 194/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 60 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 195/2007 av den 26 februari 2007 om uppköp av smör i vissa medlemsstater under perioden 1 mars–31 augusti 2007 | 62 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 196/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg | 63 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 197/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål | 65 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 198/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av exportbidragen för malt | 67 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 199/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt | 69 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 200/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd | 71 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 201/2007 av den 23 februari 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo | 73 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/12/EG av den 26 februari 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av penkonazol, benomyl och karbendazim (
  1
  ) | 75 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 192/2007 av den 22 februari 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Republiken Korea, Thailand och Taiwan till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EG) nr 384/96

1

*

Rådets förordning (EG) nr 193/2007 av den 22 februari 2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Republiken Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97

34

Kommissionens förordning (EG) nr 194/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

60

Kommissionens förordning (EG) nr 195/2007 av den 26 februari 2007 om uppköp av smör i vissa medlemsstater under perioden 1 mars–31 augusti 2007

62

Kommissionens förordning (EG) nr 196/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

63

Kommissionens förordning (EG) nr 197/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål

65

Kommissionens förordning (EG) nr 198/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av exportbidragen för malt

67

Kommissionens förordning (EG) nr 199/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt

69

Kommissionens förordning (EG) nr 200/2007 av den 26 februari 2007 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd

71

*

Kommissionens förordning (EG) nr 201/2007 av den 23 februari 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

73

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2007/12/EG av den 26 februari 2007 om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av penkonazol, benomyl och karbendazim (
  1
  )

1

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 192/2007

av den 22 februari 2007

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Republiken Korea, Thailand och Taiwan till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 och 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Den 27 november 2000 införde rådet genom förordning (EG) nr 1467/2000 (2) slutgiltiga antidumpningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Republiken Korea (Sydkorea), Thailand och Taiwan (”de berörda länderna”). De införda åtgärderna grundade sig på en antidumpningsundersökning (”den ursprungliga undersökningen”) som hade inletts enligt artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 november 2000 införde rådet genom förordning (EG) nr 1467/2000 (2) slutgiltiga antidumpningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Republiken Korea (Sydkorea), Thailand och Taiwan (”de berörda länderna”). De införda åtgärderna grundade sig på en antidumpningsundersökning (”den ursprungliga undersökningen”) som hade inletts enligt artikel 5 i grundförordningen.

| (2) | Den 13 augusti 2004 införde rådet genom förordning (EG) nr 1467/2004 (3) slutgiltiga antidumpningstullar på import av visst slags PET-plast med ursprung i Australien och Kina samt avslutade förfarandet om import av PET-plast med ursprung i Pakistan. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 augusti 2004 införde rådet genom förordning (EG) nr 1467/2004 (3) slutgiltiga antidumpningstullar på import av visst slags PET-plast med ursprung i Australien och Kina samt avslutade förfarandet om import av PET-plast med ursprung i Pakistan.

| (3) | De ändringar som gjorts i förordning (EG) nr 2604/2000 var en följd antingen av översyner enligt artikel 11.3 och 11.4 i grundförordningen eller av prisåtaganden som hade godtagits enligt artikel 8.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

De ändringar som gjorts i förordning (EG) nr 2604/2000 var en följd antingen av översyner enligt artikel 11.3 och 11.4 i grundförordningen eller av prisåtaganden som hade godtagits enligt artikel 8.1 i den förordningen.

2.   Begäran om översyn

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att åtgärderna snart skulle upphöra (4) mottog kommissionen den 30 augusti 2005 en begäran om att se över de gällande åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen (”undersökning vid giltighetstidens utgång”) och om att delvis se över de åtgärder som införts mot import från Taiwan och mot import från tre exporttillverkare i Sydkorea enligt artikel 11.3 i grundförordningen (”partiell interimsöversyn”). |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att åtgärderna snart skulle upphöra (4) mottog kommissionen den 30 augusti 2005 en begäran om att se över de gällande åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen (”undersökning vid giltighetstidens utgång”) och om att delvis se över de åtgärder som införts mot import från Taiwan och mot import från tre exporttillverkare i Sydkorea enligt artikel 11.3 i grundförordningen (”partiell interimsöversyn”).

| (5) | Begäran ingavs av Plastics Europes kommitté för polyetentereftalat (nedan kallad ”sökanden”) som företräder gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av EU:s sammanlagda produktion av PET-plast. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs av Plastics Europes kommitté för polyetentereftalat (nedan kallad ”sökanden”) som företräder gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av EU:s sammanlagda produktion av PET-plast.

| (6) | Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (7) | Begäran om partiell interimsöversyn av åtgärderna mot import från Taiwan och import från tre exporttillverkare i Sydkorea (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd och KP Chemical Corp.) motiverades med att åtgärdernas nivå inte var tillräckligt hög för att motverka den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om partiell interimsöversyn av åtgärderna mot import från Taiwan och import från tre exporttillverkare i Sydkorea (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd och KP Chemical Corp.) motiverades med att åtgärdernas nivå inte var tillräckligt hög för att motverka den skadevållande dumpningen.

| (8) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att det fanns tillräcklig bevisning för att motivera dessa två översyner enligt artikel 11.2 respektive 11.3 i grundförordningen och inledde dem den 1 december 2005 (5). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att det fanns tillräcklig bevisning för att motivera dessa två översyner enligt artikel 11.2 respektive 11.3 i grundförordningen och inledde dem den 1 december 2005 (5).

| (9) | Ett tillkännagivande om interimsöversynens omfång offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 2 juni 2006 (6) som klargjorde att den partiella interimsöversynen skulle omfatta alla närstående företag. |
| --- | --- |

(9)

Ett tillkännagivande om interimsöversynens omfång offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 2 juni 2006 (6) som klargjorde att den partiella interimsöversynen skulle omfatta alla närstående företag.

3.   Parallell undersökning

| (10) | Den 1 december 2005 inledde kommissionen också en översyn enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 (7) om de utjämningsåtgärder som satts i kraft mot import av PET-plast med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(10)

Den 1 december 2005 inledde kommissionen också en översyn enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 (7) om de utjämningsåtgärder som satts i kraft mot import av PET-plast med ursprung i Indien.

4.   Parter som berörs av undersökningen

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt exporttillverkarna, företrädare för exportländerna, importörer, tillverkare i EU, användare och sökanden om att en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt exporttillverkarna, företrädare för exportländerna, importörer, tillverkare i EU, användare och sökanden om att en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (12) | Med hänsyn till det till synes stora antal indiska, indonesiska, sydkoreanska och taiwanesiska exporttillverkare samt även gemenskapstillverkare och importörer som förtecknas i ansökan om översyn vid giltighetstidens utgång och med hänsyn till det antal taiwanesiska exporttillverkare som förtecknas i ansökan om interimsöversyn ansågs det lämpligt att enligt artikel 17 i grundförordningen undersöka om stickprov borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom två veckor efter det att översynerna hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(12)

Med hänsyn till det till synes stora antal indiska, indonesiska, sydkoreanska och taiwanesiska exporttillverkare samt även gemenskapstillverkare och importörer som förtecknas i ansökan om översyn vid giltighetstidens utgång och med hänsyn till det antal taiwanesiska exporttillverkare som förtecknas i ansökan om interimsöversyn ansågs det lämpligt att enligt artikel 17 i grundförordningen undersöka om stickprov borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom två veckor efter det att översynerna hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (13) | En genomgång av den information som skickades in och det lilla antal exporttillverkare i Indien, Indonesien, Sydkorea och Taiwan som hade angett att de ville samarbeta ledde till beslutet att stickprovsförfarandet inte var nödvändigt när det gällde exporttillverkare i dessa fyra länder. |
| --- | --- |

(13)

En genomgång av den information som skickades in och det lilla antal exporttillverkare i Indien, Indonesien, Sydkorea och Taiwan som hade angett att de ville samarbeta ledde till beslutet att stickprovsförfarandet inte var nödvändigt när det gällde exporttillverkare i dessa fyra länder.

| (14) | Efter det att informationen från gemenskapstillverkare och gemenskapsimportörer hade granskats och man hade gjort bedömningen att de inte var för många, beslutades att alla skulle tas med och att inget stickprov behövdes. |
| --- | --- |

(14)

Efter det att informationen från gemenskapstillverkare och gemenskapsimportörer hade granskats och man hade gjort bedömningen att de inte var för många, beslutades att alla skulle tas med och att inget stickprov behövdes.

| (15) | Frågeformulär skickades därför till alla kända exporttillverkare i de berörda länderna, importörer, leverantörer, gemenskapstillverkare och användare. |
| --- | --- |

(15)

Frågeformulär skickades därför till alla kända exporttillverkare i de berörda länderna, importörer, leverantörer, gemenskapstillverkare och användare.

| (16) | Svar inkom från följande:






  — | Tre exporttillverkare i Indien. |
| --- | --- | --- |

(16)

Svar inkom från följande:

—

Tre exporttillverkare i Indien.

| — | Tre exporttillverkare i Indonesien (endast två av dessa accepterade senare ett kontrollbesök). |
| --- | --- |

—

Tre exporttillverkare i Indonesien (endast två av dessa accepterade senare ett kontrollbesök).

| — | Två exporttillverkare i Malaysia. |
| --- | --- |

—

Två exporttillverkare i Malaysia.

| — | Fyra exporttillverkare i Sydkorea. |
| --- | --- |

—

Fyra exporttillverkare i Sydkorea.

| — | Tre exporttillverkare i Taiwan (endast två av dessa accepterade senare ett kontrollbesök). |
| --- | --- |

—

Tre exporttillverkare i Taiwan (endast två av dessa accepterade senare ett kontrollbesök).

| — | En exporttillverkare i Thailand. |
| --- | --- |

—

En exporttillverkare i Thailand.

| — | Två gemenskapsleverantörer. |
| --- | --- |

—

Två gemenskapsleverantörer.

| — | Tolv gemenskapstillverkare. |
| --- | --- |

—

Tolv gemenskapstillverkare.

| — | Tio produktförädlare/användare. |
| --- | --- |

—

Tio produktförädlare/användare.

Det uppdagades att en icke-samarbetsvillig indonesisk exporttillverkare hade ändrat namn sedan de gällande åtgärderna hade offentliggjorts. Företaget P.T. Bakrie Kasei Corp. hade bytt namn till P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök hos följande företag:






  a) | Indien | Exporterande tillverkare







  — | Pearl Engineering Polymers Ltd, Delhi. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök hos följande företag:

a)

Indien

Exporterande tillverkare

—

Pearl Engineering Polymers Ltd, Delhi.

| — | SENPET, tidigare Elque Polyesters Ltd, Calcutta. |
| --- | --- |

—

SENPET, tidigare Elque Polyesters Ltd, Calcutta.

| — | Futura Polyesters Ltd, Chennai. |
| --- | --- |

—

Futura Polyesters Ltd, Chennai.

| | Närstående exportföretag







  — | Plastosen Ltd, Calcutta, (närstående SENPET, tidigare Elque Polyesters Ltd). |
| --- | --- | --- |

Närstående exportföretag

—

Plastosen Ltd, Calcutta, (närstående SENPET, tidigare Elque Polyesters Ltd).

| b) | Indonesien
  Exporterande tillverkare






  — | P.T. Polypet Karyapersada, Djakarta. |
| --- | --- | --- |

b)

Indonesien

—

P.T. Polypet Karyapersada, Djakarta.

| — | P.T. Petnesia Resindo, Tangerang. |
| --- | --- |

—

P.T. Petnesia Resindo, Tangerang.

| c) | Malaysia
  Exporterande tillverkare






  — | MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor. |
| --- | --- | --- |

c)

Malaysia

—

MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor.

| — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur. |
| --- | --- |

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur.

| d) | Sydkorea | Exporterande tillverkare







  — | SK Chemicals Co. Ltd, Söul. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Sydkorea

Exporterande tillverkare

—

SK Chemicals Co. Ltd, Söul.

| — | Huvis Corp., Söul (närstående SK Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Söul (närstående SK Chemicals Co. Ltd).

| — | KP Chemicals Corp., Söul. |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Söul.

| — | Honam Petrochemicals Corp., Söul (närstående KP Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Söul (närstående KP Chemicals Co. Ltd).

| | Närstående handlare/importörer baserade i Sydkorea







  — | SK Networks Ltd, Söul (närstående SK Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare/importörer baserade i Sydkorea

—

SK Networks Ltd, Söul (närstående SK Chemicals Co. Ltd).

| — | Lotte Trading Ltd, Söul, Sydkorea (närstående KP Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- |

—

Lotte Trading Ltd, Söul, Sydkorea (närstående KP Chemicals Co. Ltd).

| — | Lotte Daesan Ltd, Söul, Sydkorea (närstående KP Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- |

—

Lotte Daesan Ltd, Söul, Sydkorea (närstående KP Chemicals Co. Ltd).

| | Närstående handlare/importörer baserade i EU







  — | SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt/Main, Tyskland (närstående SK Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare/importörer baserade i EU

—

SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt/Main, Tyskland (närstående SK Chemicals Co. Ltd).

| — | SK Eurochem, Warsaw, Polen (närstående SK Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- |

—

SK Eurochem, Warsaw, Polen (närstående SK Chemicals Co. Ltd).

| e) | Taiwan
  Exporterande tillverkare






  — | Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei. |
| --- | --- | --- |

e)

Taiwan

—

Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei.

| — | Far Eastern Textile Ltd, Taipei. |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd, Taipei.

| f) | Thailand
  Exporterande tillverkare






  — | Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thailand. |
| --- | --- | --- |

f)

Thailand

—

Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thailand.

| g) | Gemenskapstillverkare






  — | Voridian BV (Nederländerna). |
| --- | --- | --- |

g)

Gemenskapstillverkare

—

Voridian BV (Nederländerna).

| — | M & G Polimeri Italia Spa (Italien). |
| --- | --- |

—

M & G Polimeri Italia Spa (Italien).

| — | Equipolymers Srl (Italien). |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl (Italien).

| — | La Seda de Barcelona SA (Spanien). |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona SA (Spanien).

| — | Novapet SA (Spanien). |
| --- | --- |

—

Novapet SA (Spanien).

| — | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugal). |
| --- | --- |

—

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugal).

| — | Selenis Itália Spa (Italien). |
| --- | --- |

—

Selenis Itália Spa (Italien).

| h) | Gemenskapsleverantörer






  — | Interquisa SA (Spanien). |
| --- | --- | --- |

h)

Gemenskapsleverantörer

—

Interquisa SA (Spanien).

| i) | Icke-närstående importörer i gemenskapen






  — | Global Service International SRL (Italien). |
| --- | --- | --- |

i)

Icke-närstående importörer i gemenskapen

—

Global Service International SRL (Italien).

| j) | Användare i gemenskapen






  — | Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgien). |
| --- | --- | --- |

j)

Användare i gemenskapen

—

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgien).

| (18) | Översynen vid giltighetstidens utgång omfattade en undersökning av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada som sträckte sig över perioden från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). För den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen av import från Taiwan och från tre exporttillverkare från Sydkorea användes samma undersökningsperiod som för översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(18)

Översynen vid giltighetstidens utgång omfattade en undersökning av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada som sträckte sig över perioden från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). För den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen av import från Taiwan och från tre exporttillverkare från Sydkorea användes samma undersökningsperiod som för översynen vid giltighetstidens utgång.

B.   BERÖRD PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (19) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. PET-plast med en viskositetskvot på 78 ml/g eller mer enligt ISO-standard 1628-5 med ursprung i de berörda länderna. Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. PET-plast med en viskositetskvot på 78 ml/g eller mer enligt ISO-standard 1628-5 med ursprung i de berörda länderna. Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 3907 60 20.

2.   Likadan produkt

| (20) | Precis som i den ursprungliga undersökningen och översynsundersökningen fann man att den berörda produkten, PET-plast som tillverkas och saluförs på hemmamarknaderna i de berörda länderna, och PET-plast som tillverkas och saluförs av gemenskapstillverkare har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Precis som i den ursprungliga undersökningen och översynsundersökningen fann man att den berörda produkten, PET-plast som tillverkas och saluförs på hemmamarknaderna i de berörda länderna, och PET-plast som tillverkas och saluförs av gemenskapstillverkare har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1.   Dumpad import under undersökningsperioden – Allmänna uppgifter

| (21) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte.

| (22) | Den allmänna metod som anges nedan har tillämpats på alla exporttillverkare i de berörda länderna och är samma metod som användes i den ursprungliga undersökningen. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver följaktligen endast vad som är specifikt för det berörda exportlandet. |
| --- | --- |

(22)

Den allmänna metod som anges nedan har tillämpats på alla exporttillverkare i de berörda länderna och är samma metod som användes i den ursprungliga undersökningen. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver följaktligen endast vad som är specifikt för det berörda exportlandet.

| (23) | För fastställande av normalvärdet fastställdes det först huruvida var och en av exporttillverkarnas sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ i förhållande till deras sammanlagda exportförsäljning till EU. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporttillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda export till EU. |
| --- | --- |

(23)

För fastställande av normalvärdet fastställdes det först huruvida var och en av exporttillverkarnas sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ i förhållande till deras sammanlagda exportförsäljning till EU. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporttillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda export till EU.

| (24) | Därefter identifierades de typer av den berörda produkten som såldes på den inhemska marknaden av företag vilkas försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till EU. |
| --- | --- |

(24)

Därefter identifierades de typer av den berörda produkten som såldes på den inhemska marknaden av företag vilkas försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till EU.

| (25) | För varje typ av PET-plast som exporttillverkarna sålde på den inhemska marknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med de typer av PET-plast som såldes på export till EU fastställdes om försäljningen på den inhemska marknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss typ av PET-plast ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen till EU av den jämförbara PET-typen. |
| --- | --- |

(25)

För varje typ av PET-plast som exporttillverkarna sålde på den inhemska marknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med de typer av PET-plast som såldes på export till EU fastställdes om försäljningen på den inhemska marknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss typ av PET-plast ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen till EU av den jämförbara PET-typen.

| (26) | Vidare undersöktes i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida varje exporttillverkares inhemska försäljning av varje typ av PET-plast kunde anses ha skett vid normal handel. Härför fastställdes för varje exporttillverkare i de berörda länderna andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av varje exporterad typ av den berörda produkten som salufördes på hemmamarknaden under undersökningsperioden.






  a) | När minst 80 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, dvs. det genomsnittliga försäljningspriset var lika högt eller högre än den genomsnittliga produktionskostnaden, beräknades normalvärdet för produkttypen som ett vägt genomsnitt av all inhemsk försäljning av den typen oberoende av om försäljningen var lönsam eller inte. |
| --- | --- | --- |

(26)

Vidare undersöktes i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida varje exporttillverkares inhemska försäljning av varje typ av PET-plast kunde anses ha skett vid normal handel. Härför fastställdes för varje exporttillverkare i de berörda länderna andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av varje exporterad typ av den berörda produkten som salufördes på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

a)

När minst 80 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, dvs. det genomsnittliga försäljningspriset var lika högt eller högre än den genomsnittliga produktionskostnaden, beräknades normalvärdet för produkttypen som ett vägt genomsnitt av all inhemsk försäljning av den typen oberoende av om försäljningen var lönsam eller inte.

| b) | När minst 10 % men högst 80 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, beräknades normalvärdet för produkttypen som ett vägt genomsnitt av de försäljningspriser som låg i nivå med eller över enhetskostnaden för den typen. |
| --- | --- |

b)

När minst 10 % men högst 80 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, beräknades normalvärdet för produkttypen som ett vägt genomsnitt av de försäljningspriser som låg i nivå med eller över enhetskostnaden för den typen.

| c) | När mindre än 10 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, ansågs försäljningen inte ha skett vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

c)

När mindre än 10 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, ansågs försäljningen inte ha skett vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (27) | När normalvärden måste konstrueras skedde det i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen, dvs. på grundval av tillverkningskostnaderna för ifrågavarande produkttyp, vilka ökades med ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal. Man använde härvid exporttillverkarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den likadana produkten, och vinsten fastställdes till exporttillverkarnas vägda genomsnittliga vinst på försäljningen av den likadana produkten vid normal handel. |
| --- | --- |

(27)

När normalvärden måste konstrueras skedde det i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen, dvs. på grundval av tillverkningskostnaderna för ifrågavarande produkttyp, vilka ökades med ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal. Man använde härvid exporttillverkarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den likadana produkten, och vinsten fastställdes till exporttillverkarnas vägda genomsnittliga vinst på försäljningen av den likadana produkten vid normal handel.

| (28) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i EU fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(28)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i EU fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (29) | I de fall där försäljningen skedde via en närstående importör eller handlare konstruerades exportpriset på grundval av denna närstående importörs priser vid återförsäljning till oberoende kunder. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för samtliga kostnader för importören mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt skälig vinstmarginal. Den skäliga vinstmarginalen fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av de icke-närstående samarbetsvilliga handlare/importörer som är verksamma på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(29)

I de fall där försäljningen skedde via en närstående importör eller handlare konstruerades exportpriset på grundval av denna närstående importörs priser vid återförsäljning till oberoende kunder. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för samtliga kostnader för importören mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt skälig vinstmarginal. Den skäliga vinstmarginalen fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av de icke-närstående samarbetsvilliga handlare/importörer som är verksamma på EU-marknaden.

| (30) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes i de fall det ansågs att justeringen var skälig och riktig samt tillräckligt väl underbyggd. |
| --- | --- |

(30)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes i de fall det ansågs att justeringen var skälig och riktig samt tillräckligt väl underbyggd.

| (31) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades en dumpningsmarginal för varje samarbetsvillig exporttillverkare genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades en dumpningsmarginal för varje samarbetsvillig exporttillverkare genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (32) | För de länder som visade stor samarbetsvilja (mer än 80 % av totalt importerad volym till EU under undersökningsperioden), och där det inte fanns något skäl att tro att någon exporttillverkare inte varit samarbetsvillig, fastställdes i syfte att sörja för att åtgärderna skulle bli effektiva den övriga dumpningsmarginalen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget med den högsta dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(32)

För de länder som visade stor samarbetsvilja (mer än 80 % av totalt importerad volym till EU under undersökningsperioden), och där det inte fanns något skäl att tro att någon exporttillverkare inte varit samarbetsvillig, fastställdes i syfte att sörja för att åtgärderna skulle bli effektiva den övriga dumpningsmarginalen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget med den högsta dumpningsmarginalen.

| (33) | För de länder som visade mindre samarbetsvilja (mindre än 80 % av totalt importerad volym till EU under undersökningsperioden), fastställdes den övriga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på grundval av förhandenvarande sakuppgifter. |
| --- | --- |

(33)

För de länder som visade mindre samarbetsvilja (mindre än 80 % av totalt importerad volym till EU under undersökningsperioden), fastställdes den övriga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på grundval av förhandenvarande sakuppgifter.

2.   Dumpad import under undersökningsperioden – Landspecifika uppgifter

| (34) | Tre av fem kända exporttillverkare samarbetade med utredningen. De två företag som inte samarbetade svarar för över 80 % av Indiens totala produktion av PET-plast och för ca 25 % av Indiens export till EU. Den indiska exportens andel av den totala förbrukningen i EU uppgick till 0,3 % under undersökningsperioden. Två av de tre samarbetsvilliga exportföretagen har löpande prisåtaganden när det gäller export av PET-plast till EU, vilka ingicks i samband med den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(34)

Tre av fem kända exporttillverkare samarbetade med utredningen. De två företag som inte samarbetade svarar för över 80 % av Indiens totala produktion av PET-plast och för ca 25 % av Indiens export till EU. Den indiska exportens andel av den totala förbrukningen i EU uppgick till 0,3 % under undersökningsperioden. Två av de tre samarbetsvilliga exportföretagen har löpande prisåtaganden när det gäller export av PET-plast till EU, vilka ingicks i samband med den ursprungliga undersökningen.

| (35) | Det visade sig att två andra samarbetsvilliga företag tilllämpade exportpriser till EU som låg på miniminivån enligt prisåtagandena. Dessa priser låg klart över dem som tillämpades vid försäljning till tredjeländer. Försäljningen till tredjeländer var också volymmässigt mycket större än exporten till EU. Av detta framgår det att prisuttaget i EU inte är representativt för den prissättning indiska företag med prisåtaganden normalt tillämpar. |
| --- | --- |

(35)

Det visade sig att två andra samarbetsvilliga företag tilllämpade exportpriser till EU som låg på miniminivån enligt prisåtagandena. Dessa priser låg klart över dem som tillämpades vid försäljning till tredjeländer. Försäljningen till tredjeländer var också volymmässigt mycket större än exporten till EU. Av detta framgår det att prisuttaget i EU inte är representativt för den prissättning indiska företag med prisåtaganden normalt tillämpar.

| (36) | När det gäller exporten till EU visade det sig att de tre samarbetsvilliga exporttillverkarnas dumpningsmarginal låg i ett intervall mellan ingen dumpning och 17 %. Observeras bör att den exporttillverkare som inte dumpar tillämpar ett prisåtagande och att företagets EU-export var mycket liten, mindre än 10 % av samma företags export till tredjeländer. Såväl den ursprungliga undersökningen som påföljande översyner pekar på en dumpningsmarginal på 14,7–51,5 % (8). Men eftersom importvolymen faktiskt var mycket liten kommer undersökningen främst att inriktas på risken för återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller exporten till EU visade det sig att de tre samarbetsvilliga exporttillverkarnas dumpningsmarginal låg i ett intervall mellan ingen dumpning och 17 %. Observeras bör att den exporttillverkare som inte dumpar tillämpar ett prisåtagande och att företagets EU-export var mycket liten, mindre än 10 % av samma företags export till tredjeländer. Såväl den ursprungliga undersökningen som påföljande översyner pekar på en dumpningsmarginal på 14,7–51,5 % (8). Men eftersom importvolymen faktiskt var mycket liten kommer undersökningen främst att inriktas på risken för återkommande dumpning.

| (37) | Av undersökningen framgår det att det fanns fem PET-tillverkare i Indonesien under undersökningsperioden. Som anges i skäl 16 lämnade tre företag in ifyllda frågeformulär, men bara två gick med på kontrollbesök på anläggningen. Därmed var det omöjligt att kontrollera om de uppgifter som lämnades in av det tredje företaget var riktiga, och företaget samarbetade inte med utredningen i den betydelse som avses i artikel 18 i grundförordningen. Företaget informerades om detta och fick möjlighet att kommentera slutsatsen. |
| --- | --- |

(37)

Av undersökningen framgår det att det fanns fem PET-tillverkare i Indonesien under undersökningsperioden. Som anges i skäl 16 lämnade tre företag in ifyllda frågeformulär, men bara två gick med på kontrollbesök på anläggningen. Därmed var det omöjligt att kontrollera om de uppgifter som lämnades in av det tredje företaget var riktiga, och företaget samarbetade inte med utredningen i den betydelse som avses i artikel 18 i grundförordningen. Företaget informerades om detta och fick möjlighet att kommentera slutsatsen.

| (38) | Ett av de samarbetsvilliga företagen hade mycket liten försäljning i volym till EU, men all försäljning gick till en specialistanvändare i sjukvårdssektorn. Därför betraktades varken prissättning eller försäljningsvolym som representativ. Bortsett från denna mycket lilla volym fanns inga andra uppgifter hos Eurostat om export till EU från Indonesien. |
| --- | --- |

(38)

Ett av de samarbetsvilliga företagen hade mycket liten försäljning i volym till EU, men all försäljning gick till en specialistanvändare i sjukvårdssektorn. Därför betraktades varken prissättning eller försäljningsvolym som representativ. Bortsett från denna mycket lilla volym fanns inga andra uppgifter hos Eurostat om export till EU från Indonesien.

| (39) | Det gick inte att fastställa någon dumpningsmarginal, eftersom de två samarbetsvilliga företagen inte hade någon representativ försäljning på EU-marknaden under undersökningsperioden och importstatistik från Eurostat visade att det inte fanns någon annan import från Indonesien. |
| --- | --- |

(39)

Det gick inte att fastställa någon dumpningsmarginal, eftersom de två samarbetsvilliga företagen inte hade någon representativ försäljning på EU-marknaden under undersökningsperioden och importstatistik från Eurostat visade att det inte fanns någon annan import från Indonesien.

| (40) | Två malaysiska tillverkare samarbetade i undersökningen. En av dem exporterade till EU, och den exporten utgjorde 100 % av den totala exporten från Malaysia av PET-plast till EU. Den totala importen av den berörda produkten från Malaysia var liten, dvs. den låg i intervallet 2 000–4 000 ton för hela EU-marknaden. |
| --- | --- |

(40)

Två malaysiska tillverkare samarbetade i undersökningen. En av dem exporterade till EU, och den exporten utgjorde 100 % av den totala exporten från Malaysia av PET-plast till EU. Den totala importen av den berörda produkten från Malaysia var liten, dvs. den låg i intervallet 2 000–4 000 ton för hela EU-marknaden.

| (41) | Den tillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden hade representativ försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten. Normalvärdet fastställdes på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder i Malaysia i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Den tillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden hade representativ försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten. Normalvärdet fastställdes på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder i Malaysia i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

| (42) | Av undersökningen framgick det att företaget hade uppgivit för låg tillverkningskostnad eftersom allmänna driftskostnader (inklusive avskrivningar, hyror, löner och underhåll) som belastade undersökningsperioden hade klassats som försäljnings- och administrationskostnader. Företaget hävdade att detta gjordes för att kompensera dåligt kapacitetsutnyttjande i produktionsanläggningarna. Men det faktiska kostnadsläget måste också inkludera dessa allmänna driftskostnader. Att företaget drevs på en bråkdel av fullt kapacitetsutnyttjande betyder inte att kostnader kopplade till anläggningarna kan räknas bort. Kostnaderna förekom i företagets redovisning och eftersom de var direkt kopplade till tillverkningen av den likadana produkten blev det nödvändigt att justera den uppgivna tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(42)

Av undersökningen framgick det att företaget hade uppgivit för låg tillverkningskostnad eftersom allmänna driftskostnader (inklusive avskrivningar, hyror, löner och underhåll) som belastade undersökningsperioden hade klassats som försäljnings- och administrationskostnader. Företaget hävdade att detta gjordes för att kompensera dåligt kapacitetsutnyttjande i produktionsanläggningarna. Men det faktiska kostnadsläget måste också inkludera dessa allmänna driftskostnader. Att företaget drevs på en bråkdel av fullt kapacitetsutnyttjande betyder inte att kostnader kopplade till anläggningarna kan räknas bort. Kostnaderna förekom i företagets redovisning och eftersom de var direkt kopplade till tillverkningen av den likadana produkten blev det nödvändigt att justera den uppgivna tillverkningskostnaden.

| (43) | För samma exporttillverkare fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats av ickenärstående köpare i EU. |
| --- | --- |

(43)

För samma exporttillverkare fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats av ickenärstående köpare i EU.

| (44) | För att jämförelsen skulle bli rättvis jämkades uppgifterna när det var lämpligt och motiverat för att kompensera för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader samt kreditkostnader. |
| --- | --- |

(44)

För att jämförelsen skulle bli rättvis jämkades uppgifterna när det var lämpligt och motiverat för att kompensera för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader samt kreditkostnader.

| (45) | Dumpningsmarginalen beräknades genom att det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset till EU per produkttyp. |
| --- | --- |

(45)

Dumpningsmarginalen beräknades genom att det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset till EU per produkttyp.

| (46) | Denna jämförelse visade på en dumpningsmarginal på ca 5 % för den enda exporttillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden. Men eftersom importvolymen faktiskt var mycket liten kommer undersökningen främst att inriktas på risken för återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(46)

Denna jämförelse visade på en dumpningsmarginal på ca 5 % för den enda exporttillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden. Men eftersom importvolymen faktiskt var mycket liten kommer undersökningen främst att inriktas på risken för återkommande dumpning.

| (47) | Här erinras om att interimsöversynen inskränktes till att gälla dumpning från Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd och KP Chemicals Corp. Dessa tre företag lämnade in fullständigt ifyllda frågeformulär. |
| --- | --- |

(47)

Här erinras om att interimsöversynen inskränktes till att gälla dumpning från Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd och KP Chemicals Corp. Dessa tre företag lämnade in fullständigt ifyllda frågeformulär.

| (48) | Vidare trädde närstående företag till de ovannämnda exporttillverkarna fram. Ifyllda frågeformulär erhölls således även från exporttillverkarna Honam Petrochemicals och Huvis Corp. |
| --- | --- |

(48)

Vidare trädde närstående företag till de ovannämnda exporttillverkarna fram. Ifyllda frågeformulär erhölls således även från exporttillverkarna Honam Petrochemicals och Huvis Corp.

| (49) | Före kontrollbesöket meddelade Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd kommissionen att företaget hade beslutat att sluta tillverka PET-plast i Sydkorea. Följaktligen beslutade företaget att inställa det planerade kontrollbesöket. Eftersom detta företag således inte samarbetade på det sätt som avses i artikel 18 i grundförordningen bör det underkastas dumpningsmarginalen för övriga företag. |
| --- | --- |

(49)

Före kontrollbesöket meddelade Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd kommissionen att företaget hade beslutat att sluta tillverka PET-plast i Sydkorea. Följaktligen beslutade företaget att inställa det planerade kontrollbesöket. Eftersom detta företag således inte samarbetade på det sätt som avses i artikel 18 i grundförordningen bör det underkastas dumpningsmarginalen för övriga företag.

| (50) | Enligt ansökan finns det tio tillverkare i Sydkorea som har tillverkningskapacitet för PET-plast. Av dessa tio gav fem (inklusive Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd) sig till känna och skickade in frågeformulär till kommissionen. Av de fem tillverkare som inte samarbetade hade ett samarbetat med kommissionen i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(50)

Enligt ansökan finns det tio tillverkare i Sydkorea som har tillverkningskapacitet för PET-plast. Av dessa tio gav fem (inklusive Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd) sig till känna och skickade in frågeformulär till kommissionen. Av de fem tillverkare som inte samarbetade hade ett samarbetat med kommissionen i den ursprungliga undersökningen.

| (51) | De fyra samarbetsvilliga exporttillverkarnas exportvolym plus den okontrollerade exporten från Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd utgör nästan 100 % av all export från Sydkorea till EU under undersökningsperioden enligt uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(51)

De fyra samarbetsvilliga exporttillverkarnas exportvolym plus den okontrollerade exporten från Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd utgör nästan 100 % av all export från Sydkorea till EU under undersökningsperioden enligt uppgifter från Eurostat.

| (52) | Mot bakgrund av skälen 16 och 17 var de fyra exporttillverkare som samarbetade helt och hållet under utredningen följande:






  — | SK Chemicals Co. Ltd, Söul. |
| --- | --- | --- |

(52)

Mot bakgrund av skälen 16 och 17 var de fyra exporttillverkare som samarbetade helt och hållet under utredningen följande:

—

SK Chemicals Co. Ltd, Söul.

| — | Huvis Corp., Söul (närstående SK Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Söul (närstående SK Chemicals Co. Ltd).

| — | KP Chemicals Corp., Söul. |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Söul.

| — | Honam Petrochemicals Corp., Söul (närstående KP Chemicals Co. Ltd). |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Söul (närstående KP Chemicals Co. Ltd).

| (53) | I syfte att motverka kringgående åtgärder i framtiden har dumpningsmarginalerna beräknats för gruppen. |
| --- | --- |

(53)

I syfte att motverka kringgående åtgärder i framtiden har dumpningsmarginalerna beräknats för gruppen.

| (54) | För samtliga typer av PET-plast som exporterades av de sydkoreanska exporttillverkarna kunde normalvärdet fastställas på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder på den inhemska marknaden, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

För samtliga typer av PET-plast som exporterades av de sydkoreanska exporttillverkarna kunde normalvärdet fastställas på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder på den inhemska marknaden, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

| (55) | Två av de sydkoreanska exporttillverkarna sålde på export direkt till oberoende kunder i EU via närstående företag baserade i Sydkorea och närstående importörer baserade i EU. För detta sistnämnda fall fastställdes ett konstruerat exportpris enligt artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Två av de sydkoreanska exporttillverkarna sålde på export direkt till oberoende kunder i EU via närstående företag baserade i Sydkorea och närstående importörer baserade i EU. För detta sistnämnda fall fastställdes ett konstruerat exportpris enligt artikel 2.9 i grundförordningen.

| (56) | När det var motiverat och yrkandena kunde styrkas medgavs justeringar för att kompensera för olikheter i kostnader när det gäller transport, försäkringar, hantering, provisioner, kredit, packning, tullavgifter (restitution) och bankavgifter. |
| --- | --- |

(56)

När det var motiverat och yrkandena kunde styrkas medgavs justeringar för att kompensera för olikheter i kostnader när det gäller transport, försäkringar, hantering, provisioner, kredit, packning, tullavgifter (restitution) och bankavgifter.

| (57) | Två av de sydkoreanska exporttillverkarna begärde justering för tullrestitution med motiveringen att importavgifter belastade den likadana produkten när den var avsedd för förbrukning i exportlandet, men återbetalades när produkten såldes för export till EU. I samtliga fall konstaterades det begärda beloppet vara högre än det tullbelopp som belastade den likadana produkten på den inhemska marknaden, och de begärda justeringarna anpassades därför nedåt. Den metod som användes i denna undersökning är förenlig med kraven i artikel 2.10 b i grundförordningen eftersom den återger den verkliga nivån på de importtullar som belastar den likadana produkten. |
| --- | --- |

(57)

Två av de sydkoreanska exporttillverkarna begärde justering för tullrestitution med motiveringen att importavgifter belastade den likadana produkten när den var avsedd för förbrukning i exportlandet, men återbetalades när produkten såldes för export till EU. I samtliga fall konstaterades det begärda beloppet vara högre än det tullbelopp som belastade den likadana produkten på den inhemska marknaden, och de begärda justeringarna anpassades därför nedåt. Den metod som användes i denna undersökning är förenlig med kraven i artikel 2.10 b i grundförordningen eftersom den återger den verkliga nivån på de importtullar som belastar den likadana produkten.

| (58) | Båda exporttillverkarna begärde dessutom justeringar för kreditkostnader mot bakgrund av den faktiska kredittid som kunderna har enligt det betalningssystem med ”öppna konton” som tillämpas på den sydkoreanska inhemska marknaden. I allmänhet, konstaterades det vid undersökningen, beviljade exporttillverkarna i själva verket inte några specifika kredittider inom ramen för detta system. Kredittiderna kunde dessutom inte fastställas exakt, eftersom intäkterna inte kunde kopplas till specifika fakturor. Under dessa omständigheter kunde dessa justeringar inte beviljas. |
| --- | --- |

(58)

Båda exporttillverkarna begärde dessutom justeringar för kreditkostnader mot bakgrund av den faktiska kredittid som kunderna har enligt det betalningssystem med ”öppna konton” som tillämpas på den sydkoreanska inhemska marknaden. I allmänhet, konstaterades det vid undersökningen, beviljade exporttillverkarna i själva verket inte några specifika kredittider inom ramen för detta system. Kredittiderna kunde dessutom inte fastställas exakt, eftersom intäkterna inte kunde kopplas till specifika fakturor. Under dessa omständigheter kunde dessa justeringar inte beviljas.

| (59) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes de vägda genomsnittliga normalvärdena för varje typ av den berörda produkten som exporterades till EU med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(59)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes de vägda genomsnittliga normalvärdena för varje typ av den berörda produkten som exporterades till EU med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten.

| (60) | Denna jämförelse visade att det förekom dumpning på miniminivån från de exporttillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Denna jämförelse visade att det förekom dumpning på miniminivån från de exporttillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden.

| (61) | Två av fyra kända exporttillverkare samarbetade med utredningen. De två företag som inte samarbetade svarar för över 80 % av Taiwans totala produktion av PET-plast och för 99 % av Taiwans export till EU. Den taiwanesiska exportens andel av den totala gemenskapsförbrukningen uppgick till 1,2 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Två av fyra kända exporttillverkare samarbetade med utredningen. De två företag som inte samarbetade svarar för över 80 % av Taiwans totala produktion av PET-plast och för 99 % av Taiwans export till EU. Den taiwanesiska exportens andel av den totala gemenskapsförbrukningen uppgick till 1,2 % under undersökningsperioden.

| (62) | En tredje taiwanesisk exporttillverkare skickade inledningsvis in ett ifyllt frågeformulär men slutade sedan samarbeta före kontrollen på plats. Att företaget inte lät kommissionens tjänstemän kontrollera på plats är liktydigt med att inte samarbeta med undersökningen. Med tillämpning av artikel 18 i grundförordningen bör företaget underkastas den dumpningsmarginal som fastställs för övriga företag. |
| --- | --- |

(62)

En tredje taiwanesisk exporttillverkare skickade inledningsvis in ett ifyllt frågeformulär men slutade sedan samarbeta före kontrollen på plats. Att företaget inte lät kommissionens tjänstemän kontrollera på plats är liktydigt med att inte samarbeta med undersökningen. Med tillämpning av artikel 18 i grundförordningen bör företaget underkastas den dumpningsmarginal som fastställs för övriga företag.

| (63) | För samtliga typer av PET-plast som exporterades av de taiwanesiska exporttillverkarna kunde normalvärdet fastställas på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder på den inhemska marknaden, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

För samtliga typer av PET-plast som exporterades av de taiwanesiska exporttillverkarna kunde normalvärdet fastställas på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder på den inhemska marknaden, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

| (64) | Båda de samarbetsvilliga taiwanesiska exporttillverkarna exporterade direkt till oberoende kunder i EU. Exportpriserna kan bedömas på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas av dessa kunder i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

Båda de samarbetsvilliga taiwanesiska exporttillverkarna exporterade direkt till oberoende kunder i EU. Exportpriserna kan bedömas på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas av dessa kunder i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (65) | Justeringar för olikheter när det gäller transport, försäkringar, hantering, kredit, packning och bankavgifter gjordes. |
| --- | --- |

(65)

Justeringar för olikheter när det gäller transport, försäkringar, hantering, kredit, packning och bankavgifter gjordes.

| (66) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes de vägda genomsnittliga normalvärdena för varje typ av den berörda produkten som exporterades till EU med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes de vägda genomsnittliga normalvärdena för varje typ av den berörda produkten som exporterades till EU med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten.

| (67) | Den jämförelsen visade att dumpningsmarginalen var under miniminivån när det gäller Far Eastern Textile. För Shinkong var dumpningsmarginalen 6,5 %. Men när det gäller Far Eastern Textile visade undersökningen att jämförelsen av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gav en missvisande bild av dumpningens storlek. Det framgick nämligen av undersökningen att stora volymer (ca 25 % av all export till EU) exporterades till mycket låga priser och till en enda kund. Dessutom skedde exporten till alla EU-kunder till mycket låga priser under undersökningsperiodens fyra sista månader jämfört med priserna under de första åtta månaderna. Där blev det nödvändigt med en annan jämförelsemetod. Det visade sig att skillnaden var stor mellan de dumpningsmarginaler som framräknades genom en jämförelse genomsnitt-genomsnitt och genom en jämförelse transaktion-genomsnitt. En jämförelse transaktion-transaktion föreföll inte vara någon bra jämförelsemetod eftersom valet av enskilda transaktioner i detta fall hade blivit godtyckligt. Därför gjordes en jämförelse mellan transaktion och genomsnitt i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. Då framkom ett tydligt exportmönster med skillnader mellan kunder och över tiden. |
| --- | --- |

(67)

Den jämförelsen visade att dumpningsmarginalen var under miniminivån när det gäller Far Eastern Textile. För Shinkong var dumpningsmarginalen 6,5 %. Men när det gäller Far Eastern Textile visade undersökningen att jämförelsen av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gav en missvisande bild av dumpningens storlek. Det framgick nämligen av undersökningen att stora volymer (ca 25 % av all export till EU) exporterades till mycket låga priser och till en enda kund. Dessutom skedde exporten till alla EU-kunder till mycket låga priser under undersökningsperiodens fyra sista månader jämfört med priserna under de första åtta månaderna. Där blev det nödvändigt med en annan jämförelsemetod. Det visade sig att skillnaden var stor mellan de dumpningsmarginaler som framräknades genom en jämförelse genomsnitt-genomsnitt och genom en jämförelse transaktion-genomsnitt. En jämförelse transaktion-transaktion föreföll inte vara någon bra jämförelsemetod eftersom valet av enskilda transaktioner i detta fall hade blivit godtyckligt. Därför gjordes en jämförelse mellan transaktion och genomsnitt i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. Då framkom ett tydligt exportmönster med skillnader mellan kunder och över tiden.

| (68) | Mot bakgrund av detta kommer analysen härefter att baseras på den dumpningsmarginal som blev resultatet av jämförelsen transaktion-genomsnitt. När det gäller Shinkong var skillnaden mellan de dumpningsmarginaler som framräknades med de två metoderna inte signifikant och inget mönster framstod. Därför bör den dumpningsmarginal man fann genom jämförelsen genomsnittgenomsnitt användas för det företaget. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av detta kommer analysen härefter att baseras på den dumpningsmarginal som blev resultatet av jämförelsen transaktion-genomsnitt. När det gäller Shinkong var skillnaden mellan de dumpningsmarginaler som framräknades med de två metoderna inte signifikant och inget mönster framstod. Därför bör den dumpningsmarginal man fann genom jämförelsen genomsnittgenomsnitt användas för det företaget.

| (69) | Sammanfattningsvis fastställs således följande dumpningsmarginaler för de två samarbetsvilliga företagen:






  Far Eastern Textile Ltd | 3,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 6,5 % |

(69)

Sammanfattningsvis fastställs således följande dumpningsmarginaler för de två samarbetsvilliga företagen:

Far Eastern Textile Ltd

3,5 %

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

6,5 %

I konkreta termer motsvarar dumpningsmarginalerna i procent följande tullbelopp:

| Far Eastern Textile Ltd | 36,3 EUR/ton |
| --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67 EUR/ton |

Far Eastern Textile Ltd

36,3 EUR/ton

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67 EUR/ton

Tullsatsen för övriga bör överensstämma med den för närvarande tillämpliga tullsats för övriga som gäller Taiwan, eftersom inga ändrade förhållanden upptäcktes. Den ligger på 143,4 EUR/ton.

| (70) | När det gäller de två företag som inte samarbetade med undersökningen är bedömningen att tillgänglig information bör tillämpas enligt artikel 18 i grundförordningen. Detta betyder att företagen bör tilldelas tullsatsen för övriga. |
| --- | --- |

(70)

När det gäller de två företag som inte samarbetade med undersökningen är bedömningen att tillgänglig information bör tillämpas enligt artikel 18 i grundförordningen. Detta betyder att företagen bör tilldelas tullsatsen för övriga.

| (71) | Endast en thailändsk PET-tillverkare samarbetade med undersökningen och det företaget exporterade inte något till EU under undersökningsperioden. Enligt Eurostat var importvolymerna med ursprung i Thailand försumbara under undersökningsperioden. Men man vet att det fanns minst tre andra PET-tillverkare i Thailand under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(71)

Endast en thailändsk PET-tillverkare samarbetade med undersökningen och det företaget exporterade inte något till EU under undersökningsperioden. Enligt Eurostat var importvolymerna med ursprung i Thailand försumbara under undersökningsperioden. Men man vet att det fanns minst tre andra PET-tillverkare i Thailand under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen.

| (72) | Eftersom den enda samarbetsvilliga tillverkaren inte exporterade någon PET-plast till EU kunde ingen dumpningsberäkning göras. |
| --- | --- |

(72)

Eftersom den enda samarbetsvilliga tillverkaren inte exporterade någon PET-plast till EU kunde ingen dumpningsberäkning göras.

3.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (73) | För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla undersöktes de samarbetsvilliga exporttillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, deras produktion, kapacitet och lager. Analysen gjordes på grundval av tillgänglig information, dvs. uppgifter som lämnats via frågeformulären av de samarbetsvilliga tillverkare som nämns i avsnitt A.4 samt kontrollen av de uppgifterna. En analys gjordes också av prisstrategi, produktion och produktionskapacitet för andra exporttillverkare i de berörda länderna. Den analysen baserades på marknadsuppgifter från gemenskapsindustrin och exporttillverkare, på importstatistik från Eurostat och, när sådana uppgifter fanns, exportstatistik från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(73)

För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna upphörde att gälla undersöktes de samarbetsvilliga exporttillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, deras produktion, kapacitet och lager. Analysen gjordes på grundval av tillgänglig information, dvs. uppgifter som lämnats via frågeformulären av de samarbetsvilliga tillverkare som nämns i avsnitt A.4 samt kontrollen av de uppgifterna. En analys gjordes också av prisstrategi, produktion och produktionskapacitet för andra exporttillverkare i de berörda länderna. Den analysen baserades på marknadsuppgifter från gemenskapsindustrin och exporttillverkare, på importstatistik från Eurostat och, när sådana uppgifter fanns, exportstatistik från de berörda länderna.

| (74) | En prognos för vad som skulle kunna hända om åtgärderna upphävdes har baserats på






  — | kontrollerade svar på frågeformulär från de tre samarbetsvilliga exporttillverkare som samarbetade helt med undersökningen, och |
| --- | --- | --- |

(74)

En prognos för vad som skulle kunna hända om åtgärderna upphävdes har baserats på

—

kontrollerade svar på frågeformulär från de tre samarbetsvilliga exporttillverkare som samarbetade helt med undersökningen, och

| — | en marknadsrapport som tagits fram av en oberoende konsultfirma och lämnats in av sökanden. |
| --- | --- |

—

en marknadsrapport som tagits fram av en oberoende konsultfirma och lämnats in av sökanden.

| (75) | Priserna i EU var i allmänhet lägre än priserna på hemmamarknaden i Indien. Exportpriserna borde sannolikt ligga på en nivå strax under nuvarande priser på EU-marknaden. Om åtgärderna upphävs är det troligt att exporten till EU kommer att dumpas, om man tänker sig att nuvarande prisnivå bibehålls. |
| --- | --- |

(75)

Priserna i EU var i allmänhet lägre än priserna på hemmamarknaden i Indien. Exportpriserna borde sannolikt ligga på en nivå strax under nuvarande priser på EU-marknaden. Om åtgärderna upphävs är det troligt att exporten till EU kommer att dumpas, om man tänker sig att nuvarande prisnivå bibehålls.

| (76) | Indiska exportpriser till tredjeländer var i allmänhet lägre än priserna på hemmamarknaden. Skillnaden i pris var upp till 24 % av exportpriset. Detta tyder på att exporten till EU kan komma att dumpas i samma utsträckning om åtgärderna upphävs. De marginaler som konstaterats är också högre än den nuvarande dumpningen till EU enligt beskrivningen ovan. Noteras bör att 1) storleken på nuvarande dumpning till EU bestämdes på grundval av små exportvolymer och 2) delar av exporten gjordes enligt prisåtaganden som har haft en korrigerande effekt på exportpriserna. Om åtgärderna upphävs är det således troligt att dumpningsmarginalen blir ännu högre. |
| --- | --- |

(76)

Indiska exportpriser till tredjeländer var i allmänhet lägre än priserna på hemmamarknaden. Skillnaden i pris var upp till 24 % av exportpriset. Detta tyder på att exporten till EU kan komma att dumpas i samma utsträckning om åtgärderna upphävs. De marginaler som konstaterats är också högre än den nuvarande dumpningen till EU enligt beskrivningen ovan. Noteras bör att 1) storleken på nuvarande dumpning till EU bestämdes på grundval av små exportvolymer och 2) delar av exporten gjordes enligt prisåtaganden som har haft en korrigerande effekt på exportpriserna. Om åtgärderna upphävs är det således troligt att dumpningsmarginalen blir ännu högre.

| (77) | De indiska exportpriserna till tredjeländer var i allmänhet lägre än priserna i EU. Så om åtgärderna upphävs är det troligt att indiska exportföretag kommer att exportera PET-plast i större mängder till EU och till priser i nivå med dem som gällde i tredjeländer under undersökningsperioden. Det förefaller alltså sannolikt att den dumpning till EU som kunnat konstateras under undersökningsperioden skulle öka om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(77)

De indiska exportpriserna till tredjeländer var i allmänhet lägre än priserna i EU. Så om åtgärderna upphävs är det troligt att indiska exportföretag kommer att exportera PET-plast i större mängder till EU och till priser i nivå med dem som gällde i tredjeländer under undersökningsperioden. Det förefaller alltså sannolikt att den dumpning till EU som kunnat konstateras under undersökningsperioden skulle öka om åtgärderna upphävdes.

| (78) | När det gäller outnyttjad kapacitet erinras här om att de två största indiska tillverkarna inte samarbetade med undersökningen. Deras totala kapacitet befanns dock uppgå till ca 23 % av EU:s förbrukning under undersökningsperioden. Enligt tillgänglig information skall deras icke utnyttjade kapacitet vara avsevärd, mellan 80 000 och 130 000 ton. Dessutom förfogar de tre samarbetsvilliga tillverkarna över viss oanvänd kapacitet. Slutsatsen är att Indien har mycket extra kapacitet. Därutöver kännetecknas den indiska marknaden av utbudsöverskott. Det finns därför risk för att tillverkarna väljer att styra överskott mot EU och avsätta det där med hjälp av allt kraftigare dumpning om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(78)

När det gäller outnyttjad kapacitet erinras här om att de två största indiska tillverkarna inte samarbetade med undersökningen. Deras totala kapacitet befanns dock uppgå till ca 23 % av EU:s förbrukning under undersökningsperioden. Enligt tillgänglig information skall deras icke utnyttjade kapacitet vara avsevärd, mellan 80 000 och 130 000 ton. Dessutom förfogar de tre samarbetsvilliga tillverkarna över viss oanvänd kapacitet. Slutsatsen är att Indien har mycket extra kapacitet. Därutöver kännetecknas den indiska marknaden av utbudsöverskott. Det finns därför risk för att tillverkarna väljer att styra överskott mot EU och avsätta det där med hjälp av allt kraftigare dumpning om åtgärderna upphävs.

| (79) | Om åtgärderna upphävs förefaller det som om outnyttjad kapacitet skulle kunna riktas mot EU. Mot bakgrund av de prisförhållanden som konstaterats, särskilt förhållandet mellan priserna i EU och priserna i Indien, är det troligt att exporten till EU kommer att dumpas. |
| --- | --- |

(79)

Om åtgärderna upphävs förefaller det som om outnyttjad kapacitet skulle kunna riktas mot EU. Mot bakgrund av de prisförhållanden som konstaterats, särskilt förhållandet mellan priserna i EU och priserna i Indien, är det troligt att exporten till EU kommer att dumpas.

| (80) | Priserna i EU var i allmänhet högre än de som de två samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna tog ut på hemmamarknaden. Detta tyder på att de indonesiska exporttillverkarna kunde lockas av att styra sin försäljning mot EU om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(80)

Priserna i EU var i allmänhet högre än de som de två samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna tog ut på hemmamarknaden. Detta tyder på att de indonesiska exporttillverkarna kunde lockas av att styra sin försäljning mot EU om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas.

| (81) | Företaget Polypet sålde med förlust på alla marknader, varför inhemska priser inte bedömdes som tillförlitliga och ett normalvärde fick konstrueras på basis av produktionskostnad plus normal vinst. En vinstmarginal på 7 %, dvs. samma marginal som i den ursprungliga undersökningen, användes för beräkningarna. En prisskillnad på 25,0 % konstaterades mellan detta konstruerade normalvärde och exportpriserna till tredjeländer. Att exportpriserna var så mycket lägre än normalvärdet antyder att återupptagen dumpning till EU är en sannolikhet om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(81)

Företaget Polypet sålde med förlust på alla marknader, varför inhemska priser inte bedömdes som tillförlitliga och ett normalvärde fick konstrueras på basis av produktionskostnad plus normal vinst. En vinstmarginal på 7 %, dvs. samma marginal som i den ursprungliga undersökningen, användes för beräkningarna. En prisskillnad på 25,0 % konstaterades mellan detta konstruerade normalvärde och exportpriserna till tredjeländer. Att exportpriserna var så mycket lägre än normalvärdet antyder att återupptagen dumpning till EU är en sannolikhet om åtgärderna upphävs.

| (82) | Företaget Petnesia gick i stort sett runt utan vare sig överskott eller underskott under undersökningsperioden och normalvärdet beräknades därför med hjälp av både inhemsk försäljning och ett normalvärde som hade konstruerats enligt samma metod som ovan för Polypet. Skillnaden mellan normalvärdet och exportpriset till tredjeländer var 5–10 % (enligt dessa metoder). Att exportpriserna var så mycket lägre än normalvärdet antyder att återupptagen dumpning till EU är en sannolik följd om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(82)

Företaget Petnesia gick i stort sett runt utan vare sig överskott eller underskott under undersökningsperioden och normalvärdet beräknades därför med hjälp av både inhemsk försäljning och ett normalvärde som hade konstruerats enligt samma metod som ovan för Polypet. Skillnaden mellan normalvärdet och exportpriset till tredjeländer var 5–10 % (enligt dessa metoder). Att exportpriserna var så mycket lägre än normalvärdet antyder att återupptagen dumpning till EU är en sannolik följd om åtgärderna upphävs.

| (83) | Salupriset för gemenskapstillverkare som säljer i EU fastställdes till 1 058 EUR under undersökningsperioden. Under samma period sålde indonesiska exportföretag för 911 EUR till tredjeländer. Priset på EU-marknaden var alltså 16 % högre än på andra marknader. Detta tyder på att de indonesiska exporttillverkarna skulle kunna lockas av att styra sin försäljning mot EU om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(83)

Salupriset för gemenskapstillverkare som säljer i EU fastställdes till 1 058 EUR under undersökningsperioden. Under samma period sålde indonesiska exportföretag för 911 EUR till tredjeländer. Priset på EU-marknaden var alltså 16 % högre än på andra marknader. Detta tyder på att de indonesiska exporttillverkarna skulle kunna lockas av att styra sin försäljning mot EU om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas.

| (84) | Såsom angetts ovan fanns det fem verksamma tillverkare i Indonesien under undersökningsperioden. Enligt marknadsrapporten tillverkades 324 000 ton i Indonesien, varav 47 % av samarbetsvilliga tillverkare. Information från samarbetsvilliga tillverkare och marknadsinformation pekar mot outnyttjad kapacitet på ca 10 % av total kapacitet eller ca 37 000 ton. Detta svarar mot ca 1,5 % av EU:s förbrukning. |
| --- | --- |

(84)

Såsom angetts ovan fanns det fem verksamma tillverkare i Indonesien under undersökningsperioden. Enligt marknadsrapporten tillverkades 324 000 ton i Indonesien, varav 47 % av samarbetsvilliga tillverkare. Information från samarbetsvilliga tillverkare och marknadsinformation pekar mot outnyttjad kapacitet på ca 10 % av total kapacitet eller ca 37 000 ton. Detta svarar mot ca 1,5 % av EU:s förbrukning.

| (85) | Enligt informationen från de samarbetsvilliga tillverkarna är lagren av PET-plast små. |
| --- | --- |

(85)

Enligt informationen från de samarbetsvilliga tillverkarna är lagren av PET-plast små.

| (86) | När det gäller oanvänd kapacitet och lager visade undersökningen att en avsevärd mängd PET-plast kunde göras tillgänglig för försäljning på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(86)

När det gäller oanvänd kapacitet och lager visade undersökningen att en avsevärd mängd PET-plast kunde göras tillgänglig för försäljning på EU-marknaden.

| (87) | Bedömningen av faktorerna ovan visade att skillnaden var stor mellan de indonesiska tillverkarnas pris på marknaden i tredjeländer och normalvärdet. |
| --- | --- |

(87)

Bedömningen av faktorerna ovan visade att skillnaden var stor mellan de indonesiska tillverkarnas pris på marknaden i tredjeländer och normalvärdet.

| (88) | Vidare är de samarbetsvilliga exporttillverkarnas exportpriser till tredjeländer och priset på den indonesiska hemmamarknaden mycket lägre än gemenskapsindustrins salupriser i EU. Detta i kombination med att det finns extra kapacitet är således ett incitament för indonesiska exporttillverkare att öka sin försäljning till EU om åtgärderna skulle hävas och att dumpa priserna. |
| --- | --- |

(88)

Vidare är de samarbetsvilliga exporttillverkarnas exportpriser till tredjeländer och priset på den indonesiska hemmamarknaden mycket lägre än gemenskapsindustrins salupriser i EU. Detta i kombination med att det finns extra kapacitet är således ett incitament för indonesiska exporttillverkare att öka sin försäljning till EU om åtgärderna skulle hävas och att dumpa priserna.

| (89) | Malaysiska tillverkares totala produktion och försäljning av den berörda produkten beräknas till ca 120 000 ton, men den totala förbrukningen av PET-plast i Malaysia är bara ca 60 000 ton. Eftersom hemmamarknaden bara förbrukar ungefär hälften av den totala produktionen och försäljningen är det uppenbart att malaysiska tillverkare av den berörda produkten är beroende av exportmarknader om de skall kunna fortsätta att driva sin verksamhet på nuvarande nivå. |
| --- | --- |

(89)

Malaysiska tillverkares totala produktion och försäljning av den berörda produkten beräknas till ca 120 000 ton, men den totala förbrukningen av PET-plast i Malaysia är bara ca 60 000 ton. Eftersom hemmamarknaden bara förbrukar ungefär hälften av den totala produktionen och försäljningen är det uppenbart att malaysiska tillverkare av den berörda produkten är beroende av exportmarknader om de skall kunna fortsätta att driva sin verksamhet på nuvarande nivå.

| (90) | Det framgick av undersökningen att priserna på hemmamarknaden var 10–20 % lägre än det genomsnittspris som tas ut på EU-marknaden. Det finns ingen anledning att vänta sig att detta ändras om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(90)

Det framgick av undersökningen att priserna på hemmamarknaden var 10–20 % lägre än det genomsnittspris som tas ut på EU-marknaden. Det finns ingen anledning att vänta sig att detta ändras om åtgärderna upphävs.

| (91) | Det framgick av informationen från båda de samarbetsvilliga exportföretagen som nämns ovan i skäl 17 att exporten till tredjeländer var stor och uppgick till 67 % av den totala försäljningen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Det framgick av informationen från båda de samarbetsvilliga exportföretagen som nämns ovan i skäl 17 att exporten till tredjeländer var stor och uppgick till 67 % av den totala försäljningen under undersökningsperioden.

| (92) | För ett av de malaysiska exportföretag som hade exporterat till EU var det vägda genomsnittliga exportpriset till tredjeländer lägre än det vägda genomsnittliga normalvärde som hade fastställts genom dumpningsberäkningen och det föreföll också vara lägre än salupriset till EU. Detta tyder på att detta malaysiska exportföretag också säljer sin PET-plast till förmodligen dumpade priser till tredjeländer och att prisskillnaden är ännu större än den som konstaterades på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(92)

För ett av de malaysiska exportföretag som hade exporterat till EU var det vägda genomsnittliga exportpriset till tredjeländer lägre än det vägda genomsnittliga normalvärde som hade fastställts genom dumpningsberäkningen och det föreföll också vara lägre än salupriset till EU. Detta tyder på att detta malaysiska exportföretag också säljer sin PET-plast till förmodligen dumpade priser till tredjeländer och att prisskillnaden är ännu större än den som konstaterades på EU-marknaden.

| (93) | Om det andra exportföretaget, som inte exporterade till EU under undersökningsperioden, avslöjade undersökningen att de genomsnittliga exportpriserna till tredjeländer låg under produktionskostnaden, vilket visar att den likadana produkten också dumpas på marknaderna i tredjeländer. |
| --- | --- |

(93)

Om det andra exportföretaget, som inte exporterade till EU under undersökningsperioden, avslöjade undersökningen att de genomsnittliga exportpriserna till tredjeländer låg under produktionskostnaden, vilket visar att den likadana produkten också dumpas på marknaderna i tredjeländer.

| (94) | Det som anförs ovan tyder på stor sannolikhet för återupptagen dumpning av export till EU om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(94)

Det som anförs ovan tyder på stor sannolikhet för återupptagen dumpning av export till EU om åtgärderna skulle upphävas.

| (95) | Den information som lämnades av de samarbetsvilliga exportföretag som nämns ovan i skäl 17 visade att exporten till tredjeländer skedde till ett vägt genomsnittligt exportpris som låg betydligt under gemenskapsindustrins säljpriser i EU. |
| --- | --- |

(95)

Den information som lämnades av de samarbetsvilliga exportföretag som nämns ovan i skäl 17 visade att exporten till tredjeländer skedde till ett vägt genomsnittligt exportpris som låg betydligt under gemenskapsindustrins säljpriser i EU.

| (96) | Med rådande prisnivå kan man därför sluta sig till att EU skulle kunna betraktas som en lockande marknad för exporttillverkare i Malaysia. Man kan mot denna bakgrund anta att det skulle finnas ekonomiska incitament för att styra över exporten från tredjeländer till den mer lukrativa EU-marknaden om åtgärderna skulle upphävas. Om försäljningen förskjuts mot EU är det vidare troligt att den dumpas. |
| --- | --- |

(96)

Med rådande prisnivå kan man därför sluta sig till att EU skulle kunna betraktas som en lockande marknad för exporttillverkare i Malaysia. Man kan mot denna bakgrund anta att det skulle finnas ekonomiska incitament för att styra över exporten från tredjeländer till den mer lukrativa EU-marknaden om åtgärderna skulle upphävas. Om försäljningen förskjuts mot EU är det vidare troligt att den dumpas.

| (97) | Det framgår av undersökningen att kapacitetsutnyttjandet hos de två enda samarbetsvilliga tillverkarna var mycket lågt under undersökningsperioden, nämligen 30–80 %. Härav kan man sluta sig till att det finns betydande extra kapacitet i Malaysia. Om åtgärderna upphävs skapas incitament för malaysiska exporttillverkare att använda denna extra kapacitet och öka försäljningen på export, särskilt till EU. |
| --- | --- |

(97)

Det framgår av undersökningen att kapacitetsutnyttjandet hos de två enda samarbetsvilliga tillverkarna var mycket lågt under undersökningsperioden, nämligen 30–80 %. Härav kan man sluta sig till att det finns betydande extra kapacitet i Malaysia. Om åtgärderna upphävs skapas incitament för malaysiska exporttillverkare att använda denna extra kapacitet och öka försäljningen på export, särskilt till EU.

| (98) | De två samarbetsvilliga exporttillverkarna befanns ha en normal lagerhållning. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator eftersom tillverkningen av PET-plast i Malaysia främst grundar sig på kundorder. Lagret innehåller främst PET-plast som väntar på att skeppas till redan kända kunder. |
| --- | --- |

(98)

De två samarbetsvilliga exporttillverkarna befanns ha en normal lagerhållning. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator eftersom tillverkningen av PET-plast i Malaysia främst grundar sig på kundorder. Lagret innehåller främst PET-plast som väntar på att skeppas till redan kända kunder.

| (99) | Undersökningen visade att en av de samarbetsvilliga tillverkarna fortsatte dumpningen trots de åtgärder som hade satts i kraft. |
| --- | --- |

(99)

Undersökningen visade att en av de samarbetsvilliga tillverkarna fortsatte dumpningen trots de åtgärder som hade satts i kraft.

| (100) | Vidare är de samarbetsvilliga exporttillverkarnas vägda genomsnittliga exportpris till tredjeländer och priserna på hemmamarknaden avsevärt lägre än den rådande prisnivån i EU. Detta i kombination med det låga kapacitetsutnyttjandet skapar således ett incitament för malaysiska exporttillverkare att sälja på EU-marknaden till förmodligen dumpade priser om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(100)

Vidare är de samarbetsvilliga exporttillverkarnas vägda genomsnittliga exportpris till tredjeländer och priserna på hemmamarknaden avsevärt lägre än den rådande prisnivån i EU. Detta i kombination med det låga kapacitetsutnyttjandet skapar således ett incitament för malaysiska exporttillverkare att sälja på EU-marknaden till förmodligen dumpade priser om åtgärderna skulle upphävas.

| (101) | I skäl 60 förklarades att de dumpningsmarginaler som konstaterats för alla fyra av de samarbetsvilliga exporttillverkarna låg under miniminivån. Här erinras om att exporten pågick när två av de samarbetsvilliga exportföretagen kunde exportera till EU tullfritt. Eftersom exporten från dessa fyra exporttillverkare utgjorde nästan all import av PET-plast under undersökningsperioden (enligt Eurostat), förefaller risken för återkommande dumpning från någon av de exporttillverkare som samarbetade med undersökningen liten. |
| --- | --- |

(101)

I skäl 60 förklarades att de dumpningsmarginaler som konstaterats för alla fyra av de samarbetsvilliga exporttillverkarna låg under miniminivån. Här erinras om att exporten pågick när två av de samarbetsvilliga exportföretagen kunde exportera till EU tullfritt. Eftersom exporten från dessa fyra exporttillverkare utgjorde nästan all import av PET-plast under undersökningsperioden (enligt Eurostat), förefaller risken för återkommande dumpning från någon av de exporttillverkare som samarbetade med undersökningen liten.

| (102) | Av undersökningen framgår det att de priser på den sydkoreanska hemmamarknaden som togs ut av de samarbetsvilliga företagen var högre än gemenskapsindustrins på EU-marknaden. Det finns ingen anledning att tro att de samarbetsvilliga företagens priser inte skulle vara representativa eller att de exporttillverkare som inte samarbetade säljer till lägre priser på hemmamarknaden än de samarbetsvilliga företagen. Men det är sannolikt att icke-samarbetsvilliga företag som inte sålde till EU skulle sälja där till låga priser för att vinna tillbaka förlorade marknadsandelar. Detta innebär att det finns en sannolikhet för återupptagen dumpning från de icke-samarbetsvilliga företagens sida om åtgärderna skulle upphävas. Det bör för övrigt noteras att den ursprungliga undersökningen konstaterade att exportvolymerna från dessa icke-samarbetsvilliga företag till EU inte var obetydliga. |
| --- | --- |

(102)

Av undersökningen framgår det att de priser på den sydkoreanska hemmamarknaden som togs ut av de samarbetsvilliga företagen var högre än gemenskapsindustrins på EU-marknaden. Det finns ingen anledning att tro att de samarbetsvilliga företagens priser inte skulle vara representativa eller att de exporttillverkare som inte samarbetade säljer till lägre priser på hemmamarknaden än de samarbetsvilliga företagen. Men det är sannolikt att icke-samarbetsvilliga företag som inte sålde till EU skulle sälja där till låga priser för att vinna tillbaka förlorade marknadsandelar. Detta innebär att det finns en sannolikhet för återupptagen dumpning från de icke-samarbetsvilliga företagens sida om åtgärderna skulle upphävas. Det bör för övrigt noteras att den ursprungliga undersökningen konstaterade att exportvolymerna från dessa icke-samarbetsvilliga företag till EU inte var obetydliga.

| (103) | När det gäller de samarbetsvilliga exporttillverkarna konstaterades en prisskillnad mellan den rådande prisnivån på den sydkoreanska hemmamarknaden och företagens exportpris till tredjeländer på 5 %. Men med tanke på att de tidigare har kunnat exportera obegränsade volymer PET-plast tullfritt till EU förefaller risken för omläggning av handeln låg. |
| --- | --- |

(103)

När det gäller de samarbetsvilliga exporttillverkarna konstaterades en prisskillnad mellan den rådande prisnivån på den sydkoreanska hemmamarknaden och företagens exportpris till tredjeländer på 5 %. Men med tanke på att de tidigare har kunnat exportera obegränsade volymer PET-plast tullfritt till EU förefaller risken för omläggning av handeln låg.

| (104) | Det fanns också information om priser på exporten till tredjeländer, inklusive priser som togs ut av icke-samarbetsvilliga tillverkare. Dessa sistnämnda priser var lägre än de samarbetsvilliga tillverkarnas priser på hemmamarknaden. Återigen tyder prisskillnaden på att exporten till EU kan komma att dumpas om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(104)

Det fanns också information om priser på exporten till tredjeländer, inklusive priser som togs ut av icke-samarbetsvilliga tillverkare. Dessa sistnämnda priser var lägre än de samarbetsvilliga tillverkarnas priser på hemmamarknaden. Återigen tyder prisskillnaden på att exporten till EU kan komma att dumpas om åtgärderna skulle upphävas.

| (105) | Det framgick av undersökningen att de samarbetsvilliga exporttillverkarna i Sydkorea har sålt stora kvantiteter till tredjeländer. Men när det gäller SK Chemicals och KP Chemicals och med tanke på att de tidigare har kunnat exportera obegränsade volymer PET-plast tullfritt till EU förefaller risken för att de samarbetsvilliga exporttillverkarna skulle lägga om handeln låg. |
| --- | --- |

(105)

Det framgick av undersökningen att de samarbetsvilliga exporttillverkarna i Sydkorea har sålt stora kvantiteter till tredjeländer. Men när det gäller SK Chemicals och KP Chemicals och med tanke på att de tidigare har kunnat exportera obegränsade volymer PET-plast tullfritt till EU förefaller risken för att de samarbetsvilliga exporttillverkarna skulle lägga om handeln låg.

| (106) | För de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna användes information från en marknadsrapport och uppgifter från det sydkoreanska statistikkontoret. |
| --- | --- |

(106)

För de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna användes information från en marknadsrapport och uppgifter från det sydkoreanska statistikkontoret.

| (107) | Genom att ta summan av all sydkoreansk export till tredjeländer under undersökningsperioden (727 000 ton) enligt uppgifter från det sydkoreanska statistikkontoret och dra av export från samarbetsvilliga exporttillverkare (320 000 ton) erhåller man uppgiften 407 000 ton för total export från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare. |
| --- | --- |

(107)

Genom att ta summan av all sydkoreansk export till tredjeländer under undersökningsperioden (727 000 ton) enligt uppgifter från det sydkoreanska statistikkontoret och dra av export från samarbetsvilliga exporttillverkare (320 000 ton) erhåller man uppgiften 407 000 ton för total export från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare.

| (108) | Exporterad kvantitet per bestämmelseland från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare bestämdes genom att export per land från samarbetsvilliga exporttillverkare subtraherades från all export per destinationsland. De fem bestämmelseländer som icke-samarbetsvilliga exporttillverkare antas ha exporterat mest till är Kina, Ukraina, Japan, Tunisien och Iran. |
| --- | --- |

(108)

Exporterad kvantitet per bestämmelseland från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare bestämdes genom att export per land från samarbetsvilliga exporttillverkare subtraherades från all export per destinationsland. De fem bestämmelseländer som icke-samarbetsvilliga exporttillverkare antas ha exporterat mest till är Kina, Ukraina, Japan, Tunisien och Iran.

| (109) | Utgående från det exportvärde som det sydkoreanska statistikkontoret tillhandahöll beräknades det vägda genomsnittliga priset till de fem största exportmottagande länderna till 759 EUR/ton. Trots att priset grundar sig på okontrollerade statistiska uppgifter (delvis erhållna med hjälp av uppgifter från de samarbetsvilliga exporttillverkarna och eventuellt inbegripandes exportpriser till närstående företag eller priser exklusive frakt) är de betydligt lägre, ca 25 %, än genomsnittliga priser cif för import till EU. |
| --- | --- |

(109)

Utgående från det exportvärde som det sydkoreanska statistikkontoret tillhandahöll beräknades det vägda genomsnittliga priset till de fem största exportmottagande länderna till 759 EUR/ton. Trots att priset grundar sig på okontrollerade statistiska uppgifter (delvis erhållna med hjälp av uppgifter från de samarbetsvilliga exporttillverkarna och eventuellt inbegripandes exportpriser till närstående företag eller priser exklusive frakt) är de betydligt lägre, ca 25 %, än genomsnittliga priser cif för import till EU.

| (110) | Mot denna bakgrund, dvs. synbarligen stora exportvolymer till tredjeländer från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare och det faktum att de fem största köparländerna betalar väsentligen lägre pris till de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna än det genomsnittliga importpriset till EU, förefaller det finnas avsevärd risk för att de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna lägger om handeln ifall åtgärderna skulle upphävas. Eftersom en avsevärd dumpningsmarginal konstaterades (55 %) för det största av de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna i den ursprungliga undersökningen är det mycket troligt att de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna skulle återuppta sin dumpning om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(110)

Mot denna bakgrund, dvs. synbarligen stora exportvolymer till tredjeländer från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare och det faktum att de fem största köparländerna betalar väsentligen lägre pris till de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna än det genomsnittliga importpriset till EU, förefaller det finnas avsevärd risk för att de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna lägger om handeln ifall åtgärderna skulle upphävas. Eftersom en avsevärd dumpningsmarginal konstaterades (55 %) för det största av de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna i den ursprungliga undersökningen är det mycket troligt att de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna skulle återuppta sin dumpning om åtgärderna skulle upphävas.

| (111) | De samarbetsvilliga exporttillverkarna befanns alla ha normal lagerhållning och köra sina anläggningar på full kapacitet. Risken för återkommande dumpning bedöms därmed vara mycket begränsad. |
| --- | --- |

(111)

De samarbetsvilliga exporttillverkarna befanns alla ha normal lagerhållning och köra sina anläggningar på full kapacitet. Risken för återkommande dumpning bedöms därmed vara mycket begränsad.

| (112) | När det gäller de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna fastställdes en generell kapacitet för sydkoreanska exporttillverkare med hjälp av uppgifter i marknadsrapporten. Det fanns ingen information om deras lagerhållning. Genom att dra de samarbetsvilliga exporttillverkarnas kapacitet från generell kapacitet i Sydkorea kunde en skattad kapacitet för icke-samarbetsvilliga exporttillverkare beräknas. Denna kapacitet uppskattades till ca 550 000 ton, vilket motsvarar en marknadsandel på 23 % av den totala EU-förbrukningen. |
| --- | --- |

(112)

När det gäller de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna fastställdes en generell kapacitet för sydkoreanska exporttillverkare med hjälp av uppgifter i marknadsrapporten. Det fanns ingen information om deras lagerhållning. Genom att dra de samarbetsvilliga exporttillverkarnas kapacitet från generell kapacitet i Sydkorea kunde en skattad kapacitet för icke-samarbetsvilliga exporttillverkare beräknas. Denna kapacitet uppskattades till ca 550 000 ton, vilket motsvarar en marknadsandel på 23 % av den totala EU-förbrukningen.

| (113) | På grundval av marknadsrapporten uppskattas oanvänd kapacitet för Sydkorea i sin helhet till ca 200 000 ton. En risk för återkommande dumpning från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare med oanvänd kapacitet kan därmed inte uteslutas om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(113)

På grundval av marknadsrapporten uppskattas oanvänd kapacitet för Sydkorea i sin helhet till ca 200 000 ton. En risk för återkommande dumpning från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare med oanvänd kapacitet kan därmed inte uteslutas om åtgärderna skulle upphävas.

| (114) | Det ser visserligen inte ut att finnas någon risk för dumpning från de fyra samarbetsvilliga företagens sida, men utredningen visar att de icke-samarbetsvilliga företagen utgör påtaglig risk för återkommande dumpning. Detta visades genom en jämförelse mellan rådande prisnivå på den inhemska marknaden i Sydkorea och prisnivån på EU-marknaden samt genom en jämförelse mellan denna inhemska prisnivå och genomsnittligt exportpris till tredjeländer. |
| --- | --- |

(114)

Det ser visserligen inte ut att finnas någon risk för dumpning från de fyra samarbetsvilliga företagens sida, men utredningen visar att de icke-samarbetsvilliga företagen utgör påtaglig risk för återkommande dumpning. Detta visades genom en jämförelse mellan rådande prisnivå på den inhemska marknaden i Sydkorea och prisnivån på EU-marknaden samt genom en jämförelse mellan denna inhemska prisnivå och genomsnittligt exportpris till tredjeländer.

| (115) | Vidare framstår ett tydligt hot om handelsomläggning när man betraktar de väsentliga PET-volymer som säljs till tredjeländer till avsevärt lägre priser än de på reguljär import till EU. Mot bakgrund av de berörda icke-samarbetsvilliga företags dumpningshistoria (55 % i den ursprungliga undersökningen) finns det ingen anledning att tro att de inte skulle återuppta dumpningen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(115)

Vidare framstår ett tydligt hot om handelsomläggning när man betraktar de väsentliga PET-volymer som säljs till tredjeländer till avsevärt lägre priser än de på reguljär import till EU. Mot bakgrund av de berörda icke-samarbetsvilliga företags dumpningshistoria (55 % i den ursprungliga undersökningen) finns det ingen anledning att tro att de inte skulle återuppta dumpningen om åtgärderna skulle upphävas.

| (116) | Både de samarbetsvilliga och de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna tillämpade lägre priser på hemmamarknaden i Taiwan än priserna på EU-marknaden. Dessa lägre priser var lönsamma. Detta betyder att prisnivån i EU är mycket lockande ur taiwanesiska exporttillverkares synvinkel. Detta prisförhållande betyder också att taiwanesiska exportpriser förmodligen är rejält lägre än de genomsnittspriser gemenskapsindustrin tar ut. |
| --- | --- |

(116)

Både de samarbetsvilliga och de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna tillämpade lägre priser på hemmamarknaden i Taiwan än priserna på EU-marknaden. Dessa lägre priser var lönsamma. Detta betyder att prisnivån i EU är mycket lockande ur taiwanesiska exporttillverkares synvinkel. Detta prisförhållande betyder också att taiwanesiska exportpriser förmodligen är rejält lägre än de genomsnittspriser gemenskapsindustrin tar ut.

| (117) | En samarbetsvillig tillverkare tillämpade betydligt lägre priser till tredjeländer än på hemmamarknaden. Övriga samarbetsvilliga tillverkare, vilka huvudsakligen sålde till Japan, tog ett högre pris för export till tredjeländer än på hemmamarknaden. Det går därför inte att utesluta att exportpriser till EU kommer att följa samma mönster som taiwanesiska priser till andra länder (utom Japan) om åtgärderna skulle upphävas. Det är alltså sannolikt att dumpningen i så fall återkommer. Bedömningen baseras på uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare eftersom inga andra uppgifter fanns att tillgå. |
| --- | --- |

(117)

En samarbetsvillig tillverkare tillämpade betydligt lägre priser till tredjeländer än på hemmamarknaden. Övriga samarbetsvilliga tillverkare, vilka huvudsakligen sålde till Japan, tog ett högre pris för export till tredjeländer än på hemmamarknaden. Det går därför inte att utesluta att exportpriser till EU kommer att följa samma mönster som taiwanesiska priser till andra länder (utom Japan) om åtgärderna skulle upphävas. Det är alltså sannolikt att dumpningen i så fall återkommer. Bedömningen baseras på uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare eftersom inga andra uppgifter fanns att tillgå.

| (118) | De taiwanesiska exportpriserna till tredjeländer var avsevärt lägre än priserna i EU. Taiwanesisk export till andra länder var inte underkastad antidumpningstull under undersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs är det inte uteslutet att exportpriserna till EU följer samma mönster som priserna till andra marknader. Blir det så kommer framtida export till EU att ske till dumpade priser. Här erinras om att bedömningen grundar sig på uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare. Men eftersom det inte finns någon information som tyder på att de samarbetsvilliga företagens exportpriser till tredjeländer eller inhemska priser inte skulle vara representativa för alla taiwanesiska exporttillverkare kan man också dra slutsatsen att framtida export till EU från icke-samarbetsvilliga företag troligtvis kommer att ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(118)

De taiwanesiska exportpriserna till tredjeländer var avsevärt lägre än priserna i EU. Taiwanesisk export till andra länder var inte underkastad antidumpningstull under undersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs är det inte uteslutet att exportpriserna till EU följer samma mönster som priserna till andra marknader. Blir det så kommer framtida export till EU att ske till dumpade priser. Här erinras om att bedömningen grundar sig på uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare. Men eftersom det inte finns någon information som tyder på att de samarbetsvilliga företagens exportpriser till tredjeländer eller inhemska priser inte skulle vara representativa för alla taiwanesiska exporttillverkare kan man också dra slutsatsen att framtida export till EU från icke-samarbetsvilliga företag troligtvis kommer att ske till dumpade priser.

| (119) | Ett samarbetsvilligt företag använde hela sin kapacitet under undersökningsperioden, men det andra använde långt ifrån sin totala kapacitet. De företag som inte samarbetade med undersökningen förefaller ha oanvänd kapacitet på 400 000–500 000 ton. Detta motsvarar ca 20 % av EU:s förbrukning under undersökningsperioden. Med den lockande prisnivån i EU förefaller det troligt att sådan oanvänd kapacitet riktas mot EU om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(119)

Ett samarbetsvilligt företag använde hela sin kapacitet under undersökningsperioden, men det andra använde långt ifrån sin totala kapacitet. De företag som inte samarbetade med undersökningen förefaller ha oanvänd kapacitet på 400 000–500 000 ton. Detta motsvarar ca 20 % av EU:s förbrukning under undersökningsperioden. Med den lockande prisnivån i EU förefaller det troligt att sådan oanvänd kapacitet riktas mot EU om åtgärderna skulle upphävas.

| (120) | Det verkar troligt att oanvänd kapacitet skulle kunna riktas mot EU om åtgärderna skulle upphävas. Det förefaller vidare sannolikt att sådan export till EU skulle dumpas på grund av de låga priserna för export till alla tredjeländer utom Japan. Det är troligt att priserna i EU sätts under press när större kvantiteter importeras till EU-marknaden. En sådan sjunkande pristendens lär förvärra den dumpning som konstaterades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Det verkar troligt att oanvänd kapacitet skulle kunna riktas mot EU om åtgärderna skulle upphävas. Det förefaller vidare sannolikt att sådan export till EU skulle dumpas på grund av de låga priserna för export till alla tredjeländer utom Japan. Det är troligt att priserna i EU sätts under press när större kvantiteter importeras till EU-marknaden. En sådan sjunkande pristendens lär förvärra den dumpning som konstaterades under undersökningsperioden.

| (121) | Enligt vad som anges i skäl 71 vet man att det fanns minst tre andra PET-tillverkare i Thailand under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. Uppgifter från Eurostat och ur andra källor om dessa icke-samarbetsvilliga tillverkare analyserades. |
| --- | --- |

(121)

Enligt vad som anges i skäl 71 vet man att det fanns minst tre andra PET-tillverkare i Thailand under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. Uppgifter från Eurostat och ur andra källor om dessa icke-samarbetsvilliga tillverkare analyserades.

| (122) | Informationen om lager och försäljning till tredjeländer gäller bara samarbetsvilliga exporttillverkare. Det gick att få tag i uppgifter om total produktionskapacitet i Thailand och att göra en uppskattning av produktionsvolymen för alla exporttillverkare i Thailand på grundval av marknadsinformation. I detta avseende ansåg man att motsvarande uppgifter om icke-samarbetsvilliga företag knappast kunde vara bättre än vad som hade fastställts för samarbetsvilliga företag. |
| --- | --- |

(122)

Informationen om lager och försäljning till tredjeländer gäller bara samarbetsvilliga exporttillverkare. Det gick att få tag i uppgifter om total produktionskapacitet i Thailand och att göra en uppskattning av produktionsvolymen för alla exporttillverkare i Thailand på grundval av marknadsinformation. I detta avseende ansåg man att motsvarande uppgifter om icke-samarbetsvilliga företag knappast kunde vara bättre än vad som hade fastställts för samarbetsvilliga företag.

| (123) | Det framgick av undersökningen att priserna på hemmamarknaden var 10–20 % lägre än det genomsnittspris som tas ut på EU-marknaden. Det finns ingen anledning att vänta sig att detta skulle ändras om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(123)

Det framgick av undersökningen att priserna på hemmamarknaden var 10–20 % lägre än det genomsnittspris som tas ut på EU-marknaden. Det finns ingen anledning att vänta sig att detta skulle ändras om åtgärderna upphävdes.

| (124) | Det framgick av informationen från det samarbetsvilliga exportföretag som nämns ovan i skäl 17, vilket inte sålde på export till EU, att exporten till tredjeländer var stor och uppgick till 80 % av den totala försäljningen under undersökningsperioden. Det visade sig också att de genomsnittliga priserna till tredjeländer låg under kostnaden, vilket visar att produkten dumpas i tredjeländer. När det gäller icke-samarbetsvilliga företag finns det för övrigt ingen information som tyder på att de har en annan prissättningsstrategi för hemmamarknaden eller i tredjeländer, så det kan antas att de också säljer billigare i tredjeländer än på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(124)

Det framgick av informationen från det samarbetsvilliga exportföretag som nämns ovan i skäl 17, vilket inte sålde på export till EU, att exporten till tredjeländer var stor och uppgick till 80 % av den totala försäljningen under undersökningsperioden. Det visade sig också att de genomsnittliga priserna till tredjeländer låg under kostnaden, vilket visar att produkten dumpas i tredjeländer. När det gäller icke-samarbetsvilliga företag finns det för övrigt ingen information som tyder på att de har en annan prissättningsstrategi för hemmamarknaden eller i tredjeländer, så det kan antas att de också säljer billigare i tredjeländer än på hemmamarknaden.

| (125) | Den information som lämnades av det samarbetsvilliga exportföretag som inte exporterade till EU visade att exporten till tredjeländer skedde till ett vägt genomsnittligt exportpris som låg betydligt under gemenskapsindustrins säljpriser i EU. |
| --- | --- |

(125)

Den information som lämnades av det samarbetsvilliga exportföretag som inte exporterade till EU visade att exporten till tredjeländer skedde till ett vägt genomsnittligt exportpris som låg betydligt under gemenskapsindustrins säljpriser i EU.

| (126) | Om den rådande prisnivån i EU ligger stilla kan man vänta sig att EU framstår som en lockande marknad för exporttillverkare i Thailand. Man kan mot denna bakgrund anta att det skulle finnas ekonomiska incitament för att styra över exporten från tredjeländer till den mer lukrativa EU-marknaden om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(126)

Om den rådande prisnivån i EU ligger stilla kan man vänta sig att EU framstår som en lockande marknad för exporttillverkare i Thailand. Man kan mot denna bakgrund anta att det skulle finnas ekonomiska incitament för att styra över exporten från tredjeländer till den mer lukrativa EU-marknaden om åtgärderna skulle upphävas.

| (127) | Det finns mycket extra kapacitet i Thailand. Undersökningen avslöjade att kapacitetsutnyttjandet hos de samarbetsvilliga exporttillverkarna var lågt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Det finns mycket extra kapacitet i Thailand. Undersökningen avslöjade att kapacitetsutnyttjandet hos de samarbetsvilliga exporttillverkarna var lågt under undersökningsperioden.

| (128) | Enligt marknadsrapporten kan kapaciteten hos de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna uppskattas till ca 500 000 ton med en total produktion på ca 430 000 ton. Därmed skulle den extra tillgängliga kapaciteten uppgå till ca 70 000 ton. Detta motsvarar ca 2,9 % av total EU-förbrukning om den extra produktionen styrs mot EU-marknaden. |
| --- | --- |

(128)

Enligt marknadsrapporten kan kapaciteten hos de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna uppskattas till ca 500 000 ton med en total produktion på ca 430 000 ton. Därmed skulle den extra tillgängliga kapaciteten uppgå till ca 70 000 ton. Detta motsvarar ca 2,9 % av total EU-förbrukning om den extra produktionen styrs mot EU-marknaden.

| (129) | Den marknadsinformation som finns tyder på att marknaden i Thailand kan absorbera mindre än 94 000 ton eller 25 % av den inhemska produktionen PET-plast. Därför måste de thailändska tillverkarna exportera om de vill fortsätta verksamheten på nuvarande kapacitetsnivå. Följaktligen finns det stor sannolikhet för att exporten till EU ökar om åtgärderna upphävs. Man kan alltså inte utesluta att thailändska exporttillverkare skulle sänka sina exportpriser till EU till samma nivå som tillämpas till tredjeländer i hopp om att vinna marknadsandelar om åtgärderna skulle upphävas. Ett hot om återkommande dumpning från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare med oanvänd kapacitet kan därmed inte uteslutas om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(129)

Den marknadsinformation som finns tyder på att marknaden i Thailand kan absorbera mindre än 94 000 ton eller 25 % av den inhemska produktionen PET-plast. Därför måste de thailändska tillverkarna exportera om de vill fortsätta verksamheten på nuvarande kapacitetsnivå. Följaktligen finns det stor sannolikhet för att exporten till EU ökar om åtgärderna upphävs. Man kan alltså inte utesluta att thailändska exporttillverkare skulle sänka sina exportpriser till EU till samma nivå som tillämpas till tredjeländer i hopp om att vinna marknadsandelar om åtgärderna skulle upphävas. Ett hot om återkommande dumpning från icke-samarbetsvilliga exporttillverkare med oanvänd kapacitet kan därmed inte uteslutas om åtgärderna skulle upphävas.

| (130) | Den samarbetsvilliga exporttillverkaren befanns ha en normal lagerhållning. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator eftersom tillverkningen av PET-plast i Thailand främst grundar sig på kundorder. Lagret innehåller främst PET-plast som väntar på att skeppas till redan kända kunder. |
| --- | --- |

(130)

Den samarbetsvilliga exporttillverkaren befanns ha en normal lagerhållning. Det noteras emellertid att lager inte kan uppfattas som någon meningsfull indikator eftersom tillverkningen av PET-plast i Thailand främst grundar sig på kundorder. Lagret innehåller främst PET-plast som väntar på att skeppas till redan kända kunder.

| (131) | Eftersom den enda samarbetsvilliga exporttillverkaren inte exporterade till EU gick det inte att på grundval av undersökningen sluta sig till om dumpningen fortsätter trots de åtgärder som satts i kraft. |
| --- | --- |

(131)

Eftersom den enda samarbetsvilliga exporttillverkaren inte exporterade till EU gick det inte att på grundval av undersökningen sluta sig till om dumpningen fortsätter trots de åtgärder som satts i kraft.

| (132) | Men de samarbetsvilliga exporttillverkarnas vägda genomsnittliga exportpris till tredjeländer och priserna på hemmamarknaden var avsevärt lägre än gemenskapsindustrins salupriser i EU. Salupriserna var lägre än produktionskostnaden. Detta uppfattas som ett tecken på att exporten kommer att dumpas om åtgärderna upphävs. Vidare innebär den högre prisnivån i EU att det finns ett incitament för thailändska exporttillverkare att sälja till EU om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(132)

Men de samarbetsvilliga exporttillverkarnas vägda genomsnittliga exportpris till tredjeländer och priserna på hemmamarknaden var avsevärt lägre än gemenskapsindustrins salupriser i EU. Salupriserna var lägre än produktionskostnaden. Detta uppfattas som ett tecken på att exporten kommer att dumpas om åtgärderna upphävs. Vidare innebär den högre prisnivån i EU att det finns ett incitament för thailändska exporttillverkare att sälja till EU om åtgärderna upphävs.

| (133) | Med avseende på icke-samarbetsvilliga exporttillverkare pekar en jämförelse mellan efterfrågan på hemmamarknaden och de stora kvantiteter PET-plast som säljs till tredjeländer på att det finns risk för handelsomläggning. Här erinras om, såsom anges i skäl 131 och följande, att thailändska tillverkare är mycket beroende av export och att det finns mycket oanvänd kapacitet som skulle kunna riktas mot EU. Dumpning har tidigare påvisats (32,5 % i den ursprungliga undersökningen) och det förefaller därmed finnas en risk för återupptagen dumpning om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(133)

Med avseende på icke-samarbetsvilliga exporttillverkare pekar en jämförelse mellan efterfrågan på hemmamarknaden och de stora kvantiteter PET-plast som säljs till tredjeländer på att det finns risk för handelsomläggning. Här erinras om, såsom anges i skäl 131 och följande, att thailändska tillverkare är mycket beroende av export och att det finns mycket oanvänd kapacitet som skulle kunna riktas mot EU. Dumpning har tidigare påvisats (32,5 % i den ursprungliga undersökningen) och det förefaller därmed finnas en risk för återupptagen dumpning om åtgärderna skulle upphävas.

4.   Slutsats om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning

| (134) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att dumpning sannolikt kommer att fortsätta och/eller återkomma om åtgärderna skulle upphävas. Det föreslås därför att gällande åtgärder med tillämpning på import av PET-plast med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand bör bibehållas. |
| --- | --- |

(134)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att dumpning sannolikt kommer att fortsätta och/eller återkomma om åtgärderna skulle upphävas. Det föreslås därför att gällande åtgärder med tillämpning på import av PET-plast med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand bör bibehållas.

| (135) | Mot bakgrund av information om icke-samarbetsvilliga exporttillverkare förefaller det finnas väsentlig risk för återkommande dumpning. Risken grundar sig främst på upplysningar som visar att det finns stor produktions- och exportkapacitet hos de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna och, vilket visades genom det dumpningsmönster som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, att denna med största sannolikhet kommer att omvandlas till dumpad export till EU om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(135)

Mot bakgrund av information om icke-samarbetsvilliga exporttillverkare förefaller det finnas väsentlig risk för återkommande dumpning. Risken grundar sig främst på upplysningar som visar att det finns stor produktions- och exportkapacitet hos de icke-samarbetsvilliga exporttillverkarna och, vilket visades genom det dumpningsmönster som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, att denna med största sannolikhet kommer att omvandlas till dumpad export till EU om åtgärderna skulle upphävas.

| (136) | Det föreslås därför att gällande åtgärder med tillämpning på import av PET-plast med ursprung Sydkorea bör bibehållas. |
| --- | --- |

(136)

Det föreslås därför att gällande åtgärder med tillämpning på import av PET-plast med ursprung Sydkorea bör bibehållas.

D.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGHET

| (137) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det också huruvida de förändrade omständigheterna när det gäller dumpningen jämfört med den ursprungliga undersökningen rimligen kunde anses vara varaktiga. |
| --- | --- |

(137)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det också huruvida de förändrade omständigheterna när det gäller dumpningen jämfört med den ursprungliga undersökningen rimligen kunde anses vara varaktiga.

| (138) | Här erinras om att interimsöversynen när det gäller Sydkorea inskränktes till att omfatta dumpningsmarginaler för de tre företagen SK Chemicals Co. Ltd, KP Chemicals Corp. och Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd samt närstående företag till dessa. |
| --- | --- |

(138)

Här erinras om att interimsöversynen när det gäller Sydkorea inskränktes till att omfatta dumpningsmarginaler för de tre företagen SK Chemicals Co. Ltd, KP Chemicals Corp. och Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd samt närstående företag till dessa.

| (139) | Av interimsöversynen framgick det att de samarbetsvilliga exporttillverkare som exporterade PET-plast till EU under undersökningsperioden hade en dumpningsmarginal på miniminivån. Det viktigaste skälet till detta var att företagens normalvärden och försäljningspriser på den inhemska marknaden hade ökat jämfört med uppgifterna i den ursprungliga undersökningen i samma utsträckning som försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(139)

Av interimsöversynen framgick det att de samarbetsvilliga exporttillverkare som exporterade PET-plast till EU under undersökningsperioden hade en dumpningsmarginal på miniminivån. Det viktigaste skälet till detta var att företagens normalvärden och försäljningspriser på den inhemska marknaden hade ökat jämfört med uppgifterna i den ursprungliga undersökningen i samma utsträckning som försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden.

| (140) | Det fanns inga tecken på att dessa förändringar som lett fram till en dumpningsmarginal på miniminivån inte skulle bestå, eftersom alla de samarbetsvilliga exporttillverkarna hade befunnits driva sin verksamhet med högt kapacitetsutnyttjande (över 90 %). Vidare hade ingen av dem några planer på att öka produktionskapaciteten i Sydkorea. En av dem, SK Chemicals, hade tvärtom startat en produktionsanläggning i EU, vilket snarast tyder på lägre export från detta företag i Sydkorea. |
| --- | --- |

(140)

Det fanns inga tecken på att dessa förändringar som lett fram till en dumpningsmarginal på miniminivån inte skulle bestå, eftersom alla de samarbetsvilliga exporttillverkarna hade befunnits driva sin verksamhet med högt kapacitetsutnyttjande (över 90 %). Vidare hade ingen av dem några planer på att öka produktionskapaciteten i Sydkorea. En av dem, SK Chemicals, hade tvärtom startat en produktionsanläggning i EU, vilket snarast tyder på lägre export från detta företag i Sydkorea.

| (141) | Ingen uppgift om exporttillverkaren Daehan, som enligt skäl 49 ovan slutligen valde att inte samarbeta i utredningen, kunde kontrolleras. |
| --- | --- |

(141)

Ingen uppgift om exporttillverkaren Daehan, som enligt skäl 49 ovan slutligen valde att inte samarbeta i utredningen, kunde kontrolleras.

| (142) | Därför fick slutsatserna om företaget baseras på tillgängliga uppgifter enligt vad som sägs i artikel 18 i grundförordningen, dvs. på information i klagomålet och det okontrollerade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(142)

Därför fick slutsatserna om företaget baseras på tillgängliga uppgifter enligt vad som sägs i artikel 18 i grundförordningen, dvs. på information i klagomålet och det okontrollerade frågeformuläret.

| (143) | När det gäller de två samarbetsvilliga företagsgrupperna, SK Chemicals och KP Chemicals, kan de sakförhållanden som ligger till grund för beräkningen av dumpningsmarginalerna betraktas som bestående. |
| --- | --- |

(143)

När det gäller de två samarbetsvilliga företagsgrupperna, SK Chemicals och KP Chemicals, kan de sakförhållanden som ligger till grund för beräkningen av dumpningsmarginalerna betraktas som bestående.

| (144) | När det gäller den tredje exporttillverkaren, Daehan Synthetic Fibres, bör man hålla i minnet att företaget inte samarbetade och att analysen därför baserades på tillgängliga uppgifter som tyder på att dumpningen fortsätter. Därför bör detta företag underkastas den tullsats för övriga företag som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och befästes genom den senaste översynen. |
| --- | --- |

(144)

När det gäller den tredje exporttillverkaren, Daehan Synthetic Fibres, bör man hålla i minnet att företaget inte samarbetade och att analysen därför baserades på tillgängliga uppgifter som tyder på att dumpningen fortsätter. Därför bör detta företag underkastas den tullsats för övriga företag som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och befästes genom den senaste översynen.

| (145) | Endast två taiwanesiska exporttillverkare samarbetade under förfarandet. Undersökningen av förändringarnas bestående natur gäller därför endast dessa två företag. |
| --- | --- |

(145)

Endast två taiwanesiska exporttillverkare samarbetade under förfarandet. Undersökningen av förändringarnas bestående natur gäller därför endast dessa två företag.

| (146) | Far Eastern Textiles har varit befriat från tull sedan rådets förordning (EG) nr 83/2005 antogs (9). Genom samma förordning fastställdes en dumpningsmarginal på 3,1 % för den andra samarbetsvilliga exporttillverkaren, Shinkong Synthetic Fibres. |
| --- | --- |

(146)

Far Eastern Textiles har varit befriat från tull sedan rådets förordning (EG) nr 83/2005 antogs (9). Genom samma förordning fastställdes en dumpningsmarginal på 3,1 % för den andra samarbetsvilliga exporttillverkaren, Shinkong Synthetic Fibres.

| (147) | På grundval av denna analys av dumpningen under undersökningsperioden har dumpningsmarginalerna ändrats och fastställts till 3,5 % för Far Eastern och 6,5 % för Shinkong. |
| --- | --- |

(147)

På grundval av denna analys av dumpningen under undersökningsperioden har dumpningsmarginalerna ändrats och fastställts till 3,5 % för Far Eastern och 6,5 % för Shinkong.

| (148) | När det gäller de två samarbetsvilliga tillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden finns det ingen anledning att tro att förändringarna mellan den nuvarande och den tidigare undersökningen, särskilt ändringarna vad gäller exportpriser till EU och normalvärde som bägge ledde till reviderade dumpningsmarginaler, inte skulle bestå. Undersökningen visade dock att det företag som uppvisade ett dumpningsmönster hade sålt väsentliga mängder till en ny kund och tagit ut ett mycket lägre pris än normalt exportpris. Eftersom företaget inte angav att det tänker sluta sälja till den kunden eller att det tänker anpassa sina exportpriser kan man sluta sig till att mönstret kommer att bestå. Företaget använde vidare nästan hela sin kapacitet under undersökningsperioden. Alltså är det mindre troligt att företagets försäljningsmönster förändras radikalt på ett sätt som skulle påverka prisnivån och därmed normalvärdet och exportpriserna. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller de två samarbetsvilliga tillverkare som exporterade till EU under undersökningsperioden finns det ingen anledning att tro att förändringarna mellan den nuvarande och den tidigare undersökningen, särskilt ändringarna vad gäller exportpriser till EU och normalvärde som bägge ledde till reviderade dumpningsmarginaler, inte skulle bestå. Undersökningen visade dock att det företag som uppvisade ett dumpningsmönster hade sålt väsentliga mängder till en ny kund och tagit ut ett mycket lägre pris än normalt exportpris. Eftersom företaget inte angav att det tänker sluta sälja till den kunden eller att det tänker anpassa sina exportpriser kan man sluta sig till att mönstret kommer att bestå. Företaget använde vidare nästan hela sin kapacitet under undersökningsperioden. Alltså är det mindre troligt att företagets försäljningsmönster förändras radikalt på ett sätt som skulle påverka prisnivån och därmed normalvärdet och exportpriserna.

| (149) | Om det andra samarbetsvilliga företaget kan sägas att de iakttagna förändringarna inte var stora, dvs. reviderad dumpningsmarginal från 3,1 % till 6,5 % mot bakgrund av något mera uttalade förändringar i normalvärden än i exportpriser. Detta förhållande lär inte förändras i framtiden eftersom oljepriserna, som är en viktig kostnadsfaktor vid tillverkning av PET-plast, ser ut att stanna på en hög nivå. |
| --- | --- |

(149)

Om det andra samarbetsvilliga företaget kan sägas att de iakttagna förändringarna inte var stora, dvs. reviderad dumpningsmarginal från 3,1 % till 6,5 % mot bakgrund av något mera uttalade förändringar i normalvärden än i exportpriser. Detta förhållande lär inte förändras i framtiden eftersom oljepriserna, som är en viktig kostnadsfaktor vid tillverkning av PET-plast, ser ut att stanna på en hög nivå.

| (150) | Följaktligen bedöms dumpningsmarginalerna för bägge företagen, som beräknats på grundval av uppgifter i undersökningen, vara tillförlitliga och de förändringar som upptäcktes anses vara bestående. |
| --- | --- |

(150)

Följaktligen bedöms dumpningsmarginalerna för bägge företagen, som beräknats på grundval av uppgifter i undersökningen, vara tillförlitliga och de förändringar som upptäcktes anses vara bestående.

E.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (151) | PET-plast tillverkas i gemenskapen av följande företag:






  — | De tillverkare som begärde undersökningen vid giltighetstidens utgång, som stödde den och samarbetade i undersökningen (se skäl 154). |
| --- | --- | --- |

(151)

PET-plast tillverkas i gemenskapen av följande företag:

—

De tillverkare som begärde undersökningen vid giltighetstidens utgång, som stödde den och samarbetade i undersökningen (se skäl 154).

| — | Två tillverkare som begärde undersökningen vid giltighetstidens utgång men som inte samarbetade i den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

—

Två tillverkare som begärde undersökningen vid giltighetstidens utgång men som inte samarbetade i den nuvarande undersökningen.

| — | Ett dotterbolag till en sydkoreansk tillverkare som är baserat i EU och som samarbetade i undersökningen och stödde begäran. |
| --- | --- |

—

Ett dotterbolag till en sydkoreansk tillverkare som är baserat i EU och som samarbetade i undersökningen och stödde begäran.

| (152) | Den PET-plast som tillverkas av alla dessa företag utgör gemenskapens totala tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(152)

Den PET-plast som tillverkas av alla dessa företag utgör gemenskapens totala tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2.   Gemenskapsindustrin

| (153) | Kommissionen undersökte om de samarbetsvilliga gemenskapstillverkare som begärde eller stödde ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång stod för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av PET-plast. De svarade för 88 % av produktionen. De gemenskapstillverkare som inte samarbetade till fullo uteslöts från definitionen av gemenskapsindustrin. Kommissionen ansåg därför att de till fullo samarbetsvilliga klagande gemenskapstillverkarna representerade gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. I de ursprungliga undersökningarna svarade gemenskapsindustrin för över 85 % av den totala produktionen av PET-plast i EU vid den tiden. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen undersökte om de samarbetsvilliga gemenskapstillverkare som begärde eller stödde ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång stod för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av PET-plast. De svarade för 88 % av produktionen. De gemenskapstillverkare som inte samarbetade till fullo uteslöts från definitionen av gemenskapsindustrin. Kommissionen ansåg därför att de till fullo samarbetsvilliga klagande gemenskapstillverkarna representerade gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. I de ursprungliga undersökningarna svarade gemenskapsindustrin för över 85 % av den totala produktionen av PET-plast i EU vid den tiden.

| (154) | Följande tolv gemenskapstillverkare som delvis nämns i skäl 16 utgör gemenskapsindustrin:
  Voridian BV (Nederländerna), M & G Polimeri Italia Spa (Italien), Equipolymers Srl (Italien), La Seda de Barcelona SA (Spanien), Novapet SA (Spanien), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugal), Aussapol Spa (Italien), Advansa Ltd (Förenade kungariket), Wellman BV (Nederländerna), Boryszew subsidiary Elana Wse (Polen), V.P.I. SA (Grekland), SK Eurochem (Polen). |
| --- | --- |

(154)

Följande tolv gemenskapstillverkare som delvis nämns i skäl 16 utgör gemenskapsindustrin:

Voridian BV (Nederländerna), M & G Polimeri Italia Spa (Italien), Equipolymers Srl (Italien), La Seda de Barcelona SA (Spanien), Novapet SA (Spanien), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugal), Aussapol Spa (Italien), Advansa Ltd (Förenade kungariket), Wellman BV (Nederländerna), Boryszew subsidiary Elana Wse (Polen), V.P.I. SA (Grekland), SK Eurochem (Polen).

F.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1.   Förbrukning på gemenskapsmarknaden

| (155) | Förbrukningen i EU fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym, uppskattningar av andra gemenskapstillverkares försäljning på EU-marknaden baserade på uppgifter i klagomålsskedet och uppgifter från Eurostat om all import till EU från tredjeländer. |
| --- | --- |

(155)

Förbrukningen i EU fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym, uppskattningar av andra gemenskapstillverkares försäljning på EU-marknaden baserade på uppgifter i klagomålsskedet och uppgifter från Eurostat om all import till EU från tredjeländer.

| (156) | Mellan 2002 och undersökningsperioden steg EU:s förbrukning av den berörda produkten stadigt och nådde totalt 2 400 000 ton under undersökningsperioden. Den sammanlagda ökningen under perioden var 18 %. Ökningen berodde delvis på nya användningsområden (bl.a. öl- och vinflaskor) och delvis på att förbrukningen steg i de länder som anslöt sig till EU 2004.
  Tabell 1 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (i ton) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Index | 100 | 108 | 109 | 118 |

(156)

Mellan 2002 och undersökningsperioden steg EU:s förbrukning av den berörda produkten stadigt och nådde totalt 2 400 000 ton under undersökningsperioden. Den sammanlagda ökningen under perioden var 18 %. Ökningen berodde delvis på nya användningsområden (bl.a. öl- och vinflaskor) och delvis på att förbrukningen steg i de länder som anslöt sig till EU 2004.

Tabell 1

2002

2003

2004

UP

Förbrukning i gemenskapen (i ton)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Index

100

108

109

118

2.   Importen från de berörda länderna

2.1   Sammantagen bedömning av importens verkan

| (157) | I den ursprungliga undersökningen gjordes en sammantagen bedömning av importen av den berörda produkten med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Thailand och Taiwan i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

(157)

I den ursprungliga undersökningen gjordes en sammantagen bedömning av importen av den berörda produkten med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Thailand och Taiwan i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den nuvarande undersökningen.

| (158) | När det gäller import från de två samarbetsvilliga sydkoreanska företagen har undersökningen visat på antingen miniminivån eller ingen dumpning. I enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen var det därför inte möjligt att göra en sammantagen bedömning av den berörda importens verkan. Det konstaterades att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från Indien, Malaysia och Taiwan översteg miniminivån. När det gäller import från Indonesien och Thailand visade undersökningen att importen inte var representativ och därför kunde ingen dumpningsmarginal fastställas. Men det ansågs också klarlagt att dumpningen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna upphävdes. När det gäller de kvantiteter som vart och ett av de sex berörda länderna exporterade, gjordes bedömningen att importen från dessa länder sannolikt skulle öka till nivåer långt över dem som uppnåddes under undersökningsperioden och helt säkert överstiga tröskelvärdet för vad som betraktas som försumbart, om åtgärderna upphävdes. När det gäller konkurrensvillkoren bekräftade undersökningen att PET-flingor som importerades från de berörda länderna var likadana i fråga om sina viktigaste fysikaliska och tekniska egenskaper. Vidare var flingorna utbytbara med dem som tillverkades i EU och de salufördes i EU under samma period via samma försäljningskanaler och på samma handelsvillkor. De importerade PET-flingorna kunde därför anses konkurrera sinsemellan och med de PET-flingor som tillverkades i gemenskapen. |
| --- | --- |

(158)

När det gäller import från de två samarbetsvilliga sydkoreanska företagen har undersökningen visat på antingen miniminivån eller ingen dumpning. I enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen var det därför inte möjligt att göra en sammantagen bedömning av den berörda importens verkan. Det konstaterades att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från Indien, Malaysia och Taiwan översteg miniminivån. När det gäller import från Indonesien och Thailand visade undersökningen att importen inte var representativ och därför kunde ingen dumpningsmarginal fastställas. Men det ansågs också klarlagt att dumpningen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna upphävdes. När det gäller de kvantiteter som vart och ett av de sex berörda länderna exporterade, gjordes bedömningen att importen från dessa länder sannolikt skulle öka till nivåer långt över dem som uppnåddes under undersökningsperioden och helt säkert överstiga tröskelvärdet för vad som betraktas som försumbart, om åtgärderna upphävdes. När det gäller konkurrensvillkoren bekräftade undersökningen att PET-flingor som importerades från de berörda länderna var likadana i fråga om sina viktigaste fysikaliska och tekniska egenskaper. Vidare var flingorna utbytbara med dem som tillverkades i EU och de salufördes i EU under samma period via samma försäljningskanaler och på samma handelsvillkor. De importerade PET-flingorna kunde därför anses konkurrera sinsemellan och med de PET-flingor som tillverkades i gemenskapen.

| (159) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs alla kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen vara uppfyllda när det gäller import från Indien, Malaysia, Thailand, Indonesien, Taiwan och den dumpade importen från Sydkorea. Importen från de sex berörda länderna undersöktes därför i klump, utom den icke-dumpade importen från de två samarbetsvilliga sydkoreanska exporttillverkarna. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs alla kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen vara uppfyllda när det gäller import från Indien, Malaysia, Thailand, Indonesien, Taiwan och den dumpade importen från Sydkorea. Importen från de sex berörda länderna undersöktes därför i klump, utom den icke-dumpade importen från de två samarbetsvilliga sydkoreanska exporttillverkarna.

2.2   Importvolym, importens marknadsandel och importpriser

| (160) | Utvecklingen när det gäller de sex berörda ländernas importvolymer, marknadsandelar och genomsnittpriser anges nedan. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat. Från dessa siffror bör man i princip dra bort icke-dumpad sydkoreansk import. Av sekretesskäl har den dock avsiktligt inkluderats. Tendenserna hade dock varit i stort sett desamma även om den icke-dumpade sydkoreanska importen hade dragits ifrån. |
| --- | --- |

(160)

Utvecklingen när det gäller de sex berörda ländernas importvolymer, marknadsandelar och genomsnittpriser anges nedan. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat. Från dessa siffror bör man i princip dra bort icke-dumpad sydkoreansk import. Av sekretesskäl har den dock avsiktligt inkluderats. Tendenserna hade dock varit i stort sett desamma även om den icke-dumpade sydkoreanska importen hade dragits ifrån.

| (161) | Mellan 2002 och undersökningsperioden sjönk importen från de berörda länderna med 13 %, dvs. från 192 000 ton 2002 till 167 000 ton under undersökningsperioden. Jämfört med år 2002 var de oförändrade 2003 och sjönk med 3 % 2004 och med ytterligare 10 % under undersökningsperioden.
  Tabell 2 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym | 192 192 | 191 455 | 186 892 | 166 982 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 87 |
| Marknadsandel | 9,4 % | 8,6 % | 8,4 % | 7,0 % |
| Pris (EUR per ton) | 850 | 803 | 854 | 1 030 |
| Index | 100 | 94 | 100 | 121 |

(161)

Mellan 2002 och undersökningsperioden sjönk importen från de berörda länderna med 13 %, dvs. från 192 000 ton 2002 till 167 000 ton under undersökningsperioden. Jämfört med år 2002 var de oförändrade 2003 och sjönk med 3 % 2004 och med ytterligare 10 % under undersökningsperioden.

Tabell 2

2002

2003

2004

UP

Volym

192 192

191 455

186 892

166 982

Index

100

100

97

87

Marknadsandel

9,4 %

8,6 %

8,4 %

7,0 %

Pris (EUR per ton)

850

803

854

1 030

Index

100

94

100

121

G.   GEMENSKAPSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION

1.   Inledande anmärkningar

| (162) | I början av undersökningen planerades ett stickprovsförfarande för gemenskapstillverkarna, men eftersom de var så få beslutade man att ta med samtliga. Skadorna har alltså utvärderats på grundval av information som samlats in inom hela gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(162)

I början av undersökningen planerades ett stickprovsförfarande för gemenskapstillverkarna, men eftersom de var så få beslutade man att ta med samtliga. Skadorna har alltså utvärderats på grundval av information som samlats in inom hela gemenskapsindustrin.

| (163) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(163)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

2.   Analys av ekonomiska indikatorer

2.1   Produktion

| (164) | Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 20 % mellan 2002 och undersökningsperioden, från ca 1 465 000 ton 2002 till ca 1 760 000 ton under undersökningsperioden. Den årliga ökningen var 4,8 % 2003 och 4,6 % 2004. Ökningen fortsatte under undersökningsperioden, då produktionen steg med 150 000 ton, dvs. med 10,8 %. Ökningen berodde på den omstrukturering som industrin gjorde för att bättre kunna kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt dra nytta av stigande förbrukning på gemenskapsmarknaden som, enligt ovan, ökade med 19 % mellan 2002 och undersökningsperioden (från 2 miljoner ton 2002 till 2,4 miljoner ton under undersökningsperioden).
  Tabell 3 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i ton) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Index | 100 | 105 | 109 | 120 |

(164)

Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 20 % mellan 2002 och undersökningsperioden, från ca 1 465 000 ton 2002 till ca 1 760 000 ton under undersökningsperioden. Den årliga ökningen var 4,8 % 2003 och 4,6 % 2004. Ökningen fortsatte under undersökningsperioden, då produktionen steg med 150 000 ton, dvs. med 10,8 %. Ökningen berodde på den omstrukturering som industrin gjorde för att bättre kunna kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt dra nytta av stigande förbrukning på gemenskapsmarknaden som, enligt ovan, ökade med 19 % mellan 2002 och undersökningsperioden (från 2 miljoner ton 2002 till 2,4 miljoner ton under undersökningsperioden).

Tabell 3

2002

2003

2004

UP

Produktion (i ton)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Index

100

105

109

120

2.2   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (165) | Produktionskapaciteten ökade med 22 % mellan 2002 och undersökningsperioden, med andra ord från 1 760 000 ton 2002 till 2 156 000 ton under undersökningsperioden. Ökningen var kraftigast under undersökningsperioden, då produktionskapaciteten ökade med 300 000 ton, dvs. 16,7 % jämfört med 2004. Den kraftiga ökningen av produktionskapaciteten motsvarade produktionsökningen under samma period (se skäl 164). Ökningen i produktionskapaciteten berodde på ökade investeringar i produktionslinjer för att göra det möjligt att dra nytta av den växande marknaden. Kapacitetsutnyttjandet ökade med 4 procentenheter 2003, hölls på denna nivå 2004 och sjönk sedan under undersökningsperioden med 5 procentenheter till 82 %. Minskningen mellan 2004 och undersökningsperioden berodde på att produktionskapaciteten ökat kraftigt under denna period. En högre produktionsvolym under undersökningsperioden sammanföll därför med ett lägre kapacitetsutnyttjande jämfört med 2004.
  Tabell 4 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i ton) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Index | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Kapacitetsutnyttjande | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 98 |

(165)

Produktionskapaciteten ökade med 22 % mellan 2002 och undersökningsperioden, med andra ord från 1 760 000 ton 2002 till 2 156 000 ton under undersökningsperioden. Ökningen var kraftigast under undersökningsperioden, då produktionskapaciteten ökade med 300 000 ton, dvs. 16,7 % jämfört med 2004. Den kraftiga ökningen av produktionskapaciteten motsvarade produktionsökningen under samma period (se skäl 164). Ökningen i produktionskapaciteten berodde på ökade investeringar i produktionslinjer för att göra det möjligt att dra nytta av den växande marknaden. Kapacitetsutnyttjandet ökade med 4 procentenheter 2003, hölls på denna nivå 2004 och sjönk sedan under undersökningsperioden med 5 procentenheter till 82 %. Minskningen mellan 2004 och undersökningsperioden berodde på att produktionskapaciteten ökat kraftigt under denna period. En högre produktionsvolym under undersökningsperioden sammanföll därför med ett lägre kapacitetsutnyttjande jämfört med 2004.

Tabell 4

2002

2003

2004

UP

Produktionskapacitet (i ton)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Index

100

100

105

122

Kapacitetsutnyttjande

83 %

87 %

87 %

82 %

Index

100

105

104

98

2.3   Försäljning och marknadsandel

| (166) | Den volym som gemenskapsindustrin sålde på EU-marknaden ökade med 21 % mellan 2002 och undersökningsperioden. En ökning på 2 % 2003 följdes av en ökning både under 2004 och under undersökningsperioden. Trots ökande försäljning till följd av ökad förbrukning föll gemenskapsindustrins marknadsandel med 4 procentenheter 2003 och steg sedan gradvis med 5 procentenheter 2004 och 1 procentenhet under undersökningsperioden.
  Tabell 5 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i gemenskapen (i ton) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Index | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Marknadsandel | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(166)

Den volym som gemenskapsindustrin sålde på EU-marknaden ökade med 21 % mellan 2002 och undersökningsperioden. En ökning på 2 % 2003 följdes av en ökning både under 2004 och under undersökningsperioden. Trots ökande försäljning till följd av ökad förbrukning föll gemenskapsindustrins marknadsandel med 4 procentenheter 2003 och steg sedan gradvis med 5 procentenheter 2004 och 1 procentenhet under undersökningsperioden.

Tabell 5

2002

2003

2004

UP

Försäljning i gemenskapen (i ton)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Index

100

102

110

121

Marknadsandel

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4   Tillväxt

| (167) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 2 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket visar att gemenskapsindustrin inte växte i samma takt som förbrukningen på hela marknaden. |
| --- | --- |

(167)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 2 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket visar att gemenskapsindustrin inte växte i samma takt som förbrukningen på hela marknaden.

2.5   Sysselsättning

| (168) | Antalet anställda i gemenskapsindustrin ökade under skadeundersökningsperioden med 18 %. Den kraftigaste ökningen ägde rum 2003 (11 procentenheter) och 2004 (ytterligare 6 procentenheter). Ökningstendensen fortsatte under undersökningsperioden men uppgick då endast till 2 procentenheter. Denna ökning på 18 % under hela perioden hänger samman med produktionsnivån som ökade med 20 %.
  Tabell 6 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anställda | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Index | 100 | 111 | 116 | 118 |

(168)

Antalet anställda i gemenskapsindustrin ökade under skadeundersökningsperioden med 18 %. Den kraftigaste ökningen ägde rum 2003 (11 procentenheter) och 2004 (ytterligare 6 procentenheter). Ökningstendensen fortsatte under undersökningsperioden men uppgick då endast till 2 procentenheter. Denna ökning på 18 % under hela perioden hänger samman med produktionsnivån som ökade med 20 %.

Tabell 6

2002

2003

2004

UP

Anställda

1 010

1 124

1 170

1 190

Index

100

111

116

118

2.6   Produktivitet

| (169) | Gemenskapsindustrins produktivitet, mätt i produktion i ton per anställd och år, ökade totalt sett under hela skadeundersökningsperioden. Inledningsvis föll produktiviteten med 6 % 2003 jämfört med 2002 och låg sedan på denna nivå 2004, men steg sedan kraftigt under undersökningsperioden med mer än 8 % jämfört med 2004.
  Tabell 7 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Index | 100 | 94 | 94 | 102 |

(169)

Gemenskapsindustrins produktivitet, mätt i produktion i ton per anställd och år, ökade totalt sett under hela skadeundersökningsperioden. Inledningsvis föll produktiviteten med 6 % 2003 jämfört med 2002 och låg sedan på denna nivå 2004, men steg sedan kraftigt under undersökningsperioden med mer än 8 % jämfört med 2004.

Tabell 7

2002

2003

2004

UP

Produktivitet (i ton per anställd)

1 450

1 365

1 369

1 480

Index

100

94

94

102

2.7   Löner

| (170) | Tillverkning av PET-flingor är en kapitalintensiv industri. Arbetskostnadernas inverkan på den totala produktkostnaden är därför begränsad. Under undersökningsperioden ökade lönerna med 12 %, medan den totala produktionskostnaden ökade med 20 %. En annan viktig faktor är lönekostnaden beräknad per varje producerat ton. Under undersökningsperioden ökade kostnaderna med 6 %.
  Tabell 8 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Löner (i miljoner EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Löner per producerat ton (i EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 94 |

(170)

Tillverkning av PET-flingor är en kapitalintensiv industri. Arbetskostnadernas inverkan på den totala produktkostnaden är därför begränsad. Under undersökningsperioden ökade lönerna med 12 %, medan den totala produktionskostnaden ökade med 20 %. En annan viktig faktor är lönekostnaden beräknad per varje producerat ton. Under undersökningsperioden ökade kostnaderna med 6 %.

Tabell 8

2002

2003

2004

UP

Löner (i miljoner EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Index

100

101

106

112

Löner per producerat ton (i EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Index

100

96

98

94

2.8   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen och återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (171) | Med hänsyn till volymen av och priserna på importen från de berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens nivå inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(171)

Med hänsyn till volymen av och priserna på importen från de berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens nivå inte anses vara försumbara.

2.9   Försäljningspriser och faktorer som inverkar på gemenskapens priser

| (172) | Försäljningspriserna per enhet ökade från 924 EUR/ton 2002 till 1 058 EUR/ton under undersökningsperioden. Den allmänna tendensen var stigande (15 % under hela perioden). Ökningen är i stor utsträckning en följd av ökningen av priset på råvaror som i sin tur beror på de dyrare oljepriserna. Trots att gemenskapsindustrin höjde priserna kunde den inte överföra ökningen till senare led och till fullo kompensera för ökade råvarupriser i försäljningspriset. Detta berodde i huvudsak på att råvarorna ökade mer i pris än PET-plast. Dessutom tvingades gemenskapsindustrin hantera prispressen från importen. För att behålla sin marknadsandel kunde gemenskapsindustrin endast i måttlig utsträckning höja sina priser, och levde alltså under prispress.
  Tabell 9 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittligt pris (i EUR per ton) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Index | 100 | 98 | 109 | 115 |

(172)

Försäljningspriserna per enhet ökade från 924 EUR/ton 2002 till 1 058 EUR/ton under undersökningsperioden. Den allmänna tendensen var stigande (15 % under hela perioden). Ökningen är i stor utsträckning en följd av ökningen av priset på råvaror som i sin tur beror på de dyrare oljepriserna. Trots att gemenskapsindustrin höjde priserna kunde den inte överföra ökningen till senare led och till fullo kompensera för ökade råvarupriser i försäljningspriset. Detta berodde i huvudsak på att råvarorna ökade mer i pris än PET-plast. Dessutom tvingades gemenskapsindustrin hantera prispressen från importen. För att behålla sin marknadsandel kunde gemenskapsindustrin endast i måttlig utsträckning höja sina priser, och levde alltså under prispress.

Tabell 9

2002

2003

2004

UP

Vägt genomsnittligt pris (i EUR per ton)

924

902

1 006

1 058

Index

100

98

109

115

2.10   Produktionskostnaderna för huvudråvarorna

| (173) | Mot bakgrund av att det behövs cirka 850 kg renad tereftalsyra och 350 kg monoetylenglykol (huvudråvarorna) för att producera 1 ton PET-plast, ökade kostnaderna för råvarorna (renad tereftalsyra och monoetylenglykol) betydligt med 67 % respektive 31 % mellan 2002 och undersökningsperioden då de nådde en nivå på 770 EUR/ton (renad tereftalsyra) och 721 EUR/ton (monoetylenglykol) (genomsnittet under undersökningsperioden). Visserligen kunde en lindrig prisnedgång noteras under det tredje kvartalet 2005 då priserna för tereftalsyra sjönk till 700 EUR/ton och priserna för monoetylenglykol låg stilla, men det bör påpekas att råvarorna förvärvas på förhand på grundval av långfristiga kontrakt. Trots den lindriga prisnedgången i priserna för tereftalsyra vid slutet av skadeundersökningsperioden känner gemenskapsindustrin därför fortfarande av följderna av den kraftiga kostnadsökningen. På grund av situationen på världsoljemarknaden kan priserna på råvaror för produktion av PET-plast dessutom ändras på ett oförutsägbart sätt, men de kommer troligtvis att stanna kvar på en hög nivå. Alla dessa faktorer bidrar till att gemenskapens PET-tillverkare blir allt mer sårbara.
  Tabell 10









  Genomsnittligt pris (i EUR per ton) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| — | Tereftalsyra |

(173)

Mot bakgrund av att det behövs cirka 850 kg renad tereftalsyra och 350 kg monoetylenglykol (huvudråvarorna) för att producera 1 ton PET-plast, ökade kostnaderna för råvarorna (renad tereftalsyra och monoetylenglykol) betydligt med 67 % respektive 31 % mellan 2002 och undersökningsperioden då de nådde en nivå på 770 EUR/ton (renad tereftalsyra) och 721 EUR/ton (monoetylenglykol) (genomsnittet under undersökningsperioden). Visserligen kunde en lindrig prisnedgång noteras under det tredje kvartalet 2005 då priserna för tereftalsyra sjönk till 700 EUR/ton och priserna för monoetylenglykol låg stilla, men det bör påpekas att råvarorna förvärvas på förhand på grundval av långfristiga kontrakt. Trots den lindriga prisnedgången i priserna för tereftalsyra vid slutet av skadeundersökningsperioden känner gemenskapsindustrin därför fortfarande av följderna av den kraftiga kostnadsökningen. På grund av situationen på världsoljemarknaden kan priserna på råvaror för produktion av PET-plast dessutom ändras på ett oförutsägbart sätt, men de kommer troligtvis att stanna kvar på en hög nivå. Alla dessa faktorer bidrar till att gemenskapens PET-tillverkare blir allt mer sårbara.

Tabell 10

Genomsnittligt pris (i EUR per ton)

2002

2003

2004

UP

—

Tereftalsyra

460

566

718

770

Index

100

123

156

167

| — | Monoetylenglykol |
| --- | --- |

—

Monoetylenglykol

551

550

650

721

Index

100

100

118

131

| (174) | Som en jämförelse var den genomsnittliga enhetskostnaden per ton PET-flingor som producerats av gemenskapsindustrin följande:
  Tabell 11 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittlig kostnad (i EUR per ton) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Index | 100 | 102 | 113 | 121 |

(174)

Som en jämförelse var den genomsnittliga enhetskostnaden per ton PET-flingor som producerats av gemenskapsindustrin följande:

Tabell 11

2002

2003

2004

UP

Vägt genomsnittlig kostnad (i EUR per ton)

899

918

1 013

1 092

Index

100

102

113

121

| (175) | Under skadeundersökningsperioden fortsatte huvudråvarorna att öka (tereftalsyra med 67 % och monoetylenglykol med 31 %), såsom framgår av tabellerna 10 och 11, medan den totala produktionskostnaden steg med endast 21 %. Såsom framgår av tabell 9 har priserna endast ökat med 15 % till följd av att gemenskapsindustrin inte kunde överföra ökningen till senare led och till fullo återspegla ökningen av råvarupriserna i sina försäljningspriser. |
| --- | --- |

(175)

Under skadeundersökningsperioden fortsatte huvudråvarorna att öka (tereftalsyra med 67 % och monoetylenglykol med 31 %), såsom framgår av tabellerna 10 och 11, medan den totala produktionskostnaden steg med endast 21 %. Såsom framgår av tabell 9 har priserna endast ökat med 15 % till följd av att gemenskapsindustrin inte kunde överföra ökningen till senare led och till fullo återspegla ökningen av råvarupriserna i sina försäljningspriser.

2.11   Lager

| (176) | Lagervolymen minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2002 och undersökningsperioden. Men precis som i de ursprungliga undersökningarna kunde lagervolymen inte uppfattas som någon viktig indikator på gemenskapsindustrins produktion av PET-plast, eftersom PET-marknaden varierar säsongsartat under året. Lagren utgör 5–6 % av den totala produktionen.
  Tabell 12 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagervolym (ton) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Index | 100 | 109 | 89 | 90 |

(176)

Lagervolymen minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2002 och undersökningsperioden. Men precis som i de ursprungliga undersökningarna kunde lagervolymen inte uppfattas som någon viktig indikator på gemenskapsindustrins produktion av PET-plast, eftersom PET-marknaden varierar säsongsartat under året. Lagren utgör 5–6 % av den totala produktionen.

Tabell 12

2002

2003

2004

UP

Lagervolym (ton)

101 554

110 695

90 422

91 123

Index

100

109

89

90

2.12   Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde

| (177) | Lönsamheten från försäljningen är den vinst som genereras genom försäljning av den berörda produkten i gemenskapen. Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet har i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen endast beräknats på den minsta produktgrupp som inbegriper den likadana produkten. Avkastningen på investeringar har vidare beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital, eftersom denna anses mer relevant för analysen av utvecklingen.
  Tabell 13 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt på försäljning i gemenskapen | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Avkastning på totalt kapital | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Kassaflöde (i % av den totala försäljningen) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(177)

Lönsamheten från försäljningen är den vinst som genereras genom försäljning av den berörda produkten i gemenskapen. Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet har i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen endast beräknats på den minsta produktgrupp som inbegriper den likadana produkten. Avkastningen på investeringar har vidare beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital, eftersom denna anses mer relevant för analysen av utvecklingen.

Tabell 13

2002

2003

2004

UP

Vinstmarginal före skatt på försäljning i gemenskapen

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Avkastning på totalt kapital

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Kassaflöde (i % av den totala försäljningen)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (178) | Till följd av pristrycket som började 2002 och som sammanföll med en kraftig ökning av dumpad import från de berörda länderna förvärrades den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin och förvandlades till förluster 2003. Efter en liten återhämtning 2004 till följd av antidumpningsåtgärder som infördes mot Kina och Australien ökade förlusterna till -3,2 % under undersökningsperioden. Man kan alltså konstatera att trenden är klart nedåtgående. |
| --- | --- |

(178)

Till följd av pristrycket som började 2002 och som sammanföll med en kraftig ökning av dumpad import från de berörda länderna förvärrades den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin och förvandlades till förluster 2003. Efter en liten återhämtning 2004 till följd av antidumpningsåtgärder som infördes mot Kina och Australien ökade förlusterna till -3,2 % under undersökningsperioden. Man kan alltså konstatera att trenden är klart nedåtgående.

| (179) | Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet visade på liknande utveckling. Situationen var relativt god 2002, försämrades 2003, återhämtade sig något 2004 och försämrades igen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(179)

Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet visade på liknande utveckling. Situationen var relativt god 2002, försämrades 2003, återhämtade sig något 2004 och försämrades igen under undersökningsperioden.

2.13   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

Tabell 14

| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Index | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

UP

Investeringar (i tusen EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Index

100

133

201

159

| (180) | Investeringarna användes delvis till att öka kapaciteten och delvis till att förbättra produktionsprocessen. Större delen gjordes 2004 och under undersökningsperioden, vilket sammanföll med kapacitetsökningen och målet att slå vakt om marknadsandelar i ett sammanhang som kännetecknades av ökande konsumtion. Den rådande situationen för gemenskapsindustrin och utvecklingen på EU- och världsmarknaden för PET-plast, som utmärktes av bristande lönsamhet, sporrade dock inte till stora investeringar. Gemenskapstillverkarna lyckades visserligen ibland anskaffa kapital (särskilt från närstående företag) men den bristande lönsamheten för PET-plast uppmuntrade inte till investeringar och i vissa fall sköts beslutet upp. |
| --- | --- |

(180)

Investeringarna användes delvis till att öka kapaciteten och delvis till att förbättra produktionsprocessen. Större delen gjordes 2004 och under undersökningsperioden, vilket sammanföll med kapacitetsökningen och målet att slå vakt om marknadsandelar i ett sammanhang som kännetecknades av ökande konsumtion. Den rådande situationen för gemenskapsindustrin och utvecklingen på EU- och världsmarknaden för PET-plast, som utmärktes av bristande lönsamhet, sporrade dock inte till stora investeringar. Gemenskapstillverkarna lyckades visserligen ibland anskaffa kapital (särskilt från närstående företag) men den bristande lönsamheten för PET-plast uppmuntrade inte till investeringar och i vissa fall sköts beslutet upp.

3.   Slutsats om gemenskapsindustrins situation

| (181) | Den fortlöpande konsumtionsökningen, som delvis berodde på nya användningsområden (bl.a. öl- och vinflaskor) och delvis på ökad förbrukning i de länder som anslöt sig till EU 2004, tvingade gemenskapsindustrin att öka kapaciteten och produktionen för att inte förlora marknadsandelar. Detta krävde omfattande omstrukturering som åtföljdes av ständiga ägarbyten under 2004 och undersökningsperioden. Samtidigt ökade man i allmänhet antalet produktionslinjer för att svara mot större förbrukning och kunna dra nytta av stordriftsfördelar. Vissa ekonomiska indikatorer, dvs. förbrukning, produktionskapacitet, tillverkning, försäljning inom EU och sysselsättning, visade en positiv utveckling. |
| --- | --- |

(181)

Den fortlöpande konsumtionsökningen, som delvis berodde på nya användningsområden (bl.a. öl- och vinflaskor) och delvis på ökad förbrukning i de länder som anslöt sig till EU 2004, tvingade gemenskapsindustrin att öka kapaciteten och produktionen för att inte förlora marknadsandelar. Detta krävde omfattande omstrukturering som åtföljdes av ständiga ägarbyten under 2004 och undersökningsperioden. Samtidigt ökade man i allmänhet antalet produktionslinjer för att svara mot större förbrukning och kunna dra nytta av stordriftsfördelar. Vissa ekonomiska indikatorer, dvs. förbrukning, produktionskapacitet, tillverkning, försäljning inom EU och sysselsättning, visade en positiv utveckling.

| (182) | Alla de ovan beskrivna omstruktureringsansträngningarna kunde dock inte motverka effekterna av den fortgående och kraftiga höjningen av råvarupriserna under skadeundersökningsperioden. De högre råvarukostnaderna kunde inte föras över till ett senare led i tillräcklig utsträckning för att bibehålla en viss lönsamhetsnivå. Detta sammanföll med lägre priser på import från de berörda länderna, som tydligt utövade avsevärd prispress på gemenskapsindustrins priser. Trots att produktionen, försäljningen och försäljningspriset uppenbart utvecklades i positiv riktning försämrades således den övergripande ekonomiska situationen i gemenskapsindustrin, vilket framgår av den negativa utvecklingen när det gäller exportförsäljning, produktionskostnad, avkastning på investeringar och kassaflöde (från 2,7 % i vinst 2002 till 3,2 % i förlust under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(182)

Alla de ovan beskrivna omstruktureringsansträngningarna kunde dock inte motverka effekterna av den fortgående och kraftiga höjningen av råvarupriserna under skadeundersökningsperioden. De högre råvarukostnaderna kunde inte föras över till ett senare led i tillräcklig utsträckning för att bibehålla en viss lönsamhetsnivå. Detta sammanföll med lägre priser på import från de berörda länderna, som tydligt utövade avsevärd prispress på gemenskapsindustrins priser. Trots att produktionen, försäljningen och försäljningspriset uppenbart utvecklades i positiv riktning försämrades således den övergripande ekonomiska situationen i gemenskapsindustrin, vilket framgår av den negativa utvecklingen när det gäller exportförsäljning, produktionskostnad, avkastning på investeringar och kassaflöde (från 2,7 % i vinst 2002 till 3,2 % i förlust under undersökningsperioden).

| (183) | Trots således en tydligt positiv utveckling för vissa skadeindikatorer ligger gemenskapsindustrin fortfarande långt under de nivåer man hade förväntat sig, om den till fullo hade återhämtat sig från den skada som upptäcktes i de ursprungliga undersökningarna. |
| --- | --- |

(183)

Trots således en tydligt positiv utveckling för vissa skadeindikatorer ligger gemenskapsindustrin fortfarande långt under de nivåer man hade förväntat sig, om den till fullo hade återhämtat sig från den skada som upptäcktes i de ursprungliga undersökningarna.

| (184) | Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapsindustrins situation har förbättras något jämfört med perioden före införandet av åtgärder, men att den fortfarande är bräcklig och sårbar. Vidare tillät prispressen från importen inte gemenskapsindustrin att kompensera prishöjningen på råvaror fullt ut via försäljningspriset. |
| --- | --- |

(184)

Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapsindustrins situation har förbättras något jämfört med perioden före införandet av åtgärder, men att den fortfarande är bräcklig och sårbar. Vidare tillät prispressen från importen inte gemenskapsindustrin att kompensera prishöjningen på råvaror fullt ut via försäljningspriset.

4.   Import från andra länder

4.1   Andra länder som berörs av antidumpningsåtgärderna

| (185) | Här erinras om att, såsom nämndes i skäl 2, slutgiltiga antidumpningsåtgärder också är i kraft sedan augusti 2004 mot import av PET-plast med ursprung i Australien och Kina. |
| --- | --- |

(185)

Här erinras om att, såsom nämndes i skäl 2, slutgiltiga antidumpningsåtgärder också är i kraft sedan augusti 2004 mot import av PET-plast med ursprung i Australien och Kina.

| (186) | Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importvolymen från dessa länder med 12 % (från 65 000 ton till 73 000 ton). Deras marknadsandel steg markant (med 4 procentenheter) under 2003, men denna ökande tendens bröts 2004 då deras andel av importen sjönk till 2,4 %. Under undersökningsperioden konstaterades en svag ökning med 0,6 % som svarade mot import från Kina. Verkan av de slutgiltiga antidumpningstullarna märks från 2004. Importen från Australien upphörde helt, medan importen från Kina däremot steg stadigt med 130 % 2003 och sjönk 2004 samtidigt som åtgärderna infördes, varefter den steg igen med 47 % under undersökningsperioden. De australienska priserna sjönk med 7 % 2003 och med ytterligare 6 % 2004. De kinesiska priserna steg långsamt 2003 och 2004 och med 24 % under undersökningsperioden, dvs. från 827 till 1 022 EUR per ton. Slutledningsvis kan framhållas att avsevärd import från dessa två länder gjordes till ständigt lägre priser än de gängse i EU, vilket bidrog till skadan för gemenskapsindustrin.
  Tabell 15 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien |
| Volym (ton) | 17 179 | 18 727 | 2 842 | — |
| Pris (EUR/ton) | 851 | 789 | 741 | — |
| Marknadsandel | 0,8 % | 0,8 % | 0,1 % | — |
| Kina |
| Volym (i ton) | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Pris (EUR/ton) | 804 | 806 | 827 | 1 022 |
| Marknadsandel | 2,3 % | 5,9 % | 2,2 % | 3 % |
| Totalt i ton | 65 054 | 150 070 | 52 520 | 72 814 |
| Total marknadsandel | 3,1 % | 6,8 % | 2,4 % | 3 % |

(186)

Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importvolymen från dessa länder med 12 % (från 65 000 ton till 73 000 ton). Deras marknadsandel steg markant (med 4 procentenheter) under 2003, men denna ökande tendens bröts 2004 då deras andel av importen sjönk till 2,4 %. Under undersökningsperioden konstaterades en svag ökning med 0,6 % som svarade mot import från Kina. Verkan av de slutgiltiga antidumpningstullarna märks från 2004. Importen från Australien upphörde helt, medan importen från Kina däremot steg stadigt med 130 % 2003 och sjönk 2004 samtidigt som åtgärderna infördes, varefter den steg igen med 47 % under undersökningsperioden. De australienska priserna sjönk med 7 % 2003 och med ytterligare 6 % 2004. De kinesiska priserna steg långsamt 2003 och 2004 och med 24 % under undersökningsperioden, dvs. från 827 till 1 022 EUR per ton. Slutledningsvis kan framhållas att avsevärd import från dessa två länder gjordes till ständigt lägre priser än de gängse i EU, vilket bidrog till skadan för gemenskapsindustrin.

Tabell 15

2002

2003

2004

UP

Australien

Volym (ton)

17 179

18 727

2 842

—

Pris (EUR/ton)

851

789

741

—

Marknadsandel

0,8 %

0,8 %

0,1 %

—

Kina

Volym (i ton)

47 875

131 343

49 678

72 814

Pris (EUR/ton)

804

806

827

1 022

Marknadsandel

2,3 %

5,9 %

2,2 %

3 %

Totalt i ton

65 054

150 070

52 520

72 814

Total marknadsandel

3,1 %

6,8 %

2,4 %

3 %

4.2   Andra inte tidigare nämnda tredjeländer

| (187) | Dessa siffror bör i princip inkludera icke-dumpad sydkoreansk import. Av sekretesskäl har den importen dock avsiktligt utelämnats. Men utvecklingstendensen hade varit väsentligen likadan om sydkoreansk icke-dumpad import hade inkluderats. |
| --- | --- |

(187)

Dessa siffror bör i princip inkludera icke-dumpad sydkoreansk import. Av sekretesskäl har den importen dock avsiktligt utelämnats. Men utvecklingstendensen hade varit väsentligen likadan om sydkoreansk icke-dumpad import hade inkluderats.

| (188) | Mellan 2002 och undersökningsperioden steg den totala importen av PET-plast med ursprung i andra länder med 136 % till 174 000 ton. Dessa länders marknadsandel i EU steg från 3,6 till 7,1 % under skadeundersökningsperioden. I tabellen nedan visas utvecklingen.
  Tabell 16 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total volym (ton), varav | 73 549 | 119 973 | 182 687 | 173 597 |
| Pakistan | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| USA | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Mexiko | 1 476 | 20 | 32 112 | 20 501 |
| Turkiet | 7 208 | 17 001 | 24 032 | 15 374 |
| Övriga | 15 737 | 3 639 | 21 655 | 13 903 |
| Marknadsandel | 3,6 % | 5,4 % | 8,2 % | 7,1 % |

(188)

Mellan 2002 och undersökningsperioden steg den totala importen av PET-plast med ursprung i andra länder med 136 % till 174 000 ton. Dessa länders marknadsandel i EU steg från 3,6 till 7,1 % under skadeundersökningsperioden. I tabellen nedan visas utvecklingen.

Tabell 16

2002

2003

2004

UP

Total volym (ton), varav

73 549

119 973

182 687

173 597

Pakistan

28 558

83 208

55 125

73 426

USA

20 570

16 105

49 763

50 393

Mexiko

1 476

20

32 112

20 501

Turkiet

7 208

17 001

24 032

15 374

Övriga

15 737

3 639

21 655

13 903

Marknadsandel

3,6 %

5,4 %

8,2 %

7,1 %

| (189) | Importen från Pakistan steg med 157 % under skadeundersökningsperioden, särskilt efter avslutandet av förfarandet mot Pakistan 2004. Importen från USA steg kraftigt med 144 % till 50 000 ton under undersökningsperioden. Importen från Mexiko gick från 1 500 ton 2002 till 20 000 ton under undersökningsperioden, vilket var en ökning med 1 390 %. Importen från Turkiet steg med 244 % från 2002 till 2004 och sjönk sedan under undersökningsperioden med 36 %. När det gäller priserna bör man dock notera att priserna på import från USA, Mexiko och Turkiet steg och låg högre än priserna på annan import och än gemenskapsindustrins priser. Vidare är importen från USA sannolikt PET-G, ett speciellt slags PET-plast med högre krav på viskositet som säljs i genomsnitt 50 % dyrare än annan PET-plast. Priserna på importen från Pakistan var lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser åren 2002–2004. Under undersökningsperioden steg priserna på import från Pakistan till den nivå gemenskapsindustrin tillämpar. Därför antas denna import inte ha kunnat påverka situationen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(189)

Importen från Pakistan steg med 157 % under skadeundersökningsperioden, särskilt efter avslutandet av förfarandet mot Pakistan 2004. Importen från USA steg kraftigt med 144 % till 50 000 ton under undersökningsperioden. Importen från Mexiko gick från 1 500 ton 2002 till 20 000 ton under undersökningsperioden, vilket var en ökning med 1 390 %. Importen från Turkiet steg med 244 % från 2002 till 2004 och sjönk sedan under undersökningsperioden med 36 %. När det gäller priserna bör man dock notera att priserna på import från USA, Mexiko och Turkiet steg och låg högre än priserna på annan import och än gemenskapsindustrins priser. Vidare är importen från USA sannolikt PET-G, ett speciellt slags PET-plast med högre krav på viskositet som säljs i genomsnitt 50 % dyrare än annan PET-plast. Priserna på importen från Pakistan var lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser åren 2002–2004. Under undersökningsperioden steg priserna på import från Pakistan till den nivå gemenskapsindustrin tillämpar. Därför antas denna import inte ha kunnat påverka situationen på gemenskapsmarknaden.

5.   Gemenskapsindustrins exportverksamhet

| (190) | Exporten från gemenskapsindustrin följde en nedåtgående kurva under skadeundersökningsperioden, dvs. den sjönk från 7,9 % till 4,9 % av gemenskapsindustrins totala försäljning. Endast under 2003 steg gemenskapsindustrins export rejält, förmodligen på grund av låga säljpriser i EU. Men under undersökningsperioden utgjorde försäljningen på export mindre än 5 % av total försäljning. Det bör noteras att exportpriserna alltid låg över försäljningspriset i EU.
  Tabell 17 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning (ton) | 111 381 | 141 627 | 97 686 | 82 388 |
| Index | 100 | 127 | 87 | 74 |
| Procent av total försäljning | 7,9 % | 9,6 % | 6,3 % | 4,9 % |
| Pris per ton | 959 | 942 | 1 026 | 1 096 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 114 |

(190)

Exporten från gemenskapsindustrin följde en nedåtgående kurva under skadeundersökningsperioden, dvs. den sjönk från 7,9 % till 4,9 % av gemenskapsindustrins totala försäljning. Endast under 2003 steg gemenskapsindustrins export rejält, förmodligen på grund av låga säljpriser i EU. Men under undersökningsperioden utgjorde försäljningen på export mindre än 5 % av total försäljning. Det bör noteras att exportpriserna alltid låg över försäljningspriset i EU.

Tabell 17

2002

2003

2004

UP

Försäljning (ton)

111 381

141 627

97 686

82 388

Index

100

127

87

74

Procent av total försäljning

7,9 %

9,6 %

6,3 %

4,9 %

Pris per ton

959

942

1 026

1 096

Index

100

98

107

114

H.   SLUTSATS OM SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

| (191) | Såsom konstaterats tidigare har exporttillverkarna i Indien, Indonesien, Thailand, Sydkorea, Taiwan och Malaysia möjlighet att öka sina exportvolymer till EU-marknaden. |
| --- | --- |

(191)

Såsom konstaterats tidigare har exporttillverkarna i Indien, Indonesien, Thailand, Sydkorea, Taiwan och Malaysia möjlighet att öka sina exportvolymer till EU-marknaden.

| (192) | Exportpriser cif för PET-plast med ursprung i Indien, Thailand och Malaysia var högre än gemenskapsindustrins priser. Skillnaden var dock inte väsentlig, vilket leder till slutsatsen att dessa länder i frånvaro av antidumpningstullar skulle kunna utöva ännu starkare prispress på gemenskapsindustrin. Vidare var priserna på sydkoreansk, taiwanesisk och indonesisk import till EU lägre än gemenskapsindustrins pris. Skillnaden var liten för Sydkorea och Taiwan (3–4 %) och väsentlig för Indonesien (27 %). Det finns alltså en tydlig indikation på sannolikhet för fortsatt eller återkommande skada. |
| --- | --- |

(192)

Exportpriser cif för PET-plast med ursprung i Indien, Thailand och Malaysia var högre än gemenskapsindustrins priser. Skillnaden var dock inte väsentlig, vilket leder till slutsatsen att dessa länder i frånvaro av antidumpningstullar skulle kunna utöva ännu starkare prispress på gemenskapsindustrin. Vidare var priserna på sydkoreansk, taiwanesisk och indonesisk import till EU lägre än gemenskapsindustrins pris. Skillnaden var liten för Sydkorea och Taiwan (3–4 %) och väsentlig för Indonesien (27 %). Det finns alltså en tydlig indikation på sannolikhet för fortsatt eller återkommande skada.

| (193) | Såsom påpekats ovan har gemenskapsindustrins situation också påverkats kraftigt av importen från Kina. Den importen låg prismässigt under gemenskapspriset (1 022 EUR per ton jämfört med 1 058 i gemenskapen). Volymen på importen från Kina var 73 000 ton, dvs. en marknadsandel på 3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(193)

Såsom påpekats ovan har gemenskapsindustrins situation också påverkats kraftigt av importen från Kina. Den importen låg prismässigt under gemenskapspriset (1 022 EUR per ton jämfört med 1 058 i gemenskapen). Volymen på importen från Kina var 73 000 ton, dvs. en marknadsandel på 3 % under undersökningsperioden.

| (194) | När det gäller volym på importen från de berörda länderna kan man vidare anta att den sannolikt kommer att öka avsevärt på grund av den övergripande produktionskapaciteten och på den extra kapacitet som finns tillgänglig i de berörda länderna enligt närmare redogörelse i skäl 196. |
| --- | --- |

(194)

När det gäller volym på importen från de berörda länderna kan man vidare anta att den sannolikt kommer att öka avsevärt på grund av den övergripande produktionskapaciteten och på den extra kapacitet som finns tillgänglig i de berörda länderna enligt närmare redogörelse i skäl 196.

| (195) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att importpriserna med all sannolikhet skulle vara lägre på EU-marknaden utan antidumpningsåtgärderna, eftersom tillverkarna i dessa länder förmodligen hade försökt vinna förlorade marknadsandelar tillbaka eller öka sina marknadsandelar. Ett sådant prisbeteende, i förening med exporttillverkarnas möjligheter i dessa länder att sälja betydande kvantiteter PET-plast på gemenskapsmarknaden skulle med all sannolikhet leda till ytterligare pristryck och inverka negativt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(195)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att importpriserna med all sannolikhet skulle vara lägre på EU-marknaden utan antidumpningsåtgärderna, eftersom tillverkarna i dessa länder förmodligen hade försökt vinna förlorade marknadsandelar tillbaka eller öka sina marknadsandelar. Ett sådant prisbeteende, i förening med exporttillverkarnas möjligheter i dessa länder att sälja betydande kvantiteter PET-plast på gemenskapsmarknaden skulle med all sannolikhet leda till ytterligare pristryck och inverka negativt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| (196) | I detta sammanhang bör man erinra om att betydande extra produktionskapacitet fanns i alla de sex berörda länderna, lägst 37 000 ton i Malaysia och högst 400 000 ton i Taiwan, sammanlagt ca 1 miljon ton, vilket utgör 45 % av gemenskapsindustrins produktionskapacitet. Vidare pendlade importpriserna under skadeundersökningsperioden strax över eller under gemenskapspriserna. Priserna på importen från Taiwan, det land med i särklass mest outnyttjad produktionskapacitet, föll t.ex. under den period då antidumpningsåtgärderna var i kraft till en nivå under gemenskapspriserna. Den rådande prisnivån i EU gör EU till en lockande marknad. Alltså kan man dra slutsatsen att om åtgärderna upphävdes skulle det finnas starka incitament för tillverkare i de berörda länderna att lägga om försäljningen till EU-marknaden och tillämpa låga priser. |
| --- | --- |

(196)

I detta sammanhang bör man erinra om att betydande extra produktionskapacitet fanns i alla de sex berörda länderna, lägst 37 000 ton i Malaysia och högst 400 000 ton i Taiwan, sammanlagt ca 1 miljon ton, vilket utgör 45 % av gemenskapsindustrins produktionskapacitet. Vidare pendlade importpriserna under skadeundersökningsperioden strax över eller under gemenskapspriserna. Priserna på importen från Taiwan, det land med i särklass mest outnyttjad produktionskapacitet, föll t.ex. under den period då antidumpningsåtgärderna var i kraft till en nivå under gemenskapspriserna. Den rådande prisnivån i EU gör EU till en lockande marknad. Alltså kan man dra slutsatsen att om åtgärderna upphävdes skulle det finnas starka incitament för tillverkare i de berörda länderna att lägga om försäljningen till EU-marknaden och tillämpa låga priser.

| (197) | Det finns vidare ny offentligt tillgänglig information som tyder på att ovanligt stora mängder PET-flingor köpts av aktörer i Bulgarien och Rumänien från asiatiska länder under prövning. Leveranserna skulle ske i november och december 2006. Denna information är ett tecken på sannolikheten för att skadan för gemenskapsindustrin återkommer, eftersom den visar tydligt att väsentligt större import från de berörda länderna hade nått EU-marknaden om det inte hade funnits antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(197)

Det finns vidare ny offentligt tillgänglig information som tyder på att ovanligt stora mängder PET-flingor köpts av aktörer i Bulgarien och Rumänien från asiatiska länder under prövning. Leveranserna skulle ske i november och december 2006. Denna information är ett tecken på sannolikheten för att skadan för gemenskapsindustrin återkommer, eftersom den visar tydligt att väsentligt större import från de berörda länderna hade nått EU-marknaden om det inte hade funnits antidumpningsåtgärder.

| (198) | Såsom visas ovan, har gemenskapsindustrins situation visserligen förbättrats något när man jämför med hurdan den var innan de nuvarande antidumpningsåtgärderna infördes, men den är fortfarande sårbar och bräcklig. Om gemenskapsindustrin utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från de berörda länderna är det troligt att detta skulle leda till sämre ekonomisk situation och förmodligen till lägre lönsamhet. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot Indien, Indonesien, Thailand, Sydkorea, Taiwan och Malaysia upphävdes. |
| --- | --- |

(198)

Såsom visas ovan, har gemenskapsindustrins situation visserligen förbättrats något när man jämför med hurdan den var innan de nuvarande antidumpningsåtgärderna infördes, men den är fortfarande sårbar och bräcklig. Om gemenskapsindustrin utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från de berörda länderna är det troligt att detta skulle leda till sämre ekonomisk situation och förmodligen till lägre lönsamhet. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot Indien, Indonesien, Thailand, Sydkorea, Taiwan och Malaysia upphävdes.

I.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledning

| (199) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Denna undersökning analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas och gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(199)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Denna undersökning analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas och gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna.

| (200) | Det undersöktes därför om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte är i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(200)

Det undersöktes därför om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte är i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (201) | Såsom nämns ovan är det sannolikt att den skadevållande dumpningen återkommer om återgärderna upphör. Samtliga utom två gemenskapstillverkare samarbetade till fullo och stödde de pågående åtgärderna. En gemenskapstillverkare med koppling till ett av de sydkoreanska exportföretagen stödde också åtgärderna. Man bör dock ha i åtanke att moderföretaget exporterar tullfritt. |
| --- | --- |

(201)

Såsom nämns ovan är det sannolikt att den skadevållande dumpningen återkommer om återgärderna upphör. Samtliga utom två gemenskapstillverkare samarbetade till fullo och stödde de pågående åtgärderna. En gemenskapstillverkare med koppling till ett av de sydkoreanska exportföretagen stödde också åtgärderna. Man bör dock ha i åtanke att moderföretaget exporterar tullfritt.

| (202) | Bibehållna antidumpningsåtgärder på import från de berörda länderna skulle stärka gemenskapsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå. Men främst avser åtgärderna att förhindra att gemenskapsindustrin trängs ut från marknaden. Det finns en uppenbar sannolikhet för skadevållande dumpning i stora mängder som gemenskapsindustrin inte hade kunnat klara. Gemenskapsindustrin skulle därför ha nytta av att gällande antidumpningsåtgärder bibehålls framöver, särskilt som det nu också finns åtgärder mot import med ursprung i Australien och Kina. |
| --- | --- |

(202)

Bibehållna antidumpningsåtgärder på import från de berörda länderna skulle stärka gemenskapsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå. Men främst avser åtgärderna att förhindra att gemenskapsindustrin trängs ut från marknaden. Det finns en uppenbar sannolikhet för skadevållande dumpning i stora mängder som gemenskapsindustrin inte hade kunnat klara. Gemenskapsindustrin skulle därför ha nytta av att gällande antidumpningsåtgärder bibehålls framöver, särskilt som det nu också finns åtgärder mot import med ursprung i Australien och Kina.

3.   Importörernas intresse

| (203) | Kommissionen sände frågeformulär till 18 importörer/handlare som hanterar den berörda produkten. Men samarbetsviljan från de importörer/handlare som köper främst från de berörda länderna och som svarar för ca 5 % av EU-förbrukningen var liten. Endast en importör/handlare lämnade uppgifter, och merparten av inköpen gjordes från gemenskapsindustrin. Endast små mängder kom antingen från de berörda länderna eller från andra exportländer. Denna importör/handlare hade föredragit en tullfri marknad, trots att företaget har en sund ekonomisk situation nu. Med tanke på att de gällande åtgärderna inte på ett avgörande sätt påverkade importörerna drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot import från Indien, Indonesien, Thailand, Malaysia, Sydkorea och Taiwan inte skulle påverka gemenskapsimportörernas situation på ett avgörande negativt sätt. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen sände frågeformulär till 18 importörer/handlare som hanterar den berörda produkten. Men samarbetsviljan från de importörer/handlare som köper främst från de berörda länderna och som svarar för ca 5 % av EU-förbrukningen var liten. Endast en importör/handlare lämnade uppgifter, och merparten av inköpen gjordes från gemenskapsindustrin. Endast små mängder kom antingen från de berörda länderna eller från andra exportländer. Denna importör/handlare hade föredragit en tullfri marknad, trots att företaget har en sund ekonomisk situation nu. Med tanke på att de gällande åtgärderna inte på ett avgörande sätt påverkade importörerna drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot import från Indien, Indonesien, Thailand, Malaysia, Sydkorea och Taiwan inte skulle påverka gemenskapsimportörernas situation på ett avgörande negativt sätt.

4.   Plastbearbetarnas och användarnas intresse

| (204) | Kommissionen sände frågeformulär till 47 kända plastbearbetare/användare. Endast tio plastbearbetare/användare, vars representativitet som regel var låg, svarade på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen sände frågeformulär till 47 kända plastbearbetare/användare. Endast tio plastbearbetare/användare, vars representativitet som regel var låg, svarade på frågeformuläret.

| (205) | Enligt uppgifterna om inköpen i svaren på frågeformuläret stod plastbearbetarna/användarna för cirka 20 % av gemenskapens totala PET-konsumtion under undersökningsperioden. Under denna period köpte de 95 % av sin PET-plast från gemenskapstillverkare och återstående skaffade de genom import från andra länder än dem som är föremål för denna undersökning. En rad argument mot införandet av tullar lades fram. |
| --- | --- |

(205)

Enligt uppgifterna om inköpen i svaren på frågeformuläret stod plastbearbetarna/användarna för cirka 20 % av gemenskapens totala PET-konsumtion under undersökningsperioden. Under denna period köpte de 95 % av sin PET-plast från gemenskapstillverkare och återstående skaffade de genom import från andra länder än dem som är föremål för denna undersökning. En rad argument mot införandet av tullar lades fram.

| (206) | Fem plastbearbetare svarade på frågeformuläret. De omvandlar PET-granulat till förformar och flaskmaterial och står för 10 % av konsumtionen. Kostnaden för PET-granulaten utgör 55 % av den slutliga produktkostnaden (mest förformar). Det har fastställts att de importerar försumbara mängder från de berörda länderna och andra tredjeländer. Trots det motsätter de sig tullar eftersom de hävdar att dessa åtgärder kunde bidra till en konstgjord prishöjning i EU. |
| --- | --- |

(206)

Fem plastbearbetare svarade på frågeformuläret. De omvandlar PET-granulat till förformar och flaskmaterial och står för 10 % av konsumtionen. Kostnaden för PET-granulaten utgör 55 % av den slutliga produktkostnaden (mest förformar). Det har fastställts att de importerar försumbara mängder från de berörda länderna och andra tredjeländer. Trots det motsätter de sig tullar eftersom de hävdar att dessa åtgärder kunde bidra till en konstgjord prishöjning i EU.

| (207) | Fem användare som stod för cirka 10 % av konsumtionen lämnade tämligen ofullständiga uppgifter. Att så få stora användare samarbetade beror troligtvis på att den senaste undersökningen om import från Kina, Australien och Pakistan gjordes för bara två år sedan. PET-kostnaderna utgör 6–7 % av de totala kostnaderna och är därför tämligen begränsade. Även om dessa användare inte redogjorde för någon import från de berörda länderna, liksom plastbearbetarna, motsatte de sig tullar och hävdade att åtgärderna kunde bidra till en konstgjord prishöjning i EU. |
| --- | --- |

(207)

Fem användare som stod för cirka 10 % av konsumtionen lämnade tämligen ofullständiga uppgifter. Att så få stora användare samarbetade beror troligtvis på att den senaste undersökningen om import från Kina, Australien och Pakistan gjordes för bara två år sedan. PET-kostnaderna utgör 6–7 % av de totala kostnaderna och är därför tämligen begränsade. Även om dessa användare inte redogjorde för någon import från de berörda länderna, liksom plastbearbetarna, motsatte de sig tullar och hävdade att åtgärderna kunde bidra till en konstgjord prishöjning i EU.

| (208) | Mot bakgrund av den tämligen goda ekonomiska situationen för senare produktionsled inom industrin, i motsats till situationen inom gemenskapsindustrin, lade ingen plastbearbetare/användare fram argumentet att bibehållandet av nuvarande tullar skulle leda till förlorade arbetstillfällen eller till att tillverkning flyttas utomlands. |
| --- | --- |

(208)

Mot bakgrund av den tämligen goda ekonomiska situationen för senare produktionsled inom industrin, i motsats till situationen inom gemenskapsindustrin, lade ingen plastbearbetare/användare fram argumentet att bibehållandet av nuvarande tullar skulle leda till förlorade arbetstillfällen eller till att tillverkning flyttas utomlands.

| (209) | Vad gäller produktionen anpassade gemenskapsindustrin dessutom sin storlek till den ökade konsumtionen, och det är därför troligt att den outnyttjade kapaciteten inom gemenskapsindustrin till fullo skulle kunna täcka importmängden. |
| --- | --- |

(209)

Vad gäller produktionen anpassade gemenskapsindustrin dessutom sin storlek till den ökade konsumtionen, och det är därför troligt att den outnyttjade kapaciteten inom gemenskapsindustrin till fullo skulle kunna täcka importmängden.

| (210) | Med tanke på att det fortfarande finns alternativa leveranskällor utan antidumpningsåtgärder, dvs. Mexiko, Turkiet, USA, Brasilien, Pakistan, Iran, Saudiarabien, skulle gemenskapsanvändarna i fortsättningen kunna stödja sig på (eller gå över till) olika leverantörer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(210)

Med tanke på att det fortfarande finns alternativa leveranskällor utan antidumpningsåtgärder, dvs. Mexiko, Turkiet, USA, Brasilien, Pakistan, Iran, Saudiarabien, skulle gemenskapsanvändarna i fortsättningen kunna stödja sig på (eller gå över till) olika leverantörer av den berörda produkten.

| (211) | Undersökningen om användarindustrins resultat visade att de samarbetsvilliga tillverkarna ökade sin omsättning, hade stabil sysselsättning och snarast förbättrade sin totala lönsamhet under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade därför att antidumpningsåtgärderna inte påverkade dessa tillverkare negativt. |
| --- | --- |

(211)

Undersökningen om användarindustrins resultat visade att de samarbetsvilliga tillverkarna ökade sin omsättning, hade stabil sysselsättning och snarast förbättrade sin totala lönsamhet under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade därför att antidumpningsåtgärderna inte påverkade dessa tillverkare negativt.

| (212) | På grundval av det ovannämnda drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot import från Indien, Indonesien, Thailand, Malaysia, Sydkorea och Taiwan inte skulle ha någon betydande negativ effekt på gemenskapsanvändarnas situation. |
| --- | --- |

(212)

På grundval av det ovannämnda drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot import från Indien, Indonesien, Thailand, Malaysia, Sydkorea och Taiwan inte skulle ha någon betydande negativ effekt på gemenskapsanvändarnas situation.

5.   Leverantörernas intresse

| (213) | Leverantörerna av råvarorna monoetylenglykol, renad tereftalsyra, dimetyltereftalat och isoftalsyra och samtliga petrokemiska naftaprodukter stödde åtgärderna. De skulle tjäna på att gemenskapsindustrin ges möjlighet att hämta sig från verkan av dumpningen och således skulle kunna förbättra sin prestation. |
| --- | --- |

(213)

Leverantörerna av råvarorna monoetylenglykol, renad tereftalsyra, dimetyltereftalat och isoftalsyra och samtliga petrokemiska naftaprodukter stödde åtgärderna. De skulle tjäna på att gemenskapsindustrin ges möjlighet att hämta sig från verkan av dumpningen och således skulle kunna förbättra sin prestation.

6.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (214) | Mot bakgrund av alla de faktorer som beskrivits ovan, drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(214)

Mot bakgrund av alla de faktorer som beskrivits ovan, drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

J.   FÖRHÅLLANDE MELLAN ANTIDUMPNINGS- OCH UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (215) | För ett av exportländerna, Indien, löper en parallell undersökning om översyn av utjämningsåtgärder vid giltighetstidens utgång (se skäl 10). Den undersökningen ledde fram till en bekräftelse av att åtgärderna behövdes även fortsättningsvis på oförändrade nivåer. Föreliggande undersökning leder också till slutsatsen att antidumpningsåtgärderna på export från Indien bör förbli i kraft på oändrade nivåer. Här refereras till skäl 125 i förordning (EG) nr 2604/2000. Eftersom de åtgärder som nu föreslås mot export av PET-plast från Indien inte innebär någon ändring är kraven i artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 i förordning (EG) nr 2026/97 uppfyllda. |
| --- | --- |

(215)

För ett av exportländerna, Indien, löper en parallell undersökning om översyn av utjämningsåtgärder vid giltighetstidens utgång (se skäl 10). Den undersökningen ledde fram till en bekräftelse av att åtgärderna behövdes även fortsättningsvis på oförändrade nivåer. Föreliggande undersökning leder också till slutsatsen att antidumpningsåtgärderna på export från Indien bör förbli i kraft på oändrade nivåer. Här refereras till skäl 125 i förordning (EG) nr 2604/2000. Eftersom de åtgärder som nu föreslås mot export av PET-plast från Indien inte innebär någon ändring är kraven i artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 i förordning (EG) nr 2026/97 uppfyllda.

K.   SLUTBESTÄMMELSER

| (216) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna respektive att ändra nivåerna där det var befogat. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter och yrkanden efter meddelandet av uppgifter. Särskilt en indisk exporttillverkare hävdade att upphävda åtgärder inte leder till att Indien lägger om handeln till EU-marknaden. Exporttillverkaren framhöll att de nya marknaderna är mer lockande än EU, att efterfrågan i Indien växer snabbt och att det därför inte finns någon överflödskapacitet. Bedömningen förblir dock trots ökningen på den indiska marknaden att investeringarna på företagsnivå pekar mot extra kapacitet, som går utöver efterfrågan på den indiska marknaden, vilket också bekräftas av den marknadsrapport som nämns i skäl 74. Slutsatsen är därför att ingen av kommentarerna till underrättelsen var sådan att slutsatserna i förordningen ändrades. |
| --- | --- |

(216)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna respektive att ändra nivåerna där det var befogat. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter och yrkanden efter meddelandet av uppgifter. Särskilt en indisk exporttillverkare hävdade att upphävda åtgärder inte leder till att Indien lägger om handeln till EU-marknaden. Exporttillverkaren framhöll att de nya marknaderna är mer lockande än EU, att efterfrågan i Indien växer snabbt och att det därför inte finns någon överflödskapacitet. Bedömningen förblir dock trots ökningen på den indiska marknaden att investeringarna på företagsnivå pekar mot extra kapacitet, som går utöver efterfrågan på den indiska marknaden, vilket också bekräftas av den marknadsrapport som nämns i skäl 74. Slutsatsen är därför att ingen av kommentarerna till underrättelsen var sådan att slutsatserna i förordningen ändrades.

| (217) | Av ovanstående följer att antidumpningstullarna bibehålls och att nivåerna ändras där det är befogat. |
| --- | --- |

(217)

Av ovanstående följer att antidumpningstullarna bibehålls och att nivåerna ändras där det är befogat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av polyetentereftalat med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628-5, som klassificeras enligt KN-nummer 3907 60 20 och har ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Thailand och Taiwan.

2.   Med undantag för vad som föreskrivs i artikel 2 skall följande antidumpningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstullsats
  (EUR/ton) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Pearl Engineering Polymers Ltd | 130,8 | A182 |
| Indien | Reliance Industries Ltd | 181,7 | A181 |
| Indien | SENPET Ltd | 200,9 | A183 |
| Indien | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| Indien | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| Indien | Övriga företag | 181,7 | A999 |
| Indonesien | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonesien | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonesien | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonesien | Övriga företag | 187,7 | A999 |
| Malaysia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malaysia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malaysia | Övriga företag | 160,1 | A999 |
| Sydkorea | SK Chemicals Group: | | |
| SK Chemicals Co. Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | A196 |
| Sydkorea | KP Chemicals Group: | | |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemicals Corp. | 0 | A195 |
| Sydkorea | Övriga företag | 148,3 | A999 |
| Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taiwan | Övriga företag | 143,4 | A999 |
| Thailand | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Thailand | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |
| Thailand | Övriga företag | 83,2 | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstullsats

(EUR/ton)

Taric-tilläggsnummer

Indien

Pearl Engineering Polymers Ltd

130,8

A182

Indien

Reliance Industries Ltd

181,7

A181

Indien

SENPET Ltd

200,9

A183

Indien

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

Indien

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

Indien

Övriga företag

181,7

A999

Indonesien

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonesien

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonesien

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonesien

Övriga företag

187,7

A999

Malaysia

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malaysia

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malaysia

Övriga företag

160,1

A999

Sydkorea

SK Chemicals Group:

SK Chemicals Co. Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

A196

Sydkorea

KP Chemicals Group:

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemicals Corp.

0

A195

Sydkorea

Övriga företag

148,3

A999

Taiwan

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taiwan

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taiwan

Övriga företag

143,4

A999

Thailand

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Thailand

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468

Thailand

Övriga företag

83,2

A999

3.   I de fall varor skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (10) skall antidumpningstullen, beräknad på grundval av de belopp som anges ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

4.   Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 skall den slutgiltiga antidumpningstullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning i enlighet med artikel 2.

5.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Produkter som importeras skall vara befriade från de antidumpningstullar som införs genom artikel 1, om de tillverkas och direkt exporteras (dvs. faktureras och sänds) av något av de företag som anges i punkt 3 till ett företag som agerar som importör i gemenskapen samt deklareras enligt tillämpligt Taric-tilläggsnummer och om villkoren i punkt 2 är uppfyllda.

2.   Vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning skall tullbefrielse beviljas under förutsättning att en giltig ”åtagandefaktura”, som utfärdats av de exporterande företag som anges i punkt 3 och innehåller de nödvändiga uppgifter som anges i bilagan, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter. Ett villkor för denna tullbefrielse skall också vara att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar varubeskrivningen i ”åtagandefakturan”.

3.   Produkter som importeras åtföljda av en ”åtagandefaktura” skall deklareras enligt följande Taric-tilläggsnummer:

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Indien | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indien | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indien | Futura Polyesters Ltd | A184 |
| Indien | South Asian Petrochem Ltd | A585 |
| Indonesien | P.T. Polypet Karyapersada | A193 |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Indien

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indien

Reliance Industries Ltd

A181

Indien

Futura Polyesters Ltd

A184

Indien

South Asian Petrochem Ltd

A585

Indonesien

P.T. Polypet Karyapersada

A193

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2007.

På rådets vägnar

F. MÜNTEFERING

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1646/2005 (EUT L 266, 11.10.2005, s. 10).

2

(3)  EUT L 271, 19.8.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2167/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 11).

3

(4)  EUT C 52, 2.3.2005, s. 2.

4

(5)  EUT C 304, 1.12.2005, s. 9.

5

(6)  EUT C 129, 2.6.2006, s. 23.

6

(7)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

7

(8)  Förordning (EG) nr 2604/2000, skäl 125, och förordning (EG) nr 496/2002 (EGT L 78, 21.3.2002, s. 4), skäl 19.

8

(9)  EUT L 19, 21.1.2005, s. 6 (skäl 58).

9

(10)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1875/2006 (EUT L 360, 19.12.2006, s. 64).

10

---

BILAGA

Uppgifter som skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2:

| 1. | Åtagandefakturanummer. |
| --- | --- |

1.

Åtagandefakturanummer.

| 2. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilka de fakturerade varorna kan tullklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen). |
| --- | --- |

2.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilka de fakturerade varorna kan tullklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen).

| 3. | En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:






  — | Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt vad som fastställts i det åtagande som gjorts av den tillverkande exportören i fråga). |
| --- | --- | --- |

3.

En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

—

Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt vad som fastställts i det åtagande som gjorts av den tillverkande exportören i fråga).

| — | KN-nummer. |
| --- | --- |

—

KN-nummer.

| — | Kvantitet (i enheter). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i enheter).

| 4. | Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:






  — | Pris per enhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

—

Pris per enhet.

| — | Tillämpliga betalningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga betalningsvillkor.

| — | Tillämpliga leveransvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga leveransvillkor.

| — | Sammanlagda rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda rabatter och avdrag.

| 5. | Namnet på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan utfärdas direkt av det berörda företaget. |
| --- | --- |

5.

Namnet på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan utfärdas direkt av det berörda företaget.

| 6. | Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av ... [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2000/745/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

6.

Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av ... [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2000/745/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/34

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 193/2007

av den 22 februari 2007

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Republiken Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 18,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2), särskilt artikel 14.1,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Den 30 november 2000 införde rådet genom förordning (EG) nr 2603/2000 (3) slutgiltiga utjämningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat ”PET-plast”) med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand (nedan kallade ”de berörda länderna”) (nedan kallad ”den ursprungliga undersökningen”). De införda åtgärderna var baserade på en undersökning om utjämningsåtgärder som inletts enligt artikel 10 i grundförordningen. Samtidigt införde rådet genom förordning (EG) nr 2604/2000 (4) slutgiltiga antidumpningstullar på import av samma produkt med ursprung i samma länder. De införda åtgärderna var baserade på en antidumpningsundersökning som inletts enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 384/96. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 november 2000 införde rådet genom förordning (EG) nr 2603/2000 (3) slutgiltiga utjämningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat ”PET-plast”) med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand (nedan kallade ”de berörda länderna”) (nedan kallad ”den ursprungliga undersökningen”). De införda åtgärderna var baserade på en undersökning om utjämningsåtgärder som inletts enligt artikel 10 i grundförordningen. Samtidigt införde rådet genom förordning (EG) nr 2604/2000 (4) slutgiltiga antidumpningstullar på import av samma produkt med ursprung i samma länder. De införda åtgärderna var baserade på en antidumpningsundersökning som inletts enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 384/96.

| (2) | Ändringarna i förordning (EG) nr 2604/2000 var en följd av antingen översyner som inletts enligt artikel 11.3 och 11.4 i förordning (EG) nr 384/96 eller prisåtaganden som godtagits enligt artikel 8.1 i denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Ändringarna i förordning (EG) nr 2604/2000 var en följd av antingen översyner som inletts enligt artikel 11.3 och 11.4 i förordning (EG) nr 384/96 eller prisåtaganden som godtagits enligt artikel 8.1 i denna förordning.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 1467/2004 (5) införde rådet dessutom slutgiltiga antidumpningstullar på import av visst slag av PET-plast med ursprung i Australien och Kina och avslutade förfarandet för import av PET-plast med ursprung i Pakistan. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 1467/2004 (5) införde rådet dessutom slutgiltiga antidumpningstullar på import av visst slag av PET-plast med ursprung i Australien och Kina och avslutade förfarandet för import av PET-plast med ursprung i Pakistan.

| (4) | Den 11 oktober 2005 ändrade rådet nivån på de utjämningsåtgärder som gäller för import av PET-plast från Indien (6). Ändringarna var en följd av en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 oktober 2005 ändrade rådet nivån på de utjämningsåtgärder som gäller för import av PET-plast från Indien (6). Ändringarna var en följd av en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen.

2.   BEGÄRAN OM ÖVERSYN

| (5) | Efter det att ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut offentliggjorts fick kommissionen den 30 augusti 2005 en begäran om att se över de gällande åtgärderna enligt artikel 18 i grundförordningen (nedan kallad ”översyn vid giltighetstidens utgång”). |
| --- | --- |

(5)

Efter det att ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut offentliggjorts fick kommissionen den 30 augusti 2005 en begäran om att se över de gällande åtgärderna enligt artikel 18 i grundförordningen (nedan kallad ”översyn vid giltighetstidens utgång”).

| (6) | Begäran ingavs den 30 augusti 2005 av intresseorganisationen Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (kommittén för polyetentereftalat (PET-plast), nedan kallad ”sökanden”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av PET-plast. |
| --- | --- |

(6)

Begäran ingavs den 30 augusti 2005 av intresseorganisationen Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (kommittén för polyetentereftalat (PET-plast), nedan kallad ”sökanden”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av PET-plast.

| (7) | Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att subventionen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att subventionen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (8) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en översyn enligt artikel 18 i grundförordningen och inledde därför dessa undersökningar den 1 december 2005 (7). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en översyn enligt artikel 18 i grundförordningen och inledde därför dessa undersökningar den 1 december 2005 (7).

| (9) | Före inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 22.1 och 10.9 i grundförordningen de indiska myndigheterna om att den hade mottagit en korrekt dokumenterad begäran om översyn och bjöd in de indiska myndigheterna till samråd med syfte att klargöra situationen i fråga om klagomålets innehåll och uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Kommissionen mottog dock inget svar från de indiska myndigheterna på sin inbjudan till samråd. |
| --- | --- |

(9)

Före inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 22.1 och 10.9 i grundförordningen de indiska myndigheterna om att den hade mottagit en korrekt dokumenterad begäran om översyn och bjöd in de indiska myndigheterna till samråd med syfte att klargöra situationen i fråga om klagomålets innehåll och uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Kommissionen mottog dock inget svar från de indiska myndigheterna på sin inbjudan till samråd.

3.   PARALLELLA UNDERSÖKNINGAR

| (10) | Den 1 december 2005 inledde kommissionen också en översyn enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av gällande antidumpningsåtgärder för import av PET-plast med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Thailand och Taiwan (8). En partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 som gällde dumpning inleddes samtidigt av import av samma produkt med ursprung i Sydkorea och Taiwan (8). |
| --- | --- |

(10)

Den 1 december 2005 inledde kommissionen också en översyn enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av gällande antidumpningsåtgärder för import av PET-plast med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Thailand och Taiwan (8). En partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 som gällde dumpning inleddes samtidigt av import av samma produkt med ursprung i Sydkorea och Taiwan (8).

4.   UNDERSÖKNINGSPERIOD

| (11) | Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av hur skadefrågan utvecklades omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 fram till utgången av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av hur skadefrågan utvecklades omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 fram till utgången av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

5.   PARTER SOM BERÖRS AV UNDERSÖKNINGEN

| (12) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, företrädare för exportlandet, importörer, gemenskapstillverkare, användare och sökanden som begärt att en översyn vid giltighetstidens utgång skall inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, företrädare för exportlandet, importörer, gemenskapstillverkare, användare och sökanden som begärt att en översyn vid giltighetstidens utgång skall inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (13) | Med anledning av det uppenbart stora antal indiska exporterande tillverkare samt gemenskapstillverkare och gemenskapsimportörer som namngavs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång ansågs det i enlighet med artikel 27 i grundförordningen lämpligt att undersöka om en stickprovsundersökning var nödvändig. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 27 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynerna hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandena om inledande. |
| --- | --- |

(13)

Med anledning av det uppenbart stora antal indiska exporterande tillverkare samt gemenskapstillverkare och gemenskapsimportörer som namngavs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång ansågs det i enlighet med artikel 27 i grundförordningen lämpligt att undersöka om en stickprovsundersökning var nödvändig. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 27 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynerna hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandena om inledande.

| (14) | En genomgång av den information som skickades in och det lilla antal exporterande tillverkare i Indien som hade angett att de ville samarbeta ledde till beslutet att en stickprovsundersökning inte var nödvändig för exporterande tillverkare i Indien. |
| --- | --- |

(14)

En genomgång av den information som skickades in och det lilla antal exporterande tillverkare i Indien som hade angett att de ville samarbeta ledde till beslutet att en stickprovsundersökning inte var nödvändig för exporterande tillverkare i Indien.

| (15) | En genomgång av den information som skickades in av gemenskapstillverkarna och gemenskapsimportörerna och de relativt få svaren gjorde det inte berättigat att göra en stickprovsundersökning på någon av dessa kategorier. |
| --- | --- |

(15)

En genomgång av den information som skickades in av gemenskapstillverkarna och gemenskapsimportörerna och de relativt få svaren gjorde det inte berättigat att göra en stickprovsundersökning på någon av dessa kategorier.

| (16) | Frågeformulär sändes därför till samtliga kända exporterande tillverkare i det berörda landet samt till importörer, leverantörer och tillverkare och användare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

Frågeformulär sändes därför till samtliga kända exporterande tillverkare i det berörda landet samt till importörer, leverantörer och tillverkare och användare i gemenskapen.

| (17) | Tre indiska tillverkare, tolv gemenskapstillverkare, en importör, en leverantör och tio plastbearbetare/användare svarade på frågeformulären. |
| --- | --- |

(17)

Tre indiska tillverkare, tolv gemenskapstillverkare, en importör, en leverantör och tio plastbearbetare/användare svarade på frågeformulären.

| (18) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök hos följande företag:






  1. | Gemenskapstillverkare | Voridian BV (Nederländerna) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök hos följande företag:

1.

Gemenskapstillverkare

Voridian BV (Nederländerna)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Italien) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Italien)

| | Equipolymers Srl (Italien) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Italien)

| | La Seda de Barcelona SA (Spanien) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Spanien)

| | Novapet SA (Spanien) |
| --- | --- |

Novapet SA (Spanien)

| | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugal) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugal)

| | Selenis Itália Spa (Italien) |
| --- | --- |

Selenis Itália Spa (Italien)

Leverantörer i gemenskapen

Interquisa SA (Spanien)

Icke-närstående importörer i gemenskapen

Global Services International SRL (Italien)

Användare i gemenskapen

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgien)

| 2. | Indiska myndigheter | Handelsministeriet, New Delhi |
| --- | --- | --- |

2.

Indiska myndigheter

Handelsministeriet, New Delhi

| | Delstatsregeringen i Maharashtra – industridirektoratet, Mumbai |
| --- | --- |

Delstatsregeringen i Maharashtra – industridirektoratet, Mumbai

| 3. | Exporterande tillverkare i Indien | SENPET Ltd, Kolkata (tidigare Elque Polyesters Limited) |
| --- | --- | --- |

3.

Exporterande tillverkare i Indien

SENPET Ltd, Kolkata (tidigare Elque Polyesters Limited)

| | Futura Polyesters Limited, Chennai (tidigare Futura Polymer Limited) |
| --- | --- |

Futura Polyesters Limited, Chennai (tidigare Futura Polymer Limited)

| | Pearl Engineering Polymers Limited – New Delhi |
| --- | --- |

Pearl Engineering Polymers Limited – New Delhi

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   BERÖRD PRODUKT

| (19) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628-5, med ursprung i det berörda landet. Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628-5, med ursprung i det berörda landet. Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 3907 60 20.

2.   LIKADAN PRODUKT

| (20) | Precis som var fallet i den ursprungliga undersökningen konstaterades det att den berörda produkten, dvs. PET-plast som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i det berörda landet samt PET-plast som gemenskapstillverkarna tillverkade och sålde hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden. Slutsatsen är därför att alla typer av PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Precis som var fallet i den ursprungliga undersökningen konstaterades det att den berörda produkten, dvs. PET-plast som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i det berörda landet samt PET-plast som gemenskapstillverkarna tillverkade och sålde hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden. Slutsatsen är därför att alla typer av PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.5 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

I.   FORTSATT SUBVENTIONERING – INLEDNING

| (21) | På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner: |
| --- | --- |

(21)

På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner:

1.   SUBVENTIONSSYSTEM SOM UNDERSÖKTES I DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN

| a) | Tullkreditsystemet (DEPBS) |
| --- | --- |

a)

Tullkreditsystemet (DEPBS)

| b) | Systemet med befrielse från inkomstskatt (ITES) |
| --- | --- |

b)

Systemet med befrielse från inkomstskatt (ITES)

| c) | Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS) |
| --- | --- |

c)

Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)

| d) | Industriella frizoner för bearbetning på export (EPZ)/särskilda ekonomiska zoner (SEZ)/exportorienterade företag (EOU) |
| --- | --- |

d)

Industriella frizoner för bearbetning på export (EPZ)/särskilda ekonomiska zoner (SEZ)/exportorienterade företag (EOU)

2.   SUBVENTIONSSYSTEM SOM INTE UNDERSÖKTES I DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN

| e) | Systemet med förhandslicenser (ALS) |
| --- | --- |

e)

Systemet med förhandslicenser (ALS)

| f) | Exportkreditsystemet (före sändning och efter sändning) (ECS) |
| --- | --- |

f)

Exportkreditsystemet (före sändning och efter sändning) (ECS)

| g) | Gujarats system för befrielse från försäljningsskatt (GSTIS) |
| --- | --- |

g)

Gujarats system för befrielse från försäljningsskatt (GSTIS)

| h) | Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt (GEDES) |
| --- | --- |

h)

Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt (GEDES)

| i) | Västbengalens incitamentsystem (WBIS) |
| --- | --- |

i)

Västbengalens incitamentsystem (WBIS)

| j) | Det stimulanssystem (PSI) som delstatsregeringen i Maharashtra tillämpar |
| --- | --- |

j)

Det stimulanssystem (PSI) som delstatsregeringen i Maharashtra tillämpar

| (22) | Systemen a och c–e grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken (Export and Import Policy, EXIM-policy), från och med den 1 september 2004 kallad ”utrikeshandelspolitiken” (Foreign Trade Policy), som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett dokument om export- och importpolitiken är relevant för undersökningsperioden i detta ärende, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004–31 mars 2009 (nedan kallat ”dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009”). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för utrikeshandelspolitiken 2004–2009 beskrivs dessutom närmare i deras förfarandehandbok för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym I (nedan kallad ”förfarandehandboken”). Även förfarandehandboken uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(22)

Systemen a och c–e grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken (Export and Import Policy, EXIM-policy), från och med den 1 september 2004 kallad ”utrikeshandelspolitiken” (Foreign Trade Policy), som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Ett dokument om export- och importpolitiken är relevant för undersökningsperioden i detta ärende, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004–31 mars 2009 (nedan kallat ”dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009”). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för utrikeshandelspolitiken 2004–2009 beskrivs dessutom närmare i deras förfarandehandbok för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym I (nedan kallad ”förfarandehandboken”). Även förfarandehandboken uppdateras regelbundet.

| (23) | System b grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act). |
| --- | --- |

(23)

System b grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act).

| (24) | System f grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(24)

System f grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

| (25) | System g förvaltas av delstatsregeringen i Gujarat och grundar sig på delstatens politik för stimulanser till industrin. System h grundar sig på Mumbais lag om skatt på elektricitet (Bombay Electricity Duty Act) från 1958. |
| --- | --- |

(25)

System g förvaltas av delstatsregeringen i Gujarat och grundar sig på delstatens politik för stimulanser till industrin. System h grundar sig på Mumbais lag om skatt på elektricitet (Bombay Electricity Duty Act) från 1958.

| (26) | System j förvaltas av delstaten Maharashtra och grundar sig på resolutioner som delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor utfärdat. |
| --- | --- |

(26)

System j förvaltas av delstaten Maharashtra och grundar sig på resolutioner som delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor utfärdat.

| (27) | System i har införts av det västbengaliska ministeriet för handel och industri genom tillkännagivande nr 588-CI/H av den 22 juni 1999. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004. |
| --- | --- |

(27)

System i har införts av det västbengaliska ministeriet för handel och industri genom tillkännagivande nr 588-CI/H av den 22 juni 1999. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004.

| (28) | Efter det att uppgifterna om den påstådda subventioneringen hade meddelats upprepade de indiska myndigheterna att de hade en rad betänkligheter vad gällde systemens utjämningsbarhet och beräkningen av subventionsbeloppen. De påpekade också än en gång att det inte var troligt att subventioneringen skulle fortsätta i det aktuella fallet. I detta sammanhang bör det noteras att dessa synpunkter inte innehåller någon ny information som skulle ändra slutsatserna i den form de framgår av denna förordning. |
| --- | --- |

(28)

Efter det att uppgifterna om den påstådda subventioneringen hade meddelats upprepade de indiska myndigheterna att de hade en rad betänkligheter vad gällde systemens utjämningsbarhet och beräkningen av subventionsbeloppen. De påpekade också än en gång att det inte var troligt att subventioneringen skulle fortsätta i det aktuella fallet. I detta sammanhang bör det noteras att dessa synpunkter inte innehåller någon ny information som skulle ändra slutsatserna i den form de framgår av denna förordning.

II.   LANDSOMFATTANDE SYSTEM

1.   TULLKREDITSYSTEMET

a)   Rättslig grund

| (29) | Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i avsnitt 4.3–4.4 i förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(29)

Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i avsnitt 4.3–4.4 i förfarandehandboken.

| (30) | Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom tullkreditsystemet. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(30)

Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom tullkreditsystemet. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

2.   SYSTEMET MED BEFRIELSE FRÅN INKOMSTSKATT

| (31) | Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom systemet med befrielse från inkomstskatt. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(31)

Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom systemet med befrielse från inkomstskatt. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.   SYSTEMET MED FÖRMÅNSTULLAR I EXPORTFRÄMJANDE SYFTE VID IMPORT AV KAPITALVAROR

a)   Rättslig grund

| (32) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(32)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (33) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(33)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (34) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats eller nolltullsats. I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. För att exportåtagandet skall kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. |
| --- | --- |

(34)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats eller nolltullsats. I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. För att exportåtagandet skall kunna anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period.

| (35) | Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(35)

Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

d)   Slutsats om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (36) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(36)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (37) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.

| (38) | Detta system kan därför inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna. |
| --- | --- |

(38)

Detta system kan därför inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (39) | Ingen av de samarbetsvilliga exportörerna hade förvärvat några kapitalvaror under undersökningsperioden. Ett företag var dock fortsättningsvis befriat från tullar på kapitalvaror som förvärvats före undersökningsperioden till det belopp som fastställts i den ursprungliga undersökningen. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades det subventionsbelopp som erhållits under undersökningsperioden på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror för exporterande tillverkare. I enlighet med etablerad praxis justerades det på detta sätt beräknade belopp som skulle hänföras till undersökningsperioden genom tillägg av ränta under denna period för att det fulla värdet av förmånen över tiden skulle avspeglas. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Det företag som fortsatte att få förmåner av systemet fick en subvention på 0,38 %. |
| --- | --- |

(39)

Ingen av de samarbetsvilliga exportörerna hade förvärvat några kapitalvaror under undersökningsperioden. Ett företag var dock fortsättningsvis befriat från tullar på kapitalvaror som förvärvats före undersökningsperioden till det belopp som fastställts i den ursprungliga undersökningen. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades det subventionsbelopp som erhållits under undersökningsperioden på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror för exporterande tillverkare. I enlighet med etablerad praxis justerades det på detta sätt beräknade belopp som skulle hänföras till undersökningsperioden genom tillägg av ränta under denna period för att det fulla värdet av förmånen över tiden skulle avspeglas. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Det företag som fortsatte att få förmåner av systemet fick en subvention på 0,38 %.

4.   EXPORTKREDITSYSTEMET

a)   Rättslig grund

| (40) | Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (exportkrediter i rupier) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(40)

Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (exportkrediter i rupier) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (41) | Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. Ett av de företag som samarbetade under förfarandet fick stöd från exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

(41)

Tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. Ett av de företag som samarbetade under förfarandet fick stöd från exportkreditsystemet.

c)   Praktiskt genomförande

| (42) | Enligt detta system fastställer Indiens centralbank obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter skall göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga nivåer. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(42)

Enligt detta system fastställer Indiens centralbank obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter skall göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga nivåer. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit skall gå till exportfinansiering.

| (43) | Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är mera förmånligare än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(43)

Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är mera förmånligare än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor.

d)   Slutsats om exportkreditsystemet

| (44) | För det första kan de förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs enbart på grundval av marknadsvillkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Endast i fråga om de samarbetsvilliga exportörer för vilka sådana ränteskillnader konstaterats föreligga drogs slutsatsen att en förmån hade beviljats. Skillnaderna i räntesatserna för krediter som beviljats på basis av centralbankens cirkulärskrivelser och räntesatserna för kommersiella ”kontantkrediter” kan inte enbart förklaras av affärsbankens marknadsbeteende. |
| --- | --- |

(44)

För det första kan de förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs enbart på grundval av marknadsvillkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Endast i fråga om de samarbetsvilliga exportörer för vilka sådana ränteskillnader konstaterats föreligga drogs slutsatsen att en förmån hade beviljats. Skillnaderna i räntesatserna för krediter som beviljats på basis av centralbankens cirkulärskrivelser och räntesatserna för kommersiella ”kontantkrediter” kan inte enbart förklaras av affärsbankens marknadsbeteende.

| (45) | För det andra, och trots det faktum att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 iv i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, eftersträvar mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av de indiska myndigheterna. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, eftersom affärsbankerna är bundna av villkoren, bl. a. de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och centralbankens bestämmelser om att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som nämns i artikel 2.1 a i i grundförordningen, i detta fall ge lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle i normala fall vara en uppgift för myndigheterna och skiljer sig i praktiken egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 2.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna bara är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner, och subventionen anses därför vara knuten till exportresultat enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

För det andra, och trots det faktum att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 iv i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, eftersträvar mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av de indiska myndigheterna. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, eftersom affärsbankerna är bundna av villkoren, bl. a. de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och centralbankens bestämmelser om att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som nämns i artikel 2.1 a i i grundförordningen, i detta fall ge lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle i normala fall vara en uppgift för myndigheterna och skiljer sig i praktiken egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 2.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna bara är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner, och subventionen anses därför vara knuten till exportresultat enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (46) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för exportkrediter under översynsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om samma räntesatser skulle ha tillämpats som de som gällde för normala affärskrediter till detta företag. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Det företag som fick förmåner från exportkreditsystemet fick en subvention på 0,1 %. |
| --- | --- |

(46)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för exportkrediter under översynsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om samma räntesatser skulle ha tillämpats som de som gällde för normala affärskrediter till detta företag. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Det företag som fick förmåner från exportkreditsystemet fick en subvention på 0,1 %.

5.   SYSTEMET FÖR EXPORTORIENTERADE FÖRETAG/SYSTEMET FÖR SÄRSKILDA EKONOMISKA ZONER

| (47) | Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom systemet för särskilda ekonomiska zoner. Två indiska företag hade dock status som exportorienterade företag och fick utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden. Beskrivningen och utvärderingen nedan rör därför endast systemet för exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(47)

Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom systemet för särskilda ekonomiska zoner. Två indiska företag hade dock status som exportorienterade företag och fick utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden. Beskrivningen och utvärderingen nedan rör därför endast systemet för exportorienterade företag.

a)   Rättslig grund

| (48) | Systemet för exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(48)

Systemet för exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i förfarandehandboken.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (49) | Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om anläggningstillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att kunna inrättas som ett exportorienterat företag. |
| --- | --- |

(49)

Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om anläggningstillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att kunna inrättas som ett exportorienterat företag.

c)   Praktiskt genomförande

| (50) | Precis som var fallet i den ursprungliga undersökningen kan exportorienterade företag befinna sig och etableras var som helst i Indien. |
| --- | --- |

(50)

Precis som var fallet i den ursprungliga undersökningen kan exportorienterade företag befinna sig och etableras var som helst i Indien.

| (51) | En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan underrättas företaget om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Godkännandet kan förlängas för ytterligare perioder. |
| --- | --- |

(51)

En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan underrättas företaget om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Godkännandet kan förlängas för ytterligare perioder.

| (52) | En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (fem år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. |
| --- | --- |

(52)

En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (fem år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.

| (53) | Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:






  i) | Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer. |
| --- | --- | --- |

(53)

Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:

i)

Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer.

| ii) | Befrielse från punktskatt på varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

ii)

Befrielse från punktskatt på varor som köpts på den inhemska marknaden.

| iii) | Återbetalning av statlig omsättningsskatt på lokalt förvärvade varor. |
| --- | --- |

iii)

Återbetalning av statlig omsättningsskatt på lokalt förvärvade varor.

| iv) | Möjlighet till försäljning av en del av tillverkningen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna. |
| --- | --- |

iv)

Möjlighet till försäljning av en del av tillverkningen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna.

| v) | Delvis återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag. |
| --- | --- |

v)

Delvis återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag.

| vi) | Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt, under en period av tio år efter inledandet av verksamhet, dock inte längre än till utgången av budgetåret 2010. |
| --- | --- |

vi)

Befrielse från inkomstskatt som normalt är tillämplig på vinst av exportförsäljning i enlighet med avsnitt 10B i lagen om inkomstskatt, under en period av tio år efter inledandet av verksamhet, dock inte längre än till utgången av budgetåret 2010.

| vii) | Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet. |
| --- | --- |

vii)

Möjlighet till 100 % utländskt ägande av det egna kapitalet.

| (54) | Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under tullförsegling och under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med avsnitt 65 i tullagen (Customs Act). |
| --- | --- |

(54)

Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under tullförsegling och under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med avsnitt 65 i tullagen (Customs Act).

| (55) | Dessa företag skall enligt lag föra räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med 6.11.1 i förfarandehandboken. Dessa räkenskaper skall lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter. |
| --- | --- |

(55)

Dessa företag skall enligt lag föra räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med 6.11.1 i förfarandehandboken. Dessa räkenskaper skall lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter.

| (56) | Enligt punkterna 6.11.2 i förfarandehandboken är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager. |
| --- | --- |

(56)

Enligt punkterna 6.11.2 i förfarandehandboken är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager.

| (57) | Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tjänsteman från tull- och punktskatteförvaltningen, som arbetar permanent i företaget. |
| --- | --- |

(57)

Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tjänsteman från tull- och punktskatteförvaltningen, som arbetar permanent i företaget.

| (58) | I detta fall använde två av de samarbetsvilliga exportörerna systemet för exportorienterade företag. Dessa samarbetsvilliga exportörer tillämpade systemet för att importera råmaterial och kapitalvaror utan betalning av importtullar, för att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt och få återbetalning av omsättningsskatt och för att sälja en del av tillverkningen på den inhemska marknaden. Ett av de exporterande företagen använde också systemet till att delvis erhålla återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag. Företagen utnyttjade då samtliga förmåner som beskrivs i leden i–v i skäl 53. Undersökningen visade att de berörda exportörerna inte erhöll förmåner inom ramen för reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(58)

I detta fall använde två av de samarbetsvilliga exportörerna systemet för exportorienterade företag. Dessa samarbetsvilliga exportörer tillämpade systemet för att importera råmaterial och kapitalvaror utan betalning av importtullar, för att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt och få återbetalning av omsättningsskatt och för att sälja en del av tillverkningen på den inhemska marknaden. Ett av de exporterande företagen använde också systemet till att delvis erhålla återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag. Företagen utnyttjade då samtliga förmåner som beskrivs i leden i–v i skäl 53. Undersökningen visade att de berörda exportörerna inte erhöll förmåner inom ramen för reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag.

d)   Slutsats om systemet för exportorienterade företag

| (59) | Det faktum att ett exportorienterat företag befrias från två typer av importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) samt återbetalningen av omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom företaget sparar pengar genom att inte behöva betala normalt tillämpliga tullar och genom att återfå omsättningsskatt. |
| --- | --- |

(59)

Det faktum att ett exportorienterat företag befrias från två typer av importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) samt återbetalningen av omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, eftersom företaget sparar pengar genom att inte behöva betala normalt tillämpliga tullar och genom att återfå omsättningsskatt.

| (60) | Befrielsen från punktskatt och den motsvarande importtullen (tilläggstullen) innebär dock inte att statliga intäkter uteblir som annars skulle ha uppstått. De punktskatter och tilläggstullar som betalas kan användas som kredit för avräkning av framtida tullar (det s.k. ”CENVAT-systemet”). Dessa avgifter är således inte slutgiltiga. Med hjälp av en kredit enligt CENVAT-systemet behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet, inte på insatsvarorna. |
| --- | --- |

(60)

Befrielsen från punktskatt och den motsvarande importtullen (tilläggstullen) innebär dock inte att statliga intäkter uteblir som annars skulle ha uppstått. De punktskatter och tilläggstullar som betalas kan användas som kredit för avräkning av framtida tullar (det s.k. ”CENVAT-systemet”). Dessa avgifter är således inte slutgiltiga. Med hjälp av en kredit enligt CENVAT-systemet behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet, inte på insatsvarorna.

| (61) | Endast befrielsen från grundläggande tull, den särskilda tilläggstullen, den delvisa återbetalningen av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag och återbetalningen av omsättningsskatten utgör således subventioner enligt artikel 2 i grundförordningen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. För att erhålla dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag syftar till export. |
| --- | --- |

(61)

Endast befrielsen från grundläggande tull, den särskilda tilläggstullen, den delvisa återbetalningen av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag och återbetalningen av omsättningsskatten utgör således subventioner enligt artikel 2 i grundförordningen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 3.4 a i grundförordningen. För att erhålla dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag syftar till export.

| (62) | En av de samarbetsvilliga exportörerna påstod att kommissionen hade avvikit från argumenten i den ursprungliga undersökningen i fråga om utvärderingen av skattebefrielsen för råvaror och att endast alltför stora eftergifter kunde utjämnas. Som svar på detta är det dock värt att notera att vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen, vid utvärderingen av det utjämningsbara beloppet, ställdes frågan om systemet med exportorienterade företag var ett godkänt restitutionssystem eller inte ”utan att det påverkar bedömningen av frågan huruvida systemet utgör ett restitutionssystem enligt bestämmelserna i grundförordningen” (9).Vid översynen undersöktes hela systemet, samt övervakningssystemet, mycket noggrant. |
| --- | --- |

(62)

En av de samarbetsvilliga exportörerna påstod att kommissionen hade avvikit från argumenten i den ursprungliga undersökningen i fråga om utvärderingen av skattebefrielsen för råvaror och att endast alltför stora eftergifter kunde utjämnas. Som svar på detta är det dock värt att notera att vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen, vid utvärderingen av det utjämningsbara beloppet, ställdes frågan om systemet med exportorienterade företag var ett godkänt restitutionssystem eller inte ”utan att det påverkar bedömningen av frågan huruvida systemet utgör ett restitutionssystem enligt bestämmelserna i grundförordningen” (9).Vid översynen undersöktes hela systemet, samt övervakningssystemet, mycket noggrant.

| (63) | Undersökningen visade att subventioner dessutom inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. De uppfyller inte de strikta reglerna i bilaga I led h–i, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Om bestämmelserna om återbetalning av omsättningsskatt och befrielse från importtull tillämpas vid inköp av kapitalvaror strider subventionerna redan mot bestämmelserna om godkända restitutionssystem, eftersom kapitalvaror inte förbrukas i produktionsprocessen i enlighet med vad som krävs i led h (återbetalning av omsättningsskatt) och led i (eftergift av importtull) i bilaga I till grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

Undersökningen visade att subventioner dessutom inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. De uppfyller inte de strikta reglerna i bilaga I led h–i, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Om bestämmelserna om återbetalning av omsättningsskatt och befrielse från importtull tillämpas vid inköp av kapitalvaror strider subventionerna redan mot bestämmelserna om godkända restitutionssystem, eftersom kapitalvaror inte förbrukas i produktionsprocessen i enlighet med vad som krävs i led h (återbetalning av omsättningsskatt) och led i (eftergift av importtull) i bilaga I till grundförordningen.

| (64) | Vidare har det inte kunnat fastställas att de indiska myndigheterna tillämpar ett effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- och/eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror. |
| --- | --- |

(64)

Vidare har det inte kunnat fastställas att de indiska myndigheterna tillämpar ett effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- och/eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror.

| (65) | Ett exportorienterat företag får sälja en betydande andel av sin tillverkning, upp till 50 % av årsomsättningen, på den inhemska marknaden. Det finns således ingen rättslig skyldighet att exportera hela den tillverkade kvantiteten av resulterande produkter. Dessa inhemska transaktioner äger dessutom rum utan en statstjänstemans övervakning och kontroll, och omfattas endast av förfarandet för eget intygande. De anläggningar hos ett exportorienterat företag som är under tullförsegling omfattas följaktligen åtminstone delvis inte av någon fysisk kontroll från de indiska myndigheternas sida. Dessa omständigheter ökar betydelsen av att det finns ytterligare kontrollmöjligheter, i synnerhet kontroll av kopplingen mellan tullfria insatsvaror och resulterande exportprodukter, för att ett system för kontroll av restitutionssystem kan sägas föreligga. |
| --- | --- |

(65)

Ett exportorienterat företag får sälja en betydande andel av sin tillverkning, upp till 50 % av årsomsättningen, på den inhemska marknaden. Det finns således ingen rättslig skyldighet att exportera hela den tillverkade kvantiteten av resulterande produkter. Dessa inhemska transaktioner äger dessutom rum utan en statstjänstemans övervakning och kontroll, och omfattas endast av förfarandet för eget intygande. De anläggningar hos ett exportorienterat företag som är under tullförsegling omfattas följaktligen åtminstone delvis inte av någon fysisk kontroll från de indiska myndigheternas sida. Dessa omständigheter ökar betydelsen av att det finns ytterligare kontrollmöjligheter, i synnerhet kontroll av kopplingen mellan tullfria insatsvaror och resulterande exportprodukter, för att ett system för kontroll av restitutionssystem kan sägas föreligga.

| (66) | Vad beträffar ytterligare kontrollelement bör det erinras om att ett exportorienterat företag inte har någon rättslig skyldighet att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och de produkter som framställs med hjälp av dessa. Endast sådana kontroller skulle kunna ge de indiska myndigheterna tillräcklig information om den slutliga bestämmelsen för insatsvaror så att de på ett effektivt sätt kan kontrollera att befrielsen från tull och omsättningsskatt inte omfattar mer än insatsvarorna för exportproduktionen. Det räcker inte med månatliga skattedeklarationer avseende försäljning på den inhemska marknaden som upprättas av företagen själva och som granskas regelbundet av de indiska myndigheterna. Syftet med de månatliga skattedeklarationerna är dessutom att övervaka punktskatterna och inte att kontrollera vart insatsvarorna går. Företagsinterna system som förs utan någon rättslig skyldighet är inte i sig tillräckliga, eftersom ett system för att kontrollera restitutionssystem måste utformas av statliga myndigheter som också kontrollerar efterlevnaden av systemet, och ett sådant system kan inte inrättas av ledningen för varje enskilt berört företag. Följaktligen fastställdes det i undersökningen att ett exportorienterat företag inte uttryckligen behöver registrera kopplingen mellan insatsvaror och resulterande produkter, eftersom Indiens utrikeshandelspolitik inte kräver det, och de indiska myndigheterna har inte inrättat något effektivt kontrollsystem för att avgöra vilka insatsvaror som förbrukas i exportproduktionen och i vilka mängder de förbrukas. |
| --- | --- |

(66)

Vad beträffar ytterligare kontrollelement bör det erinras om att ett exportorienterat företag inte har någon rättslig skyldighet att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och de produkter som framställs med hjälp av dessa. Endast sådana kontroller skulle kunna ge de indiska myndigheterna tillräcklig information om den slutliga bestämmelsen för insatsvaror så att de på ett effektivt sätt kan kontrollera att befrielsen från tull och omsättningsskatt inte omfattar mer än insatsvarorna för exportproduktionen. Det räcker inte med månatliga skattedeklarationer avseende försäljning på den inhemska marknaden som upprättas av företagen själva och som granskas regelbundet av de indiska myndigheterna. Syftet med de månatliga skattedeklarationerna är dessutom att övervaka punktskatterna och inte att kontrollera vart insatsvarorna går. Företagsinterna system som förs utan någon rättslig skyldighet är inte i sig tillräckliga, eftersom ett system för att kontrollera restitutionssystem måste utformas av statliga myndigheter som också kontrollerar efterlevnaden av systemet, och ett sådant system kan inte inrättas av ledningen för varje enskilt berört företag. Följaktligen fastställdes det i undersökningen att ett exportorienterat företag inte uttryckligen behöver registrera kopplingen mellan insatsvaror och resulterande produkter, eftersom Indiens utrikeshandelspolitik inte kräver det, och de indiska myndigheterna har inte inrättat något effektivt kontrollsystem för att avgöra vilka insatsvaror som förbrukas i exportproduktionen och i vilka mängder de förbrukas.

| (67) | De indiska myndigheterna företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Dessutom kunde de indiska myndigheterna inte heller påvisa att det inte förekom en alltför stor eftergift av tullar. |
| --- | --- |

(67)

De indiska myndigheterna företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Dessutom kunde de indiska myndigheterna inte heller påvisa att det inte förekom en alltför stor eftergift av tullar.

| (68) | I ljuset av det ovanstående måste företagets påstående att kommissionen hade avvikit från argumenten i den ursprungliga undersökningen i fråga om utvärderingen av skattebefrielsen för råvaror och att endast alltför stora eftergifter kunde utjämnas förkastas. |
| --- | --- |

(68)

I ljuset av det ovanstående måste företagets påstående att kommissionen hade avvikit från argumenten i den ursprungliga undersökningen i fråga om utvärderingen av skattebefrielsen för råvaror och att endast alltför stora eftergifter kunde utjämnas förkastas.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (69) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen eftergiften av de totala importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) som normalt tas ut vid import, den återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag och den återbetalning av omsättningsskatt som skett under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen eftergiften av de totala importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) som normalt tas ut vid import, den återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag och den återbetalning av omsättningsskatt som skett under undersökningsperioden.

i)   Befrielse från importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull), återbetalning av omsättningsskatt i fråga om råvaror och återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag

| (70) | Storleken på subventionerna för exportörer som är exportorienterade företag beräknades på grundval av de icke uttagna importtullarna (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på importerade råmaterial till det exportorienterade företaget som helhet, den omsättningsskatt som återbetalats och den återbetalning av tullar som erlagts för bränsle som förvärvats i hemlandet under undersökningsperioden. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter, som var nödvändiga för att erhålla subventioner, av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. De på detta sätt beräknade subventionsmarginalerna uppgick till 0,9 % och 5,8 % för de båda företagen. |
| --- | --- |

(70)

Storleken på subventionerna för exportörer som är exportorienterade företag beräknades på grundval av de icke uttagna importtullarna (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på importerade råmaterial till det exportorienterade företaget som helhet, den omsättningsskatt som återbetalats och den återbetalning av tullar som erlagts för bränsle som förvärvats i hemlandet under undersökningsperioden. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter, som var nödvändiga för att erhålla subventioner, av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. De på detta sätt beräknade subventionsmarginalerna uppgick till 0,9 % och 5,8 % för de båda företagen.

ii)   Befrielse från importtull (grundläggande tull och särskild tilläggstull) i fråga om kapitalvaror

| (71) | Kapitalvaror ingår inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för de undersökta företagen på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i de undersökta företagen. Denna normala avskrivningsperiod fastställdes på grundval av de båda samarbetsvilliga exportörernas nuvarande avskrivningsperioder, dvs. 18 år. Det sålunda beräknade beloppet, som skall fördelas över undersökningsperioden, justerades genom tillägg av ränta under denna period i syfte att avspegla värdet av förmånen över tiden och således fastställa det fulla värdet av förmånen enligt detta system för mottagaren. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. De på detta sätt beräknade subventionsmarginalerna uppgick till 1,8 % och 0,4 % för de båda företagen. |
| --- | --- |

(71)

Kapitalvaror ingår inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för de undersökta företagen på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror fördelat över en period som avspeglade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i de undersökta företagen. Denna normala avskrivningsperiod fastställdes på grundval av de båda samarbetsvilliga exportörernas nuvarande avskrivningsperioder, dvs. 18 år. Det sålunda beräknade beloppet, som skall fördelas över undersökningsperioden, justerades genom tillägg av ränta under denna period i syfte att avspegla värdet av förmånen över tiden och således fastställa det fulla värdet av förmånen enligt detta system för mottagaren. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. De på detta sätt beräknade subventionsmarginalerna uppgick till 1,8 % och 0,4 % för de båda företagen.

| (72) | För de berörda företagen uppgick den sammanlagda subventionsmarginalen enligt systemet med exportorienterade företag till 2,7 % och 6,2 %. |
| --- | --- |

(72)

För de berörda företagen uppgick den sammanlagda subventionsmarginalen enligt systemet med exportorienterade företag till 2,7 % och 6,2 %.

6.   SYSTEMET MED FÖRHANDSLICENSER

a)   Rättslig grund

| (73) | Systemet med förhandslicenser beskrivs närmare i avsnitten 4.1–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken. |
| --- | --- |

(73)

Systemet med förhandslicenser beskrivs närmare i avsnitten 4.1–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (74) | Systemet med förhandslicenser består av sex delsystem, som beskrivs närmare nedan. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare har tillgång till förhandslicenser för fysisk export och förhandslicenser för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandslicenser för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandslicenser för leverans likställd med export. Slutligen har mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer rätt till förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(74)

Systemet med förhandslicenser består av sex delsystem, som beskrivs närmare nedan. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare har tillgång till förhandslicenser för fysisk export och förhandslicenser för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandslicenser för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandslicenser för leverans likställd med export. Slutligen har mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer rätt till förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

c)   Praktiskt genomförande

| (75) | Förhandslicenser kan utfärdas i fråga om följande:






  i) | Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Exporten måste vara ”fysisk” i den mening att exportprodukten måste lämna indiskt territorium. I licensen anges villkoren för vad som får importeras och exportskyldigheterna inbegripet typen av exportprodukt. |
| --- | --- | --- |

(75)

Förhandslicenser kan utfärdas i fråga om följande:

i)

Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Exporten måste vara ”fysisk” i den mening att exportprodukten måste lämna indiskt territorium. I licensen anges villkoren för vad som får importeras och exportskyldigheterna inbegripet typen av exportprodukt.

| ii) | Årligt behov: Denna typ av licens är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licenshavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som skall användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material. |
| --- | --- |

ii)

Årligt behov: Denna typ av licens är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licenshavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som skall användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

| iii) | Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp produktionsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören tillverkar den mellanliggande produkten. Denne kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få en förhandslicens för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför produktionen och är skyldig att exportera den färdiga produkten. |
| --- | --- |

iii)

Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp produktionsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören tillverkar den mellanliggande produkten. Denne kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få en förhandslicens för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför produktionen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

| iv) | Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som skall säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–g och i–j i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009. De färdiga varorna måste med andra ord inte lämna landet utan skall på basis av kundens status betraktas som leverans likställd med export. Detta skulle omfatta leverans till ett exportorienterat företag eller innehavaren av en licens som tilldelats på grundval av systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

iv)

Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som skall säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–g och i–j i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009. De färdiga varorna måste med andra ord inte lämna landet utan skall på basis av kundens status betraktas som leverans likställd med export. Detta skulle omfatta leverans till ett exportorienterat företag eller innehavaren av en licens som tilldelats på grundval av systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| v) | Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av en förhandslicens som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandslicenserna som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 (dvs. förhandslicenser för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror. |
| --- | --- |

v)

Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av en förhandslicens som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandslicenserna som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 (dvs. förhandslicenser för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror.

| vi) | Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av en förhandslicens. Innehavaren av en sådan licens kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken ogiltigförklarar licensen för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 (dvs. förhandslicenser för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

vi)

Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av en förhandslicens. Innehavaren av en sådan licens kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken ogiltigförklarar licensen för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 (dvs. förhandslicenser för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (76) | Det fastställdes att endast en samarbetsvillig exportör under undersökningsperioden erhöll förmåner knutna till den berörda produkten från tre av delsystemen, nämligen förhandslicenser för fysisk export, dokument för förhandsbefrielse och förhandslicenser för leverans likställd med export. Det är således inte nödvändigt att fastställa huruvida systemen med det årliga behovet, mellanliggande leveranser och ömsesidig inhemsk remburs är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(76)

Det fastställdes att endast en samarbetsvillig exportör under undersökningsperioden erhöll förmåner knutna till den berörda produkten från tre av delsystemen, nämligen förhandslicenser för fysisk export, dokument för förhandsbefrielse och förhandslicenser för leverans likställd med export. Det är således inte nödvändigt att fastställa huruvida systemen med det årliga behovet, mellanliggande leveranser och ömsesidig inhemsk remburs är utjämningsbara.

| (77) | För att det skall vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har en licenshavare rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 i och tillägg 23 till förfarandehandboken), dvs. ett register över den faktiska förbrukningen (nedan kallat ”register enligt tillägg 23”). Från och med maj 2005 måste registret enligt tillägg 23 inte enbart bevaras av ett företag utan också undertecknas av en auktoriserad revisor och sändas till de indiska myndigheterna. Skyldigheten att uppvisa register enligt tillägg 23 tillämpas på licenser som utfärdats efter det att de nya bestämmelserna trädde i kraft i maj 2005. Det praktiska genomförandet av detta nya system har därför inte kunnat granskas eftersom det inte fanns någon rapport om dessa licenser då undersökningen gjordes. |
| --- | --- |

(77)

För att det skall vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har en licenshavare rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 i och tillägg 23 till förfarandehandboken), dvs. ett register över den faktiska förbrukningen (nedan kallat ”register enligt tillägg 23”). Från och med maj 2005 måste registret enligt tillägg 23 inte enbart bevaras av ett företag utan också undertecknas av en auktoriserad revisor och sändas till de indiska myndigheterna. Skyldigheten att uppvisa register enligt tillägg 23 tillämpas på licenser som utfärdats efter det att de nya bestämmelserna trädde i kraft i maj 2005. Det praktiska genomförandet av detta nya system har därför inte kunnat granskas eftersom det inte fanns någon rapport om dessa licenser då undersökningen gjordes.

| (78) | När det gäller delsystemen i, iv och v som beskrivs ovan fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och av vad som måste exporteras (inklusive leverans likställd med export) och anger detta på licensen. Dessutom skall myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i licensen. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken (volym II). |
| --- | --- |

(78)

När det gäller delsystemen i, iv och v som beskrivs ovan fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och av vad som måste exporteras (inklusive leverans likställd med export) och anger detta på licensen. Dessutom skall myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i licensen. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output. Standardnormer för input/output finns för flertalet produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i förfarandehandboken (volym II).

| (79) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter licensens utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar på sex månader vardera). |
| --- | --- |

(79)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter licensens utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar på sex månader vardera).

| (80) | En innehavare av en förhandslicens som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandslicenserna som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. |
| --- | --- |

(80)

En innehavare av en förhandslicens som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandslicenserna som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa.

| (81) | Under översynen fastställdes det att de insatsvaror som de samarbetsvilliga exportörerna importerat tullfritt inom ramen för de olika delsystemen och den tillåtna importmängden enligt standardnormerna för input/output överskred den mängd material som de behövde för att tillverka motsvarande referenskvantitet av resulterande exportprodukter. Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var följaktligen inte korrekta. |
| --- | --- |

(81)

Under översynen fastställdes det att de insatsvaror som de samarbetsvilliga exportörerna importerat tullfritt inom ramen för de olika delsystemen och den tillåtna importmängden enligt standardnormerna för input/output överskred den mängd material som de behövde för att tillverka motsvarande referenskvantitet av resulterande exportprodukter. Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var följaktligen inte korrekta.

d)   Slutsats

| (82) | Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån. |
| --- | --- |

(82)

Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån.

| (83) | Systemet med förhandslicenser för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till ett exportresultat och anses därför vara selektivt och utjämningsbart i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(83)

Systemet med förhandslicenser för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till ett exportresultat och anses därför vara selektivt och utjämningsbart i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera.

| (84) | Systemet med förhandslicenser för leverans likställd med export är faktiskt knutet till exportresultat. Det användes av endast ett företag i mindre utsträckning och då endast vid leveranser till exportorienterade företag eller företag i särskilda ekonomiska zoner, båda kategorier som nämns i punkt 8.2 b i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007. Detta företag uppgav att dess kunder i slutändan exporterade den berörda produkten. Enligt punkt 6.1 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 syftar systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner till export. En inhemsk leverantör erhåller således förmåner inom ramen för systemet med förhandslicenser för leverans likställd med export, eftersom de indiska myndigheterna förväntar sig att en exportör som är belägen i ett område för exportorienterade företag/en särskild ekonomisk zon senare skall få exportinkomster. Enligt artikel 3.4 a i grundförordningen skall en subvention anses vara knuten till exportresultat om omständigheterna visar att beviljandet av subventionen, även om denna rättsligt sett inte är knuten till exportresultatet, rent faktiskt är knutet till verkliga eller förväntade exportintäkter. |
| --- | --- |

(84)

Systemet med förhandslicenser för leverans likställd med export är faktiskt knutet till exportresultat. Det användes av endast ett företag i mindre utsträckning och då endast vid leveranser till exportorienterade företag eller företag i särskilda ekonomiska zoner, båda kategorier som nämns i punkt 8.2 b i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007. Detta företag uppgav att dess kunder i slutändan exporterade den berörda produkten. Enligt punkt 6.1 i dokumentet om export- och importpolitiken 2002–2007 syftar systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner till export. En inhemsk leverantör erhåller således förmåner inom ramen för systemet med förhandslicenser för leverans likställd med export, eftersom de indiska myndigheterna förväntar sig att en exportör som är belägen i ett område för exportorienterade företag/en särskild ekonomisk zon senare skall få exportinkomster. Enligt artikel 3.4 a i grundförordningen skall en subvention anses vara knuten till exportresultat om omständigheterna visar att beviljandet av subventionen, även om denna rättsligt sett inte är knuten till exportresultatet, rent faktiskt är knutet till verkliga eller förväntade exportintäkter.

| (85) | I detta fall använde det samarbetsvilliga företaget inte förhandslicenser för att importera tullfria importvaror. I stället erhöll företaget en förmån genom att skaffa råvaror från inhemska leverantörer genom att omvandla licenserna till dokument för förhandsbefrielse. Enligt detta system är det leverantören i stället för den slutgiltiga exportören som är befriad från skatter och tullar i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror. Undersökningen visade att prisskillnaden var stor mellan råvaror som skaffats genom inhemska icke-närstående leverantörer med hjälp av systemet med dokument för förhandsbefrielse och råvaror som skaffats genom inhemska leverantörer utan licens. Förmånen att befrias från tullar och skatter tog sig uttryck i att leverantören tillämpade lägre priser för de företag som använde råvarorna och som omfattades av detta förfarande. Företaget kunde göra en klar skillnad mellan inköpspriserna för råvaror med hjälp av licensen och det pris som betalades för samma råvaror utan licens. Företaget definierade den förmån som det erhållit på detta sätt som skillnaden mellan det pris som betalats för leveranser med hjälp av dokument för förhandsbefrielse och det pris som betalats för leveranser som skaffats utan licens. |
| --- | --- |

(85)

I detta fall använde det samarbetsvilliga företaget inte förhandslicenser för att importera tullfria importvaror. I stället erhöll företaget en förmån genom att skaffa råvaror från inhemska leverantörer genom att omvandla licenserna till dokument för förhandsbefrielse. Enligt detta system är det leverantören i stället för den slutgiltiga exportören som är befriad från skatter och tullar i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror. Undersökningen visade att prisskillnaden var stor mellan råvaror som skaffats genom inhemska icke-närstående leverantörer med hjälp av systemet med dokument för förhandsbefrielse och råvaror som skaffats genom inhemska leverantörer utan licens. Förmånen att befrias från tullar och skatter tog sig uttryck i att leverantören tillämpade lägre priser för de företag som använde råvarorna och som omfattades av detta förfarande. Företaget kunde göra en klar skillnad mellan inköpspriserna för råvaror med hjälp av licensen och det pris som betalades för samma råvaror utan licens. Företaget definierade den förmån som det erhållit på detta sätt som skillnaden mellan det pris som betalats för leveranser med hjälp av dokument för förhandsbefrielse och det pris som betalats för leveranser som skaffats utan licens.

| (86) | Inget av de tre delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Även om de indiska myndigheterna påpekade att systemet ändrats i maj 2005 bör det noteras att ändringarna inte påverkade systemen under undersökningsperioden eftersom det nya kontrollsystemet inte införts till fullo. Oberoende av de eventuella ändringar som de indiska myndigheterna gjort till kontrollsystemet visade undersökningen att de indiska myndigheterna inte tillämpade sitt kontrollsystem effektivt under undersökningsperioden. Inte heller tillämpade de förfaranden för att kunna avgöra om insatsvaror förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta och överskattade förbrukningen av råvaror. Undersökningen visade att standardnormerna för input/output håller på att ändras för att bättre återspegla förbrukningen av insatsvaror, men dessa nya standardnormer var inte gällande under undersökningsperioden. Det bekräftas således att standardnormerna för input/output i sig själva inte kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom dessa överdrivet generösa standardnormer inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilken mängd insatsvaror som faktiskt förbrukats i exportproduktionen. De indiska myndigheterna utförde vidare inte någon effektiv kontroll grundad på ett korrekt fört register över förbrukningen enligt tillägg 23 (tidigare tillägg 18) av de licenser som användes under undersökningsperioden. De företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen), och de kunde inte heller påvisa att det inte förekom en alltför stor eftergift av importtullar. |
| --- | --- |

(86)

Inget av de tre delsystem som använts i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Delsystemen uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Även om de indiska myndigheterna påpekade att systemet ändrats i maj 2005 bör det noteras att ändringarna inte påverkade systemen under undersökningsperioden eftersom det nya kontrollsystemet inte införts till fullo. Oberoende av de eventuella ändringar som de indiska myndigheterna gjort till kontrollsystemet visade undersökningen att de indiska myndigheterna inte tillämpade sitt kontrollsystem effektivt under undersökningsperioden. Inte heller tillämpade de förfaranden för att kunna avgöra om insatsvaror förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta och överskattade förbrukningen av råvaror. Undersökningen visade att standardnormerna för input/output håller på att ändras för att bättre återspegla förbrukningen av insatsvaror, men dessa nya standardnormer var inte gällande under undersökningsperioden. Det bekräftas således att standardnormerna för input/output i sig själva inte kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom dessa överdrivet generösa standardnormer inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilken mängd insatsvaror som faktiskt förbrukats i exportproduktionen. De indiska myndigheterna utförde vidare inte någon effektiv kontroll grundad på ett korrekt fört register över förbrukningen enligt tillägg 23 (tidigare tillägg 18) av de licenser som användes under undersökningsperioden. De företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen), och de kunde inte heller påvisa att det inte förekom en alltför stor eftergift av importtullar.

| (87) | Dessa tre delsystem är således utjämningsbara. |
| --- | --- |

(87)

Dessa tre delsystem är således utjämningsbara.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (88) | Eftersom godkända restitutionssystem eller restitutionssystem som tillåter substitution saknas har subventionsbeloppet, såsom företaget visade, fastställts på grundval av skillnaden i pris mellan samma råvaror som skaffats med eller utan licens. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom godkända restitutionssystem eller restitutionssystem som tillåter substitution saknas har subventionsbeloppet, såsom företaget visade, fastställts på grundval av skillnaden i pris mellan samma råvaror som skaffats med eller utan licens.

| (89) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. |
| --- | --- |

(89)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna.

| (90) | Ett företag erhöll förmåner genom detta system under undersökningsperioden och fick subventioner på 20,9 %. |
| --- | --- |

(90)

Ett företag erhöll förmåner genom detta system under undersökningsperioden och fick subventioner på 20,9 %.

III.   REGIONALA SYSTEM

1.   GUJARATS SYSTEM FÖR BEFRIELSE FRÅN FÖRSÄLJNINGSSKATT OCH GUJARATS SYSTEM FÖR BEFRIELSE FRÅN ELEKTRICITETSSKATT

| (91) | Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom Gujarats system för befrielse från försäljningsskatt eller Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(91)

Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom Gujarats system för befrielse från försäljningsskatt eller Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt. Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

2.   VÄSTBENGALENS INCITAMENTSYSTEM

| (92) | En detaljerad beskrivning av Västbengalens incitamentsystem finns i tillkännagivande nr 588-CI/H av den 22 juni 1999 utfärdat av det västbengaliska ministeriet för handel och industri. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004. Systemet gav mottagaren vissa förmåner, såsom anstånd med betalningen av omsättningsskatten, subventioner för installering av kapitalvaror och utvecklingssubventioner. Undersökningen visade att ett företag tidigare hade fått förmåner av dessa system. Effekterna av dessa förmåner var dock försumbara under undersökningsperioden. Någon tilläggsanalys av systemen behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(92)

En detaljerad beskrivning av Västbengalens incitamentsystem finns i tillkännagivande nr 588-CI/H av den 22 juni 1999 utfärdat av det västbengaliska ministeriet för handel och industri. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004. Systemet gav mottagaren vissa förmåner, såsom anstånd med betalningen av omsättningsskatten, subventioner för installering av kapitalvaror och utvecklingssubventioner. Undersökningen visade att ett företag tidigare hade fått förmåner av dessa system. Effekterna av dessa förmåner var dock försumbara under undersökningsperioden. Någon tilläggsanalys av systemen behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.   MAHARASHTRAS STIMULANSSYSTEM

a)   Rättslig grund

| (93) | I syfte att uppmuntra spridningen av industrier i Maharashtra till mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar inrättade i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder. Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes; 2001 års system var i kraft från och med den 1 april 2001 till och med den 31 mars 2006, varefter det förlängdes med ett år till den 31 mars 2007. Det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra består av flera delsystem varav de viktigaste är återbetalning av lokal skatt (octroi tax), befrielse från skatt på elektricitet och befrielse från lokal omsättningsskatt som upphörde att gälla den 24 oktober 2004. Undersökningen visade att det enda delsystem som användes av en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna var befrielsen från lokal omsättningsskatt. |
| --- | --- |

(93)

I syfte att uppmuntra spridningen av industrier i Maharashtra till mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar inrättade i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder. Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes; 2001 års system var i kraft från och med den 1 april 2001 till och med den 31 mars 2006, varefter det förlängdes med ett år till den 31 mars 2007. Det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra består av flera delsystem varav de viktigaste är återbetalning av lokal skatt (octroi tax), befrielse från skatt på elektricitet och befrielse från lokal omsättningsskatt som upphörde att gälla den 24 oktober 2004. Undersökningen visade att det enda delsystem som användes av en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna var befrielsen från lokal omsättningsskatt.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (94) | För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i regel investera i mindre utvecklade områden, antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Dessa områden delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling (t.ex. föga utvecklade områden, mindre utvecklade områden och minst utvecklade områden). Huvudkriteriet för fastställande av stimulansåtgärdernas omfattning är det område inom vilket företaget är placerat eller kommer att placeras samt storleken på investeringen. |
| --- | --- |

(94)

För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i regel investera i mindre utvecklade områden, antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Dessa områden delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling (t.ex. föga utvecklade områden, mindre utvecklade områden och minst utvecklade områden). Huvudkriteriet för fastställande av stimulansåtgärdernas omfattning är det område inom vilket företaget är placerat eller kommer att placeras samt storleken på investeringen.

c)   Praktiskt genomförande

| (95) | Enligt systemet för befrielse från lokal omsättningsskatt som upphörde att gälla i oktober 2004 behövde angivna enheter inte debitera någon omsättningsskatt för sin försäljning. På ett motsvarande sätt behövde angivna enheter inte betala lokal omsättningsskatt för sina inköp av varor från leverantörer som också omfattas av systemet. Medan befrielsen i fråga om försäljningstransaktionerna inte medför någon förmån för den angivna säljande enheten innebär befrielsen i fråga om inköpstransaktionen emellertid att den angivna köpande enheten beviljas en förmån. Undersökningen fastställde att det berörda företaget var befriat från omsättningsskatt till den 24 oktober 2006. |
| --- | --- |

(95)

Enligt systemet för befrielse från lokal omsättningsskatt som upphörde att gälla i oktober 2004 behövde angivna enheter inte debitera någon omsättningsskatt för sin försäljning. På ett motsvarande sätt behövde angivna enheter inte betala lokal omsättningsskatt för sina inköp av varor från leverantörer som också omfattas av systemet. Medan befrielsen i fråga om försäljningstransaktionerna inte medför någon förmån för den angivna säljande enheten innebär befrielsen i fråga om inköpstransaktionen emellertid att den angivna köpande enheten beviljas en förmån. Undersökningen fastställde att det berörda företaget var befriat från omsättningsskatt till den 24 oktober 2006.

d)   Slutsats

| (96) | Maharashtras stimulanssystem innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Det undersökta delsystemet utgör ett finansiellt bidrag från delstatsregeringen i Maharashtra, eftersom de innebär att delstaten förlorar inkomster som den annars skulle ha fått. Vidare innebär denna befrielse respektive återbetalning att företaget beviljas en förmån, eftersom dess likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(96)

Maharashtras stimulanssystem innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen. Det undersökta delsystemet utgör ett finansiellt bidrag från delstatsregeringen i Maharashtra, eftersom de innebär att delstaten förlorar inkomster som den annars skulle ha fått. Vidare innebär denna befrielse respektive återbetalning att företaget beviljas en förmån, eftersom dess likviditet förbättras.

| (97) | Delsystemet är endast öppet för företag som har investerat inom vissa avgränsade geografiska områden under delstaten Maharashtras överhöghet. Det är inte tillgängligt för företag belägna utanför dessa områden. Förmånsnivån är olika beroende på vilket område det gäller. Systemet är selektivt i enlighet med artikel 3.2 a och artikel 3.3 i grundförordningen och därför utjämningsbart. |
| --- | --- |

(97)

Delsystemet är endast öppet för företag som har investerat inom vissa avgränsade geografiska områden under delstaten Maharashtras överhöghet. Det är inte tillgängligt för företag belägna utanför dessa områden. Förmånsnivån är olika beroende på vilket område det gäller. Systemet är selektivt i enlighet med artikel 3.2 a och artikel 3.3 i grundförordningen och därför utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (98) | När det gäller befrielsen från omsättningsskatt beräknades subventionsbeloppet på grundval av den omsättningsskatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden men som inte behövde betalas enligt detta system. Eftersom systemet för befrielse från omsättningsskatt upphörde att gälla den 24 oktober 2004 beaktades endast obetalda skatter mellan den 1 oktober 2004 och den 24 oktober 2004, eftersom endast denna period ingick i undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över företagets totala omsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna inte var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Under undersökningsperioden hade ett företag fått förmåner från delsystemet. Subventionsbeloppet var dock mindre än 0,1 %, med andra ord försumbart. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller befrielsen från omsättningsskatt beräknades subventionsbeloppet på grundval av den omsättningsskatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden men som inte behövde betalas enligt detta system. Eftersom systemet för befrielse från omsättningsskatt upphörde att gälla den 24 oktober 2004 beaktades endast obetalda skatter mellan den 1 oktober 2004 och den 24 oktober 2004, eftersom endast denna period ingick i undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över företagets totala omsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna inte var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Under undersökningsperioden hade ett företag fått förmåner från delsystemet. Subventionsbeloppet var dock mindre än 0,1 %, med andra ord försumbart.

IV.   DE UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONERNAS STORLEK

| (99) | För de undersökta exporterande tillverkarna varierar de utjämningsbara subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckta i procent av värdet, mellan 2,7 % och 20,9 %. |
| --- | --- |

(99)

För de undersökta exporterande tillverkarna varierar de utjämningsbara subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckta i procent av värdet, mellan 2,7 % och 20,9 %.

| (100) | Även om samarbetsviljan var hög med tanke på exportandelen till gemenskapen bör det noteras att flera exporterande tillverkare inte tog del i förfarandet, inklusive exporterande tillverkare med den högsta subventionsmarginalen i den ursprungliga undersökningen. De icke-samarbetsvilliga indiska tillverkarnas kapacitet och produktion är betydande och det är också troligt att dessa exporterande tillverkare kommer att fortsätta att erhålla förmåner från de undersöka subventionssystemen i åtminstone lika hög utsträckning som enligt den ursprungliga undersökningen.
















  SYSTEM | DEPBS | ITES | EPGS | EOU | ALS | ECS | GSTIS | GEDES | WBIS | PSI | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FÖRETAG | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| Senpet (Tidigare Elque) | noll | noll | noll | 2,7 | noll | noll | noll | noll | noll | noll | 2,7 |
| Futura | noll | noll | noll | 6,2 | noll | 0,1 | noll | noll | noll | noll | 6,3 |
| Pearl | noll | noll | 0,3 | noll | 20,6 | noll | noll | noll | noll | försumbar | 20,9 |

(100)

Även om samarbetsviljan var hög med tanke på exportandelen till gemenskapen bör det noteras att flera exporterande tillverkare inte tog del i förfarandet, inklusive exporterande tillverkare med den högsta subventionsmarginalen i den ursprungliga undersökningen. De icke-samarbetsvilliga indiska tillverkarnas kapacitet och produktion är betydande och det är också troligt att dessa exporterande tillverkare kommer att fortsätta att erhålla förmåner från de undersöka subventionssystemen i åtminstone lika hög utsträckning som enligt den ursprungliga undersökningen.

SYSTEM

DEPBS

ITES

EPGS

EOU

ALS

ECS

GSTIS

GEDES

WBIS

PSI

Totalt

FÖRETAG

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

Senpet (Tidigare Elque)

noll

noll

noll

2,7

noll

noll

noll

noll

noll

noll

2,7

Futura

noll

noll

noll

6,2

noll

0,1

noll

noll

noll

noll

6,3

Pearl

noll

noll

0,3

noll

20,6

noll

noll

noll

noll

försumbar

20,9

V.   SLUTSATSER

| (101) | I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering.

| (102) | Det fastställdes att indiska exportörer av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna under undersökningsperioden (se skälen 21–100). De subventionsmarginaler som konstaterades under översynen är högre än de som fastställdes under den ursprungliga undersökningen, med undantag av en exporterande tillverkare. De berörda subventionssystemen ger återkommande förmåner och det finns inget som tyder på att dessa program kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Eftersom det saknas uppgifter om hur ändringen av kontrollsystemet för förhandslicenser kommer att genomföras i praktiken kan inga slutsatser dras om de eventuella effekterna av dessa förändringar. Exportörerna av produkten kommer därför att fortsätta att få utjämningsbara subventioner. Varje exportör är berättigad till subventioner från flera av subventionsprogrammen. Under dessa omständigheter ansågs det rimligt att dra slutsatsen att subventioneringen troligen kommer att fortsätta i framtiden. |
| --- | --- |

(102)

Det fastställdes att indiska exportörer av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna under undersökningsperioden (se skälen 21–100). De subventionsmarginaler som konstaterades under översynen är högre än de som fastställdes under den ursprungliga undersökningen, med undantag av en exporterande tillverkare. De berörda subventionssystemen ger återkommande förmåner och det finns inget som tyder på att dessa program kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Eftersom det saknas uppgifter om hur ändringen av kontrollsystemet för förhandslicenser kommer att genomföras i praktiken kan inga slutsatser dras om de eventuella effekterna av dessa förändringar. Exportörerna av produkten kommer därför att fortsätta att få utjämningsbara subventioner. Varje exportör är berättigad till subventioner från flera av subventionsprogrammen. Under dessa omständigheter ansågs det rimligt att dra slutsatsen att subventioneringen troligen kommer att fortsätta i framtiden.

| (103) | Eftersom det har visats att subventioneringen fortsatte under undersökningsperioden och troligen kommer att fortsätta i framtiden är frågan om sannolikheten för återkommande subventionering irrelevant. |
| --- | --- |

(103)

Eftersom det har visats att subventioneringen fortsatte under undersökningsperioden och troligen kommer att fortsätta i framtiden är frågan om sannolikheten för återkommande subventionering irrelevant.

D.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

1.   TILLVERKNING I GEMENSKAPEN

| (104) | PET-plast tillverkas i gemenskapen av följande företag: | De tolv tillverkare som begärde översyn vid giltighetstidens utgång, stödde den och samarbetade i undersökningen (se skäl 107). |
| --- | --- | --- |

(104)

PET-plast tillverkas i gemenskapen av följande företag:

De tolv tillverkare som begärde översyn vid giltighetstidens utgång, stödde den och samarbetade i undersökningen (se skäl 107).

| | Två tillverkare som begärde översyn vid giltighetstidens utgång, men som inte samarbetade i den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

Två tillverkare som begärde översyn vid giltighetstidens utgång, men som inte samarbetade i den nuvarande undersökningen.

| | Ett dotterbolag till en sydkoreansk tillverkare som är baserat i EU och som samarbetade i undersökningen och stödde begäran. |
| --- | --- |

Ett dotterbolag till en sydkoreansk tillverkare som är baserat i EU och som samarbetade i undersökningen och stödde begäran.

| (105) | Den PET-plast som tillverkas av alla dessa företag utgör gemenskapens totala tillverkning i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(105)

Den PET-plast som tillverkas av alla dessa företag utgör gemenskapens totala tillverkning i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

2.   GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (106) | Kommissionen undersökte om de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna som begärde eller stödde en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång stod för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av PET-plast. De svarade för 88 % av den sammanlagda gemenskapsproduktionen av PET-plast. De gemenskapstillverkare som inte samarbetade till fullo uteslöts från definitionen av gemenskapsindustrin. Kommissionen ansåg därför att de tolv till fullo samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna representerade gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen. I de ursprungliga undersökningarna svarade gemenskapsindustrin för över 85 % av den totala produktion av PET-plast i EU vid den tiden. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen undersökte om de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna som begärde eller stödde en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång stod för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av PET-plast. De svarade för 88 % av den sammanlagda gemenskapsproduktionen av PET-plast. De gemenskapstillverkare som inte samarbetade till fullo uteslöts från definitionen av gemenskapsindustrin. Kommissionen ansåg därför att de tolv till fullo samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna representerade gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen. I de ursprungliga undersökningarna svarade gemenskapsindustrin för över 85 % av den totala produktion av PET-plast i EU vid den tiden.

| (107) | Följande tolv gemenskapstillverkare utgör gemenskapsindustrin: | Voridian BV (Nederländerna) |
| --- | --- | --- |

(107)

Följande tolv gemenskapstillverkare utgör gemenskapsindustrin:

Voridian BV (Nederländerna)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Italien) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Italien)

| | Equipolymers Srl (Italien) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Italien)

| | La Seda de Barcelona SA (Spanien) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Spanien)

| | Novapet SA (Spanien) |
| --- | --- |

Novapet SA (Spanien)

| | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugal) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugal)

| | Aussapol SpA (Italien) |
| --- | --- |

Aussapol SpA (Italien)

| | Advansa Ltd (Förenade kungariket) |
| --- | --- |

Advansa Ltd (Förenade kungariket)

| | Wellman BV (Nederländerna) |
| --- | --- |

Wellman BV (Nederländerna)

| | Boryszews dotterbolag Elana Wse (Polen) |
| --- | --- |

Boryszews dotterbolag Elana Wse (Polen)

| | V.P.I. SA (Grekland) |
| --- | --- |

V.P.I. SA (Grekland)

| | SK Eurochem Sp.Z. o.o (Polen) |
| --- | --- |

SK Eurochem Sp.Z. o.o (Polen)

E.   SITUATIONEN PÅ EU-MARKNADEN

1.   FÖRBRUKNING PÅ EU-MARKNADEN

| (108) | Förbrukningen i EU fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym, uppskattningar av andra gemenskapstillverkares försäljning på EU-marknaden baserade på uppgifter i klagomålsskedet och uppgifter från Eurostat om all import till EU från tredjeländer. |
| --- | --- |

(108)

Förbrukningen i EU fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym, uppskattningar av andra gemenskapstillverkares försäljning på EU-marknaden baserade på uppgifter i klagomålsskedet och uppgifter från Eurostat om all import till EU från tredjeländer.

| (109) | Mellan 2002 och undersökningsperioden steg EU:s förbrukning av den berörda produkten stadigt och nådde totalt 2 400 000 ton under undersökningsperioden. Den sammanlagda ökningen under perioden var 18 %. Ökningen berodde delvis på nya användningsområden (bl. a. öl- och vinflaskor) och delvis på att förbrukningen steg i anslutningsländerna.
  Tabell 1 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (ton) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Index | 100 | 108 | 109 | 118 |

(109)

Mellan 2002 och undersökningsperioden steg EU:s förbrukning av den berörda produkten stadigt och nådde totalt 2 400 000 ton under undersökningsperioden. Den sammanlagda ökningen under perioden var 18 %. Ökningen berodde delvis på nya användningsområden (bl. a. öl- och vinflaskor) och delvis på att förbrukningen steg i anslutningsländerna.

Tabell 1

2002

2003

2004

UP

Förbrukning i gemenskapen (ton)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Index

100

108

109

118

2.   IMPORT FRÅN INDIEN

2.1   IMPORTVOLYM, IMPORTENS MARKNADSANDEL OCH IMPORTPRISER

| (110) | Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade den sammanlagda importen från Indien med 13 %. Medan importen minskade med 17 % mellan 2002 och 2003 ökade den med 100 procentenheter 2004 och minskade igen under undersökningsperioden till ca 6 800 ton, dvs. med omkring 70 procentenheter. Importpriserna steg med 5 procentenheter 2003, och med ytterligare 3 och 7 procentenheter 2004 och under undersökningsperioden. Denna pristrend återspeglar endast delvis den kraftiga ökningen av kostnaderna för råvaror. Marknadsandelen för de indiska importerna förblev relativt liten under skadeundersökningsperioden, med andra ord 0,3 % 2002, 0,2 % 2003, 0,5 % 2004 och 0,3 % under undersökningsperioden.
  Tabell 2 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien |
| Volym (ton) | 6 046 | 4 999 | 11 079 | 6 831 |
| Index | 100 | 83 | 183 | 113 |
| Pris (EUR/ton) | 883 | 930 | 955 | 1 018 |
| Index | 100 | 105 | 108 | 115 |
| Marknadsandel | 0,3 % | 0,2 % | 0,5 % | 0,3 % |

(110)

Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade den sammanlagda importen från Indien med 13 %. Medan importen minskade med 17 % mellan 2002 och 2003 ökade den med 100 procentenheter 2004 och minskade igen under undersökningsperioden till ca 6 800 ton, dvs. med omkring 70 procentenheter. Importpriserna steg med 5 procentenheter 2003, och med ytterligare 3 och 7 procentenheter 2004 och under undersökningsperioden. Denna pristrend återspeglar endast delvis den kraftiga ökningen av kostnaderna för råvaror. Marknadsandelen för de indiska importerna förblev relativt liten under skadeundersökningsperioden, med andra ord 0,3 % 2002, 0,2 % 2003, 0,5 % 2004 och 0,3 % under undersökningsperioden.

Tabell 2

2002

2003

2004

UP

Indien

Volym (ton)

6 046

4 999

11 079

6 831

Index

100

83

183

113

Pris (EUR/ton)

883

930

955

1 018

Index

100

105

108

115

Marknadsandel

0,3 %

0,2 %

0,5 %

0,3 %

3.   IMPORT FRÅN ANDRA LÄNDER

| (111) | Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 25 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Ökningen var som störst 2003, då importen ökade med 41 procentenheter. Efter det att antidumpningsåtgärder infördes på kinesisk export 2004 minskade importen med 14 procentenheter 2004 och med ytterligare 2 procentenheter under undersökningsperioden. För marknadsandelarna uppvisades en liknande trend och de ökade från 15,9 % 2002 till 20,6 % 2003, till 18,5 % 2004 och till 16,9 % under undersökningsperioden. Marknadsandelsökningen var lägre än importökningen i absoluta tal till följd av ökad förbrukning. Importpriserna var i genomsnitt konstant lägre än EU-priserna mellan 2002 och 2004. Endast under undersökningsperioden var de något högre än gemenskapsindustrins priser.
  Tabell 3 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 324 749 | 456 499 | 411 020 | 406 562 |
| Index | 100 | 141 | 127 | 125 |
| Genomsnittspris (EUR/ton) | 869 | 821 | 907 | 1 061 |
| Index | 100 | 94 | 104 | 122 |
| Marknadsandel | 15,9 % | 20,6 % | 18,5 % | 16,9 % |
| Huvudexportörer |
| Sydkorea | 113 685 | 129 188 | 139 296 | 127 734 |
| Pakistan | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| Kina | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Förenta staterna | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Taiwan | 42 136 | 36 986 | 16 796 | 29 382 |

(111)

Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 25 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Ökningen var som störst 2003, då importen ökade med 41 procentenheter. Efter det att antidumpningsåtgärder infördes på kinesisk export 2004 minskade importen med 14 procentenheter 2004 och med ytterligare 2 procentenheter under undersökningsperioden. För marknadsandelarna uppvisades en liknande trend och de ökade från 15,9 % 2002 till 20,6 % 2003, till 18,5 % 2004 och till 16,9 % under undersökningsperioden. Marknadsandelsökningen var lägre än importökningen i absoluta tal till följd av ökad förbrukning. Importpriserna var i genomsnitt konstant lägre än EU-priserna mellan 2002 och 2004. Endast under undersökningsperioden var de något högre än gemenskapsindustrins priser.

Tabell 3

2002

2003

2004

UP

Volym (ton)

324 749

456 499

411 020

406 562

Index

100

141

127

125

Genomsnittspris (EUR/ton)

869

821

907

1 061

Index

100

94

104

122

Marknadsandel

15,9 %

20,6 %

18,5 %

16,9 %

Huvudexportörer

Sydkorea

113 685

129 188

139 296

127 734

Pakistan

28 558

83 208

55 125

73 426

Kina

47 875

131 343

49 678

72 814

Förenta staterna

20 570

16 105

49 763

50 393

Taiwan

42 136

36 986

16 796

29 382

F.   GEMENSKAPSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION

1.   INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

| (112) | I början av undersökningen planerades ett stickprovsförfarande för gemenskapstillverkarna, men eftersom de var så få, beslutade man att ta med allihop. Skadorna har alltså utvärderats på grundval av information som samlats in inom hela gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(112)

I början av undersökningen planerades ett stickprovsförfarande för gemenskapstillverkarna, men eftersom de var så få, beslutade man att ta med allihop. Skadorna har alltså utvärderats på grundval av information som samlats in inom hela gemenskapsindustrin.

| (113) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(113)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

2.   ANALYS AV EKONOMISKA INDIKATORER

2.1   PRODUKTION

| (114) | Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 20 % mellan 2002 och undersökningsperioden, från ca 1 465 000 ton 2002 till ca 1 760 000 ton under undersökningsperioden. Den årliga ökningen var 4,8 % 2003 och 4,6 % 2004. Ökningen fortsatte under undersökningsperioden, då produktionen steg med 150 000 ton, dvs. med 10,8 %. Ökningen berodde på den omstrukturering som industrin gjorde för att bättre kunna kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt dra nytta av stigande förbrukning på EU-marknaden som, enligt ovan, ökade med 19 % mellan 2002 och undersökningsperioden (från 2 miljoner ton 2002 till 2,4 miljoner ton under undersökningsperioden).
  Tabell 4 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Index | 100 | 105 | 109 | 120 |

(114)

Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 20 % mellan 2002 och undersökningsperioden, från ca 1 465 000 ton 2002 till ca 1 760 000 ton under undersökningsperioden. Den årliga ökningen var 4,8 % 2003 och 4,6 % 2004. Ökningen fortsatte under undersökningsperioden, då produktionen steg med 150 000 ton, dvs. med 10,8 %. Ökningen berodde på den omstrukturering som industrin gjorde för att bättre kunna kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt dra nytta av stigande förbrukning på EU-marknaden som, enligt ovan, ökade med 19 % mellan 2002 och undersökningsperioden (från 2 miljoner ton 2002 till 2,4 miljoner ton under undersökningsperioden).

Tabell 4

2002

2003

2004

UP

Produktion (ton)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Index

100

105

109

120

2.2   KAPACITET OCH KAPACITETSUTNYTTJANDE

| (115) | Produktionskapaciteten ökade med 22 % mellan 2002 och undersökningsperioden, med andra ord från 1 760 000 ton 2002 till 2 156 000 ton under undersökningsperioden. Ökningen var kraftigast under undersökningsperioden, då produktionskapaciteten ökade med 300 000 ton, dvs. 16,7 % jämfört med 2004. Den kraftiga ökningen av produktionskapaciteten motsvarade produktionsökningen under samma period (se skäl 114 ovan). Ökningen i produktionskapaciteten berodde på ökade investeringar i produktionslinjer för att göra det möjligt att dra nytta av den växande marknaden. Kapacitetsutnyttjandet ökade med 4 procentenheter 2003, hölls på denna nivå 2004 och sjönk sedan under undersökningsperioden med 5 procentenheter till 82 %. Minskningen mellan 2004 och undersökningsperioden berodde på att produktionskapaciteten ökat kraftigt under denna period. En högre produktionsvolym under undersökningsperioden sammanföll därför med ett lägre kapacitetsutnyttjande jämfört med 2004.
  Tabell 5 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Index | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Kapacitetsutnyttjande | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 98 |

(115)

Produktionskapaciteten ökade med 22 % mellan 2002 och undersökningsperioden, med andra ord från 1 760 000 ton 2002 till 2 156 000 ton under undersökningsperioden. Ökningen var kraftigast under undersökningsperioden, då produktionskapaciteten ökade med 300 000 ton, dvs. 16,7 % jämfört med 2004. Den kraftiga ökningen av produktionskapaciteten motsvarade produktionsökningen under samma period (se skäl 114 ovan). Ökningen i produktionskapaciteten berodde på ökade investeringar i produktionslinjer för att göra det möjligt att dra nytta av den växande marknaden. Kapacitetsutnyttjandet ökade med 4 procentenheter 2003, hölls på denna nivå 2004 och sjönk sedan under undersökningsperioden med 5 procentenheter till 82 %. Minskningen mellan 2004 och undersökningsperioden berodde på att produktionskapaciteten ökat kraftigt under denna period. En högre produktionsvolym under undersökningsperioden sammanföll därför med ett lägre kapacitetsutnyttjande jämfört med 2004.

Tabell 5

2002

2003

2004

UP

Produktionskapacitet (ton)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Index

100

100

105

122

Kapacitetsutnyttjande

83 %

87 %

87 %

82 %

Index

100

105

104

98

2.3   FÖRSÄLJNING OCH MARKNADSANDEL

| (116) | Den volym som gemenskapsindustrin sålde på EU-marknaden ökade med 21 % mellan 2002 och undersökningsperioden. En ökning på 2 % 2003 följdes av en ökning på 8 % 2004 och 11 % under undersökningsperioden. Trots ökande försäljning till följd av ökad förbrukning föll gemenskapsindustrins marknadsandel med 4 procentenheter 2003 och steg sedan gradvis med 5 procentenheter 2004 och 1 procentenhet under undersökningsperioden till följd av ökad förbrukning.
  Tabell 6 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i gemenskapen (ton) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Index | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Marknadsandel | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(116)

Den volym som gemenskapsindustrin sålde på EU-marknaden ökade med 21 % mellan 2002 och undersökningsperioden. En ökning på 2 % 2003 följdes av en ökning på 8 % 2004 och 11 % under undersökningsperioden. Trots ökande försäljning till följd av ökad förbrukning föll gemenskapsindustrins marknadsandel med 4 procentenheter 2003 och steg sedan gradvis med 5 procentenheter 2004 och 1 procentenhet under undersökningsperioden till följd av ökad förbrukning.

Tabell 6

2002

2003

2004

UP

Försäljning i gemenskapen (ton)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Index

100

102

110

121

Marknadsandel

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4   TILLVÄXT

| (117) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 2 procentenheter överlag under skadeundersökningsperioden, vilket visar att gemenskapsindustrin inte växte i samma takt som förbrukningen på hela marknaden. |
| --- | --- |

(117)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 2 procentenheter överlag under skadeundersökningsperioden, vilket visar att gemenskapsindustrin inte växte i samma takt som förbrukningen på hela marknaden.

2.5   SYSSELSÄTTNING

| (118) | Antalet anställda i gemenskapsindustrin ökade under skadeundersökningsperioden med 18 %. Den kraftigaste ökningen ägde rum 2003 (11 procentenheter) och 2004 (ytterligare 6 procentenheter). Ökningstendensen fortsatte under undersökningsperioden men uppgick då till endast 2 procentenheter. Denna ökning på 18 % under hela perioden hänger samman med produktionsnivån som ökade med 20 %.
  Tabell 7 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anställda | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Index | 100 | 111 | 116 | 118 |

(118)

Antalet anställda i gemenskapsindustrin ökade under skadeundersökningsperioden med 18 %. Den kraftigaste ökningen ägde rum 2003 (11 procentenheter) och 2004 (ytterligare 6 procentenheter). Ökningstendensen fortsatte under undersökningsperioden men uppgick då till endast 2 procentenheter. Denna ökning på 18 % under hela perioden hänger samman med produktionsnivån som ökade med 20 %.

Tabell 7

2002

2003

2004

UP

Anställda

1 010

1 124

1 170

1 190

Index

100

111

116

118

2.6   PRODUKTIVITET

| (119) | Gemenskapsindustrins produktivitet, mätt i produktion i ton per anställd och år, ökade totalt sett under hela skadeundersökningsperioden. Efter att inledningsvis ha minskat med 6 % 2003 jämfört med 2002 stannade produktiviteten på denna nivå 2004. Produktiviteten under undersökningsperioden ökade avsevärt med mer än 8 % jämfört med 2004, en period då produktionen ökade avsevärt.
  Tabell 8 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton per anställd) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Index | 100 | 94 | 94 | 102 |

(119)

Gemenskapsindustrins produktivitet, mätt i produktion i ton per anställd och år, ökade totalt sett under hela skadeundersökningsperioden. Efter att inledningsvis ha minskat med 6 % 2003 jämfört med 2002 stannade produktiviteten på denna nivå 2004. Produktiviteten under undersökningsperioden ökade avsevärt med mer än 8 % jämfört med 2004, en period då produktionen ökade avsevärt.

Tabell 8

2002

2003

2004

UP

Produktivitet (ton per anställd)

1 450

1 365

1 369

1 480

Index

100

94

94

102

2.7   LÖNER

| (120) | Produktionen av PET-flingor är en kapitalintensiv industri. Arbetskostnadernas inverkan på den totala produktkostnaden är därför begränsad. Under undersökningsperioden ökade lönerna med 12 %, medan den totala produktionskostnaden ökade med 20 %. En annan viktig faktor är lönekostnaden beräknad per varje producerat ton. Under undersökningsperioden minskade kostnaderna med 6 %.
  Tabell 9 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Löner (miljoner EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Löner per ton produktion (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 94 |

(120)

Produktionen av PET-flingor är en kapitalintensiv industri. Arbetskostnadernas inverkan på den totala produktkostnaden är därför begränsad. Under undersökningsperioden ökade lönerna med 12 %, medan den totala produktionskostnaden ökade med 20 %. En annan viktig faktor är lönekostnaden beräknad per varje producerat ton. Under undersökningsperioden minskade kostnaderna med 6 %.

Tabell 9

2002

2003

2004

UP

Löner (miljoner EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Index

100

101

106

112

Löner per ton produktion (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Index

100

96

98

94

2.8   FÖRSÄLJNINGSPRISER OCH FAKTORER SOM INVERKAR PÅ GEMENSKAPENS PRISER

| (121) | Försäljningspriserna per enhet ökade från 924 EUR/ton 2002 till 1 058 EUR/ton under undersökningsperioden. Den allmänna tendensen var stigande, 15 % under hela perioden. Ökningen är i stor utsträckning en följd av ökningen i priset på råvaror som i sin tur beror på de dyrare oljepriserna. Trots att gemenskapsindustrin höjde priserna kunde den inte överföra ökningen till senare led och till fullo kompensera för ökade råvarupriser i försäljningspriset. Detta berodde i huvudsak på att råvarupriserna ökade mer än priset på PET-plast. För att behålla sin marknadsandel kunde gemenskapsindustrin endast i måttlig utsträckning höja sina priser, och levde alltså under prispress.
  Tabell 10 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittligt pris (EUR per ton) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Index | 100 | 98 | 109 | 115 |

(121)

Försäljningspriserna per enhet ökade från 924 EUR/ton 2002 till 1 058 EUR/ton under undersökningsperioden. Den allmänna tendensen var stigande, 15 % under hela perioden. Ökningen är i stor utsträckning en följd av ökningen i priset på råvaror som i sin tur beror på de dyrare oljepriserna. Trots att gemenskapsindustrin höjde priserna kunde den inte överföra ökningen till senare led och till fullo kompensera för ökade råvarupriser i försäljningspriset. Detta berodde i huvudsak på att råvarupriserna ökade mer än priset på PET-plast. För att behålla sin marknadsandel kunde gemenskapsindustrin endast i måttlig utsträckning höja sina priser, och levde alltså under prispress.

Tabell 10

2002

2003

2004

UP

Vägt genomsnittligt pris (EUR per ton)

924

902

1 006

1 058

Index

100

98

109

115

2.9   PRODUKTIONSKOSTNADERNA FÖR HUVUDRÅVARORNA

| (122) | Mot bakgrund av att det behövs ca. 850 kg renad tereftalsyra och 350 kg monoetylenglykol (huvudråvarorna) för att producera 1 ton PET-plast, ökade kostnaderna för råvarorna (renad tereftalsyra och monoetylenglykol) betydligt med 67 % respektive 31 % mellan 2002 och undersökningsperioden då de nådde en nivå på 770 EUR/ton (renad tereftalsyra) och 721 EUR/ton (monoetylenglykol) (genomsnittet under undersökningsperioden). Visserligen kunde en lindrig prisnedgång noteras under det tredje kvartalet 2005 då priserna för tereftalsyra sjönk till 700 EUR/ton och priserna för monoetylenglykol låg stilla, men det bör påpekas att råvarorna förvärvas på förhand på grundval av långfristiga kontrakt. Trots den lindriga prisnedgången i priserna för tereftalsyra vid slutet av undersökningsperioden känner gemenskapsindustrin därför fortfarande av följderna av den kraftiga kostnadsökningen. På grund av situationen på världsoljemarknaden kan priserna på råvaror för produktion av PET-plast dessutom ändras på ett oförutsägbart sätt, men de kommer troligtvis att stanna kvar på en hög nivå. Alla dessa faktorer bidrar till att gemenskapens tillverkare av PET-plast blir allt mer sårbara. Det bör dock noteras att huvudråvarorna är produkter med vilka handel sker på en global nivå, och effekterna borde därför vara desamma för de indiska exporterande tillverkarna.
  Tabell 11









  Genomsnittligt pris (EUR per ton) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| — | Tereftalsyra |

(122)

Mot bakgrund av att det behövs ca. 850 kg renad tereftalsyra och 350 kg monoetylenglykol (huvudråvarorna) för att producera 1 ton PET-plast, ökade kostnaderna för råvarorna (renad tereftalsyra och monoetylenglykol) betydligt med 67 % respektive 31 % mellan 2002 och undersökningsperioden då de nådde en nivå på 770 EUR/ton (renad tereftalsyra) och 721 EUR/ton (monoetylenglykol) (genomsnittet under undersökningsperioden). Visserligen kunde en lindrig prisnedgång noteras under det tredje kvartalet 2005 då priserna för tereftalsyra sjönk till 700 EUR/ton och priserna för monoetylenglykol låg stilla, men det bör påpekas att råvarorna förvärvas på förhand på grundval av långfristiga kontrakt. Trots den lindriga prisnedgången i priserna för tereftalsyra vid slutet av undersökningsperioden känner gemenskapsindustrin därför fortfarande av följderna av den kraftiga kostnadsökningen. På grund av situationen på världsoljemarknaden kan priserna på råvaror för produktion av PET-plast dessutom ändras på ett oförutsägbart sätt, men de kommer troligtvis att stanna kvar på en hög nivå. Alla dessa faktorer bidrar till att gemenskapens tillverkare av PET-plast blir allt mer sårbara. Det bör dock noteras att huvudråvarorna är produkter med vilka handel sker på en global nivå, och effekterna borde därför vara desamma för de indiska exporterande tillverkarna.

Tabell 11

Genomsnittligt pris (EUR per ton)

2002

2003

2004

UP

—

Tereftalsyra

460

566

718

770

Index

100

123

156

167

| — | Monoetylenglykol |
| --- | --- |

—

Monoetylenglykol

551

550

650

721

Index

100

100

118

131

| (123) | Som en jämförelse var den genomsnittliga enhetskostnaden per ton PET-flingor som producerats av gemenskapsindustrin följande:
  Tabell 12 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittlig kostnad (EUR per ton) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Index | 100 | 102 | 113 | 121 |

(123)

Som en jämförelse var den genomsnittliga enhetskostnaden per ton PET-flingor som producerats av gemenskapsindustrin följande:

Tabell 12

2002

2003

2004

UP

Vägt genomsnittlig kostnad (EUR per ton)

899

918

1 013

1 092

Index

100

102

113

121

| (124) | Under skadeundersökningsperioden fortsatte huvudråvarorna att öka (tereftalsyra med 67 % och monoetylenglykol med 31 %), såsom framgår av tabell 11 och 12, medan den totala produktionskostnaden steg med endast 21 %. Såsom framgår av tabell 10 har priserna endast ökat med 15 % till följd av att gemenskapsindustrin inte kunde överföra ökningen till senare led och till fullo återspegla ökningen av råvarupriserna i sina försäljningspriser. |
| --- | --- |

(124)

Under skadeundersökningsperioden fortsatte huvudråvarorna att öka (tereftalsyra med 67 % och monoetylenglykol med 31 %), såsom framgår av tabell 11 och 12, medan den totala produktionskostnaden steg med endast 21 %. Såsom framgår av tabell 10 har priserna endast ökat med 15 % till följd av att gemenskapsindustrin inte kunde överföra ökningen till senare led och till fullo återspegla ökningen av råvarupriserna i sina försäljningspriser.

2.10   LAGER

| (125) | Lagervolymen minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2002 och undersökningsperioden. Men precis som i de ursprungliga undersökningarna kunde lagervolymen inte uppfattas som någon viktig indikator på gemenskapsindustrins produktion av PET-plast, eftersom PET-marknaden varierar säsongartat under året. Lagren utgör 5-6 % av den totala produktionen.
  Tabell 13 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagervolym (ton) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Index | 100 | 109 | 89 | 90 |

(125)

Lagervolymen minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2002 och undersökningsperioden. Men precis som i de ursprungliga undersökningarna kunde lagervolymen inte uppfattas som någon viktig indikator på gemenskapsindustrins produktion av PET-plast, eftersom PET-marknaden varierar säsongartat under året. Lagren utgör 5-6 % av den totala produktionen.

Tabell 13

2002

2003

2004

UP

Lagervolym (ton)

101 554

110 695

90 422

91 123

Index

100

109

89

90

2.11   LÖNSAMHET, AVKASTNING PÅ INVESTERINGAR OCH KASSAFLÖDE

| (126) | Lönsamheten från försäljningen är den vinst som genereras genom försäljning av den berörda produkten i gemenskapen. Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet har i enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen endast beräknats på den minsta produktgrupp som inbegriper den motsvarande produkten. Avkastningen på investeringar har vidare beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital, eftersom denna anses mera relevant för analysen av utvecklingen.
  Tabell 14 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt på försäljning i gemenskapen | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Avkastning på totalt kapital | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Kassaflöde (i % av den totala försäljningen) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(126)

Lönsamheten från försäljningen är den vinst som genereras genom försäljning av den berörda produkten i gemenskapen. Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet har i enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen endast beräknats på den minsta produktgrupp som inbegriper den motsvarande produkten. Avkastningen på investeringar har vidare beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital, eftersom denna anses mera relevant för analysen av utvecklingen.

Tabell 14

2002

2003

2004

UP

Vinstmarginal före skatt på försäljning i gemenskapen

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Avkastning på totalt kapital

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Kassaflöde (i % av den totala försäljningen)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (127) | Till följd av prispressen som började 2002 och som sammanföll med en kraftig ökning av dumpad import från Kina, Taiwan, Malaysia, Korea och Australien (fram till 2004) samt till följd av subventionerade importer från Indien förvärrades den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin och förvandlades till förluster 2003. Efter en liten återhämtning 2004 till följd av antidumpningsåtgärder som infördes mot Kina och Australien ökade förlusterna till – 3,2 % under undersökningsperioden. Man kan alltså konstatera att trenden är klart nedåtgående. |
| --- | --- |

(127)

Till följd av prispressen som började 2002 och som sammanföll med en kraftig ökning av dumpad import från Kina, Taiwan, Malaysia, Korea och Australien (fram till 2004) samt till följd av subventionerade importer från Indien förvärrades den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin och förvandlades till förluster 2003. Efter en liten återhämtning 2004 till följd av antidumpningsåtgärder som infördes mot Kina och Australien ökade förlusterna till – 3,2 % under undersökningsperioden. Man kan alltså konstatera att trenden är klart nedåtgående.

| (128) | Trenderna för avkastning på totalt kapital och kassaflödet utvecklades på samma sätt. Situationen var relativt god 2002, försämrades snabbt 2003, återhämtade sig något 2004 och försämrades igen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Trenderna för avkastning på totalt kapital och kassaflödet utvecklades på samma sätt. Situationen var relativt god 2002, försämrades snabbt 2003, återhämtade sig något 2004 och försämrades igen under undersökningsperioden.

2.12   INVESTERINGAR OCH FÖRMÅGA ATT ANSKAFFA KAPITAL

Tabell 15

| | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Index | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

UP

Investeringar (i tusen EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Index

100

133

201

159

| (129) | Investeringarna användes delvis till att öka kapaciteten och delvis till att förbättra produktionsprocessen. Större delen gjordes 2004 och under undersökningsperioden, vilket sammanföll med kapacitetsökningen och målet att slå vakt om marknadsandelar i ett sammanhang som kännetecknades av ökande förbrukning. Den nuvarande situationen inom gemenskapsindustrin och utvecklingen av EU:s marknad och världsmarknaderna för PET-plast till följd av en bristande lönsamhet sporrade inte till stora investeringar. Gemenskapstillverkarna lyckades visserligen ibland anskaffa kapital (särskilt från närstående företag) men den bristande lönsamheten för PET-plast uppmuntrade inte till investeringar och i vissa fall sköts beslutet upp. |
| --- | --- |

(129)

Investeringarna användes delvis till att öka kapaciteten och delvis till att förbättra produktionsprocessen. Större delen gjordes 2004 och under undersökningsperioden, vilket sammanföll med kapacitetsökningen och målet att slå vakt om marknadsandelar i ett sammanhang som kännetecknades av ökande förbrukning. Den nuvarande situationen inom gemenskapsindustrin och utvecklingen av EU:s marknad och världsmarknaderna för PET-plast till följd av en bristande lönsamhet sporrade inte till stora investeringar. Gemenskapstillverkarna lyckades visserligen ibland anskaffa kapital (särskilt från närstående företag) men den bristande lönsamheten för PET-plast uppmuntrade inte till investeringar och i vissa fall sköts beslutet upp.

2.13   DEN FAKTISKA SUBVENTIONSMARGINALENS STORLEK

| (130) | Med hänsyn till hur priskänslig marknaden är för denna produkt kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska subventionsmarginalen för indiska importer inte anses vara försumbara. Det bör noteras att denna indikator är mer relevant då man undersöker sannolikheten för återkommande skada. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det troligt att de subventionerade importerna skulle komma tillbaka i sådana volymer och till sådana priser att verkningarna av subventionsmarginalens storlek skulle bli betydande. |
| --- | --- |

(130)

Med hänsyn till hur priskänslig marknaden är för denna produkt kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska subventionsmarginalen för indiska importer inte anses vara försumbara. Det bör noteras att denna indikator är mer relevant då man undersöker sannolikheten för återkommande skada. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det troligt att de subventionerade importerna skulle komma tillbaka i sådana volymer och till sådana priser att verkningarna av subventionsmarginalens storlek skulle bli betydande.

2.14   ÅTERHÄMTNING FRÅN EFFEKTERNA AV TIDIGARE SUBVENTIONER

| (131) | Även om de ovan undersökta indikatorerna visar att det har skett en viss förbättring av vissa ekonomiska indikatorer inom gemenskapsindustrin sedan de slutgiltiga utjämningsåtgärderna infördes 2001 är dessa indikatorer även ett bevis på att denna industri fortfarande är bräcklig och sårbar. |
| --- | --- |

(131)

Även om de ovan undersökta indikatorerna visar att det har skett en viss förbättring av vissa ekonomiska indikatorer inom gemenskapsindustrin sedan de slutgiltiga utjämningsåtgärderna infördes 2001 är dessa indikatorer även ett bevis på att denna industri fortfarande är bräcklig och sårbar.

3.   SLUTSATS OM GEMENSKAPSINDUSTRINS SITUATION

| (132) | Den fortlöpande ökningen av förbrukningen, som delvis berodde på nya användningsområden (bl.a. öl- och vinflaskor) och delvis på ökad förbrukning i anslutningsländerna, tvingade gemenskapsindustrin att öka kapaciteten och produktionen för att inte förlora marknadsandelar. Detta krävde omfattande omstrukturering som åtföljdes av ständiga ägarbyten 2004 och under undersökningsperioden. Samtidigt ökade man i allmänhet antalet produktionslinjer för att svara mot större förbrukning och kunna dra nytta av stordriftsfördelar. Vissa ekonomiska indikatorer, dvs. förbrukning, produktionskapacitet, tillverkning, försäljning inom EU och sysselsättning, visade en positiv utveckling. Dessutom steg försäljningspriset också under skadeundersökningsperioden. Alla de ovan beskrivna omstruktureringsansträngningarna kunde dock inte motverka effekterna av den fortgående och kraftiga höjningen av råvarupriserna under skadeundersökningsperioden. De högre råvarukostnaderna kunde inte föras över till ett senare led i tillräcklig utsträckning för att bibehålla en viss lönsamhetsnivå. Detta ledde till kraftigt minskad lönsamhet. Den minskade från 2,7 % i vinst 2002 till 3,2 % i förlust under undersökningsperioden. Liknande negativa trender kunde observeras för avkastningar på investeringar och kassaflödet. |
| --- | --- |

(132)

Den fortlöpande ökningen av förbrukningen, som delvis berodde på nya användningsområden (bl.a. öl- och vinflaskor) och delvis på ökad förbrukning i anslutningsländerna, tvingade gemenskapsindustrin att öka kapaciteten och produktionen för att inte förlora marknadsandelar. Detta krävde omfattande omstrukturering som åtföljdes av ständiga ägarbyten 2004 och under undersökningsperioden. Samtidigt ökade man i allmänhet antalet produktionslinjer för att svara mot större förbrukning och kunna dra nytta av stordriftsfördelar. Vissa ekonomiska indikatorer, dvs. förbrukning, produktionskapacitet, tillverkning, försäljning inom EU och sysselsättning, visade en positiv utveckling. Dessutom steg försäljningspriset också under skadeundersökningsperioden. Alla de ovan beskrivna omstruktureringsansträngningarna kunde dock inte motverka effekterna av den fortgående och kraftiga höjningen av råvarupriserna under skadeundersökningsperioden. De högre råvarukostnaderna kunde inte föras över till ett senare led i tillräcklig utsträckning för att bibehålla en viss lönsamhetsnivå. Detta ledde till kraftigt minskad lönsamhet. Den minskade från 2,7 % i vinst 2002 till 3,2 % i förlust under undersökningsperioden. Liknande negativa trender kunde observeras för avkastningar på investeringar och kassaflödet.

| (133) | Detta sammanföll med lägre priser på import från det berörda landet som tydligt utövade avsevärd prispress på gemenskapsindustrins priser. Eftersom de subventionerade importerna dock var små inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång ligger blickpunkten på sannolikheten för återkommande skada. Trots att produktionen, försäljningen och försäljningspriset uppenbart utvecklades i en positiv riktning försämrades den övergripande ekonomiska situationen i gemenskapen, vilket framgår av den negativa utvecklingen när det gäller exportförsäljning, produktionskostnad, avkastning på investeringar och kassaflöde (från 2,7 % i vinst 2002 till 3,2 % i förlust under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(133)

Detta sammanföll med lägre priser på import från det berörda landet som tydligt utövade avsevärd prispress på gemenskapsindustrins priser. Eftersom de subventionerade importerna dock var små inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång ligger blickpunkten på sannolikheten för återkommande skada. Trots att produktionen, försäljningen och försäljningspriset uppenbart utvecklades i en positiv riktning försämrades den övergripande ekonomiska situationen i gemenskapen, vilket framgår av den negativa utvecklingen när det gäller exportförsäljning, produktionskostnad, avkastning på investeringar och kassaflöde (från 2,7 % i vinst 2002 till 3,2 % i förlust under undersökningsperioden).

| (134) | Om man jämför dessa utvecklingstendenser med dem som beskrivs i de förordningar genom vilka provisoriska och slutgiltiga utjämningsåtgärder infördes blir resultatet av bedömningen återigen blandat. När det gäller marknadsandel förlorade gemenskapsindustrin en procentenhet mellan 2002 och undersökningsperioden, medan den vann fem procentenheter under de fyra år som föregick antagandet av de slutgiltiga utjämningsåtgärderna. Å andra sidan var gemenskapsindustrins lönsamhet mindre negativ under undersökningsperioden än innan de slutgiltiga utjämningsåtgärderna infördes. Trots en tydligt positiv utveckling för vissa skadeindikatorer ligger gemenskapsindustrin således fortfarande långt under de nivåer man hade förväntat sig, om den till fullo hade återhämtat sig från den skada som upptäcktes i de ursprungliga undersökningarna. |
| --- | --- |

(134)

Om man jämför dessa utvecklingstendenser med dem som beskrivs i de förordningar genom vilka provisoriska och slutgiltiga utjämningsåtgärder infördes blir resultatet av bedömningen återigen blandat. När det gäller marknadsandel förlorade gemenskapsindustrin en procentenhet mellan 2002 och undersökningsperioden, medan den vann fem procentenheter under de fyra år som föregick antagandet av de slutgiltiga utjämningsåtgärderna. Å andra sidan var gemenskapsindustrins lönsamhet mindre negativ under undersökningsperioden än innan de slutgiltiga utjämningsåtgärderna infördes. Trots en tydligt positiv utveckling för vissa skadeindikatorer ligger gemenskapsindustrin således fortfarande långt under de nivåer man hade förväntat sig, om den till fullo hade återhämtat sig från den skada som upptäcktes i de ursprungliga undersökningarna.

| (135) | Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapsindustrins situation har förbättras något jämfört med perioden före införandet av åtgärder, men att den fortfarande är mycket bräcklig och sårbar. Vidare tillät prispressen från importen från det berörda landet inte gemenskapsindustrin att kompensera prishöjningen på råvaror fullt ut via försäljningspriset. |
| --- | --- |

(135)

Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapsindustrins situation har förbättras något jämfört med perioden före införandet av åtgärder, men att den fortfarande är mycket bräcklig och sårbar. Vidare tillät prispressen från importen från det berörda landet inte gemenskapsindustrin att kompensera prishöjningen på råvaror fullt ut via försäljningspriset.

G.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (136) | Man kunde konstatera att det genomsnittliga exportpriset för den indiska försäljningen till länder som inte var medlemmar i EU var betydligt lägre än det genomsnittliga exportpriset till gemenskapen och även lägre än priserna på hemmamarknaden. Den indiska exportören sålde stora mängder till länder som inte var medlemmar i EU och denna försäljning utgjorde mer än 95 % av den sammanlagda exportförsäljning. Det ansågs därför att om åtgärderna upphörde skulle detta stimulera de indiska exportörerna att dirigera om stora mängder av exporten från andra tredjeländer till den mer attraktiva EU-marknaden till prisnivåer som, även om de höjdes, troligen fortfarande skulle vara lägre än de nuvarande priserna på exporten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(136)

Man kunde konstatera att det genomsnittliga exportpriset för den indiska försäljningen till länder som inte var medlemmar i EU var betydligt lägre än det genomsnittliga exportpriset till gemenskapen och även lägre än priserna på hemmamarknaden. Den indiska exportören sålde stora mängder till länder som inte var medlemmar i EU och denna försäljning utgjorde mer än 95 % av den sammanlagda exportförsäljning. Det ansågs därför att om åtgärderna upphörde skulle detta stimulera de indiska exportörerna att dirigera om stora mängder av exporten från andra tredjeländer till den mer attraktiva EU-marknaden till prisnivåer som, även om de höjdes, troligen fortfarande skulle vara lägre än de nuvarande priserna på exporten till gemenskapen.

| (137) | Såsom konstateras i skäl 140 har de exporterande tillverkarna i Indien möjlighet att öka sina exportvolymer till EU-marknaden. Indiens produktionskapacitet ökade kraftigt, från 330 000 ton 2003 till 600 000 ton 2005. Enligt marknadsprognoserna kommer produktionskapaciteten att öka med ytterligare 220 000 ton 2008. År 2005 uppgick försäljningen på hemmamarknaden till 220 000 ton och exporten till 290 000 ton (inklusive 6 831 ton till EU). På grundval av de uppgifter som finns tillgängliga beräknas den nuvarande reservkapaciteten stiga till ca 90 000 ton, vilket måste betraktas som en betydande mängd, eftersom den utgör ca 4 % av den nuvarande gemenskapsförbrukningen. Denna uppskattning bekräftas av resultaten från de samarbetsvilliga indiska tillverkarna som hade betydande outnyttjad kapacitet. |
| --- | --- |

(137)

Såsom konstateras i skäl 140 har de exporterande tillverkarna i Indien möjlighet att öka sina exportvolymer till EU-marknaden. Indiens produktionskapacitet ökade kraftigt, från 330 000 ton 2003 till 600 000 ton 2005. Enligt marknadsprognoserna kommer produktionskapaciteten att öka med ytterligare 220 000 ton 2008. År 2005 uppgick försäljningen på hemmamarknaden till 220 000 ton och exporten till 290 000 ton (inklusive 6 831 ton till EU). På grundval av de uppgifter som finns tillgängliga beräknas den nuvarande reservkapaciteten stiga till ca 90 000 ton, vilket måste betraktas som en betydande mängd, eftersom den utgör ca 4 % av den nuvarande gemenskapsförbrukningen. Denna uppskattning bekräftas av resultaten från de samarbetsvilliga indiska tillverkarna som hade betydande outnyttjad kapacitet.

| (138) | Vad gällde lagernivåerna visade undersökningen att de samarbetsvilliga indiska tillverkarnas lagernivåer inte var betydelsefulla. Det bör dock noteras att lagernivåerna inte är en betydelsefull faktor eftersom marknaden för PET-plast är beroende av konjunkturerna. |
| --- | --- |

(138)

Vad gällde lagernivåerna visade undersökningen att de samarbetsvilliga indiska tillverkarnas lagernivåer inte var betydelsefulla. Det bör dock noteras att lagernivåerna inte är en betydelsefull faktor eftersom marknaden för PET-plast är beroende av konjunkturerna.

| (139) | Avslutningsvis kan man säga att det finns en risk för att betydande exportvolymer överförs till EU även om importen till EU var låg. |
| --- | --- |

(139)

Avslutningsvis kan man säga att det finns en risk för att betydande exportvolymer överförs till EU även om importen till EU var låg.

| (140) | Tillverkarna i det berörda landet har därför möjlighet att öka och/eller dirigera om sina exportvolymer till gemenskapens marknad. Det framgick av undersökningen att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten till ett lägre pris än gemenskapsindustrins pris. Det är högst troligt att de kommer att fortsätta att ta ut dessa låga priser eller till och med sänka dem i överensstämmelse med de lägre priser som tas ut i resten av världen, så som nämns i skäl 137, även i syfte att återta de marknadsandelar som de förlorade innan åtgärderna infördes. Ett sådant prisbeteende, i förening med den kapacitet som exportörerna i det berörda landet har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till EU-marknaden, skulle med all sannolikhet förstärka den nedåtgående pristrenden på marknaden sannolikt med negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation som följd. |
| --- | --- |

(140)

Tillverkarna i det berörda landet har därför möjlighet att öka och/eller dirigera om sina exportvolymer till gemenskapens marknad. Det framgick av undersökningen att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten till ett lägre pris än gemenskapsindustrins pris. Det är högst troligt att de kommer att fortsätta att ta ut dessa låga priser eller till och med sänka dem i överensstämmelse med de lägre priser som tas ut i resten av världen, så som nämns i skäl 137, även i syfte att återta de marknadsandelar som de förlorade innan åtgärderna infördes. Ett sådant prisbeteende, i förening med den kapacitet som exportörerna i det berörda landet har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till EU-marknaden, skulle med all sannolikhet förstärka den nedåtgående pristrenden på marknaden sannolikt med negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation som följd.

| (141) | Såsom har framgått är gemenskapsindustrin fortfarande sårbar och bräcklig. Det är troligt att om gemenskapsindustrin utsattes för ökad import till subventionerade priser från det berörda landet skulle detta resultera i att dess försäljning, marknadsandel och försäljningspriser och därigenom även den ekonomiska situationen skulle försämras och uppnå de nivåer som konstaterades i den ursprungliga undersökningen. På grundval av detta dras därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till att den redan bräckliga situation som gemenskapsindustrin befinner sig i skulle försämras och att skadan för gemenskapsindustrin till och med skulle bli större. |
| --- | --- |

(141)

Såsom har framgått är gemenskapsindustrin fortfarande sårbar och bräcklig. Det är troligt att om gemenskapsindustrin utsattes för ökad import till subventionerade priser från det berörda landet skulle detta resultera i att dess försäljning, marknadsandel och försäljningspriser och därigenom även den ekonomiska situationen skulle försämras och uppnå de nivåer som konstaterades i den ursprungliga undersökningen. På grundval av detta dras därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till att den redan bräckliga situation som gemenskapsindustrin befinner sig i skulle försämras och att skadan för gemenskapsindustrin till och med skulle bli större.

| (142) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att importpriserna med all sannolikhet skulle vara lägre på EU-marknaden utan antisubventionsåtgärderna, eftersom tillverkarna i Indien förmodligen skulle försöka öka sina marknadsandelar. Ett sådant prisbeteende, i förening med de indiska exporterande tillverkarnas möjligheter att sälja betydande kvantiteter PET-plast på EU-marknaden skulle med all sannolikhet leda till ytterligare prispress och inverka negativt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(142)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att importpriserna med all sannolikhet skulle vara lägre på EU-marknaden utan antisubventionsåtgärderna, eftersom tillverkarna i Indien förmodligen skulle försöka öka sina marknadsandelar. Ett sådant prisbeteende, i förening med de indiska exporterande tillverkarnas möjligheter att sälja betydande kvantiteter PET-plast på EU-marknaden skulle med all sannolikhet leda till ytterligare prispress och inverka negativt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

H.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   INLEDNING

| (143) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antisubventionsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Denna undersökning analyserar en situation i vilken antisubventionsåtgärder redan tillämpas och gör det möjligt att bedöma om de gällande antisubventionsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(143)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antisubventionsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Denna undersökning analyserar en situation i vilken antisubventionsåtgärder redan tillämpas och gör det möjligt att bedöma om de gällande antisubventionsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna.

| (144) | Det undersöktes därför om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande subventionering, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte är i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(144)

Det undersöktes därför om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande subventionering, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte är i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

2.   GEMENSKAPSINDUSTRINS INTRESSE

| (145) | Såsom nämns ovan är det sannolikt att den skadevållande subventioneringen återkommer om återgärderna upphör. Samtliga utom två gemenskapstillverkare samarbetade till fullo och stödde de pågående åtgärderna. |
| --- | --- |

(145)

Såsom nämns ovan är det sannolikt att den skadevållande subventioneringen återkommer om återgärderna upphör. Samtliga utom två gemenskapstillverkare samarbetade till fullo och stödde de pågående åtgärderna.

| (146) | Bibehållna antisubventionsåtgärder på import från Indien skulle stärka gemenskapsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå, eftersom den på kort och medellång sikt troligtvis skulle kunna öka försäljningsvolymerna och på så sätt dra nytta av stordriftsfördelar. Samtidigt skulle den troligtvis kunna höja sina försäljningspriser något och på så sätt nå en tillfredsställande vinstnivå. Även om de subventionerade importerna från Indien var få under undersökningsperioden och på så sätt inte kunde ha orsakat några allvarliga skador skulle de troligtvis ha påverkat situationen för gemenskapsindustrin negativt om antisubventionsåtgärderna hade upphört. Dessa åtgärder är därför viktiga för att garantera att företagen som tillverkar PET-flingor inom gemenskapsindustrin är livskraftiga, eftersom dessa har stött på konkurrens från subventionerad import från Indien under flera år. |
| --- | --- |

(146)

Bibehållna antisubventionsåtgärder på import från Indien skulle stärka gemenskapsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå, eftersom den på kort och medellång sikt troligtvis skulle kunna öka försäljningsvolymerna och på så sätt dra nytta av stordriftsfördelar. Samtidigt skulle den troligtvis kunna höja sina försäljningspriser något och på så sätt nå en tillfredsställande vinstnivå. Även om de subventionerade importerna från Indien var få under undersökningsperioden och på så sätt inte kunde ha orsakat några allvarliga skador skulle de troligtvis ha påverkat situationen för gemenskapsindustrin negativt om antisubventionsåtgärderna hade upphört. Dessa åtgärder är därför viktiga för att garantera att företagen som tillverkar PET-flingor inom gemenskapsindustrin är livskraftiga, eftersom dessa har stött på konkurrens från subventionerad import från Indien under flera år.

3.   IMPORTÖRERNAS INTRESSE

| (147) | Få importörer/handlare var intresserade av samarbete, och bland de samarbetsvilliga importörerna var det ingen som importerade varor från Indien. De samarbetsvilliga importörerna/handlarna kunde dock betraktas som representativa, eftersom deras försäljningsvolym stod för ca 5 % av EU:s förbrukning. Dessa skulle föredra en marknad med nolltullsatser även om de hela tiden haft goda finansiella resultat. |
| --- | --- |

(147)

Få importörer/handlare var intresserade av samarbete, och bland de samarbetsvilliga importörerna var det ingen som importerade varor från Indien. De samarbetsvilliga importörerna/handlarna kunde dock betraktas som representativa, eftersom deras försäljningsvolym stod för ca 5 % av EU:s förbrukning. Dessa skulle föredra en marknad med nolltullsatser även om de hela tiden haft goda finansiella resultat.

| (148) | Undersökningen visade att det fortfarande finns alternativa leveranskällor utan antisubventionsåtgärder eller antidumpningsåtgärder, t.ex. Mexiko, Brasilien, Förenta staterna, Turkiet, Pakistan, Iran eller Saudiarabien. Importörerna/handlarna skulle därför kunna stödja sig på (eller byta till) andra viktiga leveranskällor. |
| --- | --- |

(148)

Undersökningen visade att det fortfarande finns alternativa leveranskällor utan antisubventionsåtgärder eller antidumpningsåtgärder, t.ex. Mexiko, Brasilien, Förenta staterna, Turkiet, Pakistan, Iran eller Saudiarabien. Importörerna/handlarna skulle därför kunna stödja sig på (eller byta till) andra viktiga leveranskällor.

| (149) | Med tanke på att de gällande åtgärderna inte på ett avgörande sätt påverkade importörerna drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna mot import från Indien inte i fortsättningen heller skulle påverka gemenskapsimportörernas situation på ett avgörande negativt sätt. |
| --- | --- |

(149)

Med tanke på att de gällande åtgärderna inte på ett avgörande sätt påverkade importörerna drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna mot import från Indien inte i fortsättningen heller skulle påverka gemenskapsimportörernas situation på ett avgörande negativt sätt.

4.   PLASTBEARBETARNAS OCH ANVÄNDARNAS INTRESSE

| (150) | Kommissionen sände frågeformulär till 47 kända plastbearbetare/användare. Endast tio plastbearbetare/användare, vars representativitet var låg, svarade på frågeformuläret. Enligt uppgifterna om inköpen i svaren på frågeformuläret stod plastbearbetarna/användarna för ca 20 % av gemenskapens totala PET-förbrukning under undersökningsperioden. Under denna period köpte de 95 % av sin PET-plast från gemenskapstillverkare och återstående skaffade de genom import från andra länder än de som är föremål för denna undersökning. En rad argument mot införandet av tullar lades fram. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen sände frågeformulär till 47 kända plastbearbetare/användare. Endast tio plastbearbetare/användare, vars representativitet var låg, svarade på frågeformuläret. Enligt uppgifterna om inköpen i svaren på frågeformuläret stod plastbearbetarna/användarna för ca 20 % av gemenskapens totala PET-förbrukning under undersökningsperioden. Under denna period köpte de 95 % av sin PET-plast från gemenskapstillverkare och återstående skaffade de genom import från andra länder än de som är föremål för denna undersökning. En rad argument mot införandet av tullar lades fram.

| (151) | Fem plastbearbetare svarade på frågeformuläret. De förvandlar PET-flingor till förformar och flaskmaterial och står för 10 % av förbrukningen). Kostnaden för PET-flingorna utgör 55 % av den slutliga produktkostnaden (mest förformar). Det har fastställts att de importerar försumbara mängder från Indien och andra tredjeländer. Trots det motsätter de sig fortsatta tullar eftersom de hävdar att dessa åtgärder kunde bidra till en konstgjord prishöjning i Europa. |
| --- | --- |

(151)

Fem plastbearbetare svarade på frågeformuläret. De förvandlar PET-flingor till förformar och flaskmaterial och står för 10 % av förbrukningen). Kostnaden för PET-flingorna utgör 55 % av den slutliga produktkostnaden (mest förformar). Det har fastställts att de importerar försumbara mängder från Indien och andra tredjeländer. Trots det motsätter de sig fortsatta tullar eftersom de hävdar att dessa åtgärder kunde bidra till en konstgjord prishöjning i Europa.

| (152) | Fem användare som stod för ca 10 % av förbrukningen lämnade tämligen ofullständiga uppgifter. Att så få stora användare samarbetade beror troligtvis på att den senaste undersökningen om import av PET-plast från Kina, Australien och Pakistan gjordes för bara två år sedan. Kostnaderna för PET-plast utgör 6/7 % av de totala kostnaderna och är därför tämligen begränsade. Även om dessa användare inte redogjorde för någon import från Indien, liksom plastbearbetarna, motsatte de sig tullar och hävdade att åtgärderna kunde bidra till en konstgjord prishöjning i Europa. |
| --- | --- |

(152)

Fem användare som stod för ca 10 % av förbrukningen lämnade tämligen ofullständiga uppgifter. Att så få stora användare samarbetade beror troligtvis på att den senaste undersökningen om import av PET-plast från Kina, Australien och Pakistan gjordes för bara två år sedan. Kostnaderna för PET-plast utgör 6/7 % av de totala kostnaderna och är därför tämligen begränsade. Även om dessa användare inte redogjorde för någon import från Indien, liksom plastbearbetarna, motsatte de sig tullar och hävdade att åtgärderna kunde bidra till en konstgjord prishöjning i Europa.

| (153) | Mot bakgrund av den tämligen goda ekonomiska situationen för senare produktionsled inom industrin, i motsats till situationen inom gemenskapsindustrin, hävdade ingen plastbearbetare/användare att bibehållandet av nuvarande tullar skulle leda till förlorade arbetstillfällen eller till att tillverkning flyttas utomlands. |
| --- | --- |

(153)

Mot bakgrund av den tämligen goda ekonomiska situationen för senare produktionsled inom industrin, i motsats till situationen inom gemenskapsindustrin, hävdade ingen plastbearbetare/användare att bibehållandet av nuvarande tullar skulle leda till förlorade arbetstillfällen eller till att tillverkning flyttas utomlands.

| (154) | Vad gäller produktionen anpassade gemenskapsindustrin dessutom sin storlek till den ökade förbrukningen, och det är därför troligt att den outnyttjade kapaciteten inom gemenskapsindustrin till fullo skulle kunna täcka importmängden. |
| --- | --- |

(154)

Vad gäller produktionen anpassade gemenskapsindustrin dessutom sin storlek till den ökade förbrukningen, och det är därför troligt att den outnyttjade kapaciteten inom gemenskapsindustrin till fullo skulle kunna täcka importmängden.

| (155) | Med tanke på att det fortfarande finns alternativa leveranskällor utan antisubventions- eller antidumpningsåtgärder, dvs. Mexiko, Brasilien, Förenta staterna, Turkiet, Pakistan, Iran och Saudiarabien, skulle gemenskapsanvändarna i fortsättningen kunna stödja sig på (eller gå över till) andra leverantörer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(155)

Med tanke på att det fortfarande finns alternativa leveranskällor utan antisubventions- eller antidumpningsåtgärder, dvs. Mexiko, Brasilien, Förenta staterna, Turkiet, Pakistan, Iran och Saudiarabien, skulle gemenskapsanvändarna i fortsättningen kunna stödja sig på (eller gå över till) andra leverantörer av den berörda produkten.

| (156) | Undersökningen om användarindustrins resultat visade att de samarbetsvilliga tillverkarna ökade sin omsättning, hade stabil sysselsättning och snarast förbättrade sin totala lönsamhet under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade därför att antisubventionsåtgärderna inte påverkade dessa tillverkare negativt. |
| --- | --- |

(156)

Undersökningen om användarindustrins resultat visade att de samarbetsvilliga tillverkarna ökade sin omsättning, hade stabil sysselsättning och snarast förbättrade sin totala lönsamhet under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade därför att antisubventionsåtgärderna inte påverkade dessa tillverkare negativt.

| (157) | På grundval av det ovannämnda drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande antisubventionsåtgärderna mot import från Indien inte skulle ha någon betydande negativ effekt på gemenskapsanvändarnas situation. |
| --- | --- |

(157)

På grundval av det ovannämnda drogs slutsatsen att bibehållandet av de gällande antisubventionsåtgärderna mot import från Indien inte skulle ha någon betydande negativ effekt på gemenskapsanvändarnas situation.

5.   LEVERANTÖRERNAS INTRESSE

| (158) | Leverantörerna av råvarorna monoetylenglykol, renad tereftalsyra, dimetyltereftalat och isopropylalkohol och samtliga petrokemiska naftaprodukter stödde åtgärderna och erbjöd ett gott samarbete. De skulle tjäna på om åtgärderna fortsatte eftersom gemenskapsindustrin troligen skulle hämta sig och således skulle kunna förbättra sin prestation. |
| --- | --- |

(158)

Leverantörerna av råvarorna monoetylenglykol, renad tereftalsyra, dimetyltereftalat och isopropylalkohol och samtliga petrokemiska naftaprodukter stödde åtgärderna och erbjöd ett gott samarbete. De skulle tjäna på om åtgärderna fortsatte eftersom gemenskapsindustrin troligen skulle hämta sig och således skulle kunna förbättra sin prestation.

6.   SLUTSATS OM GEMENSKAPENS INTRESSE

| (159) | Mot bakgrund av alla dessa faktorer drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot att bibehålla de gällande antisubventionsåtgärderna mot Indien. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av alla dessa faktorer drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot att bibehålla de gällande antisubventionsåtgärderna mot Indien.

I.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (160) | Samtliga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. De indiska myndigheterna kommenterade skadefrågorna och hävdade att det inte kunde bevisas att gemenskapsindustrin led av fortsatt skada, och att importtrycket från Indien inte var orsaken till att de europeiska tillverkarna inte till fullo kunde kompensera för ökningen av råvarukostnaderna i sina försäljningspriser. Det bör också påpekas, såsom framgår av analysen av situationen inom gemenskapsindustrin, att industrins ekonomiska situation förvärrades, och att, såsom förklarats i skäl 127, lägre priser på import från det berörda landet klart bidrog till att gemenskapsindustrins pris pressades nedåt. Eftersom den subventionerade importen dock var liten inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång måste sannolikheten för återkommande skada undersökas. Man drog i detta sammanhang den slutsatsen, såsom konstateras i skäl 127 att ökad import från Indien till låga priser skulle påverka situationen inom gemenskapsindustrin negativt om inga åtgärder vidtogs. Dessutom hävdade en indisk exportör att det inte är troligt att Indien kommer att lägga om sin försäljning till gemenskapen om åtgärder uteblir. Denna exportör påstod att tillväxtmarknaderna är mer attraktiva än gemenskapsmarknaden, att den indiska efterfrågan växer snabbt och att det därför inte finns någon reservkapacitet. Bortsett från en ökning av efterfrågan på den indiska marknaden visade en undersökning på företagsnivå reservkapacitet, något som också bekräftades av en undersökning om marknaden. Man kan därför dra den slutsatsen att inga av de synpunkter om meddelandet av uppgifter som erhölls var sådana att de påverkade slutsatserna. |
| --- | --- |

(160)

Samtliga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. De indiska myndigheterna kommenterade skadefrågorna och hävdade att det inte kunde bevisas att gemenskapsindustrin led av fortsatt skada, och att importtrycket från Indien inte var orsaken till att de europeiska tillverkarna inte till fullo kunde kompensera för ökningen av råvarukostnaderna i sina försäljningspriser. Det bör också påpekas, såsom framgår av analysen av situationen inom gemenskapsindustrin, att industrins ekonomiska situation förvärrades, och att, såsom förklarats i skäl 127, lägre priser på import från det berörda landet klart bidrog till att gemenskapsindustrins pris pressades nedåt. Eftersom den subventionerade importen dock var liten inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång måste sannolikheten för återkommande skada undersökas. Man drog i detta sammanhang den slutsatsen, såsom konstateras i skäl 127 att ökad import från Indien till låga priser skulle påverka situationen inom gemenskapsindustrin negativt om inga åtgärder vidtogs. Dessutom hävdade en indisk exportör att det inte är troligt att Indien kommer att lägga om sin försäljning till gemenskapen om åtgärder uteblir. Denna exportör påstod att tillväxtmarknaderna är mer attraktiva än gemenskapsmarknaden, att den indiska efterfrågan växer snabbt och att det därför inte finns någon reservkapacitet. Bortsett från en ökning av efterfrågan på den indiska marknaden visade en undersökning på företagsnivå reservkapacitet, något som också bekräftades av en undersökning om marknaden. Man kan därför dra den slutsatsen att inga av de synpunkter om meddelandet av uppgifter som erhölls var sådana att de påverkade slutsatserna.

| (161) | Av ovanstående följer att de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av PET-flingor med ursprung i Indien bör bibehållas i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består av specifika tullar. |
| --- | --- |

(161)

Av ovanstående följer att de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av PET-flingor med ursprung i Indien bör bibehållas i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består av specifika tullar.

| (162) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i den här förordningen återspeglar de samarbetsvilliga exportörernas situation under undersökningen. Dessa tullsatser gäller således endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte särskilt nämns med namn och adress i den normativa delen av denna förordning, inbegripet enheter som är närstående de särskilt nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(162)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i den här förordningen återspeglar de samarbetsvilliga exportörernas situation under undersökningen. Dessa tullsatser gäller således endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte särskilt nämns med namn och adress i den normativa delen av denna förordning, inbegripet enheter som är närstående de särskilt nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.

| (163) | Eventuella ansökningar om tillämpning av de individuella företagsspecifika utjämningstullsatserna (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnändringen eller de nya tillverknings- eller försäljningsenheterna. Vid behov, och efter samråd med rådgivande kommittén, kommer denna förordning att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(163)

Eventuella ansökningar om tillämpning av de individuella företagsspecifika utjämningstullsatserna (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnändringen eller de nya tillverknings- eller försäljningsenheterna. Vid behov, och efter samråd med rådgivande kommittén, kommer denna förordning att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (164) | I syfte att säkerställa att utjämningstullen tillämpas korrekt bör nivån för den övriga tullen tillämpas inte enbart på icke-samarbetsvilliga exportörer utan också på de företag som inte exporterade något under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 20 i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt. |
| --- | --- |

(164)

I syfte att säkerställa att utjämningstullen tillämpas korrekt bör nivån för den övriga tullen tillämpas inte enbart på icke-samarbetsvilliga exportörer utan också på de företag som inte exporterade något under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 20 i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull skall införas på import av polyetentereftalat med en viskositet på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628-5, som klassificeras enligt KN-nummer 3907 60 20 och har ursprung i Indien.

2.   Med undantag för vad som föreskrivs i artikel 2 skall följande utjämningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Utjämningstullsats (EUR/ton) | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Reliance Industries Limited | 41,3 | A181 |
| Indien | Pearl Engineering Polymers Ltd. | 31,3 | A182 |
| Indien | Senpet Ltd | 22,2 | A183 |
| Indien | Futura Polymers Ltd | 0 | A184 |
| Indien | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| Indien | Övriga företag | 41,3 | A999 |

Land

Företag

Utjämningstullsats (EUR/ton)

TARIC-tilläggsnummer

Indien

Reliance Industries Limited

41,3

A181

Indien

Pearl Engineering Polymers Ltd.

31,3

A182

Indien

Senpet Ltd

22,2

A183

Indien

Futura Polymers Ltd

0

A184

Indien

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

Indien

Övriga företag

41,3

A999

3.   I de fall varor skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (11) skall utjämningstullen, beräknad på grundval av de belopp som anges ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

4.   Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 skall den slutgiltiga utjämningstullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt artikel 2.

5.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Produkter som importeras skall vara befriade från de utjämningstullar som införs genom artikel 1, om de tillverkas och direkt exporteras (dvs. faktureras och sänds) av något av de företag som anges i punkt 3 till ett företag som agerar som importör i gemenskapen samt deklareras enligt tillämpligt TARIC-tilläggsnummer och om villkoren i punkt 2 är uppfyllda.

2.   Vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning skall tullbefrielse beviljas under förutsättning att en giltig ”åtagandefaktura”, som utfärdats av de exporterande företag som anges i punkt 3 och innehåller de nödvändiga uppgifter som anges i bilagan, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter. Ett villkor för denna tullbefrielse skall också vara att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar varubeskrivningen i ”åtagandefakturan”.

3.   Produkter som importeras åtföljda av en s.k. åtagandefaktura skall deklareras enligt följande TARIC-tilläggsnummer:

| Land | Företag | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Indien | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indien | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indien | South Asian Petrochem Ltd | A585 |

Land

Företag

TARIC-tilläggsnummer

Indien

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indien

Reliance Industries Ltd

A181

Indien

South Asian Petrochem Ltd

A585

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2007.

På rådets vägnar

F. MÜNTEFERING

Ordförande

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

2

(3)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 1.

3

(4)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1646/2005 (EUT L 266, 11.10.2005, s. 10).

4

(5)  EUT L 271, 19.8.2004, s. 1.

5

(6)  EUT L 266, 11.10.2005, s. 1.

6

(7)  EUT C 304, 1.12.2005, s. 4.

7

(8)  EUT C 304, 1.12.2005, s. 9.

8

(9)  Skäl 26, förordning (EG) nr 2603/2000, EGT L 301, 30.11.2000, s. 1.

9

(10)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, J-79 5/17, B-1049 Bryssel, Belgien.

10

(11)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1875/2006 (EUT L 360, 19.12.2006, s. 64).

11

---

BILAGA

Uppgifter som skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2:

| 1. | Åtagandefakturanummer. |
| --- | --- |

1.

Åtagandefakturanummer.

| 2. | Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan tullklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen). |
| --- | --- |

2.

Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan tullklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen).

| 3. | En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:






  — | Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt vad som fastställs i det åtagande som gjorts av den tillverkande exportören i fråga). |
| --- | --- | --- |

3.

En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

—

Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt vad som fastställs i det åtagande som gjorts av den tillverkande exportören i fråga).

| — | KN-nummer. |
| --- | --- |

—

KN-nummer.

| — | Kvantitet (i enheter). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i enheter).

| 4. | Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:






  — | Pris per enhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

—

Pris per enhet.

| — | Tillämpliga betalningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga betalningsvillkor.

| — | Tillämpliga leveransvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga leveransvillkor.

| — | Sammanlagda avdrag och rabatter. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda avdrag och rabatter.

| 5. | Namnet på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan utfärdas direkt av det berörda företaget. |
| --- | --- |

5.

Namnet på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan utfärdas direkt av det berörda företaget.

| 6. | Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av ... [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2000/745/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

6.

Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av ... [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2000/745/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/60

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 194/2007

av den 26 februari 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 27 februari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 26 februari 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 103,4 |
| JO | 96,5 |
| MA | 65,9 |
| TN | 148,3 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 110,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,3 |
| MA | 206,0 |
| MK | 57,6 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 143,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 10 20 | CU | 37,4 |
| EG | 49,7 |
| IL | 57,6 |
| MA | 42,8 |
| TN | 49,6 |
| TR | 65,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 108,8 |
| MA | 95,1 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 112,1 |
| IL | 71,9 |
| MA | 80,4 |
| PK | 58,0 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | EG | 63,4 |
| IL | 65,7 |
| TR | 49,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| CA | 91,7 |
| CN | 95,7 |
| US | 118,6 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,7 |
| CL | 76,9 |
| CN | 66,5 |
| US | 96,9 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

103,4

JO

96,5

MA

65,9

TN

148,3

TR

140,0

ZZ

110,8

0707 00 05

JO

178,3

MA

206,0

MK

57,6

TR

133,0

ZZ

143,7

0709 90 70

MA

46,5

TR

75,8

ZZ

61,2

0805 10 20

CU

37,4

EG

49,7

IL

57,6

MA

42,8

TN

49,6

TR

65,8

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

108,8

MA

95,1

ZZ

102,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

112,1

IL

71,9

MA

80,4

PK

58,0

TR

54,0

ZZ

75,3

0805 50 10

EG

63,4

IL

65,7

TR

49,9

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

101,4

CA

91,7

CN

95,7

US

118,6

ZZ

101,9

0808 20 50

AR

81,7

CL

76,9

CN

66,5

US

96,9

ZA

82,8

ZZ

81,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/62

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 195/2007

av den 26 februari 2007

om uppköp av smör i vissa medlemsstater under perioden 1 mars–31 augusti 2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2), särskilt artikel 2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall interventionsorganen köpa upp smör om det visar sig att marknadspriserna på smör i en eller flera medlemsstater under en representativ period är lägre än 92 % av interventionspriset. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall interventionsorganen köpa upp smör om det visar sig att marknadspriserna på smör i en eller flera medlemsstater under en representativ period är lägre än 92 % av interventionspriset.

| (2) | På grundval av de marknadspriser som medlemsstaterna informerat om har kommissionen i enlighet med artikel 8.4 i förordning (EG) nr 2771/1999 konstaterat att priserna i Spanien, Irland och Portugal har varit lägre än 92 % av interventionspriset under två veckor i rad. Interventionsuppköp bör därför inledas i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av de marknadspriser som medlemsstaterna informerat om har kommissionen i enlighet med artikel 8.4 i förordning (EG) nr 2771/1999 konstaterat att priserna i Spanien, Irland och Portugal har varit lägre än 92 % av interventionspriset under två veckor i rad. Interventionsuppköp bör därför inledas i dessa medlemsstater.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppköp av smör i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall inledas i följande medlemsstater:

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1919/2006 (EUT L 380, 28.12.2006, s. 1).

2

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/63

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 196/2007

av den 26 februari 2007

om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination.

| (5) | Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden.

| (6) | Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 26 februari 2007 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C01 | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C01

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/65

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 197/2007

av den 26 februari 2007

om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in, på begäran måste tillämpas för export som sker under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in, på begäran måste tillämpas för export som sker under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för de produkter som anges i artikel 1 a–c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för de produkter som anges i artikel 1 a–c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95.

| (3) | Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera korrektionsbeloppet i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(3)

Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera korrektionsbeloppet i enlighet med destination.

| (4) | Korrektionsbeloppet skall fastställas enligt samma förfarande som exportbidraget. Det får ändras under tiden mellan två fastställelser. |
| --- | --- |

(4)

Korrektionsbeloppet skall fastställas enligt samma förfarande som exportbidraget. Det får ändras under tiden mellan två fastställelser.

| (5) | Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det korrektionsbelopp som avses i artikel 1 a–c i förordning (EG) nr 1784/2003 och som tillämpas på förutfastställda exportbidrag för spannmål med undantag av malt skall vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 26 februari 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för spannmål

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Bestämmelseland | Nuvarande
  3 | Period 1
  4 | Period 2
  5 | Period 3
  6 | Period 4
  7 | Period 5
  8 | Period 6
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna för serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |
| C02 | : | Algeriet, Saudiarabien, Bahrain, Egypten, Förenade Arabemiraten, Iran, Irak, Israel, Jordanien, Kuwait, Libanon, Libyen, Marocko, Mauretanien, Oman, Qatar, Syrien, Tunisien och Jemen. |
| C03 | : | Alla länder utom Norge, Schweiz och Liechtenstein. |

(EUR/t)

Produktnummer

Bestämmelseland

Nuvarande

3

Period 1

4

Period 2

5

Period 3

6

Period 4

7

Period 5

8

Period 6

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna för serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

C02

:

Algeriet, Saudiarabien, Bahrain, Egypten, Förenade Arabemiraten, Iran, Irak, Israel, Jordanien, Kuwait, Libanon, Libyen, Marocko, Mauretanien, Oman, Qatar, Syrien, Tunisien och Jemen.

C03

:

Alla länder utom Norge, Schweiz och Liechtenstein.

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/67

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 198/2007

av den 26 februari 2007

om fastställande av exportbidragen för malt

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Det exportbidrag som tillämpas för malt måste beräknas med hänsyn till den kvantitet spannmål som krävs för att tillverka ifrågavarande produkter. De ovannämnda kvantiteterna fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Det exportbidrag som tillämpas för malt måste beräknas med hänsyn till den kvantitet spannmål som krävs för att tillverka ifrågavarande produkter. De ovannämnda kvantiteterna fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Förhållandena på världsmarknaden eller de särskilda krav som vissa marknader ställer kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(4)

Förhållandena på världsmarknaden eller de särskilda krav som vissa marknader ställer kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination.

| (5) | Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden.

| (6) | Till följd av att dessa regler tillämpas på den nuvarande situationen på spannmålsmarknaderna, och särskilt på noteringar eller priser för dessa produkter inom gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidragen vara de som anges i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av att dessa regler tillämpas på den nuvarande situationen på spannmålsmarknaderna, och särskilt på noteringar eller priser för dessa produkter inom gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidragen vara de som anges i bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag för malt som anges i artikel 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 skall vara de som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 26 februari 2007 om fastställande av exportbidragen för malt

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/69

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 199/2007

av den 26 februari 2007

om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in på begäran måste tillämpas för export som kommer att ske under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att det exportbidrag som gäller för spannmål den dag då ansökan om exportlicens lämnas in på begäran måste tillämpas för export som kommer att ske under exportlicensens giltighetstid. I det fallet måste ett korrektionsbelopp tillämpas på exportbidraget.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för det malt som anges i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2), är det möjligt att fastställa ett korrektionsbelopp för det malt som anges i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 1784/2003. Detta korrektionsbelopp skall beräknas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95.

| (3) | Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av att bestämmelserna ovan tillämpas måste korrektionsbeloppet vara det som fastställs i bilagan till denna förordning.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det korrektionsbelopp som avses i artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 och som tillämpas på förutfastställda exportbidrag för malt skall vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 26 februari 2007 om fastställande av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Destination | Nuvarande
  3 | Period 1
  4 | Period 2
  5 | Period 3
  6 | Period 4
  7 | Period 5
  8 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktnummer

Destination

Nuvarande

3

Period 1

4

Period 2

5

Period 3

6

Period 4

7

Period 5

8

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Destination | Period 6
  9 | Period 7
  10 | Period 8
  11 | Period 9
  12 | Period 10
  1 | Period 11
  2 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktnummer

Destination

Period 6

9

Period 7

10

Period 8

11

Period 9

12

Period 10

1

Period 11

2

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/71

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 200/2007

av den 26 februari 2007

om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt i artikel 13.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 2681/74 av den 21 oktober 1974 om gemenskapsfinansiering av utgifter i samband med leverans av jordbruksprodukter som livsmedelsbistånd (3) fastställer att den kostnadsandel, som motsvarar de exportbidrag för produkterna i fråga som är fastställda enligt gemenskapens bestämmelser, skall debiteras garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 2681/74 av den 21 oktober 1974 om gemenskapsfinansiering av utgifter i samband med leverans av jordbruksprodukter som livsmedelsbistånd (3) fastställer att den kostnadsandel, som motsvarar de exportbidrag för produkterna i fråga som är fastställda enligt gemenskapens bestämmelser, skall debiteras garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

| (2) | För att göra det enklare att göra upp och förvalta budgeten för gemenskapens livsmedelsbiståndsaktioner och för att göra det möjligt för medlemsstaterna att sätta sig in i hur omfattande gemenskapens deltagande är i finansieringen av nationella livsmedelsbiståndsaktioner, bör nivån på de bidrag som beviljas för de aktionerna fastställas. |
| --- | --- |

(2)

För att göra det enklare att göra upp och förvalta budgeten för gemenskapens livsmedelsbiståndsaktioner och för att göra det möjligt för medlemsstaterna att sätta sig in i hur omfattande gemenskapens deltagande är i finansieringen av nationella livsmedelsbiståndsaktioner, bör nivån på de bidrag som beviljas för de aktionerna fastställas.

| (3) | De allmänna bestämmelser och genomförandebestämmelser som fastställs i artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1785/2003 om exportbidrag skall också tillämpas på det ovannämnda förfarandet. |
| --- | --- |

(3)

De allmänna bestämmelser och genomförandebestämmelser som fastställs i artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1785/2003 om exportbidrag skall också tillämpas på det ovannämnda förfarandet.

| (4) | De särskilda kriterierna för att beräkna exportbidraget för ris anges i artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

De särskilda kriterierna för att beräkna exportbidraget för ris anges i artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För gemensam och nationell livsmedelsbiståndsverksamhet, som äger rum inom ramen för internationella överenskommelser eller andra tilläggsprogram och övriga gemenskapsåtgärder för gratisleveranser, skall de bidrag som gäller för produkter ur spannmåls- och rissektorn vara de som anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 797/2006 (EUT L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  EGT L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 26 februari 2007 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktnummer | Bidrag |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 | 0,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Obs.: Produktnumren är definierade i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1), ändrad. |

(EUR/t)

Produktnummer

Bidrag

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

0,00

1102 20 10 9400

0,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

0,00

1104 12 90 9100

0,00

Obs.: Produktnumren är definierade i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1), ändrad.

---

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/73

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 201/2007

av den 23 februari 2007

om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 av den 18 juli 2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 6 februari 2007 ändrade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté förteckningen över de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 6 februari 2007 ändrade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté förteckningen över de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EUT L 193, 23.7.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Uppgiften ”Khawa Panga Mandro (även kallad a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Född den 20 augusti 1973 i Bunia, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Fd ordförande för PUSIC. Fängslad i Bunia sedan april 2005.” skall ersättas med följande:
  ”Khawa Panga Mandro (även kallad a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Född den 20 augusti 1973 i Bunia, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Fd ordförande för PUSIC. Fängslad i Bunia sedan april 2005.” |
| --- | --- |

1.

Uppgiften ”Khawa Panga Mandro (även kallad a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Född den 20 augusti 1973 i Bunia, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Fd ordförande för PUSIC. Fängslad i Bunia sedan april 2005.” skall ersättas med följande:

”Khawa Panga Mandro (även kallad a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Född den 20 augusti 1973 i Bunia, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Fd ordförande för PUSIC. Fängslad i Bunia sedan april 2005.”

| 2. | Uppgiften ”Douglas Mpano. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Baserad i Goma. Chef för Compagnie Aérienne des Grands Lacs och Great Lakes Business Company.” skall ersättas med följande:
  ”Iruta Douglas Mpamo (även kallad a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adress: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, Demokratiska republiken Kongo. Född den a) 28 december 1965, b) 29 december 1965 i a) Bashali, Masisi (hänför sig till födelsedatum a), b) Goma, Demokratiska republiken Kongo (tidigare Zaire) (hänför sig till födelsedatum b). Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Ägare/Chef för Compagnie Aérienne des Grands Lacs och Great Lakes Business Company.” |
| --- | --- |

2.

Uppgiften ”Douglas Mpano. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Baserad i Goma. Chef för Compagnie Aérienne des Grands Lacs och Great Lakes Business Company.” skall ersättas med följande:

”Iruta Douglas Mpamo (även kallad a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adress: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, Demokratiska republiken Kongo. Född den a) 28 december 1965, b) 29 december 1965 i a) Bashali, Masisi (hänför sig till födelsedatum a), b) Goma, Demokratiska republiken Kongo (tidigare Zaire) (hänför sig till födelsedatum b). Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Ägare/Chef för Compagnie Aérienne des Grands Lacs och Great Lakes Business Company.”

| 3. | Uppgifterna ”Dr Ignace Murwanashyaka (även kallad Ignace). Född den 14 maj 1963 i Butera, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: Ordförande för FDLR. Bosatt i Tyskland” skall ersättas med följande:
  ”Dr Ignace Murwanashyaka (även kallad Ignace). Född den 14 maj 1963 i a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: Ordförande för FDLR. Bosatt i Tyskland.” |
| --- | --- |

3.

Uppgifterna ”Dr Ignace Murwanashyaka (även kallad Ignace). Född den 14 maj 1963 i Butera, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: Ordförande för FDLR. Bosatt i Tyskland” skall ersättas med följande:

”Dr Ignace Murwanashyaka (även kallad Ignace). Född den 14 maj 1963 i a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: Ordförande för FDLR. Bosatt i Tyskland.”

| 4. | Uppgiften ”Laurent Nkunda (även kallad a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Född den 6 februari 1967 i norra Kivu/Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: F.d. general i Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G). För närvarande inte lokaliserad. Har iakttagits i Rwanda och Goma.” skall ersättas med följande:
  ”Laurent Nkunda (även kallad a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Född den a) 6 februari 1967, b) 2 februari 1967 i norra Kivu/Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo (hänför sig till födelsedatum a). Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: F.d. general i Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G). Grundare av National Congress for the People’s Defense, 2006. Hög ställning i RCD-G, 1998–2006. Officer i Rwandan Patriotic Front (RPF), 1992–1998. För närvarande inte lokaliserad. Har iakttagits i Rwanda och Goma.” |
| --- | --- |

4.

Uppgiften ”Laurent Nkunda (även kallad a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Född den 6 februari 1967 i norra Kivu/Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: F.d. general i Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G). För närvarande inte lokaliserad. Har iakttagits i Rwanda och Goma.” skall ersättas med följande:

”Laurent Nkunda (även kallad a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda). Född den a) 6 februari 1967, b) 2 februari 1967 i norra Kivu/Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo (hänför sig till födelsedatum a). Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: F.d. general i Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G). Grundare av National Congress for the People’s Defense, 2006. Hög ställning i RCD-G, 1998–2006. Officer i Rwandan Patriotic Front (RPF), 1992–1998. För närvarande inte lokaliserad. Har iakttagits i Rwanda och Goma.”

---

DIREKTIV

| 27.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/75

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/12/EG

av den 26 februari 2007

om ändring av vissa bilagor till rådets direktiv 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av penkonazol, benomyl och karbendazim

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 7,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (2), särskilt artikel 4.1 f, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med direktiv 91/414/EEG är godkännande av växtskyddsmedel för användning på speciella grödor medlemsstaternas ansvar. Sådana godkännanden måste grunda sig på bedömning av effekterna på människors och djurs hälsa och på miljön. De faktorer som skall tas med i bedömningen är bl.a. vilken exponering som användaren och övriga vid användningen närvarande personer utsätts för samt påverkan på mark, vatten och luft, liksom den påverkan som människor och djur utsätts för vid konsumtion av behandlade grödor som innehåller resthalter av ämnena i fråga. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med direktiv 91/414/EEG är godkännande av växtskyddsmedel för användning på speciella grödor medlemsstaternas ansvar. Sådana godkännanden måste grunda sig på bedömning av effekterna på människors och djurs hälsa och på miljön. De faktorer som skall tas med i bedömningen är bl.a. vilken exponering som användaren och övriga vid användningen närvarande personer utsätts för samt påverkan på mark, vatten och luft, liksom den påverkan som människor och djur utsätts för vid konsumtion av behandlade grödor som innehåller resthalter av ämnena i fråga.

| (2) | Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för effektivt växtskydd när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan. |
| --- | --- |

(2)

Gränsvärdena för resthalter avspeglar de minsta mängder bekämpningsmedel som krävs för effektivt växtskydd när medlet används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt vad gäller det beräknade intaget via födan.

| (3) | De gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som omfattas av direktiv 90/642/EEG skall ses över regelbundet och kan ändras med hänsyn till nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om helt nya eller ändrade användningsområden som leder till ändrade resthalter av penkonazol, benomyl och karbendazim. |
| --- | --- |

(3)

De gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som omfattas av direktiv 90/642/EEG skall ses över regelbundet och kan ändras med hänsyn till nya eller ändrade användningsområden. Kommissionen har fått uppgifter om helt nya eller ändrade användningsområden som leder till ändrade resthalter av penkonazol, benomyl och karbendazim.

| (4) | Konsumenternas livstidsexponering för dessa bekämpningsmedel genom livsmedelsprodukter som kan innehålla rester av bekämpningsmedlen har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (3). |
| --- | --- |

(4)

Konsumenternas livstidsexponering för dessa bekämpningsmedel genom livsmedelsprodukter som kan innehålla rester av bekämpningsmedlen har bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (3).

| (5) | I fråga om benomyl och karbendazim, för vilka det finns en akut referensdos (ARfD), har konsumenternas akuta exponering för dessa bekämpningsmedel genom vart och ett av de livsmedelsprodukter som kan innehålla resthalter av bekämpningsmedlen bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Yttrandena från vetenskapliga kommittén för växter har beaktats, särskilt dess råd och rekommendationer om konsumentskyddet avseende livsmedelsprodukter som behandlats med bekämpningsmedel (4). Utifrån beräkningarna av intaget via födan bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att den akuta referensdosen inte överskrids. I fråga om de andra ämnena har bedömningen av tillgängliga uppgifter visat att det inte behövs någon akut referensdos och därmed inte heller någon korttidsberäkning. |
| --- | --- |

(5)

I fråga om benomyl och karbendazim, för vilka det finns en akut referensdos (ARfD), har konsumenternas akuta exponering för dessa bekämpningsmedel genom vart och ett av de livsmedelsprodukter som kan innehålla resthalter av bekämpningsmedlen bedömts och utvärderats i enlighet med gemenskapens förfaranden och praxis, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Yttrandena från vetenskapliga kommittén för växter har beaktats, särskilt dess råd och rekommendationer om konsumentskyddet avseende livsmedelsprodukter som behandlats med bekämpningsmedel (4). Utifrån beräkningarna av intaget via födan bör gränsvärdena för resthalter av dessa bekämpningsmedel fastställas så att det säkerställs att den akuta referensdosen inte överskrids. I fråga om de andra ämnena har bedömningen av tillgängliga uppgifter visat att det inte behövs någon akut referensdos och därmed inte heller någon korttidsberäkning.

| (6) | När det gäller de nya gränsvärdena för benomyl och karbendazim i fråga om citrusfrukter har den sökande åtagit sig att lämna in de begärda kompletterande uppgifterna senast i december 2007. Enligt redan tillgängliga uppgifter är det föreslagna gränsvärdet säkert för konsumenterna. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller de nya gränsvärdena för benomyl och karbendazim i fråga om citrusfrukter har den sökande åtagit sig att lämna in de begärda kompletterande uppgifterna senast i december 2007. Enligt redan tillgängliga uppgifter är det föreslagna gränsvärdet säkert för konsumenterna.

| (7) | Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Gränsvärdena bör fastställas till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter.

| (8) | Nya gränsvärden för resthalter av dessa bekämpningsmedel bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(8)

Nya gränsvärden för resthalter av dessa bekämpningsmedel bör därför fastställas.

| (9) | Direktiv 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till direktiv 90/642/EEG skall ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall senast den 27 augusti 2007 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 28 augusti 2007.

2.   När medlemsstaterna antar de bestämmelser som avses i punkt 1 skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

3.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/92/EG (EUT L 311, 10.11.2006, s. 31).

1

(2)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/6/EG (EUT L 43, 15.2.2007, s. 13).

2

(3)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester (reviderad utgåva), upprättade av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och utgivna av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

(4)  Yttrande om frågor som gäller ändring av bilagorna till rådets direktiv 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG (SCP:s yttrande av den 14 juli 1998); yttrande om varierande resthalter av bekämpningsmedel i frukt och grönsaker (SCP:s yttrande av den 14 juli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html).

4

---

BILAGA

I del A i bilaga II till direktiv 90/642/EEG skall kolumnerna för penkonazol, benomyl och karbendazim ersättas med följande:

| | Bekämpningsmedel och gränsvärden för resthalter |
| --- | --- |
| Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller | Penkonazol | Summan av benomyl och karbendazim, uttryckt som karbendazim |
| ”1.   Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter |
| i) | CITRUSFRUKTER |

Bekämpningsmedel och gränsvärden för resthalter

Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller

Penkonazol

Summan av benomyl och karbendazim, uttryckt som karbendazim

Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter

i)

CITRUSFRUKTER

0,05 (1)

0,5 (2)

Grapefrukt

Citroner

Lime

Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

Apelsiner

Pomelo

Övriga

| ii) | Trädnötter (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

Trädnötter (skalade eller oskalade)

0,05 (1)

0,1 (1)

Mandlar

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Macadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandlar

Valnötter

Övriga

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

KÄRNFRUKTER

0,2

0,2

Äpplen

Päron

Kvitten

Övriga

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

STENFRUKTER

Aprikoser

0,1

0,2

Körsbär

0,5

Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

0,1

0,2

Plommon

0,5

Övriga

0,05 (1)

0,1 (1)

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

BÄR OCH SMÅ FRUKTER

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

0,2

Bordsdruvor

0,3

Druvor för vinframställning

0,5

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

0,5

0,1 (1)

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

0,05 (1)

0,1 (1)

Björnbär

Blåhallon

Loganbär

Hallon

Övriga

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

0,1 (1)

Blåbär

Tranbär

Vinbär (röda, svarta och vita)

0,5

Krusbär

Övriga

0,05 (1)

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

0,05 (1)

0,1 (1)

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

DIVERSE FRUKTER

0,05 (1)

Avokado

Bananer

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

Kumquat

Litchiplommon

Mango

Oliver (bordsoliver)

Oliver (för oljeproduktion)

Papaya

0,2

Passionsfrukt

Ananas

Granatäpplen

Övriga

0,1 (1)

Grönsaker, färska eller okokta, frysta eller torkade

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER

0,05 (1)

0,1 (1)

Rödbetor

Morötter

Maniok

Rotselleri

Pepparrot

Jordärtskockor

Palsternackor

Rotpersilja

Rädisor

Haverrot

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

LÖKGRÖNSAKER

0,05 (1)

0,1 (1)

Vitlök

Kepalök

Schalottenlök

Knipplök

Övriga

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

FRUKTGRÖNSAKER

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Tomater

0,1

0,5

Paprikor

0,2

Auberginer

0,1

0,5

Okra

2

Övriga

0,05 (1)

0,1 (1)

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

0,1

0,1 (1)

Slanggurkor

Druvgurkor

Zucchini (sommarsquash)

Övriga

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

0,1

0,1 (1)

Meloner

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

Övriga

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,05 (1)

0,1 (1)

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

KÅLGRÖNSAKER

0,05 (1)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

0,1 (1)

Broccoli

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

Brysselkål

0,5

Vitkål, rödkål

Övriga

0,1 (1)

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

0,1 (1)

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

0,1 (1)

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

Escarole

Ruccolasallad

Blad och stjälkar av kål

Övriga

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

| d) | Endiviasallat |
| --- | --- |

d)

Endiviasallat

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (FÄRSKA) |
| --- | --- |

vi)

BALJVÄXTER (FÄRSKA)

0,05 (1)

Bönor (med skida)

0,2

Bönor (utan skida)

Ärter (med skida)

0,2

Ärter (utan skida)

Övriga

0,1 (1)

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

STJÄLKGRÖNSAKER (färska)

0,1 (1)

Sparris

Kardon

Bladselleri

Fänkål

Kronärtskockor

0,2

Purjolök

Rabarber

Övriga

0,05 (1)

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

SVAMP

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

| 3. | Baljväxter (torkade) |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,1 (1)

Bönor

Linser

Ärter

Lupiner

Övriga

| 4. | Oljeväxtfröer |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

Linfrö

Jordnötter

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

Rapsfrö

Sojabönor

0,2

Senapsfrö

Bomullsfrö

Hampfrö

Övriga

0,1 (1)

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,1 (1)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

| 7. | Humle (torkad), inkl. pellets och icke-koncentrerat pulver |
| --- | --- |

7.

0,5

0,1 (1)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

1

(2)  Anger att ett gränsvärde har fastställts temporärt till och med den 31 december 2007 i avvaktan på uppgifter från den sökande. Om inga uppgifter har inkommit till dess kommer gränsvärdet att upphävas genom ett direktiv eller en förordning.”

2

---