# Euroopan unionin L 92/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 92 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta3. huhtikuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 92

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta3. huhtikuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 369/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 370/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, vilja-alalla 1 päivästä huhtikuuta 2007 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 361/2007 muuttamisesta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 371/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 annetun asetuksen (EY) N:o 950/2006 muuttamisesta | 6 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 372/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, migraation väliaikaisten raja-arvojen vahvistamisesta elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvien kansien tiivisteiden pehmittimille (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 373/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta ja oikaisemisesta | 13 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 369/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 370/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, vilja-alalla 1 päivästä huhtikuuta 2007 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 361/2007 muuttamisesta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 371/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 annetun asetuksen (EY) N:o 950/2006 muuttamisesta

6

*

Komission asetus (EY) N:o 372/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, migraation väliaikaisten raja-arvojen vahvistamisesta elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvien kansien tiivisteiden pehmittimille (
  1
  )

1

9

*

Komission asetus (EY) N:o 373/2007, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta ja oikaisemisesta

13

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/207/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 29 päivänä maaliskuuta 2007, päätösten 2001/405/EY, 2002/255/EY, 2002/371/EY, 2004/669/EY, 2003/31/EY ja 2004/45/EY muuttamisesta yhteisön ympäristömerkin myöntämistä eräille tuotteille koskevien ekologisten arviointiperusteiden voimassaolon pidentämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 532)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/208/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2007, yhteisön rahoitusosuuden myöntämisestä Bulgariassa ja Romaniassa toteutettavalle selvitykselle salmonellan esiintyvyyden perustasosta kalkkunoissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1401) | 18 |
| | | SUOSITUKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2007/209/EY |
| | * | Neuvoston suositus, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2007 ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta | 23 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/207/EY

*

Komission päätös, tehty 29 päivänä maaliskuuta 2007, päätösten 2001/405/EY, 2002/255/EY, 2002/371/EY, 2004/669/EY, 2003/31/EY ja 2004/45/EY muuttamisesta yhteisön ympäristömerkin myöntämistä eräille tuotteille koskevien ekologisten arviointiperusteiden voimassaolon pidentämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 532)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 532)

1

16

2007/208/EY

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2007, yhteisön rahoitusosuuden myöntämisestä Bulgariassa ja Romaniassa toteutettavalle selvitykselle salmonellan esiintyvyyden perustasosta kalkkunoissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1401)

salmonellan

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1401)

18

SUOSITUKSET

Neuvosto

2007/209/EY

*

Neuvoston suositus, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2007 ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 369/2007,

annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 3 päivänä huhtikuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 2 päivänä huhtikuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | IL | 171,0 |
| MA | 106,7 |
| SN | 320,6 |
| TN | 143,7 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 179,9 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 152,9 |
| ZZ | 144,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,7 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 38,6 |
| EG | 43,5 |
| IL | 56,6 |
| MA | 45,6 |
| TN | 53,9 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,4 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 101,7 |
| CL | 86,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 121,8 |
| US | 108,5 |
| UY | 67,4 |
| ZA | 82,0 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 90,0 |
| CN | 54,2 |
| ZA | 77,3 |
| ZZ | 73,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

IL

171,0

MA

106,7

SN

320,6

TN

143,7

TR

157,6

ZZ

179,9

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

152,9

ZZ

144,5

0709 90 70

MA

58,7

TR

100,3

ZZ

79,5

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

38,6

EG

43,5

IL

56,6

MA

45,6

TN

53,9

TR

51,4

ZZ

48,3

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,4

ZZ

56,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

77,2

CA

101,7

CL

86,8

CN

84,3

NZ

121,8

US

108,5

UY

67,4

ZA

82,0

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

71,8

CL

90,0

CN

54,2

ZA

77,3

ZZ

73,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 370/2007,

annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007,

vilja-alalla 1 päivästä huhtikuuta 2007 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 361/2007 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vilja-alalla 1 päivästä huhtikuuta 2007 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 361/2007 (3). |
| --- | --- |

(1)

Vilja-alalla 1 päivästä huhtikuuta 2007 kannettavat tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 361/2007 (3).

| (2) | Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EY) N:o 361/2007 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Koska tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vahvistetusta tullista yli viisi euroa tonnilta, asetuksessa (EY) N:o 361/2007 vahvistettuja tuontitulleja olisi mukautettava vastaavasti.

| (3) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 361/2007 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 361/2007 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 361/2007 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 3 päivänä huhtikuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 29.9.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1110/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

(3)  EUVL L 91, 31.3.2007, s. 3.

3

---

LIITE

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 3 päivästä huhtikuuta 2007 sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/tonni) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 12,61 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 12,61 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 0,00 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/tonni)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

0,00

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

12,61

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

12,61

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

0,00

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

30 päivästä maaliskuuta 2007

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  EUR/t |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (3) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (4) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (5) | Ohra |
| Pörssi | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 152,25 | 110,71 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 180,60 | 170,60 | 150,60 | 152,43 |
| Palkkio Meksikonlahdella | 26,80 | 7,02 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | — | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

EUR/t

Tavallinen vehnä (3)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (4)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (5)

Ohra

Pörssi

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

152,25

110,71

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

180,60

170,60

150,60

152,43

Palkkio Meksikonlahdella

26,80

7,02

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

—

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 30,97 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 31,35 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

30,97 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

31,35 EUR/t

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

1

| — | 3 euroa/tonni, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 euroa/tonni, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 euroa/tonni, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 euroa/tonni, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

2

(3)  Sisältää palkkion 14 euroa tonnilta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

3

(4)  Alennus 10 euroa tonnilta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

4

(5)  Alennus 30 euroa tonnilta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

5

---

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 371/2007,

annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007,

eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 annetun asetuksen (EY) N:o 950/2006 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 40 artiklan 1 kohdan e alakohdan iii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuontitodistuksen hakija voi jättää samassa kiintiön järjestysnumerossa tietyn tuontitariffikiintiökauden osalta ainoastaan yhden todistushakemuksen. Asetusta (EY) N:o 1301/2006 sovelletaan rajoittamatta alakohtaisissa asetuksissa mahdollisesti säädettävien lisäedellytysten tai poikkeusten soveltamista. Erityisesti yhteisön markkinoiden hankintojen varmistamiseksi olisi säilytettävä voimassa jaksot, joina komission asetuksessa (EY) N:o 950/2006 (3) säädettyjä tuontitodistushakemuksia voidaan jättää, ja sen vuoksi on tarpeen poiketa asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 1 kohdan soveltamisesta tältä osin. |
| --- | --- |

(1)

Tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuontitodistuksen hakija voi jättää samassa kiintiön järjestysnumerossa tietyn tuontitariffikiintiökauden osalta ainoastaan yhden todistushakemuksen. Asetusta (EY) N:o 1301/2006 sovelletaan rajoittamatta alakohtaisissa asetuksissa mahdollisesti säädettävien lisäedellytysten tai poikkeusten soveltamista. Erityisesti yhteisön markkinoiden hankintojen varmistamiseksi olisi säilytettävä voimassa jaksot, joina komission asetuksessa (EY) N:o 950/2006 (3) säädettyjä tuontitodistushakemuksia voidaan jättää, ja sen vuoksi on tarpeen poiketa asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 1 kohdan soveltamisesta tältä osin.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 950/2006 ensimmäisten soveltamiskuukausien aikana saatu kokemus osoittaa, että mainitussa asetuksessa säädettyihin hallinnointia koskeviin yhteisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin olisi tehtävä parannuksia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 ensimmäisten soveltamiskuukausien aikana saatu kokemus osoittaa, että mainitussa asetuksessa säädettyihin hallinnointia koskeviin yhteisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin olisi tehtävä parannuksia.

| (3) | Jos vapaaseen liikkeeseen luovutus ei tapahdu tuontitodistuksen myöntäneessä jäsenvaltiossa, tavaran vapaaseen liikkeeseen luovuttaneen jäsenvaltion on otettava talteen alkuperäinen tuontitodistus asetuksen (EY) N:o 950/2006 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jotta toimija voisi käyttää tuontitodistusten jäljellä olevat määrät ja jotta helpotettaisiin tuontitodistuksen vakuuden vapauttamista, kyseisen jäsenvaltion olisi säilytettävä ainoastaan tuontitodistuksen jäljennös. |
| --- | --- |

(3)

Jos vapaaseen liikkeeseen luovutus ei tapahdu tuontitodistuksen myöntäneessä jäsenvaltiossa, tavaran vapaaseen liikkeeseen luovuttaneen jäsenvaltion on otettava talteen alkuperäinen tuontitodistus asetuksen (EY) N:o 950/2006 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jotta toimija voisi käyttää tuontitodistusten jäljellä olevat määrät ja jotta helpotettaisiin tuontitodistuksen vakuuden vapauttamista, kyseisen jäsenvaltion olisi säilytettävä ainoastaan tuontitodistuksen jäljennös.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 950/2006 8 artiklan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin, jäsenvaltioiden komissiolle toimittamiin ilmoituksiin olisi sisällyttävä myös valkoisena sokerina tuodut määrät. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 8 artiklan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin, jäsenvaltioiden komissiolle toimittamiin ilmoituksiin olisi sisällyttävä myös valkoisena sokerina tuodut määrät.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 950/2006 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti yhteisön päätoimiset puhdistamot voivat jättää 30 päivästä kesäkuuta markkinointivuoden loppuun puhdistettavaksi tarkoitetun sokerin tuontitodistushakemuksia kaikissa jäsenvaltioissa niissä jäsenvaltiokohtaisissa rajoissa, jotka koskevat määriä, joille voidaan myöntää puhdistettavaksi tarkoitetun sokerin tuontitodistuksia. Tällöin ei pitäisi soveltaa mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaista velvollisuutta jättää todistushakemus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa hakija on merkitty arvonlisäverorekisteriin. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti yhteisön päätoimiset puhdistamot voivat jättää 30 päivästä kesäkuuta markkinointivuoden loppuun puhdistettavaksi tarkoitetun sokerin tuontitodistushakemuksia kaikissa jäsenvaltioissa niissä jäsenvaltiokohtaisissa rajoissa, jotka koskevat määriä, joille voidaan myöntää puhdistettavaksi tarkoitetun sokerin tuontitodistuksia. Tällöin ei pitäisi soveltaa mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaista velvollisuutta jättää todistushakemus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa hakija on merkitty arvonlisäverorekisteriin.

| (6) | Jos puhdistettavaksi tuotua sokeria ei puhdisteta asetuksen (EY) N:o 950/2006 4 artiklan 4 kohdan b alakohdassa vahvistetun jakson kuluessa, ainoastaan tuontitodistuksen haltijan on maksettava 500 euroa tonnilta niiltä sokerimääriltä, joita ei ole puhdistettu. Sen vuoksi hyväksytylle sokerintuottajalle 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetty sama seuraamus olisi poistettava. |
| --- | --- |

(6)

Jos puhdistettavaksi tuotua sokeria ei puhdisteta asetuksen (EY) N:o 950/2006 4 artiklan 4 kohdan b alakohdassa vahvistetun jakson kuluessa, ainoastaan tuontitodistuksen haltijan on maksettava 500 euroa tonnilta niiltä sokerimääriltä, joita ei ole puhdistettu. Sen vuoksi hyväksytylle sokerintuottajalle 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetty sama seuraamus olisi poistettava.

| (7) | Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta niiden Euroopan yhteisöön liittymisen vuoksi Euroopan yhteisön ja Brasilian välillä kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen täytäntöönpanosta, sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1894/2006 (4) mukaisesti yhteisö on sitoutunut tuomaan Brasiliasta 10 124 tonnin suuruisen tariffikiintiön puhdistettavaksi tarkoitettua raakaa ruokosokeria, jonka tulli on 98 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(7)

Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta niiden Euroopan yhteisöön liittymisen vuoksi Euroopan yhteisön ja Brasilian välillä kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen täytäntöönpanosta, sekä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta ja täydentämisestä 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1894/2006 (4) mukaisesti yhteisö on sitoutunut tuomaan Brasiliasta 10 124 tonnin suuruisen tariffikiintiön puhdistettavaksi tarkoitettua raakaa ruokosokeria, jonka tulli on 98 euroa tonnilta.

| (8) | Kyseinen kiintiö olisi avattava ja sitä olisi hallinnoitava asetuksen (EY) N:o 950/2006 mukaisesti CXL-myönnytyksiin oikeutettuna sokerina. Koska mainitun asetuksen 24 artiklassa avataan CXL-myönnytyksiin oikeutetun sokerin tariffikiintiöt markkinointivuosittain, Brasiliasta peräisin olevan puhdistettavaksi tarkoitetun raa’an ruokosokerin vuosittaista tariffikiintiötä olisi mukautettava sen huomioimiseksi, että markkinointivuosi 2006/2007 kattaa 15 kuukautta. |
| --- | --- |

(8)

Kyseinen kiintiö olisi avattava ja sitä olisi hallinnoitava asetuksen (EY) N:o 950/2006 mukaisesti CXL-myönnytyksiin oikeutettuna sokerina. Koska mainitun asetuksen 24 artiklassa avataan CXL-myönnytyksiin oikeutetun sokerin tariffikiintiöt markkinointivuosittain, Brasiliasta peräisin olevan puhdistettavaksi tarkoitetun raa’an ruokosokerin vuosittaista tariffikiintiötä olisi mukautettava sen huomioimiseksi, että markkinointivuosi 2006/2007 kattaa 15 kuukautta.

| (9) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 950/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 950/2006 olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 950/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 4 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”2.   Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, tuontitodistushakemuksia voi jättää joka viikko maanantaista perjantaihin tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuun todistusten myöntämisen keskeyttämiseen asti.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 4 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.   Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, tuontitodistushakemuksia voi jättää joka viikko maanantaista perjantaihin tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuun todistusten myöntämisen keskeyttämiseen asti.”

| 2) | Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jos vapaaseen liikkeeseen luovutus ei tapahdu tuontitodistuksen myöntäneessä jäsenvaltiossa, tavaran vapaaseen liikkeeseen luovuttaneen jäsenvaltion on otettava talteen 22 ja 23 artiklan mukaisesti täytetty tuontitodistus ja tarvittaessa lisäasiakirja ja toimitettava jäljennös tuontitodistuksen myöntäneelle jäsenvaltiolle. Tällöin tuontitodistuksen haltijan on säilytettävä alkuperäiskappale.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jos vapaaseen liikkeeseen luovutus ei tapahdu tuontitodistuksen myöntäneessä jäsenvaltiossa, tavaran vapaaseen liikkeeseen luovuttaneen jäsenvaltion on otettava talteen 22 ja 23 artiklan mukaisesti täytetty tuontitodistus ja tarvittaessa lisäasiakirja ja toimitettava jäljennös tuontitodistuksen myöntäneelle jäsenvaltiolle. Tällöin tuontitodistuksen haltijan on säilytettävä alkuperäiskappale.”

| 3) | Korvataan 8 artiklan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | ennen 1 päivää maaliskuuta edellisen markkinointivuoden tai edellisen toimitusjakson osalta:






  i) | tosiasiallisesti tuotu kokonaismäärä:






  — | puhdistettavaksi tarkoitettuna sokerina, p. quel -painona ja valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistuna, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Korvataan 8 artiklan b alakohta seuraavasti:

”b)

ennen 1 päivää maaliskuuta edellisen markkinointivuoden tai edellisen toimitusjakson osalta:

i)

tosiasiallisesti tuotu kokonaismäärä:

—

puhdistettavaksi tarkoitettuna sokerina, p. quel -painona ja valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistuna,

| — | sokerina, jota ei ole tarkoitettu puhdistettavaksi, p. quel -painona ja valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistuna, |
| --- | --- |

—

sokerina, jota ei ole tarkoitettu puhdistettavaksi, p. quel -painona ja valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistuna,

| — | valkoisena sokerina, |
| --- | --- |

—

valkoisena sokerina,

| ii) | p. quel -painona ja valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistu tosiasiallisesti puhdistettu sokerin määrä.” |
| --- | --- |

ii)

p. quel -painona ja valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistu tosiasiallisesti puhdistettu sokerin määrä.”

| 4) | Lisätään 10 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Edellä ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti jätettyjen hakemusten osalta ja poiketen siitä, mitä 4 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, hakijat voivat jättää todistushakemuksensa sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa hakijaa ei ole merkitty arvonlisäverorekisteriin. Tällöin hakijan on esitettävä päätoimisena puhdistamona toimimista koskeva hyväksyntänsä, joka on saatu komission asetuksen (EY) N:o 952/2006 7 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti (5). |
| --- | --- |

4)

Lisätään 10 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Edellä ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti jätettyjen hakemusten osalta ja poiketen siitä, mitä 4 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, hakijat voivat jättää todistushakemuksensa sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa hakijaa ei ole merkitty arvonlisäverorekisteriin. Tällöin hakijan on esitettävä päätoimisena puhdistamona toimimista koskeva hyväksyntänsä, joka on saatu komission asetuksen (EY) N:o 952/2006 7 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti (5).

| 5) | Korvataan 11 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Hyväksyttyjen sokerintuottajien on maksettava ennen asianomaista markkinointivuotta seuraavaa 1 päivää kesäkuuta 500 euroa tonnilta sokeria, jonka osalta ne eivät pysty toimittamaan toimivaltaista viranomaista tyydyttävää todistetta siitä, että tämän artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu sokeri ei ole tuontisokeria, jota ei ole tarkoitettu puhdistusta varten, tai että puhdistettavaksi tarkoitettua sokeria ei ole puhdistettu ylivoimaisen esteen tai poikkeuksellisten teknisten syiden vuoksi.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 11 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Hyväksyttyjen sokerintuottajien on maksettava ennen asianomaista markkinointivuotta seuraavaa 1 päivää kesäkuuta 500 euroa tonnilta sokeria, jonka osalta ne eivät pysty toimittamaan toimivaltaista viranomaista tyydyttävää todistetta siitä, että tämän artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu sokeri ei ole tuontisokeria, jota ei ole tarkoitettu puhdistusta varten, tai että puhdistettavaksi tarkoitettua sokeria ei ole puhdistettu ylivoimaisen esteen tai poikkeuksellisten teknisten syiden vuoksi.”

| 6) | Korvataan 24 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kunakin markkinointivuonna avataan CXL-myönnytyksiin oikeutetun sokerin osalta tariffikiintiöt, joihin sovelletaan 98 euroa tonnilta olevaa tullia, 106 925 tonnille puhdistettavaksi tarkoitettua CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvaa raakaa ruokosokeria.
  Markkinointivuonna 2006/2007 määrä on kuitenkin 144 388 tonnia raakaa ruokosokeria.
  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut määrät jaetaan alkuperämaittain seuraavasti:







  — | Kuuba | 58 969 tonnia |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brasilia | 34 054 tonnia |
| — | Australia | 9 925 tonnia |
| — | muut kolmannet maat | 3 977 tonnia |

6)

Korvataan 24 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Kunakin markkinointivuonna avataan CXL-myönnytyksiin oikeutetun sokerin osalta tariffikiintiöt, joihin sovelletaan 98 euroa tonnilta olevaa tullia, 106 925 tonnille puhdistettavaksi tarkoitettua CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvaa raakaa ruokosokeria.

Markkinointivuonna 2006/2007 määrä on kuitenkin 144 388 tonnia raakaa ruokosokeria.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut määrät jaetaan alkuperämaittain seuraavasti:

—

Kuuba

58 969 tonnia

—

Brasilia

34 054 tonnia

—

Australia

9 925 tonnia

—

muut kolmannet maat

3 977 tonnia

Markkinointivuonna 2006/2007 määrät kuitenkin jakautuvat alkuperämaittain seuraavasti:

| — | Kuuba | 73 711 tonnia |
| --- | --- | --- |
| — | Brasilia | 47 630 tonnia |
| — | Australia | 17 369 tonnia |
| — | muut kolmannet maat | 5 678 tonnia” |

—

Kuuba

73 711 tonnia

—

Brasilia

47 630 tonnia

—

Australia

17 369 tonnia

—

muut kolmannet maat

5 678 tonnia”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 247/2007 (EUVL L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna (EY) N:o 289/2007 (EUVL L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2031/2006 (EUVL L 414, 30.12.2006, s. 43).

3

(4)  EUVL L 397, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  EUVL L 178, 1.5.2006, s. 39.”

5

---

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 372/2007,

annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007,

migraation väliaikaisten raja-arvojen vahvistamisesta elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvien kansien tiivisteiden pehmittimille

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/590/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta 27 päivänä lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,

on kuullut Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elintarvikealan tiedekomitea vahvisti vuonna 1999 epoksidoidun soijaöljyn (ESBO) siedettäväksi päiväsaanniksi (TDI-arvoksi) 1 mg painokiloa ja päivää kohti. Tämä TDI-arvo on muunnettu ainekohtaisen migraation raja-arvoksi (SML-arvoksi) 60 mg/kg elintarviketta komission direktiivin 2002/72/EY (2) mukaisten muovien ja muovisten tarvikkeiden osalta. |
| --- | --- |

(1)

Elintarvikealan tiedekomitea vahvisti vuonna 1999 epoksidoidun soijaöljyn (ESBO) siedettäväksi päiväsaanniksi (TDI-arvoksi) 1 mg painokiloa ja päivää kohti. Tämä TDI-arvo on muunnettu ainekohtaisen migraation raja-arvoksi (SML-arvoksi) 60 mg/kg elintarviketta komission direktiivin 2002/72/EY (2) mukaisten muovien ja muovisten tarvikkeiden osalta.

| (2) | Elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista annetun komission direktiivin 2002/72/EY muuttamisesta 30 päivänä maaliskuuta 2007 annetussa komission direktiivissä 2007/19/EY (3) selvennetään, että kansien tiivisteet kuuluvat direktiivin 2002/72/EY soveltamisalaan. Siinä määrätään, että jäsenvaltioiden on 1 päivään huhtikuuta 2008 mennessä vahvistettava toimenpiteet, joilla kansien tiivisteiden vapaa liikkuvuus sallitaan, jos ne ovat SML-arvon mukaisia. Kansien tiivisteet, jotka eivät ole SML-arvon mukaisia, kielletään 1 päivästä kesäkuuta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista annetun komission direktiivin 2002/72/EY muuttamisesta 30 päivänä maaliskuuta 2007 annetussa komission direktiivissä 2007/19/EY (3) selvennetään, että kansien tiivisteet kuuluvat direktiivin 2002/72/EY soveltamisalaan. Siinä määrätään, että jäsenvaltioiden on 1 päivään huhtikuuta 2008 mennessä vahvistettava toimenpiteet, joilla kansien tiivisteiden vapaa liikkuvuus sallitaan, jos ne ovat SML-arvon mukaisia. Kansien tiivisteet, jotka eivät ole SML-arvon mukaisia, kielletään 1 päivästä kesäkuuta 2008 alkaen.

| (3) | Näyttää tarpeelliselta säännellä näiden tuotteiden markkinoille saattamista, kunnes direktiivi 2007/19/EY pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

(3)

Näyttää tarpeelliselta säännellä näiden tuotteiden markkinoille saattamista, kunnes direktiivi 2007/19/EY pannaan täytäntöön.

| (4) | Jäsenvaltioista ja Sveitsistä saadut tuoreet tiedot osoittavat epoksidoidun soijaöljyn kertymiä rasvapitoisissa elintarvikkeissa, kuten kastikkeissa ja vihanneksissa ja öljyyn säilötyssä kalassa pitoisuuteen 1 150 mg/kg asti. Näin korkeilla pitoisuuksilla kuluttajien TDI-arvo saattaa ylittyä. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioista ja Sveitsistä saadut tuoreet tiedot osoittavat epoksidoidun soijaöljyn kertymiä rasvapitoisissa elintarvikkeissa, kuten kastikkeissa ja vihanneksissa ja öljyyn säilötyssä kalassa pitoisuuteen 1 150 mg/kg asti. Näin korkeilla pitoisuuksilla kuluttajien TDI-arvo saattaa ylittyä.

| (5) | Alan toimijat ovat vastikään osoittaneet kiinnostusta käyttää muita pehmittimiä, joilla epoksidoitu soijaöljy korvataan ja joilla on joko korkeampi TDI-arvo tai joista aineen migraatiota tapahtuu vähemmän. Sen vuoksi myös näitä korvaavia aineita koskevat säännöt ovat tarpeen. |
| --- | --- |

(5)

Alan toimijat ovat vastikään osoittaneet kiinnostusta käyttää muita pehmittimiä, joilla epoksidoitu soijaöljy korvataan ja joilla on joko korkeampi TDI-arvo tai joista aineen migraatiota tapahtuu vähemmän. Sen vuoksi myös näitä korvaavia aineita koskevat säännöt ovat tarpeen.

| (6) | Lisäksi näitä tuotteita koskeva oikeudellinen tilanne on tällä hetkellä epävarma. Direktiiviä 2002/72/EY sovelletaan sellaisiin materiaaleihin ja tarvikkeisiin ja niiden osiin, jotka koostuvat yksinomaan muoveista tai yksinomaan muovia sisältävästä kahdesta tai useammasta kerroksesta. Metallikansien tiivisteitä voidaan vaihtoehtoisesti pitää materiaalin tai tarvikkeen muoviosana ja katsoa, että ne kuuluvat sen vuoksi direktiivin 2002/72/EY soveltamisalaan, tai metallialustan päällä olevana muovipinnoitteena, jolloin ne eivät kuulu direktiivin 2002/72/EY soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi näitä tuotteita koskeva oikeudellinen tilanne on tällä hetkellä epävarma. Direktiiviä 2002/72/EY sovelletaan sellaisiin materiaaleihin ja tarvikkeisiin ja niiden osiin, jotka koostuvat yksinomaan muoveista tai yksinomaan muovia sisältävästä kahdesta tai useammasta kerroksesta. Metallikansien tiivisteitä voidaan vaihtoehtoisesti pitää materiaalin tai tarvikkeen muoviosana ja katsoa, että ne kuuluvat sen vuoksi direktiivin 2002/72/EY soveltamisalaan, tai metallialustan päällä olevana muovipinnoitteena, jolloin ne eivät kuulu direktiivin 2002/72/EY soveltamisalaan.

| (7) | Sen vuoksi jäsenvaltiot noudattavat tällä hetkellä eriäviä sääntöjä, jotka saattavat aiheuttaa kaupan esteen. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi jäsenvaltiot noudattavat tällä hetkellä eriäviä sääntöjä, jotka saattavat aiheuttaa kaupan esteen.

| (8) | Edellä mainitun vuoksi olisi aiheellista vahvistaa väliaikainen SML-arvo sellaisten tiettyjen pehmittimien summalle, joita käytetään rasvaisen elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvien kansien tiivisteissä, siten, että kyseisten tuotteiden vapaata liikkuvuutta ei vaaranneta, että kannet ja elintarvikkeet, jotka aiheuttavat merkittävän riskin poistetaan välittömästi markkinoilta, ja että samaan aikaan teollisuudelle jää riittävästi aikaa kehittää sellaisia kansia, jotka ovat direktiivissä 2002/72/EY, sellaisena kuin se on direktiivillä 2007/19/EY muutettuna, säädetyn SML-arvon mukaisia. |
| --- | --- |

(8)

Edellä mainitun vuoksi olisi aiheellista vahvistaa väliaikainen SML-arvo sellaisten tiettyjen pehmittimien summalle, joita käytetään rasvaisen elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvien kansien tiivisteissä, siten, että kyseisten tuotteiden vapaata liikkuvuutta ei vaaranneta, että kannet ja elintarvikkeet, jotka aiheuttavat merkittävän riskin poistetaan välittömästi markkinoilta, ja että samaan aikaan teollisuudelle jää riittävästi aikaa kehittää sellaisia kansia, jotka ovat direktiivissä 2002/72/EY, sellaisena kuin se on direktiivillä 2007/19/EY muutettuna, säädetyn SML-arvon mukaisia.

| (9) | Väliaikainen SML-arvo olisi vahvistettava sellaiselle tasolle, jolla varmistetaan, että TDI-arvoa ei normaalisti ylitetä ja jossa otetaan huomioon kyseisten elintarvikkeiden keskimääräinen kulutus sekä 16 päivänä maaliskuuta 2006 annettu elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto, jossa todetaan, että 90 prosentissa lasipurkkeihin pakatuista rasvaisista elintarvikkeista pehmittimien määrä on alle 300 mg/kg elintarviketta. |
| --- | --- |

(9)

Väliaikainen SML-arvo olisi vahvistettava sellaiselle tasolle, jolla varmistetaan, että TDI-arvoa ei normaalisti ylitetä ja jossa otetaan huomioon kyseisten elintarvikkeiden keskimääräinen kulutus sekä 16 päivänä maaliskuuta 2006 annettu elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto, jossa todetaan, että 90 prosentissa lasipurkkeihin pakatuista rasvaisista elintarvikkeista pehmittimien määrä on alle 300 mg/kg elintarviketta.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kansia, joiden tiiviste muodostuu muovikerroksista tai muovipinnoitteista ja jotka yhdessä koostuvat kahdesta tai useammasta kerroksesta erityyppistä materiaalia, voidaan saattaa yhteisön markkinoille, jos ne ovat tämän asetuksen liitteessä olevien rajoitusten ja eritelmien mukaisia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan 30 päivästä kesäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  EYVL L 220, 15.8.2002, s. 18. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/79/EY (EUVL L 302, 19.11.2005, s. 35).

2

(3)  EUVL L 91, 31.3.2007, s. 17.

3

---

LIITE

Kansien tiivisteissä käytettäviä pehmittimiä koskevat rajoitukset ja eritelmät

| Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 88640 | 008013–07–8 | Soijaöljy, epoksidoitu (ESBO) | Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.
  Materiaalien ja tarvikkeiden osalta, jotka on tarkoitettu tai jotka joutuvat kosketukseen äidinmaidonkorvikkeista ja vieroitusvalmisteista annetussa direktiivissä 91/321/ETY määriteltyjen äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden kanssa ja imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista viljapohjaisista valmisruoista ja muista lastenruoista annetun direktiivin 96/5/EY mukaisten tuotteiden osalta SML-arvo = 30 mg/kg määritettynä elintarviketta tai elintarvikesimulanttia kohden.
  Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta. |
| 30401 | — | Rasvahappojen asetyloidut mono- ja diglyseridit | Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.
  Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta. |
| 76815 | — | Adipiinihapon polyesteri glyserolin tai pentaerytritolin kanssa, esterit parillisten suoraketjuisten C12–C22-rasvahappojen kanssa | Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.
  Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta. |
| 93760 | 000077–90–7 | Tri-n-butyyliasetyylisitraatti | Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.
  Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta. |
| 56800 | 030899–62–8 | Glyserolimonolauraattidiasetaatti | Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.
  Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta. |
| 30340 | 330198–91–9 | 12-(Asetoksi)steariinihappo, 2,3-bis(asetoksi)propyyliesteri | Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.
  Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta. |
| 76866 | — | 1,2-propaanidiolin ja/tai 1,3- ja/tai 1,4-butaanidiolin ja/tai polypropyleeniglykolin polyesterit adipiinihapon kanssa, myös etikkahapon tai rasvahappojen C12–C18 tai n-oktanolin ja/tai n-dekanolin kanssa | SML = 30 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 5 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta. |

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

88640

008013–07–8

Soijaöljy, epoksidoitu (ESBO)

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

Materiaalien ja tarvikkeiden osalta, jotka on tarkoitettu tai jotka joutuvat kosketukseen äidinmaidonkorvikkeista ja vieroitusvalmisteista annetussa direktiivissä 91/321/ETY määriteltyjen äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden kanssa ja imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista viljapohjaisista valmisruoista ja muista lastenruoista annetun direktiivin 96/5/EY mukaisten tuotteiden osalta SML-arvo = 30 mg/kg määritettynä elintarviketta tai elintarvikesimulanttia kohden.

Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

30401

—

Rasvahappojen asetyloidut mono- ja diglyseridit

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

76815

—

Adipiinihapon polyesteri glyserolin tai pentaerytritolin kanssa, esterit parillisten suoraketjuisten C12–C22-rasvahappojen kanssa

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

93760

000077–90–7

Tri-n-butyyliasetyylisitraatti

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

56800

030899–62–8

Glyserolimonolauraattidiasetaatti

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

30340

330198–91–9

12-(Asetoksi)steariinihappo, 2,3-bis(asetoksi)propyyliesteri

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai sen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta, joille direktiivin 85/572/ETY mukaan vaaditaan testausta simulantti D:llä, SML(T) (2) = 300 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 50 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

Kaikkien muiden elintarviketyyppien kanssa kosketukseen tarkoitettujen tai niiden kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden osalta SML(T) (2) = 60 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 10 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

76866

—

1,2-propaanidiolin ja/tai 1,3- ja/tai 1,4-butaanidiolin ja/tai polypropyleeniglykolin polyesterit adipiinihapon kanssa, myös etikkahapon tai rasvahappojen C12–C18 tai n-oktanolin ja/tai n-dekanolin kanssa

SML = 30 mg/kg elintarviketta tai elintarvikesimulantteja tai 5 mg/dm2 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvasta kannen ja suljetun astian kokonaispinta-alasta.

---

(1)  ”SML-arvolla” tarkoitetaan ainekohtaisen migraation raja-arvoa.

(2)  SML(T):llä tarkoitetaan tässä yhteydessä, että viitenumeromaininnoilla 88640, 30401, 76815, 93760, 56800 ja 30340 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu migraatio ei saa olla suurempi kuin ainekohtaisen migraation raja-arvo.

---

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 373/2007,

annettu 2 päivänä huhtikuuta 2007,

neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta ja oikaisemisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (1) ja erityisesti sen 60 artiklan 2 kohdan sekä 145 artiklan c ja d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 795/2004 (2) otetaan käyttöön tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännöt vuodesta 2005. Kyseisen järjestelmän hallinnollisesta ja operatiivisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden tasolla saatu kokemus on osoittanut, että toisaalta tarvitaan lisää yksityiskohtaisia sääntöjä ja toisaalta voimassa olevia sääntöjä olisi selkiytettävä ja mukautettava. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 795/2004 (2) otetaan käyttöön tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännöt vuodesta 2005. Kyseisen järjestelmän hallinnollisesta ja operatiivisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden tasolla saatu kokemus on osoittanut, että toisaalta tarvitaan lisää yksityiskohtaisia sääntöjä ja toisaalta voimassa olevia sääntöjä olisi selkiytettävä ja mukautettava.

| (2) | Sokeriruokoa viljellään viljelyalalla vähintään viisi vuotta, ja siitä saadaan useita satoja, joten sen voitaisiin katsoa olevan pysyvä kasvi. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 44 artiklan 2 kohdan mukaisesti pinta-alat, joilla viljellään pysyviä kasveja, eivät ole yleensä oikeutettuja tukioikeuksien aktivointiin. Asetuksen (EY) N:o 795/2004 3 b artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin pysyvien kasvien tukioikeudesta tilatukijärjestelmässä edellyttäen, että pinta-alasta on tehty asetuksen (EY) N:o 1782/2003 88 artiklassa säädetty energiakasvien tukea koskeva hakemus. |
| --- | --- |

(2)

Sokeriruokoa viljellään viljelyalalla vähintään viisi vuotta, ja siitä saadaan useita satoja, joten sen voitaisiin katsoa olevan pysyvä kasvi. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 44 artiklan 2 kohdan mukaisesti pinta-alat, joilla viljellään pysyviä kasveja, eivät ole yleensä oikeutettuja tukioikeuksien aktivointiin. Asetuksen (EY) N:o 795/2004 3 b artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin pysyvien kasvien tukioikeudesta tilatukijärjestelmässä edellyttäen, että pinta-alasta on tehty asetuksen (EY) N:o 1782/2003 88 artiklassa säädetty energiakasvien tukea koskeva hakemus.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 319/2006 (3), vahvistetaan sokerijuurikkaan, sokeriruo’on ja juurisikurin tuen tuotannosta irrottamista ja tilatukijärjestelmään sisällyttämistä koskevat säännöt. Sen vuoksi pinta-alojen, joilla viljellään kyseisiä kasveja, olisi oltava tukikelpoisia ilman, että niiden osalta edellytetään energiakasvijärjestelmän mukaista hakemusta. On aiheellista sulkea sokerijuurikas asetuksen (EY) N:o 795/2004 2 artiklassa olevan pysyvien kasvien määritelmän ulkopuolelle ja lisätä se niiden kasvien luetteloon, jotka katsotaan monivuotisiksi kasveiksi asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 319/2006 (3), vahvistetaan sokerijuurikkaan, sokeriruo’on ja juurisikurin tuen tuotannosta irrottamista ja tilatukijärjestelmään sisällyttämistä koskevat säännöt. Sen vuoksi pinta-alojen, joilla viljellään kyseisiä kasveja, olisi oltava tukikelpoisia ilman, että niiden osalta edellytetään energiakasvijärjestelmän mukaista hakemusta. On aiheellista sulkea sokerijuurikas asetuksen (EY) N:o 795/2004 2 artiklassa olevan pysyvien kasvien määritelmän ulkopuolelle ja lisätä se niiden kasvien luetteloon, jotka katsotaan monivuotisiksi kasveiksi asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston soveltamiseksi.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 52 artiklan mukaisesti hampun tuotanto muuhun tarkoitukseen kuin kuiduntuotantoon on tilatukijärjestelmän mukaisesti sallittua maan käyttöä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen. Tukien myöntämisen edellytyksenä olisi oltava tiettyjen lajikkeiden varmennettujen siementen käyttö. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 795/2004 29 artiklaa olisi mukautettava. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 52 artiklan mukaisesti hampun tuotanto muuhun tarkoitukseen kuin kuiduntuotantoon on tilatukijärjestelmän mukaisesti sallittua maan käyttöä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen. Tukien myöntämisen edellytyksenä olisi oltava tiettyjen lajikkeiden varmennettujen siementen käyttö. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 795/2004 29 artiklaa olisi mukautettava.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 30 artiklan 5 kohdan, jossa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvollisuus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EY) N:o 1782/2003 29 artiklan soveltamiseksi tuottajiin, jotka keinotekoisesti saavat aikaan edellytykset maataloustoimintaa koskevan vähimmäisvaatimuksen noudattamiseksi, vaikka heidän nautayksiköidensä lukumäärä on osan vuotta epätavallisen alhainen, sanamuodossa on virhe. Velvollisuutta olisi sovellettava, jos poikkeama viittaa nautayksiköiden suureen määrään. Sen vuoksi kyseinen säännös olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 30 artiklan 5 kohdan, jossa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvollisuus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EY) N:o 1782/2003 29 artiklan soveltamiseksi tuottajiin, jotka keinotekoisesti saavat aikaan edellytykset maataloustoimintaa koskevan vähimmäisvaatimuksen noudattamiseksi, vaikka heidän nautayksiköidensä lukumäärä on osan vuotta epätavallisen alhainen, sanamuodossa on virhe. Velvollisuutta olisi sovellettava, jos poikkeama viittaa nautayksiköiden suureen määrään. Sen vuoksi kyseinen säännös olisi oikaistava.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 liitteessä II vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 60 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu keskimääräinen hehtaarimäärä asianomaisen jäsenvaltion komissiolle ilmoittamien tietojen perusteella. Malta ja Slovenia ovat toimittaneet asianomaiset tiedot. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa hehtaarimäärä myös kyseisten jäsenvaltioiden osalta. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 liitteessä II vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 60 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu keskimääräinen hehtaarimäärä asianomaisen jäsenvaltion komissiolle ilmoittamien tietojen perusteella. Malta ja Slovenia ovat toimittaneet asianomaiset tiedot. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa hehtaarimäärä myös kyseisten jäsenvaltioiden osalta.

| (7) | Koska sokerijuurikkaan, sokeriruo’on ja juurisikurin sisällyttämistä tilatukijärjestelmään sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006, on aiheellista säätää, että sokerijuurikkaan pinta-alojen tukikelpoisuutta tilatukijärjestelmässä koskevaa muutettua säännöstä sovelletaan takautuvasti kyseisestä päivästä. |
| --- | --- |

(7)

Koska sokerijuurikkaan, sokeriruo’on ja juurisikurin sisällyttämistä tilatukijärjestelmään sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006, on aiheellista säätää, että sokerijuurikkaan pinta-alojen tukikelpoisuutta tilatukijärjestelmässä koskevaa muutettua säännöstä sovelletaan takautuvasti kyseisestä päivästä.

| (8) | Koska asetuksessa (EY) N:o 795/2004 otetaan käyttöön tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännöt 1 päivästä tammikuuta 2005, 30 artiklan 5 kohtaa koskevaa oikaisua olisi sovellettava kyseisestä päivästä. |
| --- | --- |

(8)

Koska asetuksessa (EY) N:o 795/2004 otetaan käyttöön tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännöt 1 päivästä tammikuuta 2005, 30 artiklan 5 kohtaa koskevaa oikaisua olisi sovellettava kyseisestä päivästä.

| (9) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 795/2004 olisi muutettava, ja se olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 795/2004 olisi muutettava, ja se olisi oikaistava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 795/2004 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklan d alakohdassa olevaan taulukkoon rivi seuraavasti:






  ”1212 99 20 | sokeriruoko” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklan d alakohdassa olevaan taulukkoon rivi seuraavasti:

”1212 99 20

sokeriruoko”

| 2) | Korvataan 29 artiklan toinen virke seuraavasti:
  ”Siemenet on varmennettava neuvoston direktiivin 2002/57/EY (4) ja erityisesti sen 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 29 artiklan toinen virke seuraavasti:

”Siemenet on varmennettava neuvoston direktiivin 2002/57/EY (4) ja erityisesti sen 12 artiklan mukaisesti.

| 3) | Korvataan 30 artiklan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EY) N:o 1782/2003 29 artiklan soveltamiseksi tuottajiin, jotka keinotekoisesti saavat aikaan edellytykset maataloustoimintaa koskevan vähimmäisvaatimuksen noudattamiseksi, vaikka heidän nautayksiköidensä lukumäärä on osan vuotta epätavallisen korkea.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 30 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EY) N:o 1782/2003 29 artiklan soveltamiseksi tuottajiin, jotka keinotekoisesti saavat aikaan edellytykset maataloustoimintaa koskevan vähimmäisvaatimuksen noudattamiseksi, vaikka heidän nautayksiköidensä lukumäärä on osan vuotta epätavallisen korkea.”

| 4) | Korvataan liite II tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

4)

Korvataan liite II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen 1 artiklan 1 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.

Asetuksen 1 artiklan 2 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

Asetuksen 1 artiklan 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2013/2006 (EUVL L 384, 29.12.2006, s. 13).

1

(2)  EUVL L 141, 30.4.2004, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1291/2006 (EUVL L 236, 31.8.2006, s. 20).

2

(3)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 32.

3

(4)  EYVL L 193, 20.7.2002, s. 74.”

4

---

LIITE

”LIITE II

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 60 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hehtaarimäärä

| Jäsenvaltio ja alueet | Hehtaarimäärä |
| --- | --- |
| TANSKA | 33 740 |
| SAKSA | 301 849 |
| Baden-Württemberg | 18 322 |
| Baijeri | 50 451 |
| Brandenburg ja Berliini | 12 910 |
| Hessen | 12 200 |
| Niedersachsen ja Bremen | 76 347 |
| Mecklenburg-Vorpommern | 13 895 |
| Nordrhein-Westfalen | 50 767 |
| Rheinland-Pfalz | 19 733 |
| Saarland | 369 |
| Sachsen | 12 590 |
| Sachsen-Anhalt | 14 893 |
| Schleswig-Holstein ja Hampuri | 14 453 |
| Thüringen | 4 919 |
| LUXEMBURG | 705 |
| SUOMI | 38 006 |
| A-alue | 3 425 |
| B–C1-alue | 23 152 |
| C2–C4-alue | 11 429 |
| MALTA | 3 640 |
| SLOVENIA | 11 437 |
| RUOTSI | |
| Alue 1 | 9 193 |
| Alue 2 | 8 375 |
| Alue 3 | 17 448 |
| Alue 4 | 4 155 |
| Alue 5 | 4 051 |
| YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | |
| Englanti (muu) | 241 000 |
| Englanti (Moorland SDA) | 10 |
| Englanti (Upland SDA) | 190 |
| Pohjois-Irlanti | 8 304” |

Jäsenvaltio ja alueet

Hehtaarimäärä

TANSKA

33 740

SAKSA

301 849

Baden-Württemberg

18 322

Baijeri

50 451

Brandenburg ja Berliini

12 910

Hessen

12 200

Niedersachsen ja Bremen

76 347

Mecklenburg-Vorpommern

13 895

Nordrhein-Westfalen

50 767

Rheinland-Pfalz

19 733

Saarland

369

Sachsen

12 590

Sachsen-Anhalt

14 893

Schleswig-Holstein ja Hampuri

14 453

Thüringen

4 919

LUXEMBURG

705

SUOMI

38 006

A-alue

3 425

B–C1-alue

23 152

C2–C4-alue

11 429

MALTA

3 640

SLOVENIA

11 437

RUOTSI

Alue 1

9 193

Alue 2

8 375

Alue 3

17 448

Alue 4

4 155

Alue 5

4 051

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Englanti (muu)

241 000

Englanti (Moorland SDA)

10

Englanti (Upland SDA)

190

Pohjois-Irlanti

8 304”

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 29 päivänä maaliskuuta 2007,

päätösten 2001/405/EY, 2002/255/EY, 2002/371/EY, 2004/669/EY, 2003/31/EY ja 2004/45/EY muuttamisesta yhteisön ympäristömerkin myöntämistä eräille tuotteille koskevien ekologisten arviointiperusteiden voimassaolon pidentämiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 532)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/207/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

on kuullut Euroopan unionin ympäristömerkintälautakuntaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi pehmopaperituotteille 4 päivänä toukokuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä 2001/405/EY (2) vahvistetun tuoteryhmän määritelmän ja ekologisten arviointiperusteiden voimassaolo päättyy 4 päivänä toukokuuta 2007. |
| --- | --- |

(1)

Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi pehmopaperituotteille 4 päivänä toukokuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä 2001/405/EY (2) vahvistetun tuoteryhmän määritelmän ja ekologisten arviointiperusteiden voimassaolo päättyy 4 päivänä toukokuuta 2007.

| (2) | Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi televisioille 25 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/255/EY (3) voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2007. |
| --- | --- |

(2)

Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi televisioille 25 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/255/EY (3) voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2007.

| (3) | Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi tekstiilituotteille ja päätöksen 1999/178/EY muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/371/EY (4) voimassaolo päättyy 31 päivänä toukokuuta 2007. |
| --- | --- |

(3)

Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi tekstiilituotteille ja päätöksen 1999/178/EY muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/371/EY (4) voimassaolo päättyy 31 päivänä toukokuuta 2007.

| (4) | Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kylmäsäilytyslaitteille ja päätöksen 2000/40/EY muuttamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2004/669/EY (5) voimassaolo päättyy 31 päivänä toukokuuta 2007. |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kylmäsäilytyslaitteille ja päätöksen 2000/40/EY muuttamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2004/669/EY (5) voimassaolo päättyy 31 päivänä toukokuuta 2007.

| (5) | Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi konetiskiaineille ja päätöksen 1999/427/EY muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2003/31/EY (6) voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi konetiskiaineille ja päätöksen 1999/427/EY muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2003/31/EY (6) voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007.

| (6) | Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi pesukoneille 17 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 2000/45/EY (7) voimassaolo päättyy 30 päivänä marraskuuta 2007. |
| --- | --- |

(6)

Ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi pesukoneille 17 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 2000/45/EY (7) voimassaolo päättyy 30 päivänä marraskuuta 2007.

| (7) | Ekologisten arviointiperusteiden samoin kuin niihin liittyvien, kyseisissä päätöksissä vahvistettujen arviointi- ja todentamisvaatimusten määräaikainen tarkistus on tehty asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Ekologisten arviointiperusteiden samoin kuin niihin liittyvien, kyseisissä päätöksissä vahvistettujen arviointi- ja todentamisvaatimusten määräaikainen tarkistus on tehty asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisesti.

| (8) | Mainittujen perusteiden ja vaatimusten tarkistuksen valossa on kaikissa kuudessa tapauksessa aiheellista jatkaa ekologisten arviointiperusteiden ja vaatimusten voimassaoloaikaa yhdellä vuodella. |
| --- | --- |

(8)

Mainittujen perusteiden ja vaatimusten tarkistuksen valossa on kaikissa kuudessa tapauksessa aiheellista jatkaa ekologisten arviointiperusteiden ja vaatimusten voimassaoloaikaa yhdellä vuodella.

| (9) | Koska asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukainen tarkistusvelvollisuus koskee ainoastaan ekologisia arviointiperusteita sekä arviointi- ja todentamisvaatimuksia, on aiheellista, että päätökset 2001/405/EY, 2002/255/EY, 2002/371/EY, 2004/669/EY, 2003/31/EY ja 2000/45/EY pysyvät edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(9)

Koska asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukainen tarkistusvelvollisuus koskee ainoastaan ekologisia arviointiperusteita sekä arviointi- ja todentamisvaatimuksia, on aiheellista, että päätökset 2001/405/EY, 2002/255/EY, 2002/371/EY, 2004/669/EY, 2003/31/EY ja 2000/45/EY pysyvät edelleen voimassa.

| (10) | Päätöksiä 2001/405/EY, 2002/255/EY, 2002/371/EY, 2004/669/EY, 2003/31/EY ja 2000/45/EY olisi siksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(10)

Päätöksiä 2001/405/EY, 2002/255/EY, 2002/371/EY, 2004/669/EY, 2003/31/EY ja 2000/45/EY olisi siksi muutettava vastaavasti.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2001/405/EY 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Tuoteryhmän ’pehmopaperituotteet’ ekologiset arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa 4 päivään toukokuuta 2008 saakka.”

2 artikla

Korvataan päätöksen 2002/255/EY 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

Tuoteryhmän ’televisiot’ ekologiset arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa 31 päivään maaliskuuta 2008 saakka.”

3 artikla

Korvataan päätöksen 2002/371/EY 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Tuoteryhmän ’tekstiilituotteet’ ekologiset arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa 31 päivään toukokuuta 2008 saakka.”

4 artikla

Korvataan päätöksen 2004/669/EY 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Tuoteryhmän ’kylmäsäilytyslaitteet’ ekologiset arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa 31 päivään toukokuuta 2008 saakka.”

5 artikla

Korvataan päätöksen 2003/31/EY 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Tuoteryhmän ’konetiskiaineet’ ekologiset arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2008 saakka.”

6 artikla

Korvataan päätöksen 2000/45/EY 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Tuoteryhmän ’pesukoneet’ ekologiset arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa 30 päivään marraskuuta 2008 saakka.”

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EYVL L 142, 29.5.2001, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2005/384/EY (EUVL L 127, 20.5.2005, s. 20).

2

(3)  EYVL L 87, 4.4.2002, s. 53. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2005/384/EY.

3

(4)  EYVL L 133, 18.5.2002, s. 29.

4

(5)  EUVL L 306, 2.10.2004, s. 16.

5

(6)  EYVL L 9, 15.1.2003, s. 11.

6

(7)  EYVL L 16, 21.1.2000, s. 74. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/384/EY.

7

---

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/18

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä maaliskuuta 2007,

yhteisön rahoitusosuuden myöntämisestä Bulgariassa ja Romaniassa toteutettavalle selvitykselle salmonellan esiintyvyyden perustasosta kalkkunoissa

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1401)

(Ainoastaan bulgarian- ja romaniankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2007/208/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä 90/424/ETY säädetään yhteisön osallistumisesta yksittäisten eläinlääkinnällisten toimien rahoitukseen. Päätöksessä säädetään myös, että yhteisö toteuttaa tai auttaa jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisön eläinlääkintälainsäädännön ja eläinlääkintäalan koulutuksen kehittämiseen tarvittavia teknisiä tai tieteellisiä toimia. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä 90/424/ETY säädetään yhteisön osallistumisesta yksittäisten eläinlääkinnällisten toimien rahoitukseen. Päätöksessä säädetään myös, että yhteisö toteuttaa tai auttaa jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisön eläinlääkintälainsäädännön ja eläinlääkintäalan koulutuksen kehittämiseen tarvittavia teknisiä tai tieteellisiä toimia.

| (2) | Salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 (2) säädetään, että on asetettava yhteisön tavoite salmonellan esiintymisen vähentämiseksi kalkkunapopulaatioissa vuoden 2007 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 (2) säädetään, että on asetettava yhteisön tavoite salmonellan esiintymisen vähentämiseksi kalkkunapopulaatioissa vuoden 2007 loppuun mennessä.

| (3) | Yhteisön tavoitteen asettamiseksi saatavilla on oltava vertailukelpoisia tietoja salmonellan esiintymisestä kalkkunapopulaatioissa Bulgariassa ja Romaniassa. Tällaisia tietoja ei kuitenkaan ole saatavilla, mistä syystä olisi toteutettava erityisselvitys salmonellan esiintymisen seuraamiseksi kalkkunoissa asianmukaisena ajanjaksona kyseisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön tavoitteen asettamiseksi saatavilla on oltava vertailukelpoisia tietoja salmonellan esiintymisestä kalkkunapopulaatioissa Bulgariassa ja Romaniassa. Tällaisia tietoja ei kuitenkaan ole saatavilla, mistä syystä olisi toteutettava erityisselvitys salmonellan esiintymisen seuraamiseksi kalkkunoissa asianmukaisena ajanjaksona kyseisissä jäsenvaltioissa.

| (4) | Muut jäsenvaltiot suorittavat salmonellan esiintymistä kalkkunoissa koskevan perustasotutkimuksen lokakuun 2006 ja syyskuun 2007 välisenä aikana yhteisön rahoitusosuuden myöntämisestä jäsenvaltioissa toteutettavalle selvitykselle salmonellan esiintyvyyden perustasosta kalkkunoissa 29 päivänä syyskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/662/EY (3) mukaisesti. Samaa menettelyä olisi käytettävä perustasotutkimuksissa Bulgariassa ja Romaniassa. Tutkimusaikaa olisi kuitenkin lyhennettävä, jotta kaikkien jäsenvaltioiden tiedot voidaan analysoida samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Muut jäsenvaltiot suorittavat salmonellan esiintymistä kalkkunoissa koskevan perustasotutkimuksen lokakuun 2006 ja syyskuun 2007 välisenä aikana yhteisön rahoitusosuuden myöntämisestä jäsenvaltioissa toteutettavalle selvitykselle salmonellan esiintyvyyden perustasosta kalkkunoissa 29 päivänä syyskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/662/EY (3) mukaisesti. Samaa menettelyä olisi käytettävä perustasotutkimuksissa Bulgariassa ja Romaniassa. Tutkimusaikaa olisi kuitenkin lyhennettävä, jotta kaikkien jäsenvaltioiden tiedot voidaan analysoida samanaikaisesti.

| (5) | Selvityksestä saadaan tekniset tiedot, jotka ovat tarpeelliset yhteisön eläinlääkintälainsäädännön kehittämiselle. Koska vertailukelpoisten tietojen kerääminen salmonellan esiintymisestä kalkkunoissa Bulgariassa ja Romaniassa on tärkeää, jäsenvaltioille olisi myönnettävä yhteisön rahoitusta selvityksen erityisvaatimusten täyttämiseksi. Siksi on aiheellista korvata laboratoriotesteistä aiheutuneet kulut 100-prosenttisesti säädetyn enimmäismäärän rajoissa. Mihinkään muihin kuluihin, kuten näytteenotto-, matkustus- ja hallinnollisiin kuluihin, ei saisi yhteisön rahoitusta. |
| --- | --- |

(5)

Selvityksestä saadaan tekniset tiedot, jotka ovat tarpeelliset yhteisön eläinlääkintälainsäädännön kehittämiselle. Koska vertailukelpoisten tietojen kerääminen salmonellan esiintymisestä kalkkunoissa Bulgariassa ja Romaniassa on tärkeää, jäsenvaltioille olisi myönnettävä yhteisön rahoitusta selvityksen erityisvaatimusten täyttämiseksi. Siksi on aiheellista korvata laboratoriotesteistä aiheutuneet kulut 100-prosenttisesti säädetyn enimmäismäärän rajoissa. Mihinkään muihin kuluihin, kuten näytteenotto-, matkustus- ja hallinnollisiin kuluihin, ei saisi yhteisön rahoitusta.

| (6) | Yhteisön rahoitusosuus myönnetään sillä edellytyksellä, että selvitys toteutetaan yhteisön lainsäädännön mukaisesti ja että tiettyjä muita ehtoja noudatetaan. Rahoitusosuus olisi myönnettävä sillä edellytyksellä, että säädetyt toimet toteutetaan tosiasiallisesti ja että viranomaiset toimittavat kaikki tarpeelliset tiedot säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisön rahoitusosuus myönnetään sillä edellytyksellä, että selvitys toteutetaan yhteisön lainsäädännön mukaisesti ja että tiettyjä muita ehtoja noudatetaan. Rahoitusosuus olisi myönnettävä sillä edellytyksellä, että säädetyt toimet toteutetaan tosiasiallisesti ja että viranomaiset toimittavat kaikki tarpeelliset tiedot säädetyssä määräajassa.

| (7) | On tarpeen täsmentää kurssi, jota käytetään maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 (4) 1 artiklan d kohdassa määritellyissä kansallisissa valuutoissa jätettyjen maksuhakemusten muuntamiseen. |
| --- | --- |

(7)

On tarpeen täsmentää kurssi, jota käytetään maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 (4) 1 artiklan d kohdassa määritellyissä kansallisissa valuutoissa jätettyjen maksuhakemusten muuntamiseen.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Toteutetaan selvitys, jossa kartoitetaan salmonellan esiintyvyyden perustaso Bulgariassa ja Romaniassa seuraavissa kalkkunaparvissa:

| a) | teuraskalkkunaparvissa, joista otetaan näytteitä kolmen viikon sisällä ennen niiden lähettämistä valitulta tilalta teurastettavaksi; |
| --- | --- |

a)

teuraskalkkunaparvissa, joista otetaan näytteitä kolmen viikon sisällä ennen niiden lähettämistä valitulta tilalta teurastettavaksi;

| b) | siitoskalkkunaparvissa, joista otetaan näytteitä yhdeksän viikon sisällä ennen parvien lopettamista. |
| --- | --- |

b)

siitoskalkkunaparvissa, joista otetaan näytteitä yhdeksän viikon sisällä ennen parvien lopettamista.

2.   Salmonellan esiintyvyyden perustasoa 1 kohdassa tarkoitetuissa parvissa, jäljempänä ’parvet’, koskeva selvitys kattaa 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisen ajanjakson.

3.   Tässä päätöksessä ’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan jäsenvaltion viranomaista tai viranomaisia asetuksen (EY) N:o 2160/2003 3 artiklan mukaisesti.

2 artikla

Otanta

1.   Selvitystä varten otetaan näytteet tiloilla, joilla on vähintään 500 teuraskalkkunaa tai 250 siitoskalkkunaa. Kullakin valitulla teuraskalkkunatilalla otetaan näytteitä yhdestä sopivanikäisestä parvesta.

Jos näytteenoton kohteina olevien parvien lukumäärä, joka on laskettu teknisten ohjeiden mukaisesti, on suurempi kuin sellaisten käytettävissä olevien tilojen lukumäärä, joilla on vähintään 1 alakohdassa mainitut määrät kalkkunoita, voidaan samalla tilalla ottaa näytteitä enintään neljästä parvesta, jotta saavutetaan kyseinen parvien laskettu lukumäärä. Mikäli mahdollista, yksittäisen tilojen lisäparvien olisi oltava peräisin eri kalkkunankasvattamorakennuksista ja näytteiden olisi oltava eri kuukausilta.

Jos näytteenoton kohteina olevien parvien lukumäärä on edelleen liian pieni, voidaan samalla tilalla ottaa näytteitä useammasta kuin neljästä parvesta, jolloin olisi keskityttävä suhteellisen suuriin tiloihin.

Jos näytteenoton kohteina olevien parvien lukumäärä on edelleen liian pieni, parvista voidaan ottaa näytteitä tiloilla, joilla on vähemmän kuin 1 alakohdassa täsmennetty määrä kalkkunoita.

2.   Näytteenoton suorittaa toimivaltainen viranomainen tai jokin sen valvonnassa oleva taho.

3 artikla

Salmonella spp:n osoittaminen ja relevanttien isolaattien serotyypin määritys

1.   Salmonella spp:n osoittaminen ja relevanttien isolaattien serotyypin määritys tapahtuvat salmonellasta vastaavissa kansallisissa vertailulaboratorioissa.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin nimetä muutamia muita salmonellan viralliseen valvontaan osallistuvia laboratorioita tekemään analyysit, jos kansallisella vertailulaboratoriolla ei ole valmiuksia tehdä kaikkia analyysejä tai jos osoittaminen ei kuulu sen rutiinitehtäviin.

Näillä laboratorioilla on oltava näyttöä vaaditun osoitusmenetelmän käytöstä ja niiden on käytettävä ISO-standardin 17025 mukaista laadunvarmistusjärjestelmää sekä oltava kansallisen vertailulaboratorion valvonnassa.

2.   Salmonella spp:n osoittaminen tapahtuu salmonellasta vastaavan yhteisön vertailulaboratorion suosittaman menetelmän mukaisesti.

3.   Relevanttien isolaattien serotyypin määritys suoritetaan Kauffmann-Whiten menetelmän mukaisesti.

4 artikla

Tietojenkeruu, arviointi ja raportointi

1.   Toimivaltainen viranomainen kerää ja arvioi tämän päätöksen 3 artiklan mukaisesti 2 artiklassa tarkoitetun otannan perusteella saadut tulokset sekä toimittaa kaikki tarvittavat yhdistellyt tiedot ja niitä koskevan arviointinsa komissiolle.

Komissio toimittaa tulokset sekä jäsenvaltioiden kansalliset yhdistellyt tiedot ja arvioinnit Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, joka tutkii ne.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kansalliset yhdistellyt tiedot ja tulokset asetetaan julkisesti saataville muodossa, joka takaa tietojen luottamuksellisuuden.

5 artikla

Tekniset ohjeet

Tämän päätöksen 2, 3 ja 4 artiklassa mainitut tehtävät ja toimet on toteutettava teknisten ohjeiden SANCO/2083/2006 mukaisesti, jotka esiteltiin 18 päivänä heinäkuuta 2006 pidetyssä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean kokouksessa, sellaisina kuin ne on julkaistu komission verkkosivustolla http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

6 artikla

Yhteisön rahoitusosuus

1.   Yhteisö myöntää Bulgarialle ja Romanialle rahoitusta kuluihin, jotka aiheutuvat laboratoriotesteistä eli Salmonella spp:n bakteriologisesta osoittamisesta ja relevanttien isolaattien serotyypin määrityksestä.

2.   Yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärä on:

| a) | 20 euroa Salmonella spp:n bakteriologisen osoittamisen varalta tehtyä testiä kohden; |
| --- | --- |

a)

20 euroa Salmonella spp:n bakteriologisen osoittamisen varalta tehtyä testiä kohden;

| b) | 30 euroa relevanttien isolaattien serotyypin määritystä varten. |
| --- | --- |

b)

30 euroa relevanttien isolaattien serotyypin määritystä varten.

Yhteisön rahoitusosuus ei saa kuitenkaan ylittää liitteessä I vahvistettuja määriä.

7 artikla

Yhteisön rahoitusosuuden myöntämisedellytykset

1.   Edellä 6 artiklassa tarkoitettu rahoitusosuus myönnetään Bulgarialle ja Romanialle sillä edellytyksellä, että selvitys toteutetaan asiaa koskevien yhteisön lainsäädännön säännösten mukaisesti, mukaan luettuina kilpailusäännöt ja julkisia hankintoja koskevat säännöt, ja että seuraavia edellytyksiä noudatetaan:

| a) | selvityksen toteuttamista koskevat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset saatetaan voimaan 1 päivään huhtikuuta 2007 mennessä; |
| --- | --- |

a)

selvityksen toteuttamista koskevat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset saatetaan voimaan 1 päivään huhtikuuta 2007 mennessä;

| b) | selvityksen ensimmäisistä kolmesta kuukaudesta toimitetaan tilanneraportti 31 päivään heinäkuuta 2007 mennessä; tilanneraportin on sisällettävä kaikki 5 artiklassa tarkoitettujen teknisten ohjeiden luvussa 6 ”Raportointi” mainitut tiedot; |
| --- | --- |

b)

selvityksen ensimmäisistä kolmesta kuukaudesta toimitetaan tilanneraportti 31 päivään heinäkuuta 2007 mennessä; tilanneraportin on sisällettävä kaikki 5 artiklassa tarkoitettujen teknisten ohjeiden luvussa 6 ”Raportointi” mainitut tiedot;

| c) | selvityksen teknisestä toteuttamisesta toimitetaan viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2007 loppuraportti, johon on liitetty tositteet 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisenä aikana aiheutuneista kustannuksista ja saaduista tuloksista; aiheutuneita kuluja koskevien tositteiden on sisällettävä vähintään liitteessä II esitetyt tiedot; |
| --- | --- |

c)

selvityksen teknisestä toteuttamisesta toimitetaan viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2007 loppuraportti, johon on liitetty tositteet 1 päivän huhtikuuta 2007 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välisenä aikana aiheutuneista kustannuksista ja saaduista tuloksista; aiheutuneita kuluja koskevien tositteiden on sisällettävä vähintään liitteessä II esitetyt tiedot;

| d) | selvitys toteutetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

d)

selvitys toteutetaan asianmukaisesti.

2.   Liitteessä I tarkoitettu 50 prosentin ennakkomaksu kokonaismäärästä voidaan maksaa Bulgarian tai Romanian pyynnöstä.

3.   Jos 1 kohdan c alakohdassa mainittua aikarajaa ei noudateta, yhteisön rahoitusosuutta vähennetään kokonaismäärästä asteittain 25 prosentilla 15 päivästä marraskuuta 2007, 50 prosentilla 1 päivästä joulukuuta 2007 ja 100 prosentilla 15 päivästä joulukuuta 2007 lähtien.

8 artikla

Menojen muuntokurssi

Hallinnon sujuvuuden vuoksi kaikki menot, joille haetaan yhteisön rahoitusta, olisi ilmaistava euroina. Maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalousalalla ja eräiden asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1913/2006 (5) mukaisesti muuna valuuttana kuin euroina ilmaistujen menojen muuntokurssin olisi oltava viimeisin kurssi, jonka Euroopan keskuspankki on vahvistanut ennen sen kuukauden ensimmäistä päivää, jona jäsenvaltio jättää hakemuksen.

9 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2007.

10 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Bulgarian tasavallalle ja Romanialle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 19. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1 Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1791/2006.

2

(3)  EUVL L 272, 3.10.2006, s. 22.

3

(4)  EYVL L 349, 24.12.1998, s. 1.

4

(5)  EUVL L 365, 21.12.2006, s. 52.

5

---

LIITE I

Yhteisön Bulgarialle ja Romanialle myöntämän rahoitustuen enimmäismäärä

| (EUR) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Määrä |
| Bulgaria | 2 990 |
| Romania | 3 250 |

(EUR)

Jäsenvaltio

Määrä

Bulgaria

2 990

Romania

3 250

---

LIITE II

Varmennettu rahoituskertomus Salmonella spp:n esiintyvyyden perustasoa kalkkunaparvissa koskevan selvityksen toteuttamisesta

Raportointikausi: 1.4.2007–30.9.2007

Ilmoitus yhteisön rahoitusosuuteen oikeuttavista selvityksen kustannuksista

Yhteisön rahoitusosuutta koskevan komission päätöksen viitenumero: ...

...

| Seuraavista toimista aiheutuneet kustannukset | Testien lukumäärä | Raportointijakson aikana aiheutuneet testikustannukset yhteensä (kansallisena valuuttana) |
| --- | --- | --- |
| Salmonella spp:n bakteriologinen osoittaminen | | |
| Salmonellan isolaattien serotyypin määritys | | |

Seuraavista toimista aiheutuneet kustannukset

Testien lukumäärä

Raportointijakson aikana aiheutuneet testikustannukset yhteensä (kansallisena valuuttana)

Salmonella spp:n bakteriologinen osoittaminen

Salmonellan isolaattien serotyypin määritys

Edunsaajan ilmoitus

Vakuutamme, että

| — | ilmoituksessa mainitut kustannukset ovat todellisia ja että ne ovat aiheutuneet komission päätöksessä 2007/208/EY määriteltyjen tehtävien suorittamisesta ja että ne olivat kyseisten tehtävien asianmukaisen suorittamisen kannalta välttämättömiä, |
| --- | --- |

—

ilmoituksessa mainitut kustannukset ovat todellisia ja että ne ovat aiheutuneet komission päätöksessä 2007/208/EY määriteltyjen tehtävien suorittamisesta ja että ne olivat kyseisten tehtävien asianmukaisen suorittamisen kannalta välttämättömiä,

| — | kaikki kustannuksiin liittyvät asiakirjat ovat käytettävissä tilintarkastusta varten. |
| --- | --- |

—

kaikki kustannuksiin liittyvät asiakirjat ovat käytettävissä tilintarkastusta varten.

Päiväys: ...

Taloudellisessa vastuussa olevan henkilön nimi: ...

Allekirjoitus: ...

---

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 3.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 92/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 92/23

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007,

jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2007 ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta

(2007/209/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 artiklan 2 kohdan ja 128 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

ottaa huomioon 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vuoden 2005 keväällä kokoontunut Eurooppa-neuvosto uudisti Lissabonin strategian keskittämällä sen uudelleen kasvuun ja työllisyyteen Euroopassa. |
| --- | --- |

(1)

Vuoden 2005 keväällä kokoontunut Eurooppa-neuvosto uudisti Lissabonin strategian keskittämällä sen uudelleen kasvuun ja työllisyyteen Euroopassa.

| (2) | Neuvosto antoi heinäkuussa 2005 suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (vuosiksi 2005–2008) (1) ja teki päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista (2). Nämä yhdessä muodostavat ”kasvun ja työllisyyden yhdennetyt suuntaviivat”. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi heinäkuussa 2005 suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (vuosiksi 2005–2008) (1) ja teki päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista (2). Nämä yhdessä muodostavat ”kasvun ja työllisyyden yhdennetyt suuntaviivat”.

| (3) | Jäsenvaltioita pyydettiin ottamaan kasvun ja työllisyyden yhdennetyt suuntaviivat huomioon talous- ja työllisyyspolitiikkaa koskevissa kansallisissa uudistusohjelmissaan. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioita pyydettiin ottamaan kasvun ja työllisyyden yhdennetyt suuntaviivat huomioon talous- ja työllisyyspolitiikkaa koskevissa kansallisissa uudistusohjelmissaan.

| (4) | Kaikki jäsenvaltiot toimittivat lokakuuhun 2005 mennessä kansalliset uudistusohjelmansa, jotka komissio arvioi ja joista se raportoi vuoden 2006 keväällä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. |
| --- | --- |

(4)

Kaikki jäsenvaltiot toimittivat lokakuuhun 2005 mennessä kansalliset uudistusohjelmansa, jotka komissio arvioi ja joista se raportoi vuoden 2006 keväällä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle.

| (5) | Vuoden 2006 keväällä kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti huomioon nämä asiakirjat ja määritti neljä painopistealaa (T&K ja innovointi, liiketoimintaympäristö, työllistymismahdollisuudet ja yhdennetty energiapolitiikka), joiden osalta neuvosto sopi muutamista erityistoimista ja kehotti jäsenvaltioita toteuttamaan ne ennen vuoden 2007 loppua. |
| --- | --- |

(5)

Vuoden 2006 keväällä kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti huomioon nämä asiakirjat ja määritti neljä painopistealaa (T&K ja innovointi, liiketoimintaympäristö, työllistymismahdollisuudet ja yhdennetty energiapolitiikka), joiden osalta neuvosto sopi muutamista erityistoimista ja kehotti jäsenvaltioita toteuttamaan ne ennen vuoden 2007 loppua.

| (6) | Keväällä 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti jäsenvaltiot ovat toimittaneet vuotuiset raporttinsa kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(6)

Keväällä 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti jäsenvaltiot ovat toimittaneet vuotuiset raporttinsa kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanosta.

| (7) | Komissio on analysoinut vuotuiset täytäntöönpanoraportit ja esittänyt huomionsa vuoden 2007 seurantaraportissa (3). |
| --- | --- |

(7)

Komissio on analysoinut vuotuiset täytäntöönpanoraportit ja esittänyt huomionsa vuoden 2007 seurantaraportissa (3).

| (8) | Tämän analyysin perusteella olisi annettava useita suosituksia. Talous- ja työllisyyspolitiikkaa koskevat maakohtaiset suositukset olisi nyt annettava yhtenä asiakirjana kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian toteuttamiseksi johdonmukaisella ja yhtenäisellä tavalla. Tämä lähestymistapa heijastaa kansallisten uudistusohjelmien ja täytäntöönpanoraporttien yhdennettyä rakennetta samoin kuin työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen välistä tarvittavaa johdonmukaisuutta, kuten perustamissopimuksen 128 artiklan 2 kohdan viimeisessä virkkeessä korostetaan. |
| --- | --- |

(8)

Tämän analyysin perusteella olisi annettava useita suosituksia. Talous- ja työllisyyspolitiikkaa koskevat maakohtaiset suositukset olisi nyt annettava yhtenä asiakirjana kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian toteuttamiseksi johdonmukaisella ja yhtenäisellä tavalla. Tämä lähestymistapa heijastaa kansallisten uudistusohjelmien ja täytäntöönpanoraporttien yhdennettyä rakennetta samoin kuin työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen välistä tarvittavaa johdonmukaisuutta, kuten perustamissopimuksen 128 artiklan 2 kohdan viimeisessä virkkeessä korostetaan.

| (9) | Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian panemiseksi kokonaisuudessaan täytäntöön tämän suosituksen olisi sisällettävä myös erityisiä suosituksia euroalueeseen kuuluville jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(9)

Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian panemiseksi kokonaisuudessaan täytäntöön tämän suosituksen olisi sisällettävä myös erityisiä suosituksia euroalueeseen kuuluville jäsenvaltioille.

| (10) | Euroopan parlamentti on antanut tätä suositusta koskevan päätöslauselman (4), |
| --- | --- |

(10)

Euroopan parlamentti on antanut tätä suositusta koskevan päätöslauselman (4),

SUOSITTAA, että jäsenvaltiot ryhtyvät liitteen mukaisiin toimiin ja raportoivat edistymisestään seuraavissa kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian puitteissa laatimiensa kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanoa koskevissa vuotuisissa seurantaraporteissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  EUVL L 205, 6.8.2005, s. 28.

1

(2)  EUVL L 205, 6.8.2005, s. 21.

2

(3)  KOM(2006) 816, II osa.

3

(4)  Lausunto annettu 15.2.2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

4

---

LIITE

BELGIA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Belgia on edistynyt hyvin vuosien 2005–2008 kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa ja tehostamisessa. Vaikka julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu tietty riski väestön ikääntyessä, poliittiset puitteet ovat yleisesti ottaen asianmukaiset. Huolimatta siitä, että T&K-toiminnassa saavutettu edistys on ollut vain keskinkertaista, Belgia toteuttaa parhaillaan ilmoitettuja toimenpiteitä mikrotalouden alalla ja vahvistaa nykyisiä uudistuksia investointien lisäämiseksi. Työllisyyden osalta kuva on monivivahteisempi, ja Belgian on ryhdyttävä toimiin saavuttaakseen EU:n laajuiset työllisyysastetavoitteet erityisesti vanhempien ihmisten osalta. Belgia on käynnistänyt useita toimenpiteitä vastatakseen vuoden 2006 keväällä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemiin sitoumuksiin. |
| --- | --- |

2.

Belgia on edistynyt hyvin vuosien 2005–2008 kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa ja tehostamisessa. Vaikka julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu tietty riski väestön ikääntyessä, poliittiset puitteet ovat yleisesti ottaen asianmukaiset. Huolimatta siitä, että T&K-toiminnassa saavutettu edistys on ollut vain keskinkertaista, Belgia toteuttaa parhaillaan ilmoitettuja toimenpiteitä mikrotalouden alalla ja vahvistaa nykyisiä uudistuksia investointien lisäämiseksi. Työllisyyden osalta kuva on monivivahteisempi, ja Belgian on ryhdyttävä toimiin saavuttaakseen EU:n laajuiset työllisyysastetavoitteet erityisesti vanhempien ihmisten osalta. Belgia on käynnistänyt useita toimenpiteitä vastatakseen vuoden 2006 keväällä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemiin sitoumuksiin.

| 3. | Belgian kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat velkasuhteen jatkuva supistuminen; T&K-toiminnan intensiteetin vakauttaminen toiminnan oltua vähäisempää vuosina 2002–2003; klusterien ja kilpailukykykeskusten kehittäminen; edistyminen sisämarkkinadirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; lisätoimenpiteet sääntelyn parantamiseksi ja hallinnon yksinkertaistamiseksi; uusien yritysten perustamista edistävä politiikka; toimenpiteet vaihtoehtoisten koulutusmuotojen parantamiseksi; ja hankitun ammattipätevyyden muodollinen tunnustaminen ja tekniikan alan koulutusjärjestelmän laatu. |
| --- | --- |

3.

Belgian kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat velkasuhteen jatkuva supistuminen; T&K-toiminnan intensiteetin vakauttaminen toiminnan oltua vähäisempää vuosina 2002–2003; klusterien ja kilpailukykykeskusten kehittäminen; edistyminen sisämarkkinadirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; lisätoimenpiteet sääntelyn parantamiseksi ja hallinnon yksinkertaistamiseksi; uusien yritysten perustamista edistävä politiikka; toimenpiteet vaihtoehtoisten koulutusmuotojen parantamiseksi; ja hankitun ammattipätevyyden muodollinen tunnustaminen ja tekniikan alan koulutusjärjestelmän laatu.

| 4. | Belgian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat työhön kohdistuvan verorasituksen keventäminen ja työttömyyden sekä työllisyyden alueellisten erojen supistaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Belgia:






  — | jatkaa julkista taloutta koskevia parannuksia ja toteuttaa lisätoimia työhön kohdistuvan verorasituksen keventämiseksi sen naapurimaiden keskiarvon suuntaan, erityisesti pienentämällä heikon ammattitaidon omaavien työntekijöiden verokiilaa; |
| --- | --- | --- |

4.

Belgian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat työhön kohdistuvan verorasituksen keventäminen ja työttömyyden sekä työllisyyden alueellisten erojen supistaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Belgia:

—

jatkaa julkista taloutta koskevia parannuksia ja toteuttaa lisätoimia työhön kohdistuvan verorasituksen keventämiseksi sen naapurimaiden keskiarvon suuntaan, erityisesti pienentämällä heikon ammattitaidon omaavien työntekijöiden verokiilaa;

| — | toteuttaa lisätoimenpiteitä, joiden tavoitteena on vähentää työttömyyden ja työllisyyden alueellisia eroja kattavan talousstrategian avulla, mukaan lukien aktiivinen työmarkkinapolitiikka, työmarkkinoille paluun edistäminen ja koulutuspolitiikka. |
| --- | --- |

—

toteuttaa lisätoimenpiteitä, joiden tavoitteena on vähentää työttömyyden ja työllisyyden alueellisia eroja kattavan talousstrategian avulla, mukaan lukien aktiivinen työmarkkinapolitiikka, työmarkkinoille paluun edistäminen ja koulutuspolitiikka.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Belgian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen; politiikan laatiminen päästöjen vähentämiseksi edelleen ja siihen liittyvien toimenpiteiden määrittäminen; kaasu- ja sähkömarkkinoiden kilpailun parantaminen, mukaan luettuna itsenäiset ja tehokkaat sääntelyviranomaiset ja siirto- ja jakelutoimijoita koskevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen; sekä vanhempien ja heikommassa asemassa olevien työntekijöiden työllisyysasteen kohentaminen, erityisesti tiukentamalla edelleen varhaiseläkkeiden myöntämisperusteita sekä edistämällä ennalta ehkäisevää (koulutus ja ammatillinen koulutus) ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Belgian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen; politiikan laatiminen päästöjen vähentämiseksi edelleen ja siihen liittyvien toimenpiteiden määrittäminen; kaasu- ja sähkömarkkinoiden kilpailun parantaminen, mukaan luettuna itsenäiset ja tehokkaat sääntelyviranomaiset ja siirto- ja jakelutoimijoita koskevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen; sekä vanhempien ja heikommassa asemassa olevien työntekijöiden työllisyysasteen kohentaminen, erityisesti tiukentamalla edelleen varhaiseläkkeiden myöntämisperusteita sekä edistämällä ennalta ehkäisevää (koulutus ja ammatillinen koulutus) ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa.

TŠEKIN TASAVALTA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Tšekki on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa rajallisesti. Useilla aloilla ei edistymisestä ole selvästi kerrottu ja eräitä uudistuksia on lykätty tai niitä ei ole käynnistetty lainkaan. Kuitenkin vahvan talouskasvun pitäisi helpottaa uudistusten toteuttamista. Makrotalouteen kohdistuu eräitä riskejä, jotka koskevat erityisesti julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä ja sen kestävyyttä pitkällä aikavälillä väestön ikääntymisen vuoksi. Tšekki edistyy yleisesti ottaen suhteellisen hyvin mikrotalouden alalla. Vaikka yksityinen sijoittaminen T&K-toimintaan kehittyy suotuisasti, yleinen edistyminen T&K-politiikkojen alalla on ollut keskinkertaista. Työllisyyspolitiikassa tarvitaan lisätoimia, jotta työmarkkinoiden joustavuuden parantamista koskevaan keskeiseen haasteeseen voidaan vastata. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on myös ollut vaihtelevaa. |
| --- | --- |

2.

Tšekki on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa rajallisesti. Useilla aloilla ei edistymisestä ole selvästi kerrottu ja eräitä uudistuksia on lykätty tai niitä ei ole käynnistetty lainkaan. Kuitenkin vahvan talouskasvun pitäisi helpottaa uudistusten toteuttamista. Makrotalouteen kohdistuu eräitä riskejä, jotka koskevat erityisesti julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä ja sen kestävyyttä pitkällä aikavälillä väestön ikääntymisen vuoksi. Tšekki edistyy yleisesti ottaen suhteellisen hyvin mikrotalouden alalla. Vaikka yksityinen sijoittaminen T&K-toimintaan kehittyy suotuisasti, yleinen edistyminen T&K-politiikkojen alalla on ollut keskinkertaista. Työllisyyspolitiikassa tarvitaan lisätoimia, jotta työmarkkinoiden joustavuuden parantamista koskevaan keskeiseen haasteeseen voidaan vastata. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on myös ollut vaihtelevaa.

| 3. | Kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanon vahvuuksia ovat myönteiset toimet julkisen talouden valvonnan ja avoimuuden lisäämiseksi; sääntelyn ja liiketoimintaympäristön parantaminen; peruskoulutuksen sekä ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen oppisuunnitelman uudistaminen ja korkea-asteen koulutukseen osallistumisen edistäminen, jotta työnteosta tulisi kannattavaa. |
| --- | --- |

3.

Kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanon vahvuuksia ovat myönteiset toimet julkisen talouden valvonnan ja avoimuuden lisäämiseksi; sääntelyn ja liiketoimintaympäristön parantaminen; peruskoulutuksen sekä ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen oppisuunnitelman uudistaminen ja korkea-asteen koulutukseen osallistumisen edistäminen, jotta työnteosta tulisi kannattavaa.

| 4. | Tšekin kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden kestävyys, sillä vuoden 2007 talousarvion perusteella voidaan ennustaa, että menorajat ylittyvät ja alijäämä kasvaa; julkisten T&K-menojen määrän ja vaikuttavuuden lisääminen; työllisyysturvan ja joustavuuden lisääminen työmarkkinoilla; koulutuksen tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden parantaminen ja elinikäiseen oppimiseen osallistumisen lisääminen. Tällä perusteella suositellaan, että Tšekki:






  — | ryhtyy toimenpiteisiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi uudistamalla eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmiä erityisesti kaikkien puolueiden vuonna 2005 hyväksymän eläkeraportin perusteella ja vahvistaa uudistusten aikataulun; |
| --- | --- | --- |

4.

Tšekin kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden kestävyys, sillä vuoden 2007 talousarvion perusteella voidaan ennustaa, että menorajat ylittyvät ja alijäämä kasvaa; julkisten T&K-menojen määrän ja vaikuttavuuden lisääminen; työllisyysturvan ja joustavuuden lisääminen työmarkkinoilla; koulutuksen tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden parantaminen ja elinikäiseen oppimiseen osallistumisen lisääminen. Tällä perusteella suositellaan, että Tšekki:

—

ryhtyy toimenpiteisiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi uudistamalla eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmiä erityisesti kaikkien puolueiden vuonna 2005 hyväksymän eläkeraportin perusteella ja vahvistaa uudistusten aikataulun;

| — | vahvistaa pyrkimyksiä liike-elämän, yliopistojen ja julkisten T&K-laitosten yhteistyön parantamiseksi lisäämällä julkisten T&K-investointien määrää ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

—

vahvistaa pyrkimyksiä liike-elämän, yliopistojen ja julkisten T&K-laitosten yhteistyön parantamiseksi lisäämällä julkisten T&K-investointien määrää ja tehokkuutta;

| — | uudistaa edelleen työsuhdeturvaa, lainsäädäntö sekä vero- ja etuusjärjestelmät mukaan luettuina, parantaa koulutusjärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta, jotta ne vastaisivat erityisesti työmarkkinoiden tarpeisiin, kannustaa sijoittamaan erityisesti vanhempien ja alhaisen koulutustason omaavien työntekijöiden koulutukseen ja lisää korkea-asteen koulutustarjonnan monipuolisuutta. |
| --- | --- |

—

uudistaa edelleen työsuhdeturvaa, lainsäädäntö sekä vero- ja etuusjärjestelmät mukaan luettuina, parantaa koulutusjärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta, jotta ne vastaisivat erityisesti työmarkkinoiden tarpeisiin, kannustaa sijoittamaan erityisesti vanhempien ja alhaisen koulutustason omaavien työntekijöiden koulutukseen ja lisää korkea-asteen koulutustarjonnan monipuolisuutta.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Tšekin on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: patenttijärjestelmän sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojan parantaminen; tieto- ja viestintätekniikan alan kehityksen nopeuttaminen, myös panemalla täytäntöön sähköisten viranomaispalveluiden kattavan lainsäädäntökehyksen ja seuraamalla sen kehittymistä; yrityksiin kohdistuvan hallinnollisen taakan vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttaminen; innovatiivisten yritysten rahoitusmahdollisuuksien kehittäminen edelleen; ulkomaisessa omistuksessa olevien ja kotimaisten yritysten välisten yhteyksien edistäminen; yrittäjyyskoulutuksen sisällyttäminen opetussuunnitelmiin; heikommassa asemassa olevien ryhmien integroiminen paremmin työmarkkinoille; alueellisten työllisyyserojen vähentäminen; työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen; sukupuolten välisten palkkaerojen supistaminen ja aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian täytäntöönpano. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Tšekin on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: patenttijärjestelmän sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojan parantaminen; tieto- ja viestintätekniikan alan kehityksen nopeuttaminen, myös panemalla täytäntöön sähköisten viranomaispalveluiden kattavan lainsäädäntökehyksen ja seuraamalla sen kehittymistä; yrityksiin kohdistuvan hallinnollisen taakan vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttaminen; innovatiivisten yritysten rahoitusmahdollisuuksien kehittäminen edelleen; ulkomaisessa omistuksessa olevien ja kotimaisten yritysten välisten yhteyksien edistäminen; yrittäjyyskoulutuksen sisällyttäminen opetussuunnitelmiin; heikommassa asemassa olevien ryhmien integroiminen paremmin työmarkkinoille; alueellisten työllisyyserojen vähentäminen; työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen; sukupuolten välisten palkkaerojen supistaminen ja aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian täytäntöönpano.

TANSKA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Tanska on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien täytäntöönpanossa. Tanska hyväksyi kesäkuussa 2006 hyvinvointisopimuksen, jolla vahvistettiin edelleen makrotalous- ja työllisyyspolitiikan uudistusstrategiaa, ja se on edennyt erittäin hyvin uudistuksia koskevan kansallisen konsensuksen saavuttamisessa. Tanska on edistynyt myös mikrotalouspolitiikassa, myös kilpailun alalla. |
| --- | --- |

2.

Tanska on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien täytäntöönpanossa. Tanska hyväksyi kesäkuussa 2006 hyvinvointisopimuksen, jolla vahvistettiin edelleen makrotalous- ja työllisyyspolitiikan uudistusstrategiaa, ja se on edennyt erittäin hyvin uudistuksia koskevan kansallisen konsensuksen saavuttamisessa. Tanska on edistynyt myös mikrotalouspolitiikassa, myös kilpailun alalla.

| 3. | Tanskan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat kattava, yhtenäinen uudistusstrategia, joka toimii esikuvana muille jäsenvaltioille; keskipitkän ja pitkän aikavälin lähestymistavan yhdistelmä, jota vahvistaa sidosryhmien panoksen johdonmukainen huomiointi; joustavaan työsuhdeturvaan perustuva lähestymistapa työmarkkinoilla; makrotalouden strategia, jolla pyritään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen sekä menojen hillitsemiseen, julkisen talouden ylijäämiin ja valtion velan nopeaan supistamiseen; ja määrätietoiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on lisätä työvoiman tarjontaa pitkällä aikavälillä, erityisesti sopimus varhaiseläkkeiden lykkäämisestä. |
| --- | --- |

3.

Tanskan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat kattava, yhtenäinen uudistusstrategia, joka toimii esikuvana muille jäsenvaltioille; keskipitkän ja pitkän aikavälin lähestymistavan yhdistelmä, jota vahvistaa sidosryhmien panoksen johdonmukainen huomiointi; joustavaan työsuhdeturvaan perustuva lähestymistapa työmarkkinoilla; makrotalouden strategia, jolla pyritään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen sekä menojen hillitsemiseen, julkisen talouden ylijäämiin ja valtion velan nopeaan supistamiseen; ja määrätietoiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on lisätä työvoiman tarjontaa pitkällä aikavälillä, erityisesti sopimus varhaiseläkkeiden lykkäämisestä.

| 4. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Tanskan on keskityttävä seuraaviin toimiin: toimenpiteet, joiden tarkoituksena on lisätä työvoiman tarjontaa keskipitkällä aikavälillä vuoteen 2015 saakka, mukaan lukien lisäaloitteet työnteon kannustimien parantamiseksi ja lisätoimet vanhempien työntekijöiden ja maahanmuuttajien integroimiseksi työmarkkinoille; ehdotettujen kilpailulainsäädäntöuudistusten toteuttaminen ja sen varmistaminen, että viranomaiset käyttävät tehokkaasti uusia kilpailuvalvontavaltuuksia; sähkö- ja kaasumarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävät lisätoimenpiteet, jotka koskevat liitäntäverkkojen kautta toteutettavaa energian tarjontaa; päästöjen edelleen vähentämistä koskevan politiikan laatiminen ja siihen liittyvien toimenpiteiden määrittäminen; ja nykyisten hyvin kohdennettujen toimenpiteiden vahvistaminen perus- ja keskiasteen koulutuksen parantamiseksi ja ylemmän keskiasteen tai korkea-asteen suorittavien opiskelijoiden lukumäärän lisäämiseksi, jos toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

4.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Tanskan on keskityttävä seuraaviin toimiin: toimenpiteet, joiden tarkoituksena on lisätä työvoiman tarjontaa keskipitkällä aikavälillä vuoteen 2015 saakka, mukaan lukien lisäaloitteet työnteon kannustimien parantamiseksi ja lisätoimet vanhempien työntekijöiden ja maahanmuuttajien integroimiseksi työmarkkinoille; ehdotettujen kilpailulainsäädäntöuudistusten toteuttaminen ja sen varmistaminen, että viranomaiset käyttävät tehokkaasti uusia kilpailuvalvontavaltuuksia; sähkö- ja kaasumarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävät lisätoimenpiteet, jotka koskevat liitäntäverkkojen kautta toteutettavaa energian tarjontaa; päästöjen edelleen vähentämistä koskevan politiikan laatiminen ja siihen liittyvien toimenpiteiden määrittäminen; ja nykyisten hyvin kohdennettujen toimenpiteiden vahvistaminen perus- ja keskiasteen koulutuksen parantamiseksi ja ylemmän keskiasteen tai korkea-asteen suorittavien opiskelijoiden lukumäärän lisäämiseksi, jos toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseen.

SAKSA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Saksa on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa erityisesti makro- ja mikrotalouden tärkeimpien haasteiden ja ensisijaisten toimien osalta. Työllisyyden alalla kehitys on kuitenkin hitaampaa. Saksa on myös toteuttanut kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettyjä sitoumuksia kohtuullisen hyvin. |
| --- | --- |

2.

Saksa on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa erityisesti makro- ja mikrotalouden tärkeimpien haasteiden ja ensisijaisten toimien osalta. Työllisyyden alalla kehitys on kuitenkin hitaampaa. Saksa on myös toteuttanut kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettyjä sitoumuksia kohtuullisen hyvin.

| 3. | Uudistusten vahvuuksia vuonna 2006 ovat julkisen talouden vakauttamisessa ja kestävyydessä saavutettu kehitys sekä erilaisten sääntelyä parantavien toimenpiteiden täytäntöönpano, kuten liittovaltion tasolla perustettu, vaikutusarviointeja tekevä riippumaton neuvosto (Normenkontrollrat) ja vastaperustetuille yrityksille tarkoitettu verkkopohjainen tietoväline ”Startothek”. Muita vahvuuksia on nähtävissä osaamisyhteiskunnan alalla (T&K ja innovointi) sekä siinä, että vanhempien työttömien integroimiseen tähtääville toimenpiteille on annettu enemmän näkyvyyttä. |
| --- | --- |

3.

Uudistusten vahvuuksia vuonna 2006 ovat julkisen talouden vakauttamisessa ja kestävyydessä saavutettu kehitys sekä erilaisten sääntelyä parantavien toimenpiteiden täytäntöönpano, kuten liittovaltion tasolla perustettu, vaikutusarviointeja tekevä riippumaton neuvosto (Normenkontrollrat) ja vastaperustetuille yrityksille tarkoitettu verkkopohjainen tietoväline ”Startothek”. Muita vahvuuksia on nähtävissä osaamisyhteiskunnan alalla (T&K ja innovointi) sekä siinä, että vanhempien työttömien integroimiseen tähtääville toimenpiteille on annettu enemmän näkyvyyttä.

| 4. | Saksan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantaminen; kilpailun parantaminen erityisesti säännellyn kaupankäynnin ja säänneltyjen ammattien osalta ja uusilla laajakaistamarkkinoilla; ja rakenteellisen työttömyyden vähentäminen. Tällä perusteella suositellaan, että Saksa:






  — | parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä jatkamalla talouden vakauttamista velan vähentämiseksi ja toteuttamalla terveydenhuollon uudistuksen menojen kasvun hillitsemiseksi ja alan tehokkuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Saksan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantaminen; kilpailun parantaminen erityisesti säännellyn kaupankäynnin ja säänneltyjen ammattien osalta ja uusilla laajakaistamarkkinoilla; ja rakenteellisen työttömyyden vähentäminen. Tällä perusteella suositellaan, että Saksa:

—

parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä jatkamalla talouden vakauttamista velan vähentämiseksi ja toteuttamalla terveydenhuollon uudistuksen menojen kasvun hillitsemiseksi ja alan tehokkuuden lisäämiseksi;

| — | parantaa tavara- ja palvelumarkkinoiden kilpailun puitteita, erityisesti lieventämällä edelleen monia säänneltyä kaupankäyntiä ja säänneltyjä ammatteja koskevia rajoittavia sääntöjä ja sääntelemällä tehokkaasti tukkutason bittivirtayhteyksiä; |
| --- | --- |

—

parantaa tavara- ja palvelumarkkinoiden kilpailun puitteita, erityisesti lieventämällä edelleen monia säänneltyä kaupankäyntiä ja säänneltyjä ammatteja koskevia rajoittavia sääntöjä ja sääntelemällä tehokkaasti tukkutason bittivirtayhteyksiä;

| — | puuttuu rakenteelliseen työttömyyteen esimerkiksi integroimalla alhaisen koulutustason omaavat työntekijät työmarkkinoille ja parantamalla ammattipätevyyden hankkimismahdollisuuksia, jatkamalla ehdotettua veroetuusuudistusta ja tarjoamalla tehokkaampia työvoimapalveluja pitkäaikaistyöttömille sekä tehostamalla nuorten ammatillista integroitumista. |
| --- | --- |

—

puuttuu rakenteelliseen työttömyyteen esimerkiksi integroimalla alhaisen koulutustason omaavat työntekijät työmarkkinoille ja parantamalla ammattipätevyyden hankkimismahdollisuuksia, jatkamalla ehdotettua veroetuusuudistusta ja tarjoamalla tehokkaampia työvoimapalveluja pitkäaikaistyöttömille sekä tehostamalla nuorten ammatillista integroitumista.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Saksan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: julkisia hankintoja koskevien menettelyjen parantaminen; kilpailupuitteiden parantaminen raideliikenteessä sekä kaasu- ja sähköverkkojen alalla, joissa kilpailu on riittämätöntä alojen erittäin suuren keskittymisen vuoksi; uusien yritysten perustamisen nopeuttaminen ja ensimmäisen työntekijän palkkaamisen helpottaminen; elinikäisen oppimisen lisääminen nykyisten toimenpiteiden pohjalta, mm. tehostamalla aikuisten ammattikoulutusjärjestelmää; lastenhoitopalvelujen tarjonnan lisääminen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Saksan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: julkisia hankintoja koskevien menettelyjen parantaminen; kilpailupuitteiden parantaminen raideliikenteessä sekä kaasu- ja sähköverkkojen alalla, joissa kilpailu on riittämätöntä alojen erittäin suuren keskittymisen vuoksi; uusien yritysten perustamisen nopeuttaminen ja ensimmäisen työntekijän palkkaamisen helpottaminen; elinikäisen oppimisen lisääminen nykyisten toimenpiteiden pohjalta, mm. tehostamalla aikuisten ammattikoulutusjärjestelmää; lastenhoitopalvelujen tarjonnan lisääminen.

VIRO

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Viro on edistynyt erittäin hyvin niiden toimenpiteiden toteuttamisessa, joiden tarkoituksena on vastata maan tärkeimpiin haasteisiin T&K-toiminnassa, innovoinnissa ja työllisyydessä sekä kevään 2006 Eurooppa-neuvoston esittämiin neljään ensisijaiseen toimeen. Se on myös pyrkinyt varmistamaan kansallisen uudistusohjelman ja koheesiopolitiikan välisen johdonmukaisuuden, ja täytäntöönpanoraporttia voidaan pitää tässä suhteessa mallina. |
| --- | --- |

2.

Viro on edistynyt erittäin hyvin niiden toimenpiteiden toteuttamisessa, joiden tarkoituksena on vastata maan tärkeimpiin haasteisiin T&K-toiminnassa, innovoinnissa ja työllisyydessä sekä kevään 2006 Eurooppa-neuvoston esittämiin neljään ensisijaiseen toimeen. Se on myös pyrkinyt varmistamaan kansallisen uudistusohjelman ja koheesiopolitiikan välisen johdonmukaisuuden, ja täytäntöönpanoraporttia voidaan pitää tässä suhteessa mallina.

| 3. | Viron kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat useiden poliittisten tavoitteiden korottaminen, mikä on osoitus riittävän kunnianhimoisesta lähestymistavasta; uuden strategiaviraston perustaminen täytäntöönpanon vahvistamiseksi, mikä on hyvä esimerkki muille; kansallisessa uudistusohjelmassa ehdotettu, menestyksekäs makrotalouspolitiikka, joka koskee julkisen talouden kestävyyttä ja työllisyyden kasvun suotuisten edellytysten luomista; huomattavat toimet sekä julkisten että yksityisten T&K-menojen lisäämiseksi ja yritysten T&K-toiminnan reunaehtojen parantamiseksi; uusien yritysten perustamista ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitusta helpottavat toimenpiteet; ja edistys erilaisissa ympäristökysymyksissä, erityisesti ympäristöverouudistus. |
| --- | --- |

3.

Viron kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat useiden poliittisten tavoitteiden korottaminen, mikä on osoitus riittävän kunnianhimoisesta lähestymistavasta; uuden strategiaviraston perustaminen täytäntöönpanon vahvistamiseksi, mikä on hyvä esimerkki muille; kansallisessa uudistusohjelmassa ehdotettu, menestyksekäs makrotalouspolitiikka, joka koskee julkisen talouden kestävyyttä ja työllisyyden kasvun suotuisten edellytysten luomista; huomattavat toimet sekä julkisten että yksityisten T&K-menojen lisäämiseksi ja yritysten T&K-toiminnan reunaehtojen parantamiseksi; uusien yritysten perustamista ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitusta helpottavat toimenpiteet; ja edistys erilaisissa ympäristökysymyksissä, erityisesti ympäristöverouudistus.

| 4. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Viron on keskityttävä seuraaviin toimiin: priorisoinnin selkeyttäminen ja ministeriöiden välisen yhteistyön parantaminen T&K-toimintaan ja innovaatioon suunnattujen menojen käyttämiseksi tehokkaasti; sellaisten toimien vahvistaminen, joiden tarkoituksena on varmistaa, että T&K-tulokset johtavat innovatiivisiin palveluihin tai tuotteisiin; yliopistojen ja yritysten välisen tiiviimmän yhteistyön edistäminen; suunnitellun ennakoivan kilpailupolitiikan tehokas täytäntöönpano; työmarkkinoiden jouston parantaminen uudistamalla työlainsäädäntöä edelleen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan vahvistaminen ja työvoiman ammattitaidon parantaminen edelleen edistämällä koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia uudistuksia. |
| --- | --- |

4.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Viron on keskityttävä seuraaviin toimiin: priorisoinnin selkeyttäminen ja ministeriöiden välisen yhteistyön parantaminen T&K-toimintaan ja innovaatioon suunnattujen menojen käyttämiseksi tehokkaasti; sellaisten toimien vahvistaminen, joiden tarkoituksena on varmistaa, että T&K-tulokset johtavat innovatiivisiin palveluihin tai tuotteisiin; yliopistojen ja yritysten välisen tiiviimmän yhteistyön edistäminen; suunnitellun ennakoivan kilpailupolitiikan tehokas täytäntöönpano; työmarkkinoiden jouston parantaminen uudistamalla työlainsäädäntöä edelleen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan vahvistaminen ja työvoiman ammattitaidon parantaminen edelleen edistämällä koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia uudistuksia.

KREIKKA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Kreikka edistyy kansallisten uudistusohjelmiensa täytäntöönpanossa jossakin määrin, vaikkakin edistyminen on rajoitetumpaa mikrotalouden ja työllisyysnäkökohtien osalta. Se on edennyt suhteellisen hyvin makrotalouden alalla, mutta mikrotaloutta ja työllisyyttä koskevissa uudistuksissa edistyminen on vielä tarpeen. Kreikka on osaksi toteuttanut kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumuksien johdosta toteutettavat toimet. Parempi koordinointi hallinnon eri tasoilla voisi hallintotavan osalta vahvistaa edelleen rakentavaa yhteistyötä, joka on jo aloitettu monien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

2.

Kreikka edistyy kansallisten uudistusohjelmiensa täytäntöönpanossa jossakin määrin, vaikkakin edistyminen on rajoitetumpaa mikrotalouden ja työllisyysnäkökohtien osalta. Se on edennyt suhteellisen hyvin makrotalouden alalla, mutta mikrotaloutta ja työllisyyttä koskevissa uudistuksissa edistyminen on vielä tarpeen. Kreikka on osaksi toteuttanut kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumuksien johdosta toteutettavat toimet. Parempi koordinointi hallinnon eri tasoilla voisi hallintotavan osalta vahvistaa edelleen rakentavaa yhteistyötä, joka on jo aloitettu monien sidosryhmien kanssa.

| 3. | Kreikan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia on hyvin edistynyt julkisen talouden vakauttaminen. Lupaavia merkkejä edistymisestä on seuraavilla aloilla: julkisten resurssien jakautumisen parantaminen; liiketoimintaympäristön parantaminen; T&K ja innovointi; tieto- ja viestintätekniikka; naisten osallistuminen työelämään, työttömien kokonaismäärä ja koulutus. Talouskasvun laatutekijöitä on parannettu; tärkein tekijä ovat yksityiset investoinnit. |
| --- | --- |

3.

Kreikan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia on hyvin edistynyt julkisen talouden vakauttaminen. Lupaavia merkkejä edistymisestä on seuraavilla aloilla: julkisten resurssien jakautumisen parantaminen; liiketoimintaympäristön parantaminen; T&K ja innovointi; tieto- ja viestintätekniikka; naisten osallistuminen työelämään, työttömien kokonaismäärä ja koulutus. Talouskasvun laatutekijöitä on parannettu; tärkein tekijä ovat yksityiset investoinnit.

| 4. | Kreikan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantaminen eläkejärjestelmää uudistamalla; julkisen hallinnon nykyaikaistaminen; tehokkaammat toimet työllisyysasteen parantamiseksi, työttömyyden ja pimeän työn vähentämiseksi, työsuhdeturvan nykyaikaistamiseksi ja työvoiman liikkuvuuden edistämiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Kreikka:






  — | varmistaa, että julkisen talouden vakauttaminen ja velan supistaminen jatkuvat, ja laatii eläkeuudistuksen täytäntöönpanoa koskevan aikataulun julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Kreikan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantaminen eläkejärjestelmää uudistamalla; julkisen hallinnon nykyaikaistaminen; tehokkaammat toimet työllisyysasteen parantamiseksi, työttömyyden ja pimeän työn vähentämiseksi, työsuhdeturvan nykyaikaistamiseksi ja työvoiman liikkuvuuden edistämiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Kreikka:

—

varmistaa, että julkisen talouden vakauttaminen ja velan supistaminen jatkuvat, ja laatii eläkeuudistuksen täytäntöönpanoa koskevan aikataulun julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi;

| — | uudistaa julkishallintoa luomalla tehokkaat sääntely-, valvonta- ja täytäntöönpanovalmiudet, myös ammattitaitoa parantamalla, jotta myös rakennerahastoja voidaan käyttää tehokkaasti hyväksi; |
| --- | --- |

—

uudistaa julkishallintoa luomalla tehokkaat sääntely-, valvonta- ja täytäntöönpanovalmiudet, myös ammattitaitoa parantamalla, jotta myös rakennerahastoja voidaan käyttää tehokkaasti hyväksi;

| — | uudistaa työsuhdeturvaa, myös lainsäädäntöä, supistaa työhön kohdistuvaa verokiilaa ja vahvistaa aktiivista työvoimapolitiikkaa, jolla edistetään työmarkkinoiden joustoa ja työllisyysturvaa ja muutetaan pimeän työn tekeminen virallisiksi työsuhteiksi; |
| --- | --- |

—

uudistaa työsuhdeturvaa, myös lainsäädäntöä, supistaa työhön kohdistuvaa verokiilaa ja vahvistaa aktiivista työvoimapolitiikkaa, jolla edistetään työmarkkinoiden joustoa ja työllisyysturvaa ja muutetaan pimeän työn tekeminen virallisiksi työsuhteiksi;

| — | edistää koulutusjärjestelmän uudistuksia ja lisää investointeja perus- ja korkea-asteen koulutukseen, vauhdittaa elinikäistä oppimista koskevan uudistuksen täytäntöönpanoa ja parantaa koulutuksen laatua työmarkkinoiden tarpeita vastaavaksi, vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja lisää aikuiskoulutusta. |
| --- | --- |

—

edistää koulutusjärjestelmän uudistuksia ja lisää investointeja perus- ja korkea-asteen koulutukseen, vauhdittaa elinikäistä oppimista koskevan uudistuksen täytäntöönpanoa ja parantaa koulutuksen laatua työmarkkinoiden tarpeita vastaavaksi, vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja lisää aikuiskoulutusta.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Kreikan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: tutkimus- ja innovaatiostrategian laatimiseen ja T&K-investointien lisäämiseen tähtäävien toimien nopeuttaminen; edistyminen sisämarkkinadirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; kevään 2006 Eurooppa-neuvoston asettamien pk-yrityspoliittisten tavoitteiden saavuttamista koskevien toimien nopeuttaminen; naisten osallistumista työelämään edistävän politiikan toteuttaminen; ja johdonmukaisen aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian laatiminen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Kreikan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: tutkimus- ja innovaatiostrategian laatimiseen ja T&K-investointien lisäämiseen tähtäävien toimien nopeuttaminen; edistyminen sisämarkkinadirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; kevään 2006 Eurooppa-neuvoston asettamien pk-yrityspoliittisten tavoitteiden saavuttamista koskevien toimien nopeuttaminen; naisten osallistumista työelämään edistävän politiikan toteuttaminen; ja johdonmukaisen aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian laatiminen.

ESPANJA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Espanja on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täytäntöönpanossa. On tärkeää, että uusia lakeja ja toimenpiteitä pannaan vielä täytäntöön seitsemällä avainalalla, jotta voidaan lisätä työllisyyttä ja tuottavuutta ja edetä niin, että BKT asukasta kohden vastaa EU-25:n keskiarvoa. |
| --- | --- |

2.

Espanja on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täytäntöönpanossa. On tärkeää, että uusia lakeja ja toimenpiteitä pannaan vielä täytäntöön seitsemällä avainalalla, jotta voidaan lisätä työllisyyttä ja tuottavuutta ja edetä niin, että BKT asukasta kohden vastaa EU-25:n keskiarvoa.

| 3. | Espanjan kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanon ja tehostamisen vahvoja puolia ovat julkisen velan supistuminen tavoitetta nopeammin; hyvä edistyminen T&K- ja innovaatiosuunnitelman toteuttamisessa; yrittäjyyden sisällyttäminen kansallisiin opetussuunnitelmiin kaikilla koulutustasoilla; edistyminen työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhelussa toukokuussa 2006 tehdyn laajan kolmikantasopimuksen mukaisesti ja tyydyttävä edistyminen määrällisten tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti naisten työllisyyden osalta. |
| --- | --- |

3.

Espanjan kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanon ja tehostamisen vahvoja puolia ovat julkisen velan supistuminen tavoitetta nopeammin; hyvä edistyminen T&K- ja innovaatiosuunnitelman toteuttamisessa; yrittäjyyden sisällyttäminen kansallisiin opetussuunnitelmiin kaikilla koulutustasoilla; edistyminen työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhelussa toukokuussa 2006 tehdyn laajan kolmikantasopimuksen mukaisesti ja tyydyttävä edistyminen määrällisten tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti naisten työllisyyden osalta.

| 4. | Espanjan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat sähkömarkkinoiden kilpailun parantaminen ja työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen edelleen; ja koulutuksen parantaminen edelleen. Tällä perusteella suositellaan, että Espanja:






  — | ryhtyy lisätoimiin energia-alan kilpailun lisäämiseksi, erityisesti parantamalla valtioiden rajat ylittävää yhteenliittämiskapasiteettia toimitusvarmuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Espanjan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat sähkömarkkinoiden kilpailun parantaminen ja työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen edelleen; ja koulutuksen parantaminen edelleen. Tällä perusteella suositellaan, että Espanja:

—

ryhtyy lisätoimiin energia-alan kilpailun lisäämiseksi, erityisesti parantamalla valtioiden rajat ylittävää yhteenliittämiskapasiteettia toimitusvarmuuden varmistamiseksi;

| — | uudistaa äskettäisten toimenpiteiden pohjalta työsuhdeturvaa, myös lainsäädäntöä, työmarkkinoiden jouston ja työllisyysturvan lisäämiseksi; vähentää työmarkkinoiden segmentoitumista; ja lisää osa-aikatyön houkuttelevuutta; |
| --- | --- |

—

uudistaa äskettäisten toimenpiteiden pohjalta työsuhdeturvaa, myös lainsäädäntöä, työmarkkinoiden jouston ja työllisyysturvan lisäämiseksi; vähentää työmarkkinoiden segmentoitumista; ja lisää osa-aikatyön houkuttelevuutta;

| — | jatkaa varsinaisen ammatillisen koulutuksen ja jatkuvan ammatillisen koulutuksen integroivan uuden koulutusmallin täytäntöönpanotoimia, jotta työmarkkinoiden tarpeet voidaan ottaa paremmin huomioon; ja varmistaa koulutusuudistusten tehokkaan toteuttamisen – myös alueellisella tasolla – koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

jatkaa varsinaisen ammatillisen koulutuksen ja jatkuvan ammatillisen koulutuksen integroivan uuden koulutusmallin täytäntöönpanotoimia, jotta työmarkkinoiden tarpeet voidaan ottaa paremmin huomioon; ja varmistaa koulutusuudistusten tehokkaan toteuttamisen – myös alueellisella tasolla – koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Espanjan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: inflaation hillitseminen keskipitkällä aikavälillä; kilpailun lisääminen asiantuntijapalveluissa ja vähittäiskaupan markkinoilla; sääntelykehyksen parantaminen; ympäristötoimenpiteiden toteuttaminen erityisesti CO2-päästöjen vähentämiseksi; ammattipätevyyden ja tuottavuuden parantaminen sekä maahanmuuttajien integroiminen työmarkkinoille; lastenhoitomahdollisuuksien parantaminen, suunniteltujen asuntomarkkinoita koskevien toimenpiteiden täytäntöönpano asuntojen hintoihin kohdistuvan paineen vähentämiseksi keskipitkällä aikavälillä sekä eläke- ja terveydenhuoltouudistukset, jotka vaikuttavat myös suotuisasti valtiontalouden kestävyyteen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Espanjan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: inflaation hillitseminen keskipitkällä aikavälillä; kilpailun lisääminen asiantuntijapalveluissa ja vähittäiskaupan markkinoilla; sääntelykehyksen parantaminen; ympäristötoimenpiteiden toteuttaminen erityisesti CO2-päästöjen vähentämiseksi; ammattipätevyyden ja tuottavuuden parantaminen sekä maahanmuuttajien integroiminen työmarkkinoille; lastenhoitomahdollisuuksien parantaminen, suunniteltujen asuntomarkkinoita koskevien toimenpiteiden täytäntöönpano asuntojen hintoihin kohdistuvan paineen vähentämiseksi keskipitkällä aikavälillä sekä eläke- ja terveydenhuoltouudistukset, jotka vaikuttavat myös suotuisasti valtiontalouden kestävyyteen.

RANSKA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Ranska on edistynyt kohtalaisen hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovittujen toimien täytäntöönpanossa. Ranska jatkaa vahvaan talouskasvuun tukeutuen julkisen talouden vakauttamista, ja pyrkii samalla jatkamaan kasvupotentiaalin lisäämistä erityisesti tutkimusta ja innovointia koskevien uusien sitoumusten avulla. Työllisyyden osalta edistyminen on ollut parempaa, mutta on suurelta osin edelleen vaihtelevaa. |
| --- | --- |

2.

Ranska on edistynyt kohtalaisen hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovittujen toimien täytäntöönpanossa. Ranska jatkaa vahvaan talouskasvuun tukeutuen julkisen talouden vakauttamista, ja pyrkii samalla jatkamaan kasvupotentiaalin lisäämistä erityisesti tutkimusta ja innovointia koskevien uusien sitoumusten avulla. Työllisyyden osalta edistyminen on ollut parempaa, mutta on suurelta osin edelleen vaihtelevaa.

| 3. | Sovittujen uudistusten vahvoista puolista erityisen lupaavia ovat kilpailukykykeskusten ja uusien tutkimus- ja innovaatiorakenteiden perustaminen sekä tavoite kohdentaa tutkimustoimintaan 3 prosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden sääntelykehyksen uudistaminen jokin aika sitten parantanee ratkaisevasti julkisten menojen hallinnointia. Työttömyyden aleneminen ensimmäisen kerran vuoden 2001 jälkeen on osa myönteistä kehitystä, ja viime aikoina toteutetut toimenpiteet nuorten työnhakijoiden tukemiseksi näyttävät oikeasuuntaisilta. Vanhempien työntekijöiden työllisyyden osalta ensimmäisiä toimia ollaan toteuttamassa kesäkuussa 2006 sovitun kansallisen toimintasuunnitelman puitteissa. |
| --- | --- |

3.

Sovittujen uudistusten vahvoista puolista erityisen lupaavia ovat kilpailukykykeskusten ja uusien tutkimus- ja innovaatiorakenteiden perustaminen sekä tavoite kohdentaa tutkimustoimintaan 3 prosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden sääntelykehyksen uudistaminen jokin aika sitten parantanee ratkaisevasti julkisten menojen hallinnointia. Työttömyyden aleneminen ensimmäisen kerran vuoden 2001 jälkeen on osa myönteistä kehitystä, ja viime aikoina toteutetut toimenpiteet nuorten työnhakijoiden tukemiseksi näyttävät oikeasuuntaisilta. Vanhempien työntekijöiden työllisyyden osalta ensimmäisiä toimia ollaan toteuttamassa kesäkuussa 2006 sovitun kansallisen toimintasuunnitelman puitteissa.

| 4. | Ranskan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden parantuneen tilanteen säilyttäminen varmistamalla, että valtion tekemiä sitoumuksia noudatetaan, ja seuraamalla paikallishallinnon talouden ja sosiaaliturvamenojen kehitystä; kilpailun puitteet eräillä verkkotoimialoilla ja kuljetusaloilla; ja sellaisen kokonaisstrategian toteuttaminen, jonka tarkoituksena on sekä varmistaa joustavammat työmarkkinat että turvata henkilöiden uran jatkuminen ja vanhempien työntekijöiden työnteon jatkuminen, mm. antamalla parempia mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen. Tällä perusteella suositellaan, että Ranska:






  — | varmistaa julkisen talouden kestävyyden ottamalla huomioon väestön ikääntymisen jatkamalla julkisen talouden vakauttamista ja vähentämällä velkaa. Eläkejärjestelmistä vuonna 2008 pidettävässä kokouksessa on pidettävä kiinni vuoden 2003 uudistuksilla aikaansaaduista säästöistä; |
| --- | --- | --- |

4.

Ranskan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden parantuneen tilanteen säilyttäminen varmistamalla, että valtion tekemiä sitoumuksia noudatetaan, ja seuraamalla paikallishallinnon talouden ja sosiaaliturvamenojen kehitystä; kilpailun puitteet eräillä verkkotoimialoilla ja kuljetusaloilla; ja sellaisen kokonaisstrategian toteuttaminen, jonka tarkoituksena on sekä varmistaa joustavammat työmarkkinat että turvata henkilöiden uran jatkuminen ja vanhempien työntekijöiden työnteon jatkuminen, mm. antamalla parempia mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen. Tällä perusteella suositellaan, että Ranska:

—

varmistaa julkisen talouden kestävyyden ottamalla huomioon väestön ikääntymisen jatkamalla julkisen talouden vakauttamista ja vähentämällä velkaa. Eläkejärjestelmistä vuonna 2008 pidettävässä kokouksessa on pidettävä kiinni vuoden 2003 uudistuksilla aikaansaaduista säästöistä;

| — | vahvistaa puitteita kilpailulle kaasun, sähkön ja rautatierahdin aloilla; |
| --- | --- |

—

vahvistaa puitteita kilpailulle kaasun, sähkön ja rautatierahdin aloilla;

| — | edistää elinikäistä oppimista ja uudistaa työsuhdeturvaa joustavuuden ja työllisyysturvan parantamiseksi työmarkkinoilla ja vähentää erityyppisiin työsopimuksiin perustuvaa työmarkkinoiden segmentoitumista helpottamalla siirtymistä määräaikaisten ja pysyvien sopimusten välillä. |
| --- | --- |

—

edistää elinikäistä oppimista ja uudistaa työsuhdeturvaa joustavuuden ja työllisyysturvan parantamiseksi työmarkkinoilla ja vähentää erityyppisiin työsopimuksiin perustuvaa työmarkkinoiden segmentoitumista helpottamalla siirtymistä määräaikaisten ja pysyvien sopimusten välillä.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Ranskan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: kilpailun lisääminen säännellyssä kaupankäynnissä ja säännellyissä ammateissa; paremman sääntelyn ja yrittäjyyden vahvistaminen, erityisesti tukemalla uusia yrityksiä ja edistämällä yrittäjähenkeä; sekä uusien toimien toteuttaminen työvoiman tarjonnan lisäämiseksi. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Ranskan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: kilpailun lisääminen säännellyssä kaupankäynnissä ja säännellyissä ammateissa; paremman sääntelyn ja yrittäjyyden vahvistaminen, erityisesti tukemalla uusia yrityksiä ja edistämällä yrittäjähenkeä; sekä uusien toimien toteuttaminen työvoiman tarjonnan lisäämiseksi.

IRLANTI

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Irlanti on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täytäntöönpanossa. Lisäksi kasvua ja työllisyyttä koskeva strategia on saanut poliittista näkyvyyttä erityisesti vastikään tehdyn yhteiskunnallisen kumppanuussopimuksen (”Kohti vuotta 2016”) ansiosta. |
| --- | --- |

2.

Irlanti on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täytäntöönpanossa. Lisäksi kasvua ja työllisyyttä koskeva strategia on saanut poliittista näkyvyyttä erityisesti vastikään tehdyn yhteiskunnallisen kumppanuussopimuksen (”Kohti vuotta 2016”) ansiosta.

| 3. | Irlannin kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat vastikään hyväksytty tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategia vuosiksi 2007–2013 ja julkisten T&K-investointien merkittävä kasvu; infrastruktuuriin tehtävien julkisten investointien ja muiden kasvua edistävien menojen priorisointitarpeen tunnustaminen; toimenpiteet, joilla vähennetään koulunkäynnin keskeyttämistä ja parannetaan ammattitaitoa, esimerkiksi sitoumus laatia vuoteen 2007 mennessä pitkän aikavälin kansallinen ammattitaitostrategia. |
| --- | --- |

3.

Irlannin kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat vastikään hyväksytty tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategia vuosiksi 2007–2013 ja julkisten T&K-investointien merkittävä kasvu; infrastruktuuriin tehtävien julkisten investointien ja muiden kasvua edistävien menojen priorisointitarpeen tunnustaminen; toimenpiteet, joilla vähennetään koulunkäynnin keskeyttämistä ja parannetaan ammattitaitoa, esimerkiksi sitoumus laatia vuoteen 2007 mennessä pitkän aikavälin kansallinen ammattitaitostrategia.

| 4. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Irlannin on keskityttävä seuraaviin toimiin: eläkejärjestelyjen uudistusta koskevien konkreettisten toimenpiteiden määrittämisen nopeuttaminen; päästöjen vähentämistä koskevien toimenpiteiden edistäminen; työmarkkinoille osallistumisen nopeampi lisääminen, esimerkiksi perustamalla kattava lastenhoitoinfrastruktuuri, kehittämällä edelleen maahanmuuttajien työmarkkinoita ja sosiaalista integraatiota koskevia toimintapoliittisia puitteita ja painottamalla erityisesti vanhemmille ja alhaisen koulutustason omaaville työntekijöille annettavaa tukea. T&K-investointien keskipitkän aikavälin taso olisi esitettävä vuoteen 2010 saakka ja asuntomarkkinoiden kehitystä olisi seurattava tarkasti, sillä se saattaa vaikuttaa keskipitkän aikavälin kasvunäkymiin. |
| --- | --- |

4.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Irlannin on keskityttävä seuraaviin toimiin: eläkejärjestelyjen uudistusta koskevien konkreettisten toimenpiteiden määrittämisen nopeuttaminen; päästöjen vähentämistä koskevien toimenpiteiden edistäminen; työmarkkinoille osallistumisen nopeampi lisääminen, esimerkiksi perustamalla kattava lastenhoitoinfrastruktuuri, kehittämällä edelleen maahanmuuttajien työmarkkinoita ja sosiaalista integraatiota koskevia toimintapoliittisia puitteita ja painottamalla erityisesti vanhemmille ja alhaisen koulutustason omaaville työntekijöille annettavaa tukea. T&K-investointien keskipitkän aikavälin taso olisi esitettävä vuoteen 2010 saakka ja asuntomarkkinoiden kehitystä olisi seurattava tarkasti, sillä se saattaa vaikuttaa keskipitkän aikavälin kasvunäkymiin.

ITALIA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Italia on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Viime vuoden kansalliseen uudistusohjelmaan verrattuna Italian täytäntöönpanoraportissa esitetään selvempi strategia, joka kattaa kaikki politiikan alat ja niiden väliset synergiat ja on täten kunnianhimoisempi. Eniten edistystä on saavutettu mikrotalouden alalla. Makrotalouden alalla ehdotetut strategiat ja toimenpiteet ovat yleisesti ottaen asianmukaiset, mutta niiden täytäntöönpano on ratkaiseva tekijä. Työllisyyspolitiikkaa on vahvistettava eräillä avainalueilla. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut vaihtelevaa. |
| --- | --- |

2.

Italia on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Viime vuoden kansalliseen uudistusohjelmaan verrattuna Italian täytäntöönpanoraportissa esitetään selvempi strategia, joka kattaa kaikki politiikan alat ja niiden väliset synergiat ja on täten kunnianhimoisempi. Eniten edistystä on saavutettu mikrotalouden alalla. Makrotalouden alalla ehdotetut strategiat ja toimenpiteet ovat yleisesti ottaen asianmukaiset, mutta niiden täytäntöönpano on ratkaiseva tekijä. Työllisyyspolitiikkaa on vahvistettava eräillä avainalueilla. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut vaihtelevaa.

| 3. | Italian täytäntöönpanoraportin vahvuuksia ovat: toimenpiteet, joilla parannetaan kilpailua asiantuntija- ja muissa palveluissa; aloitteet tieto- ja viestintätekniikan käytön lisäämiseksi; ja toimenpiteet liiketoimintaympäristön parantamista koskevien toimien koordinoinnin vauhdittamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Italian täytäntöönpanoraportin vahvuuksia ovat: toimenpiteet, joilla parannetaan kilpailua asiantuntija- ja muissa palveluissa; aloitteet tieto- ja viestintätekniikan käytön lisäämiseksi; ja toimenpiteet liiketoimintaympäristön parantamista koskevien toimien koordinoinnin vauhdittamiseksi.

| 4. | Italian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden kestävyys, jota koskeva sitoumus on pantava tehokkaasti täytäntöön; kilpailu tuote- ja palvelumarkkinoilla, joilla ehdotettujen uudistusten määrätietoinen täytäntöönpano on perusta edistymisen jatkumiselle; virallisten työsuhteiden ja joustavan työllisyysturvan lisääminen työmarkkinoilla; ja koulutuksen ja elinikäisen oppimisen parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Italia:






  — | jatkaa päättäväisesti julkisen talouden vakauttamista, jotta julkinen velka suhteessa BKT:hen saadaan kääntymään laskuun, ja toteuttaa eläkeuudistukset täysimääräisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Italian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden kestävyys, jota koskeva sitoumus on pantava tehokkaasti täytäntöön; kilpailu tuote- ja palvelumarkkinoilla, joilla ehdotettujen uudistusten määrätietoinen täytäntöönpano on perusta edistymisen jatkumiselle; virallisten työsuhteiden ja joustavan työllisyysturvan lisääminen työmarkkinoilla; ja koulutuksen ja elinikäisen oppimisen parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Italia:

—

jatkaa päättäväisesti julkisen talouden vakauttamista, jotta julkinen velka suhteessa BKT:hen saadaan kääntymään laskuun, ja toteuttaa eläkeuudistukset täysimääräisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi;

| — | jatkaa vastikään ilmoitettujen uudistusten täytäntöönpanoa ja edistymistä vapauttamisstrategioiden toteuttamisessa; tämän avulla pyritään lisäämään tuote- ja palvelumarkkinoilla käytävää kilpailua; |
| --- | --- |

—

jatkaa vastikään ilmoitettujen uudistusten täytäntöönpanoa ja edistymistä vapauttamisstrategioiden toteuttamisessa; tämän avulla pyritään lisäämään tuote- ja palvelumarkkinoilla käytävää kilpailua;

| — | supistaa työllisyyttä koskevia alueellisia eroja vähentämällä pimeän työn tekemistä, lisäämällä lastenhoitomahdollisuuksia ja varmistamalla työvoimapalvelujen tehokkaan toiminnan koko maassa; |
| --- | --- |

—

supistaa työllisyyttä koskevia alueellisia eroja vähentämällä pimeän työn tekemistä, lisäämällä lastenhoitomahdollisuuksia ja varmistamalla työvoimapalvelujen tehokkaan toiminnan koko maassa;

| — | laatii kattavan elinikäisen oppimisen strategian ja parantaa koulutuksen laatua ottaen huomioon työmarkkinoiden tarpeet. |
| --- | --- |

—

laatii kattavan elinikäisen oppimisen strategian ja parantaa koulutuksen laatua ottaen huomioon työmarkkinoiden tarpeet.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Italian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: T&K-toiminta, jota koskeva yleisstrategia on saatettava päätökseen, huolimatta tietyillä aloilla saavutetusta myönteisestä kehityksestä; tehokkaat toimenpiteet terveydenhuollon kestävyyden parantamiseksi säilyttämällä samalla terveydenhuoltopalvelujen laatu ja saatavuus; resurssien kestävä käyttö, missä nykyisten toimenpiteiden täytäntöönpano ja niiden vahvistaminen on olennaista; infrastruktuurin parantamista koskevien suunnitelmien toteuttaminen; ehdotetun sääntelyn vaikutusten arviointia koskevan järjestelmän vahvistaminen ja täytäntöönpano kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Italian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: T&K-toiminta, jota koskeva yleisstrategia on saatettava päätökseen, huolimatta tietyillä aloilla saavutetusta myönteisestä kehityksestä; tehokkaat toimenpiteet terveydenhuollon kestävyyden parantamiseksi säilyttämällä samalla terveydenhuoltopalvelujen laatu ja saatavuus; resurssien kestävä käyttö, missä nykyisten toimenpiteiden täytäntöönpano ja niiden vahvistaminen on olennaista; infrastruktuurin parantamista koskevien suunnitelmien toteuttaminen; ehdotetun sääntelyn vaikutusten arviointia koskevan järjestelmän vahvistaminen ja täytäntöönpano kokonaisuudessaan.

KYPROS

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Kypros on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja keväällä 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemiä neljää painopistealaa koskevien toimien täytäntöönpanossa. Useimpien toimenpiteiden täytäntöönpano näyttää yleisesti ottaen etenevän suunnitellusti. |
| --- | --- |

2.

Kypros on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja keväällä 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemiä neljää painopistealaa koskevien toimien täytäntöönpanossa. Useimpien toimenpiteiden täytäntöönpano näyttää yleisesti ottaen etenevän suunnitellusti.

| 3. | Kyproksen kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia vuonna 2006 ovat edistyminen julkisen talouden vakauttamisessa; kattavan tutkimus- ja innovointijärjestelmän kehittämistä koskeva uusi politiikka; ja hyvän työllisyyskehityksen säilyttäminen monenlaisten aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

3.

Kyproksen kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia vuonna 2006 ovat edistyminen julkisen talouden vakauttamisessa; kattavan tutkimus- ja innovointijärjestelmän kehittämistä koskeva uusi politiikka; ja hyvän työllisyyskehityksen säilyttäminen monenlaisten aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden avulla.

| 4. | Kyproksen kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat väestön ikääntymistä koskevien menojen hallinta, jossa ei ole edistytty; ja nuorten työllistymismahdollisuuksien lisääminen edelleen. Tällä perusteella suositellaan, että Kypros:






  — | ryhtyy toimiin eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistusten toteuttamiseksi ja laatii aikataulun niiden täytäntöönpanoa varten julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Kyproksen kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat väestön ikääntymistä koskevien menojen hallinta, jossa ei ole edistytty; ja nuorten työllistymismahdollisuuksien lisääminen edelleen. Tällä perusteella suositellaan, että Kypros:

—

ryhtyy toimiin eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistusten toteuttamiseksi ja laatii aikataulun niiden täytäntöönpanoa varten julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi;

| — | parantaa elinikäistä oppimista ja lisää edelleen nuorten työllistymis- ja kouluttautumismahdollisuuksia vauhdittamalla ammatti- ja yleissivistävän koulutuksen ja oppisopimusjärjestelmän uudistuksia. |
| --- | --- |

—

parantaa elinikäistä oppimista ja lisää edelleen nuorten työllistymis- ja kouluttautumismahdollisuuksia vauhdittamalla ammatti- ja yleissivistävän koulutuksen ja oppisopimusjärjestelmän uudistuksia.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Kyproksen on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: pääomasijoitusten edistäminen ja kilpailun parantaminen säännellyn kaupankäynnin ja säänneltyjen ammattien alalla. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Kyproksen on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: pääomasijoitusten edistäminen ja kilpailun parantaminen säännellyn kaupankäynnin ja säänneltyjen ammattien alalla.

LATVIA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Latvia on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa erityisesti mikrotalouden ja työllisyyden suhteen. Toimenpiteet tärkeimmän – makrotaloutta koskevan – haasteen toteuttamiseksi ovat vähäisempiä. Edistyminen kevään 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien toteuttamisessa on vaihtelevaa. Kasvua ja työllisyyttä koskeva strategia on saanut poliittista näkyvyyttä kansallisen uudistusohjelman hyväksymisen jälkeen ja sidosryhmien osallistuminen strategian toteuttamiseen on parantunut. |
| --- | --- |

2.

Latvia on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa erityisesti mikrotalouden ja työllisyyden suhteen. Toimenpiteet tärkeimmän – makrotaloutta koskevan – haasteen toteuttamiseksi ovat vähäisempiä. Edistyminen kevään 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien toteuttamisessa on vaihtelevaa. Kasvua ja työllisyyttä koskeva strategia on saanut poliittista näkyvyyttä kansallisen uudistusohjelman hyväksymisen jälkeen ja sidosryhmien osallistuminen strategian toteuttamiseen on parantunut.

| 3. | Latvian kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat useat toimenpiteet, joita on toteutettu innovatiivisten pk-yritysten perustamisen ja rahoittamisen helpottamiseksi, kuten uusien takuu- ja pääomasijoitusrahastojen perustaminen ja yritysten perustamista koskevan keskitetyn järjestelmän kehittäminen. Latvia on myös pannut täytäntöön useita toimenpiteitä, joilla on onnistuttu tukemaan työmarkkinoita. |
| --- | --- |

3.

Latvian kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat useat toimenpiteet, joita on toteutettu innovatiivisten pk-yritysten perustamisen ja rahoittamisen helpottamiseksi, kuten uusien takuu- ja pääomasijoitusrahastojen perustaminen ja yritysten perustamista koskevan keskitetyn järjestelmän kehittäminen. Latvia on myös pannut täytäntöön useita toimenpiteitä, joilla on onnistuttu tukemaan työmarkkinoita.

| 4. | Latvian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat konkreettisemmat toimenpiteet makrotalouden vakauden varmistamiseksi ja talouden ylikuumentumisen estämiseksi; T&K-strategian kehittäminen priorisoinnin parantamiseksi ja yksityisen sektorin osallistumisen lisäämiseksi; ja tehokkaammat toimenpiteet työvoiman tarjonnan lisäämiseksi ja työvoiman ammattitaidon vahvistamiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Latvia:






  — | säilyttää talouden ja finanssipolitiikan kestävyyden harjoittamalla rajoittavampaa finanssipolitiikkaa, jotta voidaan estää talouden ylikuumeneminen ja priorisoida tarkasti menot; |
| --- | --- | --- |

4.

Latvian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat konkreettisemmat toimenpiteet makrotalouden vakauden varmistamiseksi ja talouden ylikuumentumisen estämiseksi; T&K-strategian kehittäminen priorisoinnin parantamiseksi ja yksityisen sektorin osallistumisen lisäämiseksi; ja tehokkaammat toimenpiteet työvoiman tarjonnan lisäämiseksi ja työvoiman ammattitaidon vahvistamiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Latvia:

—

säilyttää talouden ja finanssipolitiikan kestävyyden harjoittamalla rajoittavampaa finanssipolitiikkaa, jotta voidaan estää talouden ylikuumeneminen ja priorisoida tarkasti menot;

| — | toteuttaa nopeammin tutkimus- ja innovaatiopolitiikan uudistukset, jotta kansallisessa uudistusohjelmassa asetetut kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa. Tämä koskee erityisesti politiikkaa, jonka tarkoituksena on edistää tutkimus- ja koulutuslaitosten ja yritysten välisiä kumppanuuksia; |
| --- | --- |

—

toteuttaa nopeammin tutkimus- ja innovaatiopolitiikan uudistukset, jotta kansallisessa uudistusohjelmassa asetetut kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa. Tämä koskee erityisesti politiikkaa, jonka tarkoituksena on edistää tutkimus- ja koulutuslaitosten ja yritysten välisiä kumppanuuksia;

| — | pyrkii tehokkaammin lisäämään työvoiman tarjontaa ja tuottavuutta parantamalla alueellista liikkuvuutta, kehittämällä koulutusjärjestelmien mahdollisuuksia vastata työmarkkinoiden tarpeisiin ja ottamalla käyttöön elinikäisen oppimisen järjestelmä. |
| --- | --- |

—

pyrkii tehokkaammin lisäämään työvoiman tarjontaa ja tuottavuutta parantamalla alueellista liikkuvuutta, kehittämällä koulutusjärjestelmien mahdollisuuksia vastata työmarkkinoiden tarpeisiin ja ottamalla käyttöön elinikäisen oppimisen järjestelmä.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Latvian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen liittyviä hallinnollisia muodollisuuksia käsittelevän yhteyspisteen perustamisen nopeuttaminen; yrittäjyyskoulutuksen edistäminen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan harjoittaminen; ja lastenhoitopalvelujen parantaminen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Latvian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen liittyviä hallinnollisia muodollisuuksia käsittelevän yhteyspisteen perustamisen nopeuttaminen; yrittäjyyskoulutuksen edistäminen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan harjoittaminen; ja lastenhoitopalvelujen parantaminen.

LIETTUA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Liettua on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanossa useimmilla makro- ja mikrotalouden sekä työllisyyden ensisijaisilla osa-alueilla. Koska monet merkittävät toimenpiteet ovat kuitenkin vasta laadinta-asteella, täytäntöönpanon osalta on paljon tehtävää. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut kohtalainen. |
| --- | --- |

2.

Liettua on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanossa useimmilla makro- ja mikrotalouden sekä työllisyyden ensisijaisilla osa-alueilla. Koska monet merkittävät toimenpiteet ovat kuitenkin vasta laadinta-asteella, täytäntöönpanon osalta on paljon tehtävää. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut kohtalainen.

| 3. | Liettuan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat eläke-, terveydenhuolto- ja verouudistukset; toimenpiteet tie- ja rautatieinfrastruktuurin kohentamiseksi; ajan tasalle saatetun kansallisen energiastrategian hyväksyminen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan vahvistaminen, erityisesti uudet työn vuorottelua koskevat toimenpiteet; ja peruskoulutuksen uudistamistoimet. |
| --- | --- |

3.

Liettuan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat eläke-, terveydenhuolto- ja verouudistukset; toimenpiteet tie- ja rautatieinfrastruktuurin kohentamiseksi; ajan tasalle saatetun kansallisen energiastrategian hyväksyminen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan vahvistaminen, erityisesti uudet työn vuorottelua koskevat toimenpiteet; ja peruskoulutuksen uudistamistoimet.

| 4. | Liettuan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat T&K-investointien lisäämiseen tähtäävien toimenpiteiden vahvistaminen, sillä ne eivät toistaiseksi vaikuta riittäviltä kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi; työvoiman liikkuvuutta edistävien toimenpiteiden painottaminen aikaisempaa enemmän; ja lisätoimenpiteiden toteuttaminen elinikäiseen oppimiseen osallistuvien, erityisesti vanhempien työntekijöiden määrän lisäämiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Liettua:






  — | pyrkii edelleen vahvistamaan T&K-järjestelmäänsä saavuttaakseen T&K-investoinneille asetetun kunnianhimoisen tavoitteen lisäämällä julkisia menoja ja edistämällä yksityisen sektorin investointeja tällä alalla; |
| --- | --- | --- |

4.

Liettuan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat T&K-investointien lisäämiseen tähtäävien toimenpiteiden vahvistaminen, sillä ne eivät toistaiseksi vaikuta riittäviltä kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi; työvoiman liikkuvuutta edistävien toimenpiteiden painottaminen aikaisempaa enemmän; ja lisätoimenpiteiden toteuttaminen elinikäiseen oppimiseen osallistuvien, erityisesti vanhempien työntekijöiden määrän lisäämiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Liettua:

—

pyrkii edelleen vahvistamaan T&K-järjestelmäänsä saavuttaakseen T&K-investoinneille asetetun kunnianhimoisen tavoitteen lisäämällä julkisia menoja ja edistämällä yksityisen sektorin investointeja tällä alalla;

| — | pyrkii tehokkaammin lisäämään ammattitaitoisen työvoiman tarjontaa parantamalla työvoiman alueellista liikkuvuutta ja edistämällä elinikäistä oppimista keskittyen erityisesti vanhempiin työntekijöihin. |
| --- | --- |

—

pyrkii tehokkaammin lisäämään ammattitaitoisen työvoiman tarjontaa parantamalla työvoiman alueellista liikkuvuutta ja edistämällä elinikäistä oppimista keskittyen erityisesti vanhempiin työntekijöihin.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Liettuan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: makrotalouden vakauden parantaminen ja inflaation hillitseminen; ulkomaisten suorien sijoitusten lisääminen; yritysten perustamisen helpottaminen; ympäristönsuojelu; nuorten työllisyyden parantaminen; yrittäjyyskoulutuksen laajentaminen; lastenhoitomahdollisuuksien lisääminen; ja työterveyden ja turvallisuuden parantaminen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Liettuan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: makrotalouden vakauden parantaminen ja inflaation hillitseminen; ulkomaisten suorien sijoitusten lisääminen; yritysten perustamisen helpottaminen; ympäristönsuojelu; nuorten työllisyyden parantaminen; yrittäjyyskoulutuksen laajentaminen; lastenhoitomahdollisuuksien lisääminen; ja työterveyden ja turvallisuuden parantaminen.

LUXEMBURG

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Luxemburg on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston hyväksymien toimien täytäntöönpanossa, mutta parantamisen varaa on vielä vuonna 2005 todettujen heikkouksien osalta. Hyväksytyt makrotalouden toimenpiteet antavat mahdollisuuden julkisen talouden tervehdyttämiseen ja inflaatiovauhdin hidastumiseen. Mikrotalouden osalta useiden lupaavien toimenpiteiden täytäntöönpano on käynnistynyt. Määrätietoisempia toimia tarvitaan kuitenkin vuotuisen kehityksen seuraamista ja arviointia koskevan järjestelmän täytäntöönpanemiseksi, ja eräitä toimenpiteitä on toteutettava uusien yritysten ja pk-yritysten tukemiseksi. Huolimatta rohkaisevista uudistuksista työllisyyssektorilla, vanhempien työntekijöiden työllisyyttä lisäävistä uusista aloitteista ei ole ilmoitettu. Lisäksi koulutusjärjestelmän perusteelliset uudistukset ovat vielä toteuttamatta. |
| --- | --- |

2.

Luxemburg on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston hyväksymien toimien täytäntöönpanossa, mutta parantamisen varaa on vielä vuonna 2005 todettujen heikkouksien osalta. Hyväksytyt makrotalouden toimenpiteet antavat mahdollisuuden julkisen talouden tervehdyttämiseen ja inflaatiovauhdin hidastumiseen. Mikrotalouden osalta useiden lupaavien toimenpiteiden täytäntöönpano on käynnistynyt. Määrätietoisempia toimia tarvitaan kuitenkin vuotuisen kehityksen seuraamista ja arviointia koskevan järjestelmän täytäntöönpanemiseksi, ja eräitä toimenpiteitä on toteutettava uusien yritysten ja pk-yritysten tukemiseksi. Huolimatta rohkaisevista uudistuksista työllisyyssektorilla, vanhempien työntekijöiden työllisyyttä lisäävistä uusista aloitteista ei ole ilmoitettu. Lisäksi koulutusjärjestelmän perusteelliset uudistukset ovat vielä toteuttamatta.

| 3. | Kansallisen uudistusohjelman laadinnan, täytäntöönpanon ja toteuttamisen vahvoja puolia ovat hallituksen ja työmarkkinaosapuolten välinen sopimus järjestelmästä, jolla palkkojen ja sosiaalietuuksien indeksointi keskeytetään toistaiseksi vuodesta 2002 vallinneiden inflaatiopaineiden hillitsemiseksi. Tällä kolmikantasopimuksella perustetaan myös yrityksiä tukeva järjestelmä, jolla edistetään irtisanomisuhan alaisten työntekijöiden työpaikkojen säilymistä. Luxemburg voi olla tyytyväinen myös lastenhoitopalveluiden merkittävään lisääntymiseen. Myös T&K-toiminnan asettaminen etusijalle on myönteistä. Lisäksi on toteutettu kattava joukko kestävän kehityksen varmistamiseen tähtääviä toimenpiteitä, ja myös energiastrategia on askel oikeaan suuntaan. |
| --- | --- |

3.

Kansallisen uudistusohjelman laadinnan, täytäntöönpanon ja toteuttamisen vahvoja puolia ovat hallituksen ja työmarkkinaosapuolten välinen sopimus järjestelmästä, jolla palkkojen ja sosiaalietuuksien indeksointi keskeytetään toistaiseksi vuodesta 2002 vallinneiden inflaatiopaineiden hillitsemiseksi. Tällä kolmikantasopimuksella perustetaan myös yrityksiä tukeva järjestelmä, jolla edistetään irtisanomisuhan alaisten työntekijöiden työpaikkojen säilymistä. Luxemburg voi olla tyytyväinen myös lastenhoitopalveluiden merkittävään lisääntymiseen. Myös T&K-toiminnan asettaminen etusijalle on myönteistä. Lisäksi on toteutettu kattava joukko kestävän kehityksen varmistamiseen tähtääviä toimenpiteitä, ja myös energiastrategia on askel oikeaan suuntaan.

| 4. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Luxemburgin on keskityttävä seuraaviin toimiin: vanhempien työntekijöiden työllisyysasteen parantamista koskeva strategia; yksityiskohtainen strategia nykyisten varhaiseläkejärjestelmien uudistamiseksi; tarvittavat lisätoimet koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi erityisesti keskiasteen koulutuksessa ja keinotekoisten esteiden poistaminen eri koulutusmuotojen väliltä; niiden vaikutusten tarkka seuranta, joita vastikään hyväksytyillä nuorisoa koskevilla toimenpiteillä on nuorisotyöttömyyteen; ja jotta taloudellisen ympäristön houkuttelevuutta voidaan lisätä, tarvitaan toimia, joilla tuetaan kilpailukykyisiä markkinoita, EU:n direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

4.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Luxemburgin on keskityttävä seuraaviin toimiin: vanhempien työntekijöiden työllisyysasteen parantamista koskeva strategia; yksityiskohtainen strategia nykyisten varhaiseläkejärjestelmien uudistamiseksi; tarvittavat lisätoimet koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi erityisesti keskiasteen koulutuksessa ja keinotekoisten esteiden poistaminen eri koulutusmuotojen väliltä; niiden vaikutusten tarkka seuranta, joita vastikään hyväksytyillä nuorisoa koskevilla toimenpiteillä on nuorisotyöttömyyteen; ja jotta taloudellisen ympäristön houkuttelevuutta voidaan lisätä, tarvitaan toimia, joilla tuetaan kilpailukykyisiä markkinoita, EU:n direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pk-yrityksiä.

UNKARI

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Unkari on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa rajallisesti. On kuitenkin huomattava, että Unkari toimitti lokakuussa 2006 tarkistetun version kansallisesta uudistusohjelmastaan. Poikettuaan huomattavasti julkisen talouden tavoitteista hallituksen on täytynyt tarkistaa merkittävästi julkisen talouden sopeuttamisuraansa. Sekä työllisyyden että mikrotalouspolitiikan osalta on toteutettu joitakin uudistuksia. Näillä aloilla on kuitenkin vielä paljon tehtävää. Samoin on parannettava makrotalouden vakautta. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut rajallista. |
| --- | --- |

2.

Unkari on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa rajallisesti. On kuitenkin huomattava, että Unkari toimitti lokakuussa 2006 tarkistetun version kansallisesta uudistusohjelmastaan. Poikettuaan huomattavasti julkisen talouden tavoitteista hallituksen on täytynyt tarkistaa merkittävästi julkisen talouden sopeuttamisuraansa. Sekä työllisyyden että mikrotalouspolitiikan osalta on toteutettu joitakin uudistuksia. Näillä aloilla on kuitenkin vielä paljon tehtävää. Samoin on parannettava makrotalouden vakautta. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut rajallista.

| 3. | Unkarin kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat vastikään hyväksytyt, alijäämää supistavat korjaustoimenpiteet, joihin kuuluu sekä tulojen lisäyksiä että yhä enenevässä määrin menojen leikkauksia; työttömyysturvajärjestelmän uudistus; alustavat toimet työllisyys- ja sosiaalipalvelujärjestelmien yhdentämiseksi; ja markkinoille pääsyä rajoittavien tekijöiden poistaminen eräillä aloilla, erityisesti lääkkeiden vähittäiskaupassa. |
| --- | --- |

3.

Unkarin kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat vastikään hyväksytyt, alijäämää supistavat korjaustoimenpiteet, joihin kuuluu sekä tulojen lisäyksiä että yhä enenevässä määrin menojen leikkauksia; työttömyysturvajärjestelmän uudistus; alustavat toimet työllisyys- ja sosiaalipalvelujärjestelmien yhdentämiseksi; ja markkinoille pääsyä rajoittavien tekijöiden poistaminen eräillä aloilla, erityisesti lääkkeiden vähittäiskaupassa.

| 4. | Unkarin kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden suunnitellun vakauttamisstrategian täytäntöönpano ja perustan luominen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle, johon kohdistuu tällä hetkellä suuri riski; aktiivisen työmarkkinapolitiikan vahvistaminen; työnteon kannustimien lisääminen sekä koulutuksen laadun parantaminen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomioiminen. Tällä perusteella suositellaan, että Unkari:






  — | jatkaa tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista varmistaakseen julkisen talouden alijäämän ja bruttovelkasuhteen supistamisen uskottavasti, painottaen menopuolta entistä enemmän esimerkiksi laatimalla tarkemmat ja kattavammat menosäännöt; |
| --- | --- | --- |

4.

Unkarin kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden suunnitellun vakauttamisstrategian täytäntöönpano ja perustan luominen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle, johon kohdistuu tällä hetkellä suuri riski; aktiivisen työmarkkinapolitiikan vahvistaminen; työnteon kannustimien lisääminen sekä koulutuksen laadun parantaminen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomioiminen. Tällä perusteella suositellaan, että Unkari:

—

jatkaa tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista varmistaakseen julkisen talouden alijäämän ja bruttovelkasuhteen supistamisen uskottavasti, painottaen menopuolta entistä enemmän esimerkiksi laatimalla tarkemmat ja kattavammat menosäännöt;

| — | uudistaa julkishallinnon sekä terveydenhuolto-, eläke- ja koulutusjärjestelmät julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja talouden tehokkuuden parantamiseksi. Uudistuksiin olisi sisällyttävä toimia, joilla rajoitetaan varhaiseläkkeelle siirtymistä, vähennetään uusien työkyvyttömyyseläkettä saavien määrää ja jatketaan terveydenhuollon rakenneuudistusta; |
| --- | --- |

—

uudistaa julkishallinnon sekä terveydenhuolto-, eläke- ja koulutusjärjestelmät julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja talouden tehokkuuden parantamiseksi. Uudistuksiin olisi sisällyttävä toimia, joilla rajoitetaan varhaiseläkkeelle siirtymistä, vähennetään uusien työkyvyttömyyseläkettä saavien määrää ja jatketaan terveydenhuollon rakenneuudistusta;

| — | vahvistaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jonka avulla otetaan käyttöön uusia työnteon kannustimia työmarkkinoille jäämiseksi ja saatetaan yhdennetyn työllisyys- ja sosiaalipalvelujärjestelmän perustaminen loppuun; |
| --- | --- |

—

vahvistaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jonka avulla otetaan käyttöön uusia työnteon kannustimia työmarkkinoille jäämiseksi ja saatetaan yhdennetyn työllisyys- ja sosiaalipalvelujärjestelmän perustaminen loppuun;

| — | varmistaa kaikkien pääsyn korkealaatuiseen koulutukseen, parantaa ammattipätevyyttä ja lisää työmarkkinoiden tarpeiden huomioimista koulutusjärjestelmissä, erityisesti varmistamalla tekniikan ja luonnontieteiden alojen tutkinnon suorittaneiden riittävän tarjonnan. |
| --- | --- |

—

varmistaa kaikkien pääsyn korkealaatuiseen koulutukseen, parantaa ammattipätevyyttä ja lisää työmarkkinoiden tarpeiden huomioimista koulutusjärjestelmissä, erityisesti varmistamalla tekniikan ja luonnontieteiden alojen tutkinnon suorittaneiden riittävän tarjonnan.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Unkarin on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: julkisen tutkimusjärjestelmän uudistaminen; valtiontukien vähentäminen ja niiden uudelleen kohdentaminen; johdonmukaisemman strategian luominen T&K-toiminnalle, innovoinnille ja tieto- ja viestintätekniikalle; yritysten hallinnollisen taakan keventäminen; heikommassa asemassa olevien työmarkkinatilanteen parantaminen; pimeän työn tekemisen muuttaminen virallisiksi työsuhteiksi; jatkuvien alueellisten työllisyyserojen vähentäminen; ja elinikäistä oppimista koskevan Unkarin strategian täytäntöönpano. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Unkarin on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: julkisen tutkimusjärjestelmän uudistaminen; valtiontukien vähentäminen ja niiden uudelleen kohdentaminen; johdonmukaisemman strategian luominen T&K-toiminnalle, innovoinnille ja tieto- ja viestintätekniikalle; yritysten hallinnollisen taakan keventäminen; heikommassa asemassa olevien työmarkkinatilanteen parantaminen; pimeän työn tekemisen muuttaminen virallisiksi työsuhteiksi; jatkuvien alueellisten työllisyyserojen vähentäminen; ja elinikäistä oppimista koskevan Unkarin strategian täytäntöönpano.

MALTA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Malta on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on myös ottanut huomioon useimmat kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemät sitoumukset. Julkisen talouden kestävyyttä koskevien toimien toteuttaminen on edistynyt hyvin. Viranomaiset katsovat tämän olevan olennainen tekijä kasvun ja työllisyyden parantamisessa sekä euron käyttöön ottamisessa. Edistyminen mikrotaloutta ja työllisyyttä koskevassa täytäntöönpanossa on vaatimattomampaa. |
| --- | --- |

2.

Malta on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on myös ottanut huomioon useimmat kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemät sitoumukset. Julkisen talouden kestävyyttä koskevien toimien toteuttaminen on edistynyt hyvin. Viranomaiset katsovat tämän olevan olennainen tekijä kasvun ja työllisyyden parantamisessa sekä euron käyttöön ottamisessa. Edistyminen mikrotaloutta ja työllisyyttä koskevassa täytäntöönpanossa on vaatimattomampaa.

| 3. | Maltan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat äskettäin ilmoitetut verouudistukset; T&K-toiminnan ja innovoinnin keskeisten strategioiden kehittäminen; uusi yrittäjätaitojen edistämistä koskeva ohjelma; ja joukko lupaavia ja kattavia koulutusalan aloitteita. |
| --- | --- |

3.

Maltan kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat äskettäin ilmoitetut verouudistukset; T&K-toiminnan ja innovoinnin keskeisten strategioiden kehittäminen; uusi yrittäjätaitojen edistämistä koskeva ohjelma; ja joukko lupaavia ja kattavia koulutusalan aloitteita.

| 4. | Maltan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat kilpailun parantaminen useilla aloilla, esimerkiksi asiantuntijapalveluissa; valtiontukien vähentäminen ja uudelleen kohdentaminen; T&K-toimintaan suuntautuvien investointien lisääminen ja työvoiman tarjonnan parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Malta:






  — | toteuttaa meneillään olevan tarkistuksen jälkeen toimia lisätäkseen kilpailua erityisesti asiantuntijapalveluiden alalla, esimerkiksi vahvistamalla kilpailuviranomaista; vähentää valtiontukia ja kohdistaa ne horisontaalisiin tavoitteisiin, erityisesti T&K-toimintaan; |
| --- | --- | --- |

4.

Maltan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat kilpailun parantaminen useilla aloilla, esimerkiksi asiantuntijapalveluissa; valtiontukien vähentäminen ja uudelleen kohdentaminen; T&K-toimintaan suuntautuvien investointien lisääminen ja työvoiman tarjonnan parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Malta:

—

toteuttaa meneillään olevan tarkistuksen jälkeen toimia lisätäkseen kilpailua erityisesti asiantuntijapalveluiden alalla, esimerkiksi vahvistamalla kilpailuviranomaista; vähentää valtiontukia ja kohdistaa ne horisontaalisiin tavoitteisiin, erityisesti T&K-toimintaan;

| — | lisää toimia työntekijöiden, erityisesti naisten, saamiseksi työmarkkinoille, pyrkii tehokkaammin kitkemään pimeän työn tekemistä ja toteuttaa lisätoimia työnteon tekemiseksi houkuttelevammaksi. |
| --- | --- |

—

lisää toimia työntekijöiden, erityisesti naisten, saamiseksi työmarkkinoille, pyrkii tehokkaammin kitkemään pimeän työn tekemistä ja toteuttaa lisätoimia työnteon tekemiseksi houkuttelevammaksi.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Maltan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: lykkääntyneiden terveydenhuoltojärjestelmää koskevien toimenpiteiden toteuttaminen ja tehostaminen; järjestelmällisen vaikutusarvioinnin käyttöönotto ja säännösten yksinkertaistamisen nopeuttaminen; T&K-menojen tarkempi laskeminen; Maltan kytkeminen Euroopan energiaverkkoihin; koulutustason parantamisessa ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisessä saavutettujen tulosten hyödyntäminen; ja vanhempien työntekijöiden työllisyysasteen kohentaminen, ottaen huomioon, että julkisen sektorin työntekijämäärän vähentämisessä olisi vältettävä varhaiseläkejärjestelmiä. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Maltan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: lykkääntyneiden terveydenhuoltojärjestelmää koskevien toimenpiteiden toteuttaminen ja tehostaminen; järjestelmällisen vaikutusarvioinnin käyttöönotto ja säännösten yksinkertaistamisen nopeuttaminen; T&K-menojen tarkempi laskeminen; Maltan kytkeminen Euroopan energiaverkkoihin; koulutustason parantamisessa ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisessä saavutettujen tulosten hyödyntäminen; ja vanhempien työntekijöiden työllisyysasteen kohentaminen, ottaen huomioon, että julkisen sektorin työntekijämäärän vähentämisessä olisi vältettävä varhaiseläkejärjestelmiä.

ALANKOMAAT

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Alankomaat on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Vaikka makrotalouteen kohdistuu tiettyjä riskejä, joita ovat erityisesti palkkainflaation mahdollisuus, kotitalouksien velkaantuminen ja työmarkkinoiden tiukentuminen, poliittinen kehys on kokonaisuutena tarkasteltuna asianmukainen. Alankomaat edistyy yleisesti ottaen merkittävästi mikrotalouden alalla. Vaikka T&K- ja innovaatiotoiminnan edistämiseksi on laadittu politiikkoja, hallituksen asettamien kauaskantoisten T&K-tavoitteiden saavuttamisessa on vielä paljon tehtävää. Työllisyysalalla kokonaiskuva on myös positiivinen: useimpien ryhmien perustyöllisyysaste on korkea mutta työvoiman tarjontaa olisi parannettava edelleen etenkin naisten, heikommassa asemassa olevien ryhmien ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta. Alankomaat vahvistaa kansallista uudistusohjelmaansa vastatakseen kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemiin sitoumuksiin, mutta lisätoimia tarvitaan edelleen erityisesti ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen tarkoitetun yhden viranomaisen perustamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Alankomaat on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Vaikka makrotalouteen kohdistuu tiettyjä riskejä, joita ovat erityisesti palkkainflaation mahdollisuus, kotitalouksien velkaantuminen ja työmarkkinoiden tiukentuminen, poliittinen kehys on kokonaisuutena tarkasteltuna asianmukainen. Alankomaat edistyy yleisesti ottaen merkittävästi mikrotalouden alalla. Vaikka T&K- ja innovaatiotoiminnan edistämiseksi on laadittu politiikkoja, hallituksen asettamien kauaskantoisten T&K-tavoitteiden saavuttamisessa on vielä paljon tehtävää. Työllisyysalalla kokonaiskuva on myös positiivinen: useimpien ryhmien perustyöllisyysaste on korkea mutta työvoiman tarjontaa olisi parannettava edelleen etenkin naisten, heikommassa asemassa olevien ryhmien ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta. Alankomaat vahvistaa kansallista uudistusohjelmaansa vastatakseen kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemiin sitoumuksiin, mutta lisätoimia tarvitaan edelleen erityisesti ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen tarkoitetun yhden viranomaisen perustamiseksi.

| 3. | Alankomaiden kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat kilpailua edistävät toimenpiteet; hallinnollisen taakan mittaamisessa sovellettava standardikustannusmalli ja innovaatiosetelijärjestelmä, jotka ollaan laajalti ottamassa käyttöön muissa jäsenvaltioissa; toimenpiteet eläke-, sairausvakuutus- ja työkyvyttömyysjärjestelmien uudistamiseksi; sekä uudistukset, joiden tavoitteena on parantaa koulutustasoa, laajentaa elinikäistä oppimista ja luoda paremmat yhteydet koulutuksen ja työmarkkinoiden välille. |
| --- | --- |

3.

Alankomaiden kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat kilpailua edistävät toimenpiteet; hallinnollisen taakan mittaamisessa sovellettava standardikustannusmalli ja innovaatiosetelijärjestelmä, jotka ollaan laajalti ottamassa käyttöön muissa jäsenvaltioissa; toimenpiteet eläke-, sairausvakuutus- ja työkyvyttömyysjärjestelmien uudistamiseksi; sekä uudistukset, joiden tavoitteena on parantaa koulutustasoa, laajentaa elinikäistä oppimista ja luoda paremmat yhteydet koulutuksen ja työmarkkinoiden välille.

| 4. | Alankomaiden kansallisen uudistusohjelman osa-alue, johon sisältyviin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, on työvoiman tarjonnan parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Alankomaat:






  — | ryhtyy lisätoimenpiteisiin työvoiman tarjonnan lisäämiseksi, erityisesti vanhempien työntekijöiden, naisten ja heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta. |
| --- | --- | --- |

4.

Alankomaiden kansallisen uudistusohjelman osa-alue, johon sisältyviin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, on työvoiman tarjonnan parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Alankomaat:

—

ryhtyy lisätoimenpiteisiin työvoiman tarjonnan lisäämiseksi, erityisesti vanhempien työntekijöiden, naisten ja heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Alankomaiden on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: yksityissektorin T&K-menoja lisäävät toimenpiteet; ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen tarkoitetun yhden viranomaisen perustaminen. Jos nykyisillä toimenpiteillä ei ajan mittaan onnistuta merkittävästi lisäämään tehtyjen työtuntien määrää, on lisäksi harkittava uusien kannustimien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Alankomaiden on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: yksityissektorin T&K-menoja lisäävät toimenpiteet; ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen tarkoitetun yhden viranomaisen perustaminen. Jos nykyisillä toimenpiteillä ei ajan mittaan onnistuta merkittävästi lisäämään tehtyjen työtuntien määrää, on lisäksi harkittava uusien kannustimien käyttöönottoa.

ITÄVALTA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Itävalta on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa erityisesti mikrotalouden alalla, jolla on toteutettu monia erilaisia toimenpiteitä palvelualojen kilpailua lukuun ottamatta. Makrotalouden tilanne on vakaa, vaikka lisätoimia tarvitaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien poistamiseksi. Myös työllisyyspolitiikassa on yleisesti ottaen edistytty hyvin, vaikka eräillä aloilla toimintaa onkin tehostettava. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella Itävallassa toteutetut toimet ovat kokonaisuudessaan riittävät. |
| --- | --- |

2.

Itävalta on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa erityisesti mikrotalouden alalla, jolla on toteutettu monia erilaisia toimenpiteitä palvelualojen kilpailua lukuun ottamatta. Makrotalouden tilanne on vakaa, vaikka lisätoimia tarvitaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien poistamiseksi. Myös työllisyyspolitiikassa on yleisesti ottaen edistytty hyvin, vaikka eräillä aloilla toimintaa onkin tehostettava. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella Itävallassa toteutetut toimet ovat kokonaisuudessaan riittävät.

| 3. | Itävallan tulokset uusiutuvien energialähteiden käytössä ovat lupaavia, ja ne voivat innostaa myös muita jäsenvaltioita toteuttamaan tällä alalla uudistuksia. Lisäksi on syytä mainita Itävallan toimet pk-yritysten hallintokustannusten vähentämiseksi. Lisäksi Itävalta on saavuttanut 3 prosentin T&K-tavoitetta, ja tieteen ja teollisuuden yhteistyömallit ovat erityisen lupaavia. |
| --- | --- |

3.

Itävallan tulokset uusiutuvien energialähteiden käytössä ovat lupaavia, ja ne voivat innostaa myös muita jäsenvaltioita toteuttamaan tällä alalla uudistuksia. Lisäksi on syytä mainita Itävallan toimet pk-yritysten hallintokustannusten vähentämiseksi. Lisäksi Itävalta on saavuttanut 3 prosentin T&K-tavoitetta, ja tieteen ja teollisuuden yhteistyömallit ovat erityisen lupaavia.

| 4. | Itävallan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat ikääntyvien työntekijöiden määrän lisääminen työvoiman tarjonnassa ja heikommassa asemassa olevien nuorten ammattitaidon parantaminen. Tämän perusteella suositellaan, että Itävalta:






  — | parantaa kannustimia vanhempien työntekijöiden pitämiseksi työelämässä, erityisesti toteuttamalla kattavan elinikäistä oppimista koskevan strategian, jossa keskitytään ammatilliseen jatkokoulutukseen ja veroetuusjärjestelmien uudistamiseen; ja kehittää heikommassa asemassa olevien nuorten koulutusedellytyksiä. |
| --- | --- | --- |

4.

Itävallan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat ikääntyvien työntekijöiden määrän lisääminen työvoiman tarjonnassa ja heikommassa asemassa olevien nuorten ammattitaidon parantaminen. Tämän perusteella suositellaan, että Itävalta:

—

parantaa kannustimia vanhempien työntekijöiden pitämiseksi työelämässä, erityisesti toteuttamalla kattavan elinikäistä oppimista koskevan strategian, jossa keskitytään ammatilliseen jatkokoulutukseen ja veroetuusjärjestelmien uudistamiseen; ja kehittää heikommassa asemassa olevien nuorten koulutusedellytyksiä.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Itävallan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: tavoitteena olevan budjettitasapainon saavuttaminen vuonna 2008; kilpailun lisääminen palveluissa; yrittäjäkulttuurin vahvistaminen; uuden päästöjen vähentämistä koskevan politiikan laatiminen ja siihen liittyvien toimenpiteiden määrittäminen; ja toimet, joilla vähennetään työmarkkinoiden eriytymistä sukupuolen mukaan, esimerkiksi parantamalla lastenhoitomahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Itävallan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: tavoitteena olevan budjettitasapainon saavuttaminen vuonna 2008; kilpailun lisääminen palveluissa; yrittäjäkulttuurin vahvistaminen; uuden päästöjen vähentämistä koskevan politiikan laatiminen ja siihen liittyvien toimenpiteiden määrittäminen; ja toimet, joilla vähennetään työmarkkinoiden eriytymistä sukupuolen mukaan, esimerkiksi parantamalla lastenhoitomahdollisuuksia.

PUOLA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Puola on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa rajallisesti. Näyttää siltä, että Puola alkaa edistyä vahvasti mikrotalouden alalla, vaikka monien toimenpiteiden täytäntöönpano on vielä alkuvaiheessa. Työllisyysuudistuksia on pantava määrätietoisemmin täytäntöön. Julkisen talouden uudistukset ovat viivästyneet, vaikka Puolan suunnitelmat ovat oikeansuuntaisia. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumuksien perusteella toteutettavat toimet ovat olleet rajallisia. |
| --- | --- |

2.

Puola on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa rajallisesti. Näyttää siltä, että Puola alkaa edistyä vahvasti mikrotalouden alalla, vaikka monien toimenpiteiden täytäntöönpano on vielä alkuvaiheessa. Työllisyysuudistuksia on pantava määrätietoisemmin täytäntöön. Julkisen talouden uudistukset ovat viivästyneet, vaikka Puolan suunnitelmat ovat oikeansuuntaisia. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumuksien perusteella toteutettavat toimet ovat olleet rajallisia.

| 3. | Puolan toteuttamista uudistuksista lupaavimpia ovat verotusjärjestelmän yksinkertaistaminen, parempaa lainsäädäntöä koskevan nimenomaisen strategian laatiminen ja toimet pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien lisäämiseksi. |
| --- | --- |

3.

Puolan toteuttamista uudistuksista lupaavimpia ovat verotusjärjestelmän yksinkertaistaminen, parempaa lainsäädäntöä koskevan nimenomaisen strategian laatiminen ja toimet pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien lisäämiseksi.

| 4. | Puolan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden vakauttaminen; kilpailun parantaminen verkkotoimialoilla; T&K-toiminnan määrän lisääminen ja laadun parantaminen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan kattavuuden ja tuloksellisuuden parantaminen; ja inhimillisen pääoman ja työnteon kannustimien parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Puola:






  — | jatkaa toimia julkisen talouden vakauttamiseksi ja ottaa nimellisen alijäämän ylärajan lisäksi käyttöön muita mekanismeja menojen valvonnan tehostamiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Puolan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden vakauttaminen; kilpailun parantaminen verkkotoimialoilla; T&K-toiminnan määrän lisääminen ja laadun parantaminen; aktiivisen työmarkkinapolitiikan kattavuuden ja tuloksellisuuden parantaminen; ja inhimillisen pääoman ja työnteon kannustimien parantaminen. Tällä perusteella suositellaan, että Puola:

—

jatkaa toimia julkisen talouden vakauttamiseksi ja ottaa nimellisen alijäämän ylärajan lisäksi käyttöön muita mekanismeja menojen valvonnan tehostamiseksi;

| — | parantaa kilpailupuitteita verkkotoimialoilla, esimerkiksi tarkistamalla sääntelyviranomaisten roolia; |
| --- | --- |

—

parantaa kilpailupuitteita verkkotoimialoilla, esimerkiksi tarkistamalla sääntelyviranomaisten roolia;

| — | jatkaa julkisen tutkimussektorin uudistamista T&K-toiminnan ja innovoinnin lisäämiseksi ja yksityissektorin T&K-toimintapuitteiden parantamiseksi ja siten ulkomaisten suorien sijoitusten hyödyntämiseksi täysimääräisesti; |
| --- | --- |

—

jatkaa julkisen tutkimussektorin uudistamista T&K-toiminnan ja innovoinnin lisäämiseksi ja yksityissektorin T&K-toimintapuitteiden parantamiseksi ja siten ulkomaisten suorien sijoitusten hyödyntämiseksi täysimääräisesti;

| — | saattaa julkisten työvoimapalvelujen uudistamisen loppuun aktiivisen työmarkkinapolitiikan tason ja tehokkuuden parantamiseksi, erityisesti vanhempia henkilöitä ja nuorisoa varten; vähentää työhön kohdistuvaa verotaakkaa ja tarkistaa etuusjärjestelmiä työnteon kannustimien parantamiseksi, kehittää menettelytapoja, joilla lisätään työikäisten osallistumista elinikäiseen oppimiseen, ja uudistaa koulutusjärjestelmiä työmarkkinoiden tarpeet huomioiden. |
| --- | --- |

—

saattaa julkisten työvoimapalvelujen uudistamisen loppuun aktiivisen työmarkkinapolitiikan tason ja tehokkuuden parantamiseksi, erityisesti vanhempia henkilöitä ja nuorisoa varten; vähentää työhön kohdistuvaa verotaakkaa ja tarkistaa etuusjärjestelmiä työnteon kannustimien parantamiseksi, kehittää menettelytapoja, joilla lisätään työikäisten osallistumista elinikäiseen oppimiseen, ja uudistaa koulutusjärjestelmiä työmarkkinoiden tarpeet huomioiden.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Puolan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: liikenneinfrastruktuurin nykyaikaistaminen; ympäristönsuojelun parantaminen; valtiontukien vähentäminen ja uudelleenkohdentaminen; tehokkaan kilpailun varmistaminen rahoitusalalla; energiamarkkinoiden vapauttamisprosessin määrätietoinen jatkaminen; yritysten rekisteröintimenettelyn nopeuttaminen; ja sen varmistaminen, että koheesiopolitiikan välineillä tuetaan täytäntöönpanoraportissa painotettuja rakennetoimenpiteitä kasvun, kilpailukyvyn, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. T&K-toimintaan vuoteen 2010 mennessä kohdistettaville investoinneille olisi asetettava pitävä ja realistinen tavoite. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Puolan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: liikenneinfrastruktuurin nykyaikaistaminen; ympäristönsuojelun parantaminen; valtiontukien vähentäminen ja uudelleenkohdentaminen; tehokkaan kilpailun varmistaminen rahoitusalalla; energiamarkkinoiden vapauttamisprosessin määrätietoinen jatkaminen; yritysten rekisteröintimenettelyn nopeuttaminen; ja sen varmistaminen, että koheesiopolitiikan välineillä tuetaan täytäntöönpanoraportissa painotettuja rakennetoimenpiteitä kasvun, kilpailukyvyn, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. T&K-toimintaan vuoteen 2010 mennessä kohdistettaville investoinneille olisi asetettava pitävä ja realistinen tavoite.

PORTUGALI

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Portugali on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelman mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa erityisesti makro- ja mikrotaloudessa. Työllisyyteen liittyvillä aloilla on myös edistytty, erityisesti koulutusuudistuksen suhteen uusia mahdollisuuksia avaavan ohjelman yhteydessä, mutta työmarkkinoiden sopeutumisen ja joustavan työllisyysturvan suhteen ei niiden tärkeydestä huolimatta ole vielä toteutettu kaikkia tarvittavia toimia. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttäminen on yleensä ottaen edennyt hyvin. Eri politiikan aloilla tarvitaan huomattavia lisätoimia ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon tavoitteiden tervetullut kunnianhimoisuus ja Portugalin lähtökohdat. |
| --- | --- |

2.

Portugali on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelman mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa erityisesti makro- ja mikrotaloudessa. Työllisyyteen liittyvillä aloilla on myös edistytty, erityisesti koulutusuudistuksen suhteen uusia mahdollisuuksia avaavan ohjelman yhteydessä, mutta työmarkkinoiden sopeutumisen ja joustavan työllisyysturvan suhteen ei niiden tärkeydestä huolimatta ole vielä toteutettu kaikkia tarvittavia toimia. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttäminen on yleensä ottaen edennyt hyvin. Eri politiikan aloilla tarvitaan huomattavia lisätoimia ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon tavoitteiden tervetullut kunnianhimoisuus ja Portugalin lähtökohdat.

| 3. | Portugalin uudistusprosessin vahvoja puolia ovat julkisen hallinnon laajat uudistukset, toimenpiteet yritysten perustamisen yksinkertaistamiseksi niin, että yritys voidaan perustaa tunnissa, vanhuuseläkejärjestelmien mukauttaminen ja laajat terveydenhuoltoalan vakauttamistoimet sekä toimet nuorten ja aikuisten koulutustason parantamiseksi. T&K-toiminnan lisäämiseen tähtääviä toimia on vahvistettu ja sovitettu yhteen johdonmukaiseksi strategiaksi kunnianhimoisen teknologiasuunnitelman pohjalta. Myös koulutussektorilla toteutetaan laajoja uudistuksia. Näitä ovat erityisesti toimenpiteet nuorten lukutaidon parantamiseksi ja kouluverkon rationalisoimiseksi sekä kansallisen ammattikoulutusjärjestelmän vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Portugalin uudistusprosessin vahvoja puolia ovat julkisen hallinnon laajat uudistukset, toimenpiteet yritysten perustamisen yksinkertaistamiseksi niin, että yritys voidaan perustaa tunnissa, vanhuuseläkejärjestelmien mukauttaminen ja laajat terveydenhuoltoalan vakauttamistoimet sekä toimet nuorten ja aikuisten koulutustason parantamiseksi. T&K-toiminnan lisäämiseen tähtääviä toimia on vahvistettu ja sovitettu yhteen johdonmukaiseksi strategiaksi kunnianhimoisen teknologiasuunnitelman pohjalta. Myös koulutussektorilla toteutetaan laajoja uudistuksia. Näitä ovat erityisesti toimenpiteet nuorten lukutaidon parantamiseksi ja kouluverkon rationalisoimiseksi sekä kansallisen ammattikoulutusjärjestelmän vahvistamiseksi.

| 4. | Portugalin kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat koulutustason parantaminen ja elinikäisen oppimisen edistäminen; työmarkkinoiden sopeutumiskyvyn parantaminen ja segmentoitumisen vähentäminen. Näihin seikkoihin on puututtava hallintouudistuksen edetessä ja ottaen huomioon tarve pitää tulonsiirtojen kasvu hallinnassa. Tällä perusteella suositellaan, että Portugali:






  — | suuntaa julkiset menot käyttötarkoituksiin, jotka tukevat mahdollista kasvua paremmin, ja valvoo tarkasti julkisia menoja korjatessaan julkisen talouden epätasapainoa ja toteuttaessaan julkishallinnon uudistusta; |
| --- | --- | --- |

4.

Portugalin kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat koulutustason parantaminen ja elinikäisen oppimisen edistäminen; työmarkkinoiden sopeutumiskyvyn parantaminen ja segmentoitumisen vähentäminen. Näihin seikkoihin on puututtava hallintouudistuksen edetessä ja ottaen huomioon tarve pitää tulonsiirtojen kasvu hallinnassa. Tällä perusteella suositellaan, että Portugali:

—

suuntaa julkiset menot käyttötarkoituksiin, jotka tukevat mahdollista kasvua paremmin, ja valvoo tarkasti julkisia menoja korjatessaan julkisen talouden epätasapainoa ja toteuttaessaan julkishallinnon uudistusta;

| — | toteuttaa toimenpiteitä, joilla nuorison koulutustasoa voidaan huomattavasti kohottaa, ja kehittää ammattikoulutusjärjestelmän, jossa otetaan huomioon työmarkkinoiden tarpeet ja joka pohjautuu äskettäin perustettavaksi ehdotettuun kansalliseen tutkintojen viitekehykseen; |
| --- | --- |

—

toteuttaa toimenpiteitä, joilla nuorison koulutustasoa voidaan huomattavasti kohottaa, ja kehittää ammattikoulutusjärjestelmän, jossa otetaan huomioon työmarkkinoiden tarpeet ja joka pohjautuu äskettäin perustettavaksi ehdotettuun kansalliseen tutkintojen viitekehykseen;

| — | jatkaa työsuhdeturvan uudistamista, lainsäädäntö mukaan luettuna, työmarkkinoiden jouston ja työllisyysturvan edistämiseksi ja korkean segmentoitumisasteen alentamiseksi. |
| --- | --- |

—

jatkaa työsuhdeturvan uudistamista, lainsäädäntö mukaan luettuna, työmarkkinoiden jouston ja työllisyysturvan edistämiseksi ja korkean segmentoitumisasteen alentamiseksi.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Portugalin on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: lupaavan teknologiasuunnitelman paneminen kokonaisuudessaan täytäntöön, tutkimustoiminnan ja teollisuuden välisten yhteyksien lujittaminen ja yksityissektorin osallistumisen vahvistaminen; tehokkaan kilpailun varmistaminen energia- ja rahoituspalvelumarkkinoilla; päästöjen vähentäminen; EU:n lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ilmenneen vajeen supistaminen; ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta haittaavien tekijöiden poistaminen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Portugalin on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: lupaavan teknologiasuunnitelman paneminen kokonaisuudessaan täytäntöön, tutkimustoiminnan ja teollisuuden välisten yhteyksien lujittaminen ja yksityissektorin osallistumisen vahvistaminen; tehokkaan kilpailun varmistaminen energia- ja rahoituspalvelumarkkinoilla; päästöjen vähentäminen; EU:n lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ilmenneen vajeen supistaminen; ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta haittaavien tekijöiden poistaminen.

SLOVENIA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Slovenia on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on ryhtynyt asianmukaisiin toimenpiteisiin eräillä avainaloilla, joita ovat esimerkiksi yrittäjyys ja sääntelyn parantaminen. Slovenia on käynnistänyt useimmat tärkeistä työllisyyspoliittisista uudistuksista hyödyntäen suhteellisen suotuisaa makrotalouden kasvua. Julkisia menoja koskevan uudistuksen osalta on toteutettu joitakin toimenpiteitä, joilla pyritään menojen vähentämiseen. Sama koskee mikrotalouden puolella edistymistä innovoinnin ja kilpailukehyksen parantamisessa. Työmarkkinoiden osalta voidaan todeta, että aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian täytäntöönpano ja nuorison työllistymisen esteiden purkaminen eivät ole toistaiseksi edenneet tarpeeksi nopeasti. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut keskinkertaista. |
| --- | --- |

2.

Slovenia on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on ryhtynyt asianmukaisiin toimenpiteisiin eräillä avainaloilla, joita ovat esimerkiksi yrittäjyys ja sääntelyn parantaminen. Slovenia on käynnistänyt useimmat tärkeistä työllisyyspoliittisista uudistuksista hyödyntäen suhteellisen suotuisaa makrotalouden kasvua. Julkisia menoja koskevan uudistuksen osalta on toteutettu joitakin toimenpiteitä, joilla pyritään menojen vähentämiseen. Sama koskee mikrotalouden puolella edistymistä innovoinnin ja kilpailukehyksen parantamisessa. Työmarkkinoiden osalta voidaan todeta, että aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian täytäntöönpano ja nuorison työllistymisen esteiden purkaminen eivät ole toistaiseksi edenneet tarpeeksi nopeasti. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut keskinkertaista.

| 3. | Kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat julkisen talouden uudistustoimet; monenlaiset yrittäjyyden edistämistä koskevat toimenpiteet; parhaillaan toteutettava valtion rahastojen muuttaminen portfoliosijoituksiksi; valtiontuen määrän supistuminen suhteessa BKT:hen; ja kehitys kohti täysin vapautettuja energiamarkkinoita sekä toisen markkinatoimijan perustaminen. |
| --- | --- |

3.

Kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat julkisen talouden uudistustoimet; monenlaiset yrittäjyyden edistämistä koskevat toimenpiteet; parhaillaan toteutettava valtion rahastojen muuttaminen portfoliosijoituksiksi; valtiontuen määrän supistuminen suhteessa BKT:hen; ja kehitys kohti täysin vapautettuja energiamarkkinoita sekä toisen markkinatoimijan perustaminen.

| 4. | Slovenian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantaminen ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen; sekä työllisyyspolitiikan aktivoivien ja ennaltaehkäisevien tekijöiden vahvistaminen, sillä nykyinen työllisyyspolitiikka reagoi hitaasti työmarkkinoiden nopeisiin muutoksiin. Tällä perusteella suositellaan, että Slovenia:






  — | toteuttaa lisätoimia, joilla vahvistetaan eläkejärjestelmän uudistusta ja edistetään aktiivista ikääntymistä ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostamiseksi ja pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Slovenian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantaminen ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen; sekä työllisyyspolitiikan aktivoivien ja ennaltaehkäisevien tekijöiden vahvistaminen, sillä nykyinen työllisyyspolitiikka reagoi hitaasti työmarkkinoiden nopeisiin muutoksiin. Tällä perusteella suositellaan, että Slovenia:

—

toteuttaa lisätoimia, joilla vahvistetaan eläkejärjestelmän uudistusta ja edistetään aktiivista ikääntymistä ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostamiseksi ja pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi;

| — | kehittää työllisyyspalveluja joustavampien sopimusjärjestelyjen käyttöönoton ja etuuksien jo lisääntyneen ehdollisuuden huomioon ottamiseksi ja asettaa etusijalle palvelujen tarjoamisen työttömyyden varhaisemmassa vaiheessa. |
| --- | --- |

—

kehittää työllisyyspalveluja joustavampien sopimusjärjestelyjen käyttöönoton ja etuuksien jo lisääntyneen ehdollisuuden huomioon ottamiseksi ja asettaa etusijalle palvelujen tarjoamisen työttömyyden varhaisemmassa vaiheessa.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Slovenian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: konkreettisten ja realististen tavoitteiden asettaminen T&K-investoinneille; uuden kasvuviraston ja Slovenian teknologiaviraston aseman lujittaminen; teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon vahvistaminen; kilpailun parantaminen erityisesti säännellyn kaupankäynnin ja asiantuntijapalvelujen osalta ja kilpailuviraston toimien tehokkuuden edistäminen; ympäristötekniikoiden ja energiatehokkuuden parempi edistäminen; yritysten perustamiseen tarvittavan ajan lyhentäminen ja siihen liittyvien kustannusten supistaminen; segmentoitumisen vähentäminen ja nuorten integroiminen työmarkkinoille; koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välisen yhteyden vahvistaminen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Slovenian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: konkreettisten ja realististen tavoitteiden asettaminen T&K-investoinneille; uuden kasvuviraston ja Slovenian teknologiaviraston aseman lujittaminen; teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon vahvistaminen; kilpailun parantaminen erityisesti säännellyn kaupankäynnin ja asiantuntijapalvelujen osalta ja kilpailuviraston toimien tehokkuuden edistäminen; ympäristötekniikoiden ja energiatehokkuuden parempi edistäminen; yritysten perustamiseen tarvittavan ajan lyhentäminen ja siihen liittyvien kustannusten supistaminen; segmentoitumisen vähentäminen ja nuorten integroiminen työmarkkinoille; koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välisen yhteyden vahvistaminen.

SLOVAKIA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Slovakia on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Erityisesti mikrotalouden ja työllisyyden alalla on tärkeitä haasteita, ja ne edellyttävät lisätoimenpiteitä. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut vaihtelevaa. |
| --- | --- |

2.

Slovakia on edistynyt kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Erityisesti mikrotalouden ja työllisyyden alalla on tärkeitä haasteita, ja ne edellyttävät lisätoimenpiteitä. Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täyttämisessä saavutettu edistys on ollut vaihtelevaa.

| 3. | Kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat tulokset, joita liiketoimintaympäristön parantamiseen ja tietoyhteiskunnan luomiseen tähtäävät politiikat alkavat nyt tuottaa; työllisyyden kasvun vahvistaminen uusilla verokannustimilla ja liikkuvuutta koskevilla toimenpiteillä ja parantamalla eräille heikommassa asemassa oleville ryhmille tarjottuja palveluja; ja edistyminen korkea-asteen koulutuksen uudistamisessa ja uudet toimenpiteet, joilla tuetaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä sekä heikommassa asemassa olevien lasten integroimista koulutusjärjestelmään. |
| --- | --- |

3.

Kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat tulokset, joita liiketoimintaympäristön parantamiseen ja tietoyhteiskunnan luomiseen tähtäävät politiikat alkavat nyt tuottaa; työllisyyden kasvun vahvistaminen uusilla verokannustimilla ja liikkuvuutta koskevilla toimenpiteillä ja parantamalla eräille heikommassa asemassa oleville ryhmille tarjottuja palveluja; ja edistyminen korkea-asteen koulutuksen uudistamisessa ja uudet toimenpiteet, joilla tuetaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä sekä heikommassa asemassa olevien lasten integroimista koulutusjärjestelmään.

| 4. | Slovakian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat lisävarojen kohdentaminen T&K-toimintaan, innovointiin ja koulutukseen sekä selkeiden strategioiden ja painopistealojen määrittäminen näillä aloilla julkisen talouden vakauttamisen yhteydessä; koulutuksen ja elinikäisen oppimisen parantamiseen tähtäävien toimien vahvistaminen ja erityisesti heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten romanivähemmistön, pitkäaikaistyöttömyyden vähentämistä koskevat lisätoimet. Tällä perusteella suositellaan, että Slovakia:






  — | kohdentaa menoja T&K-toimintaan ja koulutukseen ja saattaa loppuun johdonmukaisen kansallisen T&K- ja innovaatiostrategian laadinnan sisällyttäen siihen tutkimuslaitosten ja yritysten väliset vahvat yhteydet; |
| --- | --- | --- |

4.

Slovakian kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat lisävarojen kohdentaminen T&K-toimintaan, innovointiin ja koulutukseen sekä selkeiden strategioiden ja painopistealojen määrittäminen näillä aloilla julkisen talouden vakauttamisen yhteydessä; koulutuksen ja elinikäisen oppimisen parantamiseen tähtäävien toimien vahvistaminen ja erityisesti heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten romanivähemmistön, pitkäaikaistyöttömyyden vähentämistä koskevat lisätoimet. Tällä perusteella suositellaan, että Slovakia:

—

kohdentaa menoja T&K-toimintaan ja koulutukseen ja saattaa loppuun johdonmukaisen kansallisen T&K- ja innovaatiostrategian laadinnan sisällyttäen siihen tutkimuslaitosten ja yritysten väliset vahvat yhteydet;

| — | ottaa käyttöön kaikkien koulutusjärjestelmien ja -tasojen kehityksen kattavan elinikäisen oppimisen strategian, jossa otetaan huomioon työmarkkinoiden ja yksilöiden tarpeet ja jolla kohennetaan koulutustasoa ja ammattitaitoa, sekä täydentää korkea-asteen koulutuksen uudistusta uudistamalla perus- ja keskiasteen koulutuksen; |
| --- | --- |

—

ottaa käyttöön kaikkien koulutusjärjestelmien ja -tasojen kehityksen kattavan elinikäisen oppimisen strategian, jossa otetaan huomioon työmarkkinoiden ja yksilöiden tarpeet ja jolla kohennetaan koulutustasoa ja ammattitaitoa, sekä täydentää korkea-asteen koulutuksen uudistusta uudistamalla perus- ja keskiasteen koulutuksen;

| — | laatii kattavan lähestymistavan pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi erityisesti kehittämällä kohdennettuja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä heikoimmassa asemassa oleville ryhmille. |
| --- | --- |

—

laatii kattavan lähestymistavan pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi erityisesti kehittämällä kohdennettuja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä heikoimmassa asemassa oleville ryhmille.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Slovakian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: tieto- ja viestintätekniikkaa, erityisesti laajakaistainfrastruktuuria, koskevat toimet; paremman sääntelyjärjestelmän kehittäminen; sukupuolten välisten palkkaerojen supistaminen; ja aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian kehittäminen ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Slovakian on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: tieto- ja viestintätekniikkaa, erityisesti laajakaistainfrastruktuuria, koskevat toimet; paremman sääntelyjärjestelmän kehittäminen; sukupuolten välisten palkkaerojen supistaminen; ja aktiivisena ikääntymistä koskevan strategian kehittäminen ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden lisäämiseksi.

SUOMI

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Suomi on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on myös toteuttanut kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettyjä sitoumuksia yleisesti ottaen hyvin. Erityisesti pk-yritysten toimintaympäristön parantamisessa on edistytty. |
| --- | --- |

2.

Suomi on edistynyt erittäin hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on myös toteuttanut kevään 2006 Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettyjä sitoumuksia yleisesti ottaen hyvin. Erityisesti pk-yritysten toimintaympäristön parantamisessa on edistytty.

| 3. | Suomen kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat mm. eläkkeelle jäämisen lykkäämistä koskevat toimet, joilla täydennetään jo ennestään laajoja julkisen talouden kestävyyttä parantavia toimenpiteitä ja valmistaudutaan väestön ikääntymisen vaikutuksiin; myös erinomaista tietämyspohjaa on vahvistettu monenlaisin toimenpitein. |
| --- | --- |

3.

Suomen kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat mm. eläkkeelle jäämisen lykkäämistä koskevat toimet, joilla täydennetään jo ennestään laajoja julkisen talouden kestävyyttä parantavia toimenpiteitä ja valmistaudutaan väestön ikääntymisen vaikutuksiin; myös erinomaista tietämyspohjaa on vahvistettu monenlaisin toimenpitein.

| 4. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Suomen on keskityttävä seuraaviin toimiin: uudistusten toteuttaminen kilpailun ja tuottavuuden parantamiseksi joillakin palvelualoilla; työllistämismenettelyjen yksinkertaistaminen; työehtojen paikallisen sopimisen edistäminen; ja työmarkkinoiden pullonkaulojen poistaminen erityisesti korkean rakenteellisen työttömyyden poistamiseksi etenkin vähän koulutettujen työntekijöiden ja nuorten työttömyyden osalta. |
| --- | --- |

4.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Suomen on keskityttävä seuraaviin toimiin: uudistusten toteuttaminen kilpailun ja tuottavuuden parantamiseksi joillakin palvelualoilla; työllistämismenettelyjen yksinkertaistaminen; työehtojen paikallisen sopimisen edistäminen; ja työmarkkinoiden pullonkaulojen poistaminen erityisesti korkean rakenteellisen työttömyyden poistamiseksi etenkin vähän koulutettujen työntekijöiden ja nuorten työttömyyden osalta.

RUOTSI

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Ruotsi on edistynyt erittäin hyvin uuden hallituksen tarkistaman kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on ottanut huomioon useimmat kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemistä sitoumuksista. Vakauteen tähtäävä makrotalouden kehys on asianmukainen ja toimiva. Ruotsi on pyrkinyt määrätietoisesti vahvistamaan työnteon kannustimia. Palvelualojen kilpailun lisääminen edellyttää kuitenkin lisätoimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.

Ruotsi on edistynyt erittäin hyvin uuden hallituksen tarkistaman kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa. Se on ottanut huomioon useimmat kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemistä sitoumuksista. Vakauteen tähtäävä makrotalouden kehys on asianmukainen ja toimiva. Ruotsi on pyrkinyt määrätietoisesti vahvistamaan työnteon kannustimia. Palvelualojen kilpailun lisääminen edellyttää kuitenkin lisätoimenpiteitä.

| 3. | Ruotsin kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat T&K-toimintaan suuntautuvien julkisten investointien lisääntyminen ja innovointiin kannustavien toimenpiteiden aikaistaminen; määrätietoinen yrittäjyyden kannustaminen; energian kestävän käytön edistäminen, jossa Ruotsin tulokset kuuluvat EU:n parhaimpiin; työvoiman tarjonnan lisääminen; toimet liiketoiminnan harjoittamisen yksinkertaistamiseksi ja kannattavuuden parantamiseksi poistamalla veroja ja keventämällä hallintotaakkaa; ja ehdotukset työnteon kannustimien parantamiseksi, erityisesti työn verotuksen ja etuusjärjestelmien muutokset. |
| --- | --- |

3.

Ruotsin kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanon vahvuuksia ovat T&K-toimintaan suuntautuvien julkisten investointien lisääntyminen ja innovointiin kannustavien toimenpiteiden aikaistaminen; määrätietoinen yrittäjyyden kannustaminen; energian kestävän käytön edistäminen, jossa Ruotsin tulokset kuuluvat EU:n parhaimpiin; työvoiman tarjonnan lisääminen; toimet liiketoiminnan harjoittamisen yksinkertaistamiseksi ja kannattavuuden parantamiseksi poistamalla veroja ja keventämällä hallintotaakkaa; ja ehdotukset työnteon kannustimien parantamiseksi, erityisesti työn verotuksen ja etuusjärjestelmien muutokset.

| 4. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Ruotsin on keskityttävä seuraaviin toimiin: uusien sääntelytoimenpiteiden toteuttaminen kilpailun lisäämiseksi erityisesti palvelualoilla; vaikutustenarviointijärjestelmän suunniteltujen parannusten nopea täytäntöönpano; johdonmukaisempi lähestymistapa sääntelyn parantamiseen; työvoiman tarjonnan ja tehtyjen työtuntien lisäämistä koskevan strategian vahvistaminen, esimerkiksi panemalla täytäntöön ehdotukset työnteon kannustimien lisäämiseksi sekä tehokkaammat toimet maahanmuuttajien ja nuorten työllisyyden parantamiseksi ja työkyvyttömyysetuuksia saavien palauttamiseksi työelämään. |
| --- | --- |

4.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Ruotsin on keskityttävä seuraaviin toimiin: uusien sääntelytoimenpiteiden toteuttaminen kilpailun lisäämiseksi erityisesti palvelualoilla; vaikutustenarviointijärjestelmän suunniteltujen parannusten nopea täytäntöönpano; johdonmukaisempi lähestymistapa sääntelyn parantamiseen; työvoiman tarjonnan ja tehtyjen työtuntien lisäämistä koskevan strategian vahvistaminen, esimerkiksi panemalla täytäntöön ehdotukset työnteon kannustimien lisäämiseksi sekä tehokkaammat toimet maahanmuuttajien ja nuorten työllisyyden parantamiseksi ja työkyvyttömyysetuuksia saavien palauttamiseksi työelämään.

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| 1. | Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

1.

Komission vuoden 2007 seurantaraportin II osassa esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

| 2. | Yhdistynyt kuningaskunta on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täytäntöönpanossa. Kaikilla politiikan aloilla on edistytty vakaasti, erityisesti mikrotaloudessa ja työllisyyspolitiikassa. Makrotalouspolitiikassa on alettu vakauttaa julkista taloutta, ja suunnitelmia vakauttamisen jatkamiseksi on tehty ja ne olisi pantava täytäntöön; eläkeuudistusta koskevat suunnitelmat on laadittu ja parlamentille on jo esitetty lainsäädäntöehdotuksia. Yhdistynyt kuningaskunta on pyrkinyt voimakkaasti lisäämään sidosryhmien osallistumismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.

Yhdistynyt kuningaskunta on edistynyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa ja kevään 2006 Eurooppa-neuvoston tekemien sitoumusten täytäntöönpanossa. Kaikilla politiikan aloilla on edistytty vakaasti, erityisesti mikrotaloudessa ja työllisyyspolitiikassa. Makrotalouspolitiikassa on alettu vakauttaa julkista taloutta, ja suunnitelmia vakauttamisen jatkamiseksi on tehty ja ne olisi pantava täytäntöön; eläkeuudistusta koskevat suunnitelmat on laadittu ja parlamentille on jo esitetty lainsäädäntöehdotuksia. Yhdistynyt kuningaskunta on pyrkinyt voimakkaasti lisäämään sidosryhmien osallistumismahdollisuuksia.

| 3. | Yhdistyneen kuningaskunnan uudistusohjelman täytäntöönpanon vahvoja puolia ovat erityisesti yrittäjyyteen kannustaminen, paremman sääntelyn edistäminen ja hyvinvointipalveluja koskevien uudistusten toteuttaminen. Monia muita onnistuneita uudistuksia on jo toteutettu, kuten energiamarkkinoiden avaaminen, liikenneinfrastruktuuri-investointien lisääminen ja erilaisten maksujen, kuten Lontoon ruuhkaliikennemaksun käyttöönotto. Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa parhaillaan myös innovatiivisia uudistuksia parantaakseen julkisten menojen laatua. |
| --- | --- |

3.

Yhdistyneen kuningaskunnan uudistusohjelman täytäntöönpanon vahvoja puolia ovat erityisesti yrittäjyyteen kannustaminen, paremman sääntelyn edistäminen ja hyvinvointipalveluja koskevien uudistusten toteuttaminen. Monia muita onnistuneita uudistuksia on jo toteutettu, kuten energiamarkkinoiden avaaminen, liikenneinfrastruktuuri-investointien lisääminen ja erilaisten maksujen, kuten Lontoon ruuhkaliikennemaksun käyttöönotto. Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa parhaillaan myös innovatiivisia uudistuksia parantaakseen julkisten menojen laatua.

| 4. | Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat perus- ja keskiasteen koulutuksen tason parantaminen suhteessa muihin kansantalouksiin; ja lisätoimenpiteet työmarkkinoilla heikommassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden auttamiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Yhdistynyt kuningaskunta:






  — | lisää perus- ja keskiasteen koulutuksen saaneiden määrää, mitä käsitellään äskettäin laaditussa Leitchin koulutustutkimuksessa, tuottavuuden lisäämiseksi ja parantaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- | --- |

4.

Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen uudistusohjelman osa-alueita, joilla havaittuihin haasteisiin olisi puututtava ensi tilassa, ovat perus- ja keskiasteen koulutuksen tason parantaminen suhteessa muihin kansantalouksiin; ja lisätoimenpiteet työmarkkinoilla heikommassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden auttamiseksi. Tällä perusteella suositellaan, että Yhdistynyt kuningaskunta:

—

lisää perus- ja keskiasteen koulutuksen saaneiden määrää, mitä käsitellään äskettäin laaditussa Leitchin koulutustutkimuksessa, tuottavuuden lisäämiseksi ja parantaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien työllistymismahdollisuuksia.

| 5. | Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Yhdistyneen kuningaskunnan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: nykyisten eläkeuudistusta koskevien ehdotusten tehokas täytäntöönpano; asuntotarjonnan asteittainen lisääminen asuntojen hintoihin kohdistuvan paineen vähentämiseksi keskipitkällä aikavälillä; tiede- ja innovaatiostrategian täytäntöönpano; T&K-sijoitustoiminnan välitaso ja laatu olisi ilmoitettava vuodeksi 2010 ja toteutettava toimenpiteitä investointeihin liittyvien kannustimien vahvistamiseksi ja yksityisen sektorin sitoutumisen lisäämiseksi; ja lastenhoitomahdollisuuksien parantaminen. |
| --- | --- |

5.

Kansallisen uudistusohjelman toteutuskaudella Yhdistyneen kuningaskunnan on lisäksi keskityttävä seuraaviin toimiin: nykyisten eläkeuudistusta koskevien ehdotusten tehokas täytäntöönpano; asuntotarjonnan asteittainen lisääminen asuntojen hintoihin kohdistuvan paineen vähentämiseksi keskipitkällä aikavälillä; tiede- ja innovaatiostrategian täytäntöönpano; T&K-sijoitustoiminnan välitaso ja laatu olisi ilmoitettava vuodeksi 2010 ja toteutettava toimenpiteitä investointeihin liittyvien kannustimien vahvistamiseksi ja yksityisen sektorin sitoutumisen lisäämiseksi; ja lastenhoitomahdollisuuksien parantaminen.

EUROALUEEN JÄSENVALTIOT

| 1. | Edellä esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan todeta seuraavaa: |
| --- | --- |

1.

Edellä esitetyn analyysin ja kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan todeta seuraavaa:

| 2. | Euroalueen jäsenvaltioiden täytäntöönpanoraporteista ilmenee, että kokonaisuutena tarkastellen jäsenvaltiot ovat edistyneet tavoitteiden saavuttamisessa ja monet maat ovat ryhtyneet merkittäviin toimenpiteisiin. Euroalueen potentiaalin mukainen talouskasvu, myönteinen kehitys työmarkkinoilla työttömyyden vähentyessä ja työllisyyden lisääntyessä sekä useat parhaillaan tehtävät uudistukset ovat johtaneet siihen, että näkymät pitkäaikaisesta taloudellisesta noususta ovat merkittävästi parantuneet. Tämä parantunut taloudellinen tilanne johtuu osittain aiemmista rakenneuudistuksista. Tätä kehitystä olisi käytettävä hyväksi pyrkimällä tarmokkaasti panemaan täytäntöön uudistus- ja julkisen talouden vakauttamisstrategiat. Koska yhteinen raha merkitsee tiiviimpää keskinäistä riippuvuutta talous- ja finanssipolitiikassa, jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön kunnianhimoisia politiikkoja, joiden tarkoituksena on lisätä kasvumahdollisuuksia ja joihin kuuluu myös toimenpiteitä, joilla varmistetaan kitkaton sopeutuminen rahaliittoon. Tässä yhteydessä tarvitaan tehokasta talouspolitiikan koordinointia euroalueen tasolla. Sillä edistettäisiin myös jäsenvaltioiden toimia julkisen talouden kurinalaisuuden ja rakenneuudistusten toteuttamiseksi. Tämä on tarpeen, jotta voidaan lisätä talouden kasvupotentiaalia, parantaa euroalueen valmiuksia selvitä talouden epäsymmetrisistä häiriöistä ja ylläpitää hintavakautta samalla kun edistetään talouden dynaamisuutta euroalueella. |
| --- | --- |

2.

Euroalueen jäsenvaltioiden täytäntöönpanoraporteista ilmenee, että kokonaisuutena tarkastellen jäsenvaltiot ovat edistyneet tavoitteiden saavuttamisessa ja monet maat ovat ryhtyneet merkittäviin toimenpiteisiin. Euroalueen potentiaalin mukainen talouskasvu, myönteinen kehitys työmarkkinoilla työttömyyden vähentyessä ja työllisyyden lisääntyessä sekä useat parhaillaan tehtävät uudistukset ovat johtaneet siihen, että näkymät pitkäaikaisesta taloudellisesta noususta ovat merkittävästi parantuneet. Tämä parantunut taloudellinen tilanne johtuu osittain aiemmista rakenneuudistuksista. Tätä kehitystä olisi käytettävä hyväksi pyrkimällä tarmokkaasti panemaan täytäntöön uudistus- ja julkisen talouden vakauttamisstrategiat. Koska yhteinen raha merkitsee tiiviimpää keskinäistä riippuvuutta talous- ja finanssipolitiikassa, jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön kunnianhimoisia politiikkoja, joiden tarkoituksena on lisätä kasvumahdollisuuksia ja joihin kuuluu myös toimenpiteitä, joilla varmistetaan kitkaton sopeutuminen rahaliittoon. Tässä yhteydessä tarvitaan tehokasta talouspolitiikan koordinointia euroalueen tasolla. Sillä edistettäisiin myös jäsenvaltioiden toimia julkisen talouden kurinalaisuuden ja rakenneuudistusten toteuttamiseksi. Tämä on tarpeen, jotta voidaan lisätä talouden kasvupotentiaalia, parantaa euroalueen valmiuksia selvitä talouden epäsymmetrisistä häiriöistä ja ylläpitää hintavakautta samalla kun edistetään talouden dynaamisuutta euroalueella.

| 3. | Euroalueen jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanon vahvuuksiin kuuluu lupaavien uudistusten toteuttaminen tai suunnittelu työvoiman käyttöasteen ja tuottavuuden lisäämiseksi, T&K-toiminnan ja innovaation edistämiseksi, inhimillisen pääoman kehittämiseksi ja houkuttelevamman liiketoimintaympäristön luomiseksi erityisesti politiikoilla, joilla lisätään kilpailukykyä ja parannetaan edelleen sääntelyä. Kansallisia uudistusohjelmia voidaan tehostaa entisestään toteuttamalla niitä johdonmukaisesti ja määrätietoisesti yleisen poliittisen kehyksen puitteissa. |
| --- | --- |

3.

Euroalueen jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanon vahvuuksiin kuuluu lupaavien uudistusten toteuttaminen tai suunnittelu työvoiman käyttöasteen ja tuottavuuden lisäämiseksi, T&K-toiminnan ja innovaation edistämiseksi, inhimillisen pääoman kehittämiseksi ja houkuttelevamman liiketoimintaympäristön luomiseksi erityisesti politiikoilla, joilla lisätään kilpailukykyä ja parannetaan edelleen sääntelyä. Kansallisia uudistusohjelmia voidaan tehostaa entisestään toteuttamalla niitä johdonmukaisesti ja määrätietoisesti yleisen poliittisen kehyksen puitteissa.

| 4. | Kunkin euroalueen yksittäisen jäsenvaltion kansallista uudistusohjelmaa koskevien päätelmien perusteella voidaan todeta, että kaikkia euroalueen maita varten tarvitaan nopeita toimia politiikan aloilla, joilla parannetaan EMU:n toimintaa ja puututaan jatkuviin eroavaisuuksiin inflaation, kilpailukyvyn ja kasvun osalta. Julkisen talouden osalta on edistytty alijäämien supistamisessa, vaikkakin eräiden maiden on nopeutettava julkisen talouden rakenteellista vakauttamista ja jatkettava eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistamista, jotta väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen voidaan vähentää. Lisäksi olisi parannettava julkisen talouden laatua erityisesti tuottavuuden ja innovaation tehostamiseksi edistämällä näin talouskasvua ja julkisen talouden kestävyyttä. Dynaamisempien ja tehokkaampien sisäisten mukautumismekanismien varmistamiseksi EMU:ssa markkinoiden toimintaa olisi parannettava tehostamalla kilpailukykyä ja markkinoiden vapauttamista, jotta varmistettaisiin tuotantotekijöiden parempi liikkuvuus, hintojen ja palkkojen nopea sopeutuminen äkillisiin muutoksiin sekä voimakkaampi kaupan yhdentyminen. Innovaatiota ja tuotannon kasvua on olennaisen tärkeää edistää. Rahaliitossa on myös tärkeää sitoutua lujasti vakautta suosivaan palkkakehitykseen, jotta kilpailukyky ja työllisyys turvataan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Sen vuoksi on jatkettava hintojen ja (julkisten ja yksityisten) palkkojen muodostumisen toimivuuden tarkastelua. Työvoiman liikkuvuuteen euroalueen maissa on kiinnitettävä enemmän huomiota. Sekä rahoitus- että hyödykemarkkinat ovat avainasemassa sisäisen mukautumisen helpottamisessa. Tuleva katsaus sisämarkkinastrategiaan on erityisen tärkeä euroalueelle, kuten myös palveludirektiivin pikainen täytäntöönpano ja rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman täysimääräinen täytäntöönpano. Kilpailua koskevat parannukset palvelumarkkinoilla helpottaisivat entisestään sopeutumista EMU:ssa.
  Tämän perusteella suositellaan, että euroalueen jäsenvaltiot maakohtaisten suositustensa ohella:






  — | käyttävät hyväksi suotuisia suhdanneoloja pyrkimällä vakauttamaan julkista taloutta kunnianhimoisemmin tai jatkamalla sen vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteitaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti ja saavat näin aikaan vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen, jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- | --- |

4.

Kunkin euroalueen yksittäisen jäsenvaltion kansallista uudistusohjelmaa koskevien päätelmien perusteella voidaan todeta, että kaikkia euroalueen maita varten tarvitaan nopeita toimia politiikan aloilla, joilla parannetaan EMU:n toimintaa ja puututaan jatkuviin eroavaisuuksiin inflaation, kilpailukyvyn ja kasvun osalta. Julkisen talouden osalta on edistytty alijäämien supistamisessa, vaikkakin eräiden maiden on nopeutettava julkisen talouden rakenteellista vakauttamista ja jatkettava eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistamista, jotta väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen voidaan vähentää. Lisäksi olisi parannettava julkisen talouden laatua erityisesti tuottavuuden ja innovaation tehostamiseksi edistämällä näin talouskasvua ja julkisen talouden kestävyyttä. Dynaamisempien ja tehokkaampien sisäisten mukautumismekanismien varmistamiseksi EMU:ssa markkinoiden toimintaa olisi parannettava tehostamalla kilpailukykyä ja markkinoiden vapauttamista, jotta varmistettaisiin tuotantotekijöiden parempi liikkuvuus, hintojen ja palkkojen nopea sopeutuminen äkillisiin muutoksiin sekä voimakkaampi kaupan yhdentyminen. Innovaatiota ja tuotannon kasvua on olennaisen tärkeää edistää. Rahaliitossa on myös tärkeää sitoutua lujasti vakautta suosivaan palkkakehitykseen, jotta kilpailukyky ja työllisyys turvataan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Sen vuoksi on jatkettava hintojen ja (julkisten ja yksityisten) palkkojen muodostumisen toimivuuden tarkastelua. Työvoiman liikkuvuuteen euroalueen maissa on kiinnitettävä enemmän huomiota. Sekä rahoitus- että hyödykemarkkinat ovat avainasemassa sisäisen mukautumisen helpottamisessa. Tuleva katsaus sisämarkkinastrategiaan on erityisen tärkeä euroalueelle, kuten myös palveludirektiivin pikainen täytäntöönpano ja rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman täysimääräinen täytäntöönpano. Kilpailua koskevat parannukset palvelumarkkinoilla helpottaisivat entisestään sopeutumista EMU:ssa.

Tämän perusteella suositellaan, että euroalueen jäsenvaltiot maakohtaisten suositustensa ohella:

—

käyttävät hyväksi suotuisia suhdanneoloja pyrkimällä vakauttamaan julkista taloutta kunnianhimoisemmin tai jatkamalla sen vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteitaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti ja saavat näin aikaan vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen, jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen;

| — | parantavat julkisen talouden laatua tarkistamalla julkisia menoja ja verotusta tuottavuuden ja innovaation tehostamiseksi edistämällä näin talouskasvua ja julkisen talouden kestävyyttä; |
| --- | --- |

—

parantavat julkisen talouden laatua tarkistamalla julkisia menoja ja verotusta tuottavuuden ja innovaation tehostamiseksi edistämällä näin talouskasvua ja julkisen talouden kestävyyttä;

| — | toteuttavat tehokkaasti toimia, jotka lisäävät kilpailua erityisesti palvelualoilla, sekä vahvistavat toimia, joilla edistetään rahoitusmarkkinoiden täydellistä yhdentymistä ja kilpailua rahoitusalan kuluttajapalveluissa; |
| --- | --- |

—

toteuttavat tehokkaasti toimia, jotka lisäävät kilpailua erityisesti palvelualoilla, sekä vahvistavat toimia, joilla edistetään rahoitusmarkkinoiden täydellistä yhdentymistä ja kilpailua rahoitusalan kuluttajapalveluissa;

| — | parantavat työmarkkinoiden joustavuutta ja työllisyysturvaa muun muassa suhteuttamalla palkkakehityksen paremmin tuottavuuden kasvuun, tasapainottamalla työsuhdeturvan ja työllisyysturvan vaatimukset markkinoilla sekä toteuttamalla toimia, joilla edistetään valtioiden rajat ylittävää ja ammattiryhmien välistä työntekijöiden liikkuvuutta. |
| --- | --- |

—

parantavat työmarkkinoiden joustavuutta ja työllisyysturvaa muun muassa suhteuttamalla palkkakehityksen paremmin tuottavuuden kasvuun, tasapainottamalla työsuhdeturvan ja työllisyysturvan vaatimukset markkinoilla sekä toteuttamalla toimia, joilla edistetään valtioiden rajat ylittävää ja ammattiryhmien välistä työntekijöiden liikkuvuutta.

| 5. | Kun otetaan huomioon rahaliitossa kansallisista toimintapolitiikoista ja paikallisesta kehityksestä johtuvat heijastusvaikutukset ja synergiaedut, euroalueen jäsenvaltioiden olisi tähdättävä tehokkaaseen politiikkojen koordinointiin erityisesti euroryhmän puitteissa ja tarvittaessa aiempia sopimuksia noudattaen kansainvälisissä yhteyksissä. Tällä tavoin voitaisiin vastata euroalueella ja maailmantaloudessa ilmeneviin toimintapolitiikan haasteisiin. Euroalueen jäsenvaltioita pyydetään ottamaan nämä suositukset huomioon kansallisissa politiikoissaan. Euroryhmä tarkistaa säännöllisesti suositusten täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

5.

Kun otetaan huomioon rahaliitossa kansallisista toimintapolitiikoista ja paikallisesta kehityksestä johtuvat heijastusvaikutukset ja synergiaedut, euroalueen jäsenvaltioiden olisi tähdättävä tehokkaaseen politiikkojen koordinointiin erityisesti euroryhmän puitteissa ja tarvittaessa aiempia sopimuksia noudattaen kansainvälisissä yhteyksissä. Tällä tavoin voitaisiin vastata euroalueella ja maailmantaloudessa ilmeneviin toimintapolitiikan haasteisiin. Euroalueen jäsenvaltioita pyydetään ottamaan nämä suositukset huomioon kansallisissa politiikoissaan. Euroryhmä tarkistaa säännöllisesti suositusten täytäntöönpanon.

---