# Eiropas Savienības L 106/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 106 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 24. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 106

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 24. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 442/2007 (2007. gada 19. aprīlis), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 443/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 20 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 444/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz nozvejas limitiem siļķu krājumā I un II ICES zonā | 22 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 445/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar ko paredz noteiktus, sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2991/94, ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem, un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1898/87 par piena un piena produktu tirdzniecībā izmantoto apzīmējumu aizsardzību (Kodificēta versija) | 24 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 446/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2273/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu liellopu cenu apsekojumu reprezentatīvajos Kopienas tirgos | 30 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 447/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus | 31 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2007/25/EK (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu darbīgās vielas dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu (
  1
  ) | 34 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 442/2007 (2007. gada 19. aprīlis), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 443/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

20

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 444/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz nozvejas limitiem siļķu krājumā I un II ICES zonā

ICES

22

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 445/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar ko paredz noteiktus, sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2991/94, ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem, un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1898/87 par piena un piena produktu tirdzniecībā izmantoto apzīmējumu aizsardzību (Kodificēta versija)

24

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 446/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2273/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu liellopu cenu apsekojumu reprezentatīvajos Kopienas tirgos

30

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 447/2007 (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus

31

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2007/25/EK (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu darbīgās vielas dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu (
  1
  )

1

34

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/241/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 27. marts), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā | 43 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā | 44 |
| | | 2007/242/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 23. aprīlis), ar ko īsteno 7. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 51 |
| | | Komisija |
| | | 2007/243/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 18. aprīlis), ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1663)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2007/241/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 27. marts), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā

43

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā

44

2007/242/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 23. aprīlis), ar ko īsteno 7. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

51

Komisija

2007/243/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 18. aprīlis), ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1663)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1663)

1

55

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2007/244/KĀDP (2007. gada 23. aprīlis), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā | 63 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2007/245/KĀDP (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā, lai iekļautu militāru atbalsta elementu, kas sniegtu palīdzību, veidojot Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) | 65 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2007/246/KĀDP (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 67 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2007/244/KĀDP (2007. gada 23. aprīlis), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā

63

*

Padomes Vienotā rīcība 2007/245/KĀDP (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā, lai iekļautu militāru atbalsta elementu, kas sniegtu palīdzību, veidojot Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM)

AMISOM

65

*

Padomes Kopējā nostāja 2007/246/KĀDP (2007. gada 23. aprīlis), ar ko groza Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 442/2007

(2007. gada 19. aprīlis),

ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2001. gada 22. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 (2) Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta (AN) importam, kam atbilst KN kods 3102 30 90 un 3102 40 90, piemēroja galīgu antidempinga maksājumu EUR 33,25 par tonnu. Izmeklēšanu, kuras rezultāts bija šie pasākumi, turpmāk tekstā dēvē par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2001. gada 22. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 (2) Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta (AN) importam, kam atbilst KN kods 3102 30 90 un 3102 40 90, piemēroja galīgu antidempinga maksājumu EUR 33,25 par tonnu. Izmeklēšanu, kuras rezultāts bija šie pasākumi, turpmāk tekstā dēvē par “sākotnējo izmeklēšanu”.

| (2) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome 2004. gada 17. maijā ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (3) atbrīvoja no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 132/2001, to attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko saražojuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1001/2004 (4), uzņēmumu saistības tika apstiprinātas laikposmam līdz 2005. gada 20. maijam. Šo saistību mērķis bija ņemt vērā dažas sekas, ko radīja Eiropas Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome 2004. gada 17. maijā ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (3) atbrīvoja no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 132/2001, to attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko saražojuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1001/2004 (4), uzņēmumu saistības tika apstiprinātas laikposmam līdz 2005. gada 20. maijam. Šo saistību mērķis bija ņemt vērā dažas sekas, ko radīja Eiropas Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 pēc starpposma pārskatīšanas, kas bija saistīta tikai ar atbilstīgi attiecīgā ražojuma definīciju, Padome nolēma pārskatīt attiecīgā ražojuma definīciju un piemērot spēkā esošos pasākumus šim ražojumam arī tad, ja tas ir citu mēslojumu sastāvā, ņemot vērā amonija nitrāta daudzumu attiecībā pret citām papildvielām un barības vielām. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 pēc starpposma pārskatīšanas, kas bija saistīta tikai ar atbilstīgi attiecīgā ražojuma definīciju, Padome nolēma pārskatīt attiecīgā ražojuma definīciju un piemērot spēkā esošos pasākumus šim ražojumam arī tad, ja tas ir citu mēslojumu sastāvā, ņemot vērā amonija nitrāta daudzumu attiecībā pret citām papildvielām un barības vielām.

2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam, kad 2005. gada 5. maijā tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām, atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam 2005. gada 25. oktobrī tika iesniegts pieprasījums veikt pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigšanos (5). Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (EFMA) (turpmāk – pieprasījuma iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no Kopienas kopējās AN produkcijas. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad 2005. gada 5. maijā tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām, atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam 2005. gada 25. oktobrī tika iesniegts pieprasījums veikt pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigšanos (5). Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (EFMA) (turpmāk – pieprasījuma iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no Kopienas kopējās AN produkcijas.

| (5) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja un par to sniedza pietiekamus prima facie pierādījumus par to, ka saistībā ar Ukrainas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes AN importu ir iespējams, ka dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei atkārtosies. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja un par to sniedza pietiekamus prima facie pierādījumus par to, ka saistībā ar Ukrainas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes AN importu ir iespējams, ka dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei atkārtosies.

| (6) | Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai, ar 2006. gada 25. janvārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) publicēto paziņojumu pasludināja termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai, ar 2006. gada 25. janvārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) publicēto paziņojumu pasludināja termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.

3.   Izmeklēšana

3.1.   Izmeklēšanas periods

| (7) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk – “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2002. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk – “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk – “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2002. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk – “attiecīgais periods”).

3.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (8) | Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalsts pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un Kopienas ražotājus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savus apsvērumus un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalsts pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un Kopienas ražotājus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savus apsvērumus un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.

| (9) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(9)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (10) | Ņemot vērā lielo skaitu Kopienas ražotāju un importētāju, uzskatīju par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai ir jāizmanto atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā lielo skaitu Kopienas ražotāju un importētāju, uzskatīju par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai ir jāizmanto atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.

| (11) | Pēc iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā desmit Kopienas ražotāju pausto vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka izlases metode bija vajadzīga tikai attiecībā uz Kopienas ražotājiem. Tikai viens importētājs sniedza informāciju, kas bija pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisijas dienestiem. Tomēr šis importētājs atradās ārpus Kopienas un PIP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienas tirgu. Līdz ar to tika nolemts, ka izlase attiecībā uz importētājiem nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(11)

Pēc iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā desmit Kopienas ražotāju pausto vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka izlases metode bija vajadzīga tikai attiecībā uz Kopienas ražotājiem. Tikai viens importētājs sniedza informāciju, kas bija pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisijas dienestiem. Tomēr šis importētājs atradās ārpus Kopienas un PIP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienas tirgu. Līdz ar to tika nolemts, ka izlase attiecībā uz importētājiem nebija vajadzīga.

| (12) | Desmit Kopienas ražotāji termiņā pienācīgi aizpildīja izlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Attiecībā uz minētajiem desmit Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvēlējās paraugu, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo AN ražošanas un pārdošanas apjomu Kopienā, kuru noteiktā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Četri atlasītie Kopienas ražotāji PIP laikā nodrošināja 76 % no Kopienas ražošanas nozares kopējās produkcijas, kā minēts turpmāk 51. apsvērumā, savukārt iepriekšminētie desmit Kopienas ražotāji PIP saražoja 70 % no Kopienas kopējās produkcijas. |
| --- | --- |

(12)

Desmit Kopienas ražotāji termiņā pienācīgi aizpildīja izlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Attiecībā uz minētajiem desmit Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvēlējās paraugu, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo AN ražošanas un pārdošanas apjomu Kopienā, kuru noteiktā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Četri atlasītie Kopienas ražotāji PIP laikā nodrošināja 76 % no Kopienas ražošanas nozares kopējās produkcijas, kā minēts turpmāk 51. apsvērumā, savukārt iepriekšminētie desmit Kopienas ražotāji PIP saražoja 70 % no Kopienas kopējās produkcijas.

| (13) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar attiecīgajām pusēm notika apspriedes par veikto izlasi, un tām nebija iebildumu pret to. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar attiecīgajām pusēm notika apspriedes par veikto izlasi, un tām nebija iebildumu pret to.

| (14) | Anketas tika nosūtītas četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(14)

Anketas tika nosūtītas četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (15) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un trim citiem ražotājiem, tostarp no diviem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kā arī no viena saistītā tirgotāja. |
| --- | --- |

(15)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un trim citiem ražotājiem, tostarp no diviem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, kā arī no viena saistītā tirgotāja.

| (16) | Turklāt viens ražotājs analogajā valstī sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt viens ražotājs analogajā valstī sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (17) | Komisija ieguva un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un tā radīta kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.






  a) | Ar Ukrainas ražotāju Stirol saistīts tirgotājs






  — | IBE Trading, Ņujorka, ASV. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija ieguva un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un tā radīta kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.

a)

Ar Ukrainas ražotāju Stirol saistīts tirgotājs

—

IBE Trading, Ņujorka, ASV.

| b) | Ražotājs analogajā valstī






  — | Terra Industries, Sioux City, Aiovas štats, ASV. |
| --- | --- | --- |

b)

Ražotājs analogajā valstī

—

Terra Industries, Sioux City, Aiovas štats, ASV.

| c) | Atlasītie Kopienas ražotāji






  — | Terra Nitrogen Limited, Stoktona, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

c)

Atlasītie Kopienas ražotāji

—

Terra Nitrogen Limited, Stoktona, Apvienotā Karaliste,

| — | Grande Paroisse SA, Parīze, Francija, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Parīze, Francija,

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA, Polija, |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA, Polija,

| — | Yara nv, Brisele, Beļģija, un tās saistītais ražotājs Yara Sluiskil bv, Sluiskil, Nīderlande. |
| --- | --- |

—

Yara nv, Brisele, Beļģija, un tās saistītais ražotājs Yara Sluiskil bv, Sluiskil, Nīderlande.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (18) | Attiecīgais ražojums ir Ukrainas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. Amonija nitrāts (“AN”) ir lauksaimniecībā plaši izmantots cietais slāpekļa mēslošanas līdzeklis. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes, un tā slāpekļa masa mikrogranulu vai granulu veidā pārsniedz 28 % no svara. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgais ražojums ir Ukrainas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. Amonija nitrāts (“AN”) ir lauksaimniecībā plaši izmantots cietais slāpekļa mēslošanas līdzeklis. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes, un tā slāpekļa masa mikrogranulu vai granulu veidā pārsniedz 28 % no svara.

| (19) | Jānorāda, ka šā ražojuma pielietojuma joma ir izskaidrota Regulā (EK) Nr. 945/2005. |
| --- | --- |

(19)

Jānorāda, ka šā ražojuma pielietojuma joma ir izskaidrota Regulā (EK) Nr. 945/2005.

2.   Līdzīgs ražojums

| (20) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šajā atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka AN ir plaša patēriņa prece un ka tās kvalitāte un fiziskās pamatīpašības ir vienādas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un tiem ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji saražojuši un pārdevuši iekšējā tirgū un trešās valstīs, kā arī tiem, ko Kopienas tirgū saražojuši un pārdevuši Kopienas ražotāji, un tiem, ko analogās valsts iekšējā tirgū saražojis un pārdevis analogās valsts ražotājs, ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pielietojums, un tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(20)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šajā atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka AN ir plaša patēriņa prece un ka tās kvalitāte un fiziskās pamatīpašības ir vienādas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un tiem ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji saražojuši un pārdevuši iekšējā tirgū un trešās valstīs, kā arī tiem, ko Kopienas tirgū saražojuši un pārdevuši Kopienas ražotāji, un tiem, ko analogās valsts iekšējā tirgū saražojis un pārdevis analogās valsts ražotājs, ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pielietojums, un tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Vispārīga informācija

| (21) | Izmeklēšanā sadarbojās trīs attiecīgā produkta ražotāji no Ukrainas. Divi ražotāji, kas sadarbojās, PIP laikā eksportēja attiecīgo ražojumu. Ukrainā ir vismaz viens zināms attiecīgā produkta ražotājs, kas nesadarbojās. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā sadarbojās trīs attiecīgā produkta ražotāji no Ukrainas. Divi ražotāji, kas sadarbojās, PIP laikā eksportēja attiecīgo ražojumu. Ukrainā ir vismaz viens zināms attiecīgā produkta ražotājs, kas nesadarbojās.

| (22) | To uz Kopienu veiktā eksporta datu salīdzinājums, kurus sniedza ražotāji eksportētāji, un Statistikas biroja paziņotie dati par kopējo importa apjomu liecināja par to, ka divi ražotāji eksportētāji PIP nodrošināja aptuveni 60 % no visa Ukrainas importa Kopienā. Tomēr var konstatēt, ka lielākā daļa no atlikušajiem 40 % attiecīgā ražojuma importa tika noformēti rēķinā 2004. gada decembrī (tāpēc ražotāji eksportētāji par to nav informējuši), taču PIP šie ražojumi nonāca Kopienā (un tāpēc tika iekļauti importa statistikā). No otras puses, eksports, kas 2005. gada decembrī noformēts rēķinos un ievests Kopienā 2006. gada janvārī, bija nenozīmīgs. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka 85 % līdz 90 % no visa Ukrainas importa Kopienā PIP ir veikuši ražotāji, kas sadarbojās. Tāpēc sadarbības līmenis ir augsts. |
| --- | --- |

(22)

To uz Kopienu veiktā eksporta datu salīdzinājums, kurus sniedza ražotāji eksportētāji, un Statistikas biroja paziņotie dati par kopējo importa apjomu liecināja par to, ka divi ražotāji eksportētāji PIP nodrošināja aptuveni 60 % no visa Ukrainas importa Kopienā. Tomēr var konstatēt, ka lielākā daļa no atlikušajiem 40 % attiecīgā ražojuma importa tika noformēti rēķinā 2004. gada decembrī (tāpēc ražotāji eksportētāji par to nav informējuši), taču PIP šie ražojumi nonāca Kopienā (un tāpēc tika iekļauti importa statistikā). No otras puses, eksports, kas 2005. gada decembrī noformēts rēķinos un ievests Kopienā 2006. gada janvārī, bija nenozīmīgs. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka 85 % līdz 90 % no visa Ukrainas importa Kopienā PIP ir veikuši ražotāji, kas sadarbojās. Tāpēc sadarbības līmenis ir augsts.

| (23) | Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no Ukrainas bija neliels, proti, mazāks par 1 % salīdzinājumā ar Kopienas tirgu kopumā. |
| --- | --- |

(23)

Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no Ukrainas bija neliels, proti, mazāks par 1 % salīdzinājumā ar Kopienas tirgu kopumā.

2.   Importa dempings izmeklēšanas periodā

2.1.   Analogā valsts

| (24) | Tā kā Ukraina laikā, kad tika iesniegts pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu, vēl nebija uzskatāma par valsti ar tirgus ekonomiku (7), saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu bija jānosaka normālvērtība, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no ražotāja trešajā valstī ar tirgus ekonomiku. Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu ASV un Rumānija tika paredzētas kā atbilstošās analogās valstis. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti bija izvēlēta Polija. Tā kā Polija 2004. gada maijā pievienojās Eiropas Savienībai, tā vairs nevar būt analogā valsts. Visām ieinteresētajām personām bija dota iespēja komentēt ASV un Rumānijas kā analogo valstu izvēli. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā Ukraina laikā, kad tika iesniegts pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu, vēl nebija uzskatāma par valsti ar tirgus ekonomiku (7), saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu bija jānosaka normālvērtība, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no ražotāja trešajā valstī ar tirgus ekonomiku. Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu ASV un Rumānija tika paredzētas kā atbilstošās analogās valstis. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti bija izvēlēta Polija. Tā kā Polija 2004. gada maijā pievienojās Eiropas Savienībai, tā vairs nevar būt analogā valsts. Visām ieinteresētajām personām bija dota iespēja komentēt ASV un Rumānijas kā analogo valstu izvēli.

| (25) | Tomēr analīze, kas veikta pēc paziņojuma par pārskatīšanas uzsākšanu publicēšanas, pierādīja, ka Rumānijas AN tirgū dominēja imports no Ukrainas un Krievijas, savukārt Rumānijas ražotāji bija vairāk orientēti uz eksportu, vietējā tirgū pārdodot tikai nelielus daudzumus. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka, ņemot vērā iepriekšminēto tās vietējā tirgus struktūru, Rumāniju nevar uzskatīt par piemērotāko valsti analogās valsts izvēlē. |
| --- | --- |

(25)

Tomēr analīze, kas veikta pēc paziņojuma par pārskatīšanas uzsākšanu publicēšanas, pierādīja, ka Rumānijas AN tirgū dominēja imports no Ukrainas un Krievijas, savukārt Rumānijas ražotāji bija vairāk orientēti uz eksportu, vietējā tirgū pārdodot tikai nelielus daudzumus. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka, ņemot vērā iepriekšminēto tās vietējā tirgus struktūru, Rumāniju nevar uzskatīt par piemērotāko valsti analogās valsts izvēlē.

| (26) | Komentārus sniedza tikai viens ražotājs, kas sadarbojās. Šis ražotājs par labāko izvēli ieteica Alžīriju, ņemot vērā tās piekļuvi galvenajai izejvielai, proti, gāzei. Saistībā ar to jānorāda, ka neatkarīgi no tā, vai valstij ir dabasgāzes ieguves vietas vai nav, tas nav galvenais faktors analogās valsts izvēlē. Galvenais jautājums ir tāds, vai gāzes cenas atspoguļo tirgus vērtību. Divējādā gāzes cenu noteikšana Alžīrijā skaidri liecina par to, ka šis nav attiecīgs gadījums un tādējādi padara Alžīriju par mazāk piemērotu analogās valsts statusam. Jāpiebilst arī, ka ASV un Ukraina ražo un neto importē dabasgāzi, savukārt Alžīrija ir dabasgāzes neto eksportētāja. Šajā ziņā ASV ir daudz līdzīgāka Ukrainai nekā Alžīrija. |
| --- | --- |

(26)

Komentārus sniedza tikai viens ražotājs, kas sadarbojās. Šis ražotājs par labāko izvēli ieteica Alžīriju, ņemot vērā tās piekļuvi galvenajai izejvielai, proti, gāzei. Saistībā ar to jānorāda, ka neatkarīgi no tā, vai valstij ir dabasgāzes ieguves vietas vai nav, tas nav galvenais faktors analogās valsts izvēlē. Galvenais jautājums ir tāds, vai gāzes cenas atspoguļo tirgus vērtību. Divējādā gāzes cenu noteikšana Alžīrijā skaidri liecina par to, ka šis nav attiecīgs gadījums un tādējādi padara Alžīriju par mazāk piemērotu analogās valsts statusam. Jāpiebilst arī, ka ASV un Ukraina ražo un neto importē dabasgāzi, savukārt Alžīrija ir dabasgāzes neto eksportētāja. Šajā ziņā ASV ir daudz līdzīgāka Ukrainai nekā Alžīrija.

| (27) | Tika apgalvots arī, ka ASV nevar būt piemērota analogā valsts tāpēc, ka PIP ražotāji saskārās ar pārmērīgām gāzes cenām iekšzemes tirgū. Attiecībā uz to jāpiebilst, ka dabas katastrofu dēļ PIP ceturtajā ceturksnī ASV bija ļoti augstas gāzes cenas, tomēr šī ir situācija, ko var viegli pielāgot atbilstoši tam, kā aprakstīts turpmāk 35. apsvērumā. |
| --- | --- |

(27)

Tika apgalvots arī, ka ASV nevar būt piemērota analogā valsts tāpēc, ka PIP ražotāji saskārās ar pārmērīgām gāzes cenām iekšzemes tirgū. Attiecībā uz to jāpiebilst, ka dabas katastrofu dēļ PIP ceturtajā ceturksnī ASV bija ļoti augstas gāzes cenas, tomēr šī ir situācija, ko var viegli pielāgot atbilstoši tam, kā aprakstīts turpmāk 35. apsvērumā.

| (28) | ASV izraudzīšanās tika apšaubīta arī attiecībā uz ražošanas procesu. Tika apgalvots, ka ražošanas process Alžīrijā ir līdzīgāks ražošanas procesam Ukrainā. Tomēr ražotājs šo apgalvojumu nepamatoja. |
| --- | --- |

(28)

ASV izraudzīšanās tika apšaubīta arī attiecībā uz ražošanas procesu. Tika apgalvots, ka ražošanas process Alžīrijā ir līdzīgāks ražošanas procesam Ukrainā. Tomēr ražotājs šo apgalvojumu nepamatoja.

| (29) | Turklāt tika apgalvots, ka Alžīrijai ir daudz līdzīgāks ražošanas līmenis, patēriņš un patērētāju pieprasījums tam, kāds ir Ukrainā. Saskaņā ar pieejamo informāciju ražošana Alžīrijā (8) un iekšējā tirgū patēriņš (9) ir nenozīmīgs. No otras puses, Ukrainai un ASV ir ievērojami ražošanas apjomi un liels iekšējais tirgus. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt tika apgalvots, ka Alžīrijai ir daudz līdzīgāks ražošanas līmenis, patēriņš un patērētāju pieprasījums tam, kāds ir Ukrainā. Saskaņā ar pieejamo informāciju ražošana Alžīrijā (8) un iekšējā tirgū patēriņš (9) ir nenozīmīgs. No otras puses, Ukrainai un ASV ir ievērojami ražošanas apjomi un liels iekšējais tirgus.

| (30) | Neņemot vērā faktu, ka spēkā bija antidempinga pasākumi, ko piemēroja attiecīgās valsts izcelsmes AN, tika konstatēts, ka ASV ir atvērts konkurences tirgus, kurā liels skaits vietējo ražotāju saskaras ar augstu konkurences līmeni, ko rada citu trešo valstu izcelsmes ražojumu imports. Turklāt ASV ražotājiem ir reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšējā tirgū un ir tāda pati piekļuve izejmateriāliem kā Ukrainas ražotājiem. |
| --- | --- |

(30)

Neņemot vērā faktu, ka spēkā bija antidempinga pasākumi, ko piemēroja attiecīgās valsts izcelsmes AN, tika konstatēts, ka ASV ir atvērts konkurences tirgus, kurā liels skaits vietējo ražotāju saskaras ar augstu konkurences līmeni, ko rada citu trešo valstu izcelsmes ražojumu imports. Turklāt ASV ražotājiem ir reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšējā tirgū un ir tāda pati piekļuve izejmateriāliem kā Ukrainas ražotājiem.

| (31) | Tādējādi izmeklēšanā apstiprinājās, ka ASV būtu jāizvēlas par atbilstošu analogo valsti. Līdz ar to aprēķinu pamatā bija pārbaudīta informācija, ko pilnīgās atbildēs uz aptaujas anketas jautājumiem sniedza vienīgais ASV ražotājs, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(31)

Tādējādi izmeklēšanā apstiprinājās, ka ASV būtu jāizvēlas par atbilstošu analogo valsti. Līdz ar to aprēķinu pamatā bija pārbaudīta informācija, ko pilnīgās atbildēs uz aptaujas anketas jautājumiem sniedza vienīgais ASV ražotājs, kas sadarbojās.

2.2.   Normālvērtība

| (32) | Tā kā Ukraina laikā, kad tika iesniegts pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu, vēl netika uzskatīta par valsti ar tirgus ekonomiku, normālvērtība Ukrainai bija jānosaka, pamatojoties uz ASV ražotāja sniegtajiem datiem, kā minēts 31. apsvērumā. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā Ukraina laikā, kad tika iesniegts pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu, vēl netika uzskatīta par valsti ar tirgus ekonomiku, normālvērtība Ukrainai bija jānosaka, pamatojoties uz ASV ražotāja sniegtajiem datiem, kā minēts 31. apsvērumā.

| (33) | Vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū reprezentativitāte analogajā valstī tika noteikta, pamatojoties uz divu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksportu uz Kopienu. Jāpiebilst, ka uz Kopienu tika eksportēts tikai viena veida ražojums. Tāpēc netika veikta ražojuma veida analīze. |
| --- | --- |

(33)

Vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū reprezentativitāte analogajā valstī tika noteikta, pamatojoties uz divu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksportu uz Kopienu. Jāpiebilst, ka uz Kopienu tika eksportēts tikai viena veida ražojums. Tāpēc netika veikta ražojuma veida analīze.

| (34) | Tika konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi, jo tie ievērojami pārsniedza to AN apjomu, ko uz Kopienu eksportējuši divi Ukrainas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(34)

Tika konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi, jo tie ievērojami pārsniedza to AN apjomu, ko uz Kopienu eksportējuši divi Ukrainas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (35) | Lai noskaidrotu, vai ASV ražotāja pārdošanas apjomi iekšējā tirgū tika realizēti parastajā tirdzniecības apritē, iekšējā tirgus cenas tika salīdzinātas ar ražošanas izmaksām. Novērtējot ASV ražotāja ražošanas izmaksas, tika konstatēts, ka ceturtajā ceturksnī to ietekmēja dabas stihijas. Saskaņā ar tā paša ražotāja publicēto informāciju “viesuļvētras ASV okeāna piekrastē trešajā ceturksnī izraisīja haosu dabasgāzes tirgos un negatīvi ietekmēja ceturtā ceturkšņa un visa gada rezultātus” (10). ASV noteiktās gāzes cenas (11) patiešām divkāršojās laikposmā no augusta (12) līdz oktobrim (13) – tas notika laikā, kad ASV Golfa piekrasti sasniedza viesuļvētra Katrīna (no 2005. gada 23. līdz 31. augustam) un Rita (no 2005. gada 17. līdz 26. septembrim). Tā kā dabasgāze AN ražošanā ir galvenais izmaksu elements, ietekme bija būtiska un varēja izraisīt mākslīgi augstu normālvērtības noteikšanu. Tāpēc tika nolemts 2005. gada ceturtajam ceturksnim ražošanas izmaksas aprēķināt, pamatojoties uz vidējām gāzes cenām, ko ražotājs samaksājis 2005. gada pirmajos trīs ceturkšņos. |
| --- | --- |

(35)

Lai noskaidrotu, vai ASV ražotāja pārdošanas apjomi iekšējā tirgū tika realizēti parastajā tirdzniecības apritē, iekšējā tirgus cenas tika salīdzinātas ar ražošanas izmaksām. Novērtējot ASV ražotāja ražošanas izmaksas, tika konstatēts, ka ceturtajā ceturksnī to ietekmēja dabas stihijas. Saskaņā ar tā paša ražotāja publicēto informāciju “viesuļvētras ASV okeāna piekrastē trešajā ceturksnī izraisīja haosu dabasgāzes tirgos un negatīvi ietekmēja ceturtā ceturkšņa un visa gada rezultātus” (10). ASV noteiktās gāzes cenas (11) patiešām divkāršojās laikposmā no augusta (12) līdz oktobrim (13) – tas notika laikā, kad ASV Golfa piekrasti sasniedza viesuļvētra Katrīna (no 2005. gada 23. līdz 31. augustam) un Rita (no 2005. gada 17. līdz 26. septembrim). Tā kā dabasgāze AN ražošanā ir galvenais izmaksu elements, ietekme bija būtiska un varēja izraisīt mākslīgi augstu normālvērtības noteikšanu. Tāpēc tika nolemts 2005. gada ceturtajam ceturksnim ražošanas izmaksas aprēķināt, pamatojoties uz vidējām gāzes cenām, ko ražotājs samaksājis 2005. gada pirmajos trīs ceturkšņos.

| (36) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka lielākā daļa pārdošanas apjomu iekšējā tirgū bija rentabli, un tādējādi normālvērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārdošanas cenām iekšējā tirgū, kas noteiktas pirmajam neatkarīgajam vietējam pircējam. Tā kā Ukrainas ražotāji eksportētāji PIP eksportēja uz Kopienu tikai vienu ražojuma veidu, analīze attiecās tikai uz šo ražojuma veidu. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka lielākā daļa pārdošanas apjomu iekšējā tirgū bija rentabli, un tādējādi normālvērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārdošanas cenām iekšējā tirgū, kas noteiktas pirmajam neatkarīgajam vietējam pircējam. Tā kā Ukrainas ražotāji eksportētāji PIP eksportēja uz Kopienu tikai vienu ražojuma veidu, analīze attiecās tikai uz šo ražojuma veidu.

2.3.   Eksporta cena

| (37) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, ņemot vērā cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, pārdodot to eksportam uz Kopienu. Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, produkcija tika tieši pārdota neatkarīgiem pircējiem Kopienā. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, ņemot vērā cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, pārdodot to eksportam uz Kopienu. Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, produkcija tika tieši pārdota neatkarīgiem pircējiem Kopienā.

2.4.   Salīdzinājums

| (38) | Normālvērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu izveidoja pietiekošu rezervi korekcijas veidā, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi vajadzības gadījumā tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar transporta, pārvadāšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, kredītiem un komisijas maksām, nodrošinot pārbaudītus pierādījumus. |
| --- | --- |

(38)

Normālvērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu izveidoja pietiekošu rezervi korekcijas veidā, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi vajadzības gadījumā tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar transporta, pārvadāšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, kredītiem un komisijas maksām, nodrošinot pārbaudītus pierādījumus.

2.5.   Dempinga starpība

| (39) | Tā kā saistībā ar šo izmeklēšanu Ukrainu nevar uzskatīt par valsti ar tirgus ekonomiku, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālvērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu. Kā minēts 22. apsvērumā, sadarbība bija augstā līmenī. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā saistībā ar šo izmeklēšanu Ukrainu nevar uzskatīt par valsti ar tirgus ekonomiku, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālvērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu. Kā minēts 22. apsvērumā, sadarbība bija augstā līmenī.

| (40) | Ar minēto salīdzinājumu atklāja, ka dempings (aptuveni no 30 līdz 40 %) PIP tika veikts nedaudz zemākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā. Tomēr ņemot vērā ierobežoto Ukrainas eksporta apjomu uz Kopienu PIP laikā, galvenā uzmanība analīzē tika pievērsta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamībai. |
| --- | --- |

(40)

Ar minēto salīdzinājumu atklāja, ka dempings (aptuveni no 30 līdz 40 %) PIP tika veikts nedaudz zemākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā. Tomēr ņemot vērā ierobežoto Ukrainas eksporta apjomu uz Kopienu PIP laikā, galvenā uzmanība analīzē tika pievērsta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamībai.

3.   Importa izmaiņas, atceļot aizsardzības pasākumus

3.1.   Neizmantotā jauda

| (41) | Trīs ražotāji, kas attiecīgajā periodā sadarbojās, saglabāja ražošanu nemainīgā līmenī. Arī ražošanas jauda šajā pašā periodā saglabājās nemainīga. Šiem ražotājiem ir aptuveni 600 000–700 000 tonnu neizmantotās jaudas (t. i., 8 % līdz 10 % no Kopienas patēriņa), lai varētu ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Kopienas tirgu gadījumā, ja pasākumus atceltu. Turklāt ir zināms vismaz viens cits attiecīgā produkta ražotājs Ukrainā, kurš izmeklēšanā nesadarbojās. Lai gan nav zināms šā ražotāja neizmantotās jaudas daudzums, ir iespējams, ka tas ir ievērojams, jo trim ražotājiem, kas sadarbojās, vidēji bija 30 % neizmantotās jaudas. |
| --- | --- |

(41)

Trīs ražotāji, kas attiecīgajā periodā sadarbojās, saglabāja ražošanu nemainīgā līmenī. Arī ražošanas jauda šajā pašā periodā saglabājās nemainīga. Šiem ražotājiem ir aptuveni 600 000–700 000 tonnu neizmantotās jaudas (t. i., 8 % līdz 10 % no Kopienas patēriņa), lai varētu ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Kopienas tirgu gadījumā, ja pasākumus atceltu. Turklāt ir zināms vismaz viens cits attiecīgā produkta ražotājs Ukrainā, kurš izmeklēšanā nesadarbojās. Lai gan nav zināms šā ražotāja neizmantotās jaudas daudzums, ir iespējams, ka tas ir ievērojams, jo trim ražotājiem, kas sadarbojās, vidēji bija 30 % neizmantotās jaudas.

| (42) | Trīs ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomi iekšējā tirgū attiecīgajā periodā bija vidēji 30 % līdz 40 % no ražošanas jaudas. Tāpēc ir grūti Ukrainas iekšējā tirgū izmantot lielāko daļu šīs neizmantotās ražošanas jaudas. Tādējādi gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu, daļu no šīs neizmantotās jaudas varētu eksportēt uz Kopienu un tādēļ katrs ražošanas pieaugums būtu eksportējams. |
| --- | --- |

(42)

Trīs ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomi iekšējā tirgū attiecīgajā periodā bija vidēji 30 % līdz 40 % no ražošanas jaudas. Tāpēc ir grūti Ukrainas iekšējā tirgū izmantot lielāko daļu šīs neizmantotās ražošanas jaudas. Tādējādi gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu, daļu no šīs neizmantotās jaudas varētu eksportēt uz Kopienu un tādēļ katrs ražošanas pieaugums būtu eksportējams.

| (43) | Tādēļ gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu, ievērojamu daļu no šīs neizmantotās jaudas varētu eksportēt uz Kopienu. |
| --- | --- |

(43)

Tādēļ gadījumā, ja nebūtu antidempinga pasākumu, ievērojamu daļu no šīs neizmantotās jaudas varētu eksportēt uz Kopienu.

3.2.   Attiecība starp Ukrainas pārdošanas cenām citos tirgos un pārdošanas cenām Kopienā

| (44) | Ukrainas ražotāju, kas sadarbojās, eksporta cenu uz trešām valstīm analīzē, veicot to salīdzinājumu ar DAF/FORB līmeni uz Ukrainas robežas, atklāja, ka šie pārdevumi vidēji ir veikti par cenām, kuras PIP laikā ir par 20 % līdz 30 % zemākas par pārdošanas cenām Kopienā. Turklāt pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir realizēti par cenām, kuras ir par 20 % līdz 30 % zemākas arī par cenām pārdošanai uz Kopienu. Tādēļ no informācijas, kas attiecas uz PIP, izriet, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, varētu būt iespēja uz trešām valstīm paredzēto eksportu novirzīt uz Kopienu, lai iegūtu kādu labumu no augstākām cenām un lielākām dempinga starpībām. |
| --- | --- |

(44)

Ukrainas ražotāju, kas sadarbojās, eksporta cenu uz trešām valstīm analīzē, veicot to salīdzinājumu ar DAF/FORB līmeni uz Ukrainas robežas, atklāja, ka šie pārdevumi vidēji ir veikti par cenām, kuras PIP laikā ir par 20 % līdz 30 % zemākas par pārdošanas cenām Kopienā. Turklāt pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir realizēti par cenām, kuras ir par 20 % līdz 30 % zemākas arī par cenām pārdošanai uz Kopienu. Tādēļ no informācijas, kas attiecas uz PIP, izriet, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, varētu būt iespēja uz trešām valstīm paredzēto eksportu novirzīt uz Kopienu, lai iegūtu kādu labumu no augstākām cenām un lielākām dempinga starpībām.

| (45) | Tomēr jāpiebilst, ka Ukrainas dabasgāzes importa cenas kopš PIP ievērojami pieauga. Tā kā dabasgāze AN ražošanā ir galvenais izmaksu elements, iespējams, ka Ukrainas ražotājiem būs jāpalielina savas cenas eksportam uz trešām valstīm, tādējādi būtiski samazinot cenas starpību starp pārdošanas cenām trešās valstīs un Kopienā, kā minēts 44. apsvērumā. Iepriekšējie pierādījumi (14) patiešām norāda uz šādas atšķirības mazināšanu. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr jāpiebilst, ka Ukrainas dabasgāzes importa cenas kopš PIP ievērojami pieauga. Tā kā dabasgāze AN ražošanā ir galvenais izmaksu elements, iespējams, ka Ukrainas ražotājiem būs jāpalielina savas cenas eksportam uz trešām valstīm, tādējādi būtiski samazinot cenas starpību starp pārdošanas cenām trešās valstīs un Kopienā, kā minēts 44. apsvērumā. Iepriekšējie pierādījumi (14) patiešām norāda uz šādas atšķirības mazināšanu.

4.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (46) | Izmeklēšanā atklājās, ka divi no ražotājiem, kuri sadarbojās, turpināja veikt dempinga darbības, neņemot vērā spēkā esošos pasākumus. Turklāt ir iespējams, ka pašreiz uz trešām valstīm pārdoto daudzumu novirza uz Kopienu. |
| --- | --- |

(46)

Izmeklēšanā atklājās, ka divi no ražotājiem, kuri sadarbojās, turpināja veikt dempinga darbības, neņemot vērā spēkā esošos pasākumus. Turklāt ir iespējams, ka pašreiz uz trešām valstīm pārdoto daudzumu novirza uz Kopienu.

| (47) | Turklāt ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, vidējās svērtās eksporta ražojumu cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem, ir ievērojami zemākas par Kopienā dominējošo cenu līmeni. Tādēļ Ukrainas ražotājus eksportētājus šādi apstākļi un lielā neizmantotā jauda stimulē novirzīt savu eksportu (visticamāk, par dempinga cenām) uz Kopienas tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, vidējās svērtās eksporta ražojumu cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem, ir ievērojami zemākas par Kopienā dominējošo cenu līmeni. Tādēļ Ukrainas ražotājus eksportētājus šādi apstākļi un lielā neizmantotā jauda stimulē novirzīt savu eksportu (visticamāk, par dempinga cenām) uz Kopienas tirgu gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (48) | Līdzīgu produktu Kopienā ražo 14 ražotāji, kuru saražotā produkcija ir uzskatāma par kopējo līdzīga ražojuma Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(48)

Līdzīgu produktu Kopienā ražo 14 ražotāji, kuru saražotā produkcija ir uzskatāma par kopējo līdzīga ražojuma Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (49) | Jāpiebilst, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu “Hydro Agri” uzņēmumi ir pārdēvēti par “Yara”. Pieci no četrpadsmit uzņēmumiem ES paplašināšanās rezultātā 2004. gadā kļuva par daļu no Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(49)

Jāpiebilst, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu “Hydro Agri” uzņēmumi ir pārdēvēti par “Yara”. Pieci no četrpadsmit uzņēmumiem ES paplašināšanās rezultātā 2004. gadā kļuva par daļu no Kopienas ražošanas nozares.

| (50) | Izmeklēšanā sadarbojās desmit no 14 Kopienas ražotājiem, un tie visi ir uzskaitīti pieprasījumā veikt pārskatīšanu. Pārējie četri ražotāji (turpmāk – pārējie Kopienas ražotāji) informēja par sevi noteiktajā termiņā un nosūtīja vajadzīgo informāciju izlases vajadzībām. Tomēr tie nepiedāvāja nekādu turpmāku sadarbību. Tātad sadarboties piekrita šādi desmit ražotāji:






  — | Achema AB (Lietuva), |
| --- | --- | --- |

(50)

Izmeklēšanā sadarbojās desmit no 14 Kopienas ražotājiem, un tie visi ir uzskaitīti pieprasījumā veikt pārskatīšanu. Pārējie četri ražotāji (turpmāk – pārējie Kopienas ražotāji) informēja par sevi noteiktajā termiņā un nosūtīja vajadzīgo informāciju izlases vajadzībām. Tomēr tie nepiedāvāja nekādu turpmāku sadarbību. Tātad sadarboties piekrita šādi desmit ražotāji:

—

Achema AB (Lietuva),

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA, (Polija), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA, (Polija),

| — | BASF AG (Vācija), |
| --- | --- |

—

BASF AG (Vācija),

| — | DSM Agro (Nīderlande), |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Nīderlande),

| — | Fertiberia SA (Spānija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Spānija),

| — | Grande Paroisse SA, (Francija), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, (Francija),

| — | Nitrogénművek Rt (Ungārija), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungārija),

| — | Terra Nitrogen Limited (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Terra Nitrogen Limited (Apvienotā Karaliste),

| — | Yara (Vācija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Yara (Vācija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste),

| — | Zakłady Azotowe w Tarnowie (Polija). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe w Tarnowie (Polija).

| (51) | Tā kā šie desmit Kopienas ražotāji nodrošināja 70 % no Kopienas kopējās produkcijas PIP, var uzskatīt, ka iepriekšminētie desmit ražotāji veido lielāko daļu kopējās līdzīga ražojuma Kopienas produkcijas. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā šie desmit Kopienas ražotāji nodrošināja 70 % no Kopienas kopējās produkcijas PIP, var uzskatīt, ka iepriekšminētie desmit ražotāji veido lielāko daļu kopējās līdzīga ražojuma Kopienas produkcijas. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs “Kopienas ražošanas nozare”.

| (52) | Kā norādīts 11. un 14. apsvērumā, tika atlasīti četri uzņēmumi. Visi atlasītie Kopienas ražotāji savstarpēji sadarbojās un noteiktajos termiņos sniedza atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem. Turklāt pārējie seši ražotāji, kas sadarbojās, kaitējuma analīzes vajadzībām savlaicīgi sniedza dažas vispārējas ziņas. |
| --- | --- |

(52)

Kā norādīts 11. un 14. apsvērumā, tika atlasīti četri uzņēmumi. Visi atlasītie Kopienas ražotāji savstarpēji sadarbojās un noteiktajos termiņos sniedza atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem. Turklāt pārējie seši ražotāji, kas sadarbojās, kaitējuma analīzes vajadzībām savlaicīgi sniedza dažas vispārējas ziņas.

E.   STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (53) | Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū un Statistikas biroja datiem par visu importu Eiropas Savienībā. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā, analīzes precizitātes un konsekvences nolūkā patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz ES-25 tirgus stāvokli attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(53)

Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū un Statistikas biroja datiem par visu importu Eiropas Savienībā. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā, analīzes precizitātes un konsekvences nolūkā patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz ES-25 tirgus stāvokli attiecīgajā laikposmā.

| (54) | No 2002. gada līdz PIP Kopienas patēriņš nedaudz samazinājās par 1 %. 2003. gadā reģistrētais 4 % pieaugums 2004. gadā noregulējās, liecinot par stabilizāciju, savukārt turpmākais PIP reģistrētais kritums (par 1 %) liecina par nelielu lejupslīdes tendenci. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš EK (tonnas) | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 99 |

(54)

No 2002. gada līdz PIP Kopienas patēriņš nedaudz samazinājās par 1 %. 2003. gadā reģistrētais 4 % pieaugums 2004. gadā noregulējās, liecinot par stabilizāciju, savukārt turpmākais PIP reģistrētais kritums (par 1 %) liecina par nelielu lejupslīdes tendenci.

2002

2003

2004

PIP

Kopējais patēriņš EK (tonnas)

7 757 697

8 099 827

7 775 470

7 641 817

Indekss (2002 = 100)

100

104

100

99

2.   Apjoms, tirgus daļa un Ukrainas importa cenas

| (55) | Apjoms, tirgus daļas un Ukrainas importa vidējās cenas veidojās tā, kā attēlots tabulā. Apjoma un cenu tendences ir balstītas uz Eiropas Kopienu Satistikas biroja datiem. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnas) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 |
| Tirgus daļa | 2,7 % | 1,5 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Importa cenas (EUR par tonnu) | 88 | 83 | 112 | 122 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 94 | 127 | 139 |

(55)

Apjoms, tirgus daļas un Ukrainas importa vidējās cenas veidojās tā, kā attēlots tabulā. Apjoma un cenu tendences ir balstītas uz Eiropas Kopienu Satistikas biroja datiem.

2002

2003

2004

PIP

Importa apjoms (tonnas)

212 827

123 477

51 031

62 077

Tirgus daļa

2,7 %

1,5 %

0,7 %

0,8 %

Importa cenas (EUR par tonnu)

88

83

112

122

Indekss (2002 = 100)

100

94

127

139

| (56) | Ukrainas importa apjoms attiecīgajā laikposmā pastāvīgi samazinājās. Arī tirgus daļa samazinājās no 2,7 % 2002. gadā līdz 0,8 % PIP. Attiecīgajā periodā bija vērojama pozitīva cenu attīstība – no EUR 88 līdz EUR 122 par tonnu. Šī attīstība atspoguļo labvēlīgos tirgus apstākļus, kuri aprakstīti arī turpmāk 73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(56)

Ukrainas importa apjoms attiecīgajā laikposmā pastāvīgi samazinājās. Arī tirgus daļa samazinājās no 2,7 % 2002. gadā līdz 0,8 % PIP. Attiecīgajā periodā bija vērojama pozitīva cenu attīstība – no EUR 88 līdz EUR 122 par tonnu. Šī attīstība atspoguļo labvēlīgos tirgus apstākļus, kuri aprakstīti arī turpmāk 73. apsvērumā.

| (57) | Lai aprēķinātu cenu samazinājuma līmeni PIP, Kopienas ražošanas nozares ražotāju noteiktās cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, CIF importa cenām uz Kopienas robežas, kas pienācīgi koriģētas, lai atspoguļotu cenas pēc izkraušanas. Salīdzinājumā atklāja, ka Ukrainas imports samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par 10 līdz 15 %. |
| --- | --- |

(57)

Lai aprēķinātu cenu samazinājuma līmeni PIP, Kopienas ražošanas nozares ražotāju noteiktās cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, CIF importa cenām uz Kopienas robežas, kas pienācīgi koriģētas, lai atspoguļotu cenas pēc izkraušanas. Salīdzinājumā atklāja, ka Ukrainas imports samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par 10 līdz 15 %.

3.   Imports no citām valstīm

| (58) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir norādīts tabulā. Attiecīgās apjoma un cenu tendenču pamatā arī ir Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievijas importa apjoms (tonnās) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 |
| Tirgus daļa | 8,9 % | 6,5 % | 6,5 % | 3,4 % |
| Krievijas importa cenas (EUR par tonnu) | 79 | 77 | 106 | 123 |
| Gruzijas importa apjoms (tonnās) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 |
| Tirgus daļa | 1,1 % | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Gruzijas importa cenas (EUR par tonnu) | 103 | 113 | 137 | 164 |
| Rumānijas importa apjoms (tonnās) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 |
| Tirgus daļa | 2,4 % | 0,2 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu) | 117 | 113 | 126 | 144 |
| Bulgārijas importa apjoms (tonnās) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 |
| Tirgus daļa | 2,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 1,0 % |
| Bulgārijas importa cenas (EUR par tonnu) | 133 | 139 | 157 | 176 |
| Ēģiptes importa apjoms (tonnās) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 |
| Tirgus daļa | 0,8 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,6 % |
| Ēģiptes importa cenas (EUR par tonnu) | 148 | 142 | 193 | 199 |
| Visu pārējo valstu importa apjoms (tonnās) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 |
| Tirgus daļa | 1,2 % | 1,6 % | 0,7 % | 0,2 % |
| Importa cenas no visām pārējām valstīm (EUR par tonnu) | 124 | 124 | 141 | 169 |

(58)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir norādīts tabulā. Attiecīgās apjoma un cenu tendenču pamatā arī ir Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati.

2002

2003

2004

PIP

Krievijas importa apjoms (tonnās)

690 233

528 609

504 026

257 921

Tirgus daļa

8,9 %

6,5 %

6,5 %

3,4 %

Krievijas importa cenas (EUR par tonnu)

79

77

106

123

Gruzijas importa apjoms (tonnās)

86 517

100 025

132 457

153 844

Tirgus daļa

1,1 %

1,2 %

1,7 %

2,0 %

Gruzijas importa cenas (EUR par tonnu)

103

113

137

164

Rumānijas importa apjoms (tonnās)

186 834

14 114

107 585

111 126

Tirgus daļa

2,4 %

0,2 %

1,4 %

1,5 %

Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu)

117

113

126

144

Bulgārijas importa apjoms (tonnās)

160 423

140 677

79 716

73 441

Tirgus daļa

2,1 %

1,7 %

1,0 %

1,0 %

Bulgārijas importa cenas (EUR par tonnu)

133

139

157

176

Ēģiptes importa apjoms (tonnās)

63 368

133 427

16 508

46 249

Tirgus daļa

0,8 %

1,6 %

0,2 %

0,6 %

Ēģiptes importa cenas (EUR par tonnu)

148

142

193

199

Visu pārējo valstu importa apjoms (tonnās)

94 915

128 213

54 510

17 752

Tirgus daļa

1,2 %

1,6 %

0,7 %

0,2 %

Importa cenas no visām pārējām valstīm (EUR par tonnu)

124

124

141

169

| (59) | Pirmkārt, jānorāda, ka visas minētās valstis no 2002. gada līdz PIP samazināja eksporta apjomu, izņemot Gruziju, kas nedaudz palielināja savu Kopienas tirgus daļu no 1,1 % 2002. gadā līdz 2 % PIP. Attiecībā uz eksporta cenām konstatēts, ka visas minētās valstis ir veikušas eksportu uz Kopienu par cenām, kas augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām PIP un dažos gadījumos visā attiecīgajā periodā, izņemot Krieviju un Rumāniju. Attiecībā uz importu no Krievijas jānorāda, ka kopš 2002. gada aprīļa saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 658/2002 (15) tam piemēro antidempinga maksājumu – EUR 47,07 par tonnu. Attiecībā uz to jāpiebilst, ka importa cenas bija zemākas par Ukrainas importa cenām visā attiecīgajā periodā, izņemot PIP laikā. Attiecībā uz Rumānijas cenām jānorāda, ka tās bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, taču eksporta apjoms samazinājās no 187 000 tonnām 2002. gadā līdz 11 000 tonnām PIP laikā, tādējādi liecinot par tirgus daļas samazināšanos no 2,4 % 2002. gadā līdz 1,5 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(59)

Pirmkārt, jānorāda, ka visas minētās valstis no 2002. gada līdz PIP samazināja eksporta apjomu, izņemot Gruziju, kas nedaudz palielināja savu Kopienas tirgus daļu no 1,1 % 2002. gadā līdz 2 % PIP. Attiecībā uz eksporta cenām konstatēts, ka visas minētās valstis ir veikušas eksportu uz Kopienu par cenām, kas augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām PIP un dažos gadījumos visā attiecīgajā periodā, izņemot Krieviju un Rumāniju. Attiecībā uz importu no Krievijas jānorāda, ka kopš 2002. gada aprīļa saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 658/2002 (15) tam piemēro antidempinga maksājumu – EUR 47,07 par tonnu. Attiecībā uz to jāpiebilst, ka importa cenas bija zemākas par Ukrainas importa cenām visā attiecīgajā periodā, izņemot PIP laikā. Attiecībā uz Rumānijas cenām jānorāda, ka tās bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, taču eksporta apjoms samazinājās no 187 000 tonnām 2002. gadā līdz 11 000 tonnām PIP laikā, tādējādi liecinot par tirgus daļas samazināšanos no 2,4 % 2002. gadā līdz 1,5 % PIP laikā.

4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (60) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

4.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (61) | Tika konstatēts, ka trīs Kopienas ražošanas nozares ražotāji, kas sadarbojās, izmantoja līdzīgu ražojumu, lai tālāk pārstrādātu samaisītus vai mākslīgus mēslošanas līdzekļus, kas ir pārveidoti slāpekļa minerālmēsli, kuri papildus satur slāpekli, ūdenī šķīstošu fosforu vai/un ūdenī šķīstošu kāliju, kas ir citas primārās mēslojuma barības vielas. Šie ražojumi, kuros amonija nitrāta saturs ir mazāk par 80 % no svara, tirgū nekonkurē ar līdzīgu ražojumu. |
| --- | --- |

(61)

Tika konstatēts, ka trīs Kopienas ražošanas nozares ražotāji, kas sadarbojās, izmantoja līdzīgu ražojumu, lai tālāk pārstrādātu samaisītus vai mākslīgus mēslošanas līdzekļus, kas ir pārveidoti slāpekļa minerālmēsli, kuri papildus satur slāpekli, ūdenī šķīstošu fosforu vai/un ūdenī šķīstošu kāliju, kas ir citas primārās mēslojuma barības vielas. Šie ražojumi, kuros amonija nitrāta saturs ir mazāk par 80 % no svara, tirgū nekonkurē ar līdzīgu ražojumu.

| (62) | Šāda AN produkcijas kontrolēta izmantošana pašu vajadzībām neietilpst brīvajā tirgū un tāpēc tieši nekonkurē ar attiecīgā ražojuma importu. Tāpēc tika izvērtēts, vai un cik lielā mērā analīzē ir jāņem vērā līdzīga Kopienas ražošanas nozares ražojuma turpmāka izmantošana. Tā kā izmeklēšanā atklāja, ka kontrolētā izmantošana reprezentē nelielu daļu Kopienas ražošanas nozares produkcijas, t. i., līdz 2 %, un tāpēc netika uzskatīts par nepieciešamu nošķirt brīvo tirgu un kontrolējamo tirgu. Skaidrības un pārredzamības dēļ AN apjomi, ko saražojusi Kopienas ražošanas nozare un kas izmantoti pašu vajadzībām, ir minēti 64. apsvērumā. |
| --- | --- |

(62)

Šāda AN produkcijas kontrolēta izmantošana pašu vajadzībām neietilpst brīvajā tirgū un tāpēc tieši nekonkurē ar attiecīgā ražojuma importu. Tāpēc tika izvērtēts, vai un cik lielā mērā analīzē ir jāņem vērā līdzīga Kopienas ražošanas nozares ražojuma turpmāka izmantošana. Tā kā izmeklēšanā atklāja, ka kontrolētā izmantošana reprezentē nelielu daļu Kopienas ražošanas nozares produkcijas, t. i., līdz 2 %, un tāpēc netika uzskatīts par nepieciešamu nošķirt brīvo tirgu un kontrolējamo tirgu. Skaidrības un pārredzamības dēļ AN apjomi, ko saražojusi Kopienas ražošanas nozare un kas izmantoti pašu vajadzībām, ir minēti 64. apsvērumā.

| (63) | Attiecībā uz izlasi saskaņā ar pieņemto praksi atsevišķi kaitējuma rādītāji (ražošana, ražošanas jauda, krājumi, pārdevumi, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) ir analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā (pievienotajās tabulās apzīmēta ar “KRN”), savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātu, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju palielināt kapitālu, ir pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota atlasīto Kopienas ražotāju līmenī (pievienotajās tabulās apzīmēti ar “AR”). |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz izlasi saskaņā ar pieņemto praksi atsevišķi kaitējuma rādītāji (ražošana, ražošanas jauda, krājumi, pārdevumi, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) ir analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā (pievienotajās tabulās apzīmēta ar “KRN”), savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātu, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju palielināt kapitālu, ir pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota atlasīto Kopienas ražotāju līmenī (pievienotajās tabulās apzīmēti ar “AR”).

4.2.   Dati, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozari kopumā

a)   Ražošana

| (64) | Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 7 %, t. i., no aptuveni 5,1 miljona tonnu 2002. gadā līdz aptuveni 5,4 miljoniem tonnu PIP. Attiecībā uz ražošanu pašu vajadzībām jānorāda, ka attiecīgajā laikposmā tā saglabājās stabila un ļoti zemā līmenī, kas liecina par to, ka tas nevar ietekmēt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN ražošanas apjoms (tonnās) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 107 | 106 | 107 |
| KRN produkcija, kas izmantota pašu vajadzībām | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 |
| % no kopējās produkcijas | 1,6 % | 1,5 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Avots: pieprasījuma iesniedzēji, atlasītās atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(64)

Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 7 %, t. i., no aptuveni 5,1 miljona tonnu 2002. gadā līdz aptuveni 5,4 miljoniem tonnu PIP. Attiecībā uz ražošanu pašu vajadzībām jānorāda, ka attiecīgajā laikposmā tā saglabājās stabila un ļoti zemā līmenī, kas liecina par to, ka tas nevar ietekmēt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

2002

2003

2004

PIP

KRN ražošanas apjoms (tonnās)

5 075 456

5 424 732

5 358 283

5 446 307

Indekss (2002 = 100)

100

107

106

107

KRN produkcija, kas izmantota pašu vajadzībām

83 506

83 911

93 187

107 461

% no kopējās produkcijas

1,6 %

1,5 %

1,7 %

2,0 %

Avots: pieprasījuma iesniedzēji, atlasītās atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

b)   Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji

| (65) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ņemot vērā ražošanas pieaugumu, jaudas izmantošanas līmenis pieauga no 52 % 2002. gadā līdz 56 % PIP. Kā jau norādīts sākotnējā izmeklēšanā, šāda veida produkcijas un ražošanas nozares jaudas izmantošanu var ietekmēt citu ražojumu izgatavošana, kurus var ražot, izmantojot to pašu ražošanas aprīkojumu, un tādējādi tas kā kaitējuma rādītājs nav tik nozīmīgs. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN ražošanas jauda (tonnās) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 |
| KRN ražošanas jaudas izmantošana | 52 % | 55 % | 55 % | 56 % |

(65)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ņemot vērā ražošanas pieaugumu, jaudas izmantošanas līmenis pieauga no 52 % 2002. gadā līdz 56 % PIP. Kā jau norādīts sākotnējā izmeklēšanā, šāda veida produkcijas un ražošanas nozares jaudas izmantošanu var ietekmēt citu ražojumu izgatavošana, kurus var ražot, izmantojot to pašu ražošanas aprīkojumu, un tādējādi tas kā kaitējuma rādītājs nav tik nozīmīgs.

2002

2003

2004

PIP

KRN ražošanas jauda (tonnās)

9 813 156

9 843 266

9 681 968

9 718 866

KRN ražošanas jaudas izmantošana

52 %

55 %

55 %

56 %

c)   Krājumi

| (66) | Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis no 2002. gada līdz PIP samazinājās par desmit procentpunktiem. Strauju samazinājumu, kas reģistrēts 2003. un 2004. gadā, drīzāk izraisīja tirdzniecības apjoma, jo īpaši eksporta apjoma Kopienas ražošanas nozarē, pieaugums (sk. nākamo apsvērumu) nekā ražošanas apjoma pieaugums. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN noslēguma krājumi (tonnās) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 69 | 52 | 90 |

(66)

Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis no 2002. gada līdz PIP samazinājās par desmit procentpunktiem. Strauju samazinājumu, kas reģistrēts 2003. un 2004. gadā, drīzāk izraisīja tirdzniecības apjoma, jo īpaši eksporta apjoma Kopienas ražošanas nozarē, pieaugums (sk. nākamo apsvērumu) nekā ražošanas apjoma pieaugums.

2002

2003

2004

PIP

KRN noslēguma krājumi (tonnās)

312 832

216 857

163 824

282 942

Indekss (2002 = 100)

100

69

52

90

d)   Pārdošanas apjoms

| (67) | Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 13 %. Šī tendence ir jāskata saistībā ar nelielo patēriņa samazinājumu Kopienas tirgū. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN pārdošanas apjoms ES (tonnās) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 112 | 111 | 113 |
| AR pārdošanas apjoms uz trešām valstīm (tonnās) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 126 | 124 | 89 |

(67)

Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 13 %. Šī tendence ir jāskata saistībā ar nelielo patēriņa samazinājumu Kopienas tirgū.

2002

2003

2004

IP

KRN pārdošanas apjoms ES (tonnās)

4 499 898

5 045 582

4 975 864

5 074 188

Indekss (2002 = 100)

100

112

111

113

AR pārdošanas apjoms uz trešām valstīm (tonnās)

420 588

528 437

522 349

373 106

Indekss (2002 = 100)

100

126

124

89

e)   Tirgus daļa

| (68) | No 2002. gada līdz PIP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās. Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā ieguva vairāk par 8 procentpunktus no tirgus daļas. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 58,0 % | 62,3 % | 64,0 % | 66,4 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 107 | 110 | 114 |

(68)

No 2002. gada līdz PIP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās. Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā ieguva vairāk par 8 procentpunktus no tirgus daļas.

2002

2003

2004

PIP

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa

58,0 %

62,3 %

64,0 %

66,4 %

Indekss (2002 = 100)

100

107

110

114

f)   Pieaugums

| (69) | Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā ieguva tirgus daļu nedaudz sarūkošajā tirgū. |
| --- | --- |

(69)

Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā ieguva tirgus daļu nedaudz sarūkošajā tirgū.

g)   Nodarbinātība

| (70) | Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē no 2002. gada līdz PIP samazinājās par 5 %, savukārt ražošanas apjoms pieauga, tādējādi atspoguļojot nozares bažas attiecībā uz pastāvīgu ražīguma un konkurētspējas palielināšanu. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN nodarbinātība attiecīgā ražojuma izgatavošanā | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 98 | 96 | 95 |

(70)

Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē no 2002. gada līdz PIP samazinājās par 5 %, savukārt ražošanas apjoms pieauga, tādējādi atspoguļojot nozares bažas attiecībā uz pastāvīgu ražīguma un konkurētspējas palielināšanu.

2002

2003

2004

PIP

KRN nodarbinātība attiecīgā ražojuma izgatavošanā

1 653

1 613

1 593

1 572

Indekss (2002 = 100)

100

98

96

95

h)   Ražīgums

| (71) | No 2002. gada līdz PIP ievērojami palielinājās ražīgums gadā uz vienu Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto, tādējādi liecinot par Kopienas ražošanas nozarē nodarbinātā darbaspēka samazinājuma un ražošanas palielinājuma kopējo pozitīvo ietekmi. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN ražīgums (tonnas uz nodarbināto) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 109 | 110 | 113 |

(71)

No 2002. gada līdz PIP ievērojami palielinājās ražīgums gadā uz vienu Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto, tādējādi liecinot par Kopienas ražošanas nozarē nodarbinātā darbaspēka samazinājuma un ražošanas palielinājuma kopējo pozitīvo ietekmi.

2002

2003

2004

PIP

KRN ražīgums (tonnas uz nodarbināto)

3 071

3 362

3 364

3 464

Indekss (2002 = 100)

100

109

110

113

i)   Dempinga starpības lielums

| (72) | Attiecībā uz pašreizējās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā pašreizējo Ukrainas importa nelielo apjomu, šo ietekmi nevar uzskatīt par būtisku un rādītāju – par nozīmīgu. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz pašreizējās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā pašreizējo Ukrainas importa nelielo apjomu, šo ietekmi nevar uzskatīt par būtisku un rādītāju – par nozīmīgu.

4.3.   Dati par izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem

a)   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē iekšzemes cenas

| (73) | Izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējās neto pārdošanas cenas 2004. gadā un PIP ievērojami pieauga, tādējādi atspoguļojot dominējošos labvēlīgos AN starptautiskā tirgus apstākļus tajā pašā laikposmā. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | 132 | 133 | 146 | 167 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 101 | 111 | 127 |

(73)

Izlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējās neto pārdošanas cenas 2004. gadā un PIP ievērojami pieauga, tādējādi atspoguļojot dominējošos labvēlīgos AN starptautiskā tirgus apstākļus tajā pašā laikposmā.

2002

2003

2004

PIP

AR vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu)

132

133

146

167

Indekss (2002 = 100)

100

101

111

127

b)   Algas

| (74) | Kā redzams tabulā, no 2002. gada līdz PIP nodarbināto vidējā alga palielinājās par 9 %. Ņemot vērā inflācijas līmeni un vispārējo nodarbinātības samazinājumu, šo algu pieaugumu var uzskatīt par mērenu. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR gada darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (tūkstoši EUR) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 109 |

(74)

Kā redzams tabulā, no 2002. gada līdz PIP nodarbināto vidējā alga palielinājās par 9 %. Ņemot vērā inflācijas līmeni un vispārējo nodarbinātības samazinājumu, šo algu pieaugumu var uzskatīt par mērenu.

2002

2003

2004

PIP

AR gada darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (tūkstoši EUR)

46,5

46,8

46,7

50,5

Indekss (2002 = 100)

100

101

100

109

c)   Ieguldījumi

| (75) | Ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojumā, ko veikuši četri izlasē iekļautie ražotāji, attiecīgajā periodā ir attīstījušies pozitīvi, t. i., palielinājušies par 69 %, lai gan ir bijušas arī svārstības. Šie ieguldījumi bija saistīti galvenokārt ar iekārtu modernizāciju. Tas liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem pastāvīgi uzlabot ražīgumu un konkurētspēju. Par rezultātiem acīmredzami liecina ievērojams ražīguma pieaugums (sk. 71. apsvērumu) tajā pašā laikposmā. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR neto ieguldījumi (tūkstoši EUR) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 79 | 106 | 169 |

(75)

Ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojumā, ko veikuši četri izlasē iekļautie ražotāji, attiecīgajā periodā ir attīstījušies pozitīvi, t. i., palielinājušies par 69 %, lai gan ir bijušas arī svārstības. Šie ieguldījumi bija saistīti galvenokārt ar iekārtu modernizāciju. Tas liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem pastāvīgi uzlabot ražīgumu un konkurētspēju. Par rezultātiem acīmredzami liecina ievērojams ražīguma pieaugums (sk. 71. apsvērumu) tajā pašā laikposmā.

2002

2003

2004

PIP

AR neto ieguldījumi (tūkstoši EUR)

21 079

16 751

22 287

35 546

Indekss (2002 = 100)

100

79

106

169

d)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (76) | Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte liecina par pakāpenisku uzlabošanos kopš 2003. gada, PIP sasniedzot 8,2 % līmeni. Saistībā ar to jāpiebilst, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēta 8 % peļņas norma, ko varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Ienākums no ieguldījumiem (turpmāk – INI), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, visumā atbilst rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR EK pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 139 | 194 | 209 |
| AR INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 139 | 197 | 252 |

(76)

Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte liecina par pakāpenisku uzlabošanos kopš 2003. gada, PIP sasniedzot 8,2 % līmeni. Saistībā ar to jāpiebilst, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēta 8 % peļņas norma, ko varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Ienākums no ieguldījumiem (turpmāk – INI), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, visumā atbilst rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā.

2002

2003

2004

PIP

AR EK pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

3,9 %

5,5 %

7,6 %

8,2 %

Indekss (2002 = 100)

100

139

194

209

AR INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

10,1 %

14,0 %

20,0 %

25,5 %

Indekss (2002 = 100)

100

139

197

252

e)   Naudas plūsma un spēja palielināt kapitālu

| (77) | Attiecīgajā periodā naudas plūsma ir palielinājusies par 13 procenta punktiem. Šis pieaugums atbilst vispārējam rentabilitātes pieaugumam attiecīgajā periodā. | 2002 | 2003 | 2004 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR naudas plūsma (tūkstošos euro) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 103 | 117 | 113 |

(77)

Attiecīgajā periodā naudas plūsma ir palielinājusies par 13 procenta punktiem. Šis pieaugums atbilst vispārējam rentabilitātes pieaugumam attiecīgajā periodā.

2002

2003

2004

PIP

AR naudas plūsma (tūkstošos euro)

59 631

61 446

69 848

67 216

Indekss (2002 = 100)

100

103

117

113

| (78) | Izmeklēšanā neatklāja nekādas grūtības, ar kurām, palielinot kapitālu, būtu saskārušies izlasē iekļautie Kopienas ražotāji. Saistībā ar to jāpiebilst, ka daži no šiem uzņēmumiem ir lielu uzņēmumu grupu dalībnieki, kas finansē savu darbību tajā grupā, kurai tie pieder, izmantojot skaidras naudas kopējās kases shēmas vai arī mātesuzņēmumu piešķirtos grupu iekšējos aizdevumus. |
| --- | --- |

(78)

Izmeklēšanā neatklāja nekādas grūtības, ar kurām, palielinot kapitālu, būtu saskārušies izlasē iekļautie Kopienas ražotāji. Saistībā ar to jāpiebilst, ka daži no šiem uzņēmumiem ir lielu uzņēmumu grupu dalībnieki, kas finansē savu darbību tajā grupā, kurai tie pieder, izmantojot skaidras naudas kopējās kases shēmas vai arī mātesuzņēmumu piešķirtos grupu iekšējos aizdevumus.

5.   Secinājums

| (79) | No 2002. gada līdz PIP visi kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvām tendencēm: palielinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms, palielinājās Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas un tirdzniecības apjoms un atbilstoši cenām ievērojami uzlabojās arī rentabilitāte. Algas palielinājās mēreni, un Kopienas ražošanas nozarē turpināja veikt ieguldījumus. |
| --- | --- |

(79)

No 2002. gada līdz PIP visi kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvām tendencēm: palielinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms, palielinājās Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas un tirdzniecības apjoms un atbilstoši cenām ievērojami uzlabojās arī rentabilitāte. Algas palielinājās mēreni, un Kopienas ražošanas nozarē turpināja veikt ieguldījumus.

| (80) | Turklāt Kopienas tirgus daļa nedaudz sarūkošajā tirgū pieauga par 9 %. Ievērojami pieauga arī ražīgums, tādējādi atspoguļojot pozitīvu ražošanas attīstību un Kopienas ražošanas nozares centienus to uzlabot ar ieguldījumu palīdzību. |
| --- | --- |

(80)

Turklāt Kopienas tirgus daļa nedaudz sarūkošajā tirgū pieauga par 9 %. Ievērojami pieauga arī ražīgums, tādējādi atspoguļojot pozitīvu ražošanas attīstību un Kopienas ražošanas nozares centienus to uzlabot ar ieguldījumu palīdzību.

| (81) | Kopumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir ievērojami uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli 2001. gadā pirms antidempinga pasākumu piemērošanas AN importam no attiecīgās valsts. Tādējādi šiem pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(81)

Kopumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir ievērojami uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli 2001. gadā pirms antidempinga pasākumu piemērošanas AN importam no attiecīgās valsts. Tādējādi šiem pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju.

| (82) | Tātad tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pakāpeniski uzlabojās attiecīgajā periodā salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(82)

Tātad tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pakāpeniski uzlabojās attiecīgajā periodā salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas.

F.   KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Vispārēja informācija

| (83) | Tā kā nav konstatēts, ka turpinās attiecīgās valsts importa radīts būtisks kaitējums, analīzē uzmanība tika pievērsta kaitējuma atkārtošanās iespējamībai. Saistībā ar to tika analizēti divi galvenie faktori: i) iespējamie attiecīgās valsts eksporta apjomi un cenas un ii) šo plānoto attiecīgo valstu eksporta apjomu un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā nav konstatēts, ka turpinās attiecīgās valsts importa radīts būtisks kaitējums, analīzē uzmanība tika pievērsta kaitējuma atkārtošanās iespējamībai. Saistībā ar to tika analizēti divi galvenie faktori: i) iespējamie attiecīgās valsts eksporta apjomi un cenas un ii) šo plānoto attiecīgo valstu eksporta apjomu un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari.

2.   Iespējamie attiecīgās valsts eksporta apjomi un cenas

| (84) | Kā minēts 41. apsvērumā, ir zināms, ka Ukrainas ražotājiem, kas sadarbojās, neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 līdz 700 000 tonnu, un tas ir 8 līdz 10 % no Kopienas tirgus. Šis jaudas pārpalikums liecina par to, ka Ukrainas ražotājiem ir iespēja palielināt savus pašreizējos ražošanas apjomus un tādējādi arī to AN eksporta apjomus. |
| --- | --- |

(84)

Kā minēts 41. apsvērumā, ir zināms, ka Ukrainas ražotājiem, kas sadarbojās, neizmantotā jauda ir aptuveni 600 000 līdz 700 000 tonnu, un tas ir 8 līdz 10 % no Kopienas tirgus. Šis jaudas pārpalikums liecina par to, ka Ukrainas ražotājiem ir iespēja palielināt savus pašreizējos ražošanas apjomus un tādējādi arī to AN eksporta apjomus.

| (85) | Tomēr, ņemot vērā relatīvi mazo vietējo tirgu, Ukrainas ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta uz trešām valstīm. Kā redzams tabulā, Ukrainas kopējais eksporta apjoms uz trešām valstīm 2005. gadā bija aptuveni 847 000 tonnu, t. i., 11 % no Kopienas tirgus.








  Ukrainas eksports uz trešām valstīm | | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Apjoms (tonnās) | 295 436 | 292 943 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 98 | 98 |
| Ēģipte | Apjoms (tonnās) | 81 522 | 183 248 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 95 | 97 |
| Maroka | Apjoms (tonnās) | 92 541 | 62 879 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 96 | 94 |
| Indija | Apjoms (tonnās) | 42 456 | 48 256 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 77 | 106 |
| Sīrija | Apjoms (tonnās) | 50 851 | 41 143 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 100 | 110 |
| Brazīlija | Apjoms (tonnās) | 8 000 | 38 870 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 74 | 91 |
| Malaizija | Apjoms (tonnās) | — | 35 913 |
| Cenas (EUR/t) (16) | | 101 |
| Argentīna | Apjoms (tonnās) | 28 790 | 28 815 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 99 | 97 |
| Citas valstis | Apjoms (tonnās) | 140 225 | 114 783 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 90 | 106 |
| Kopējais eksporta apjoms uz trešām valstīm | Apjoms (tonnās) | 739 821 | 846 849 |
| Cenas (EUR/t) (16) | 95 | 99 |
| Avots: Ukrainas statistika. |

(85)

Tomēr, ņemot vērā relatīvi mazo vietējo tirgu, Ukrainas ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta uz trešām valstīm. Kā redzams tabulā, Ukrainas kopējais eksporta apjoms uz trešām valstīm 2005. gadā bija aptuveni 847 000 tonnu, t. i., 11 % no Kopienas tirgus.

Ukrainas eksports uz trešām valstīm

2004

2005

Turcija

Apjoms (tonnās)

295 436

292 943

Cenas (EUR/t) (16)

98

98

Ēģipte

Apjoms (tonnās)

81 522

183 248

Cenas (EUR/t) (16)

95

97

Maroka

Apjoms (tonnās)

92 541

62 879

Cenas (EUR/t) (16)

96

94

Indija

Apjoms (tonnās)

42 456

48 256

Cenas (EUR/t) (16)

77

106

Sīrija

Apjoms (tonnās)

50 851

41 143

Cenas (EUR/t) (16)

100

110

Brazīlija

Apjoms (tonnās)

8 000

38 870

Cenas (EUR/t) (16)

74

91

Malaizija

Apjoms (tonnās)

—

35 913

Cenas (EUR/t) (16)

101

Argentīna

Apjoms (tonnās)

28 790

28 815

Cenas (EUR/t) (16)

99

97

Citas valstis

Apjoms (tonnās)

140 225

114 783

Cenas (EUR/t) (16)

90

106

Kopējais eksporta apjoms uz trešām valstīm

Apjoms (tonnās)

739 821

846 849

Cenas (EUR/t) (16)

95

99

Avots: Ukrainas statistika.

| (86) | Kā redzams tabulā, no 2004. gada līdz 2005. gadam Ukraina palielināja uz trešām valstīm eksportētos AN daudzumus. Šis eksports tika veikts par cenām, kas ievērojami zemākas par eksporta apjomiem uz Kopienu. |
| --- | --- |

(86)

Kā redzams tabulā, no 2004. gada līdz 2005. gadam Ukraina palielināja uz trešām valstīm eksportētos AN daudzumus. Šis eksports tika veikts par cenām, kas ievērojami zemākas par eksporta apjomiem uz Kopienu.

| (87) | Saistībā ar iepriekš teikto Kopienas tirgus, ja salīdzina ar pārējiem eksporta tirgiem, Ukrainas ražotājus eksportētājus varētu interesēt cenu ziņā. Tādēļ ir pamatoti paredzēt, ka lielākā uz trešām valstīm eksportēto apjomu daļa tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumiem ļautu beigties, kaut arī ir mazinājusies cenu starpība pārdevumiem uz trešām valstīm un pārdevumiem Kopienā, kas minēts 45. apsvērumā. Kopienas tirgus būtu pievilcīgāks arī tāpēc, ka salīdzinājumā ar pārējiem tirgiem tas atrodas salīdzinoši tuvu; tādēļ Ukrainas ražotāju pašreizējais eksports uz trešām valstīm tiktu novirzīts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(87)

Saistībā ar iepriekš teikto Kopienas tirgus, ja salīdzina ar pārējiem eksporta tirgiem, Ukrainas ražotājus eksportētājus varētu interesēt cenu ziņā. Tādēļ ir pamatoti paredzēt, ka lielākā uz trešām valstīm eksportēto apjomu daļa tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumiem ļautu beigties, kaut arī ir mazinājusies cenu starpība pārdevumiem uz trešām valstīm un pārdevumiem Kopienā, kas minēts 45. apsvērumā. Kopienas tirgus būtu pievilcīgāks arī tāpēc, ka salīdzinājumā ar pārējiem tirgiem tas atrodas salīdzinoši tuvu; tādēļ Ukrainas ražotāju pašreizējais eksports uz trešām valstīm tiktu novirzīts uz Kopienu.

| (88) | Tā kā Ukrainas ražojumu vieta EK tirgū nav stabila, Ukrainas eksportētājiem tomēr būtu jāatgūst zaudētā tirgus daļa vai jāpaplašina savs pircēju loks, un to panāktu, veicot importu, iespējams, par dempinga cenām, kas noteiktas PIP laikā. |
| --- | --- |

(88)

Tā kā Ukrainas ražojumu vieta EK tirgū nav stabila, Ukrainas eksportētājiem tomēr būtu jāatgūst zaudētā tirgus daļa vai jāpaplašina savs pircēju loks, un to panāktu, veicot importu, iespējams, par dempinga cenām, kas noteiktas PIP laikā.

| (89) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņa attiecīgajā periodā faktiski bija niecīga un ka tikai PIP laikā tā sasniedza 8 %. Bez tam viņš apgalvoja, ka mēslošanas līdzekļu nozare, kas ir kapitāla ietilpīga nozare, ilgtermiņā nevarētu pastāvēt, proti, saglabāt un aizstāt kapitālu un visus darījumus pie šādas peļņas likmes. Šai sakarā jānorāda, ka 8 % lielu peļņas likmi, kas nerada kaitējumu un kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, uzskatīja par parastu peļņu, kas sasniedzama šādā rūpniecības nozarē, ja nav kaitējumu radoša dempinga. Tomēr arī sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, cita starpā, Ukrainas kaitējumu radoša dempinga dēļ rentabilitāte ir kritusies par 12,4 %. Tādēļ, ja pasākumus atcels, būs nopietni apdraudēta rentabilitāte, kas samazinātos līdz tādai procentu likmei, kura ir ievērojami zemāka par likmi, kas nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(89)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņa attiecīgajā periodā faktiski bija niecīga un ka tikai PIP laikā tā sasniedza 8 %. Bez tam viņš apgalvoja, ka mēslošanas līdzekļu nozare, kas ir kapitāla ietilpīga nozare, ilgtermiņā nevarētu pastāvēt, proti, saglabāt un aizstāt kapitālu un visus darījumus pie šādas peļņas likmes. Šai sakarā jānorāda, ka 8 % lielu peļņas likmi, kas nerada kaitējumu un kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā, uzskatīja par parastu peļņu, kas sasniedzama šādā rūpniecības nozarē, ja nav kaitējumu radoša dempinga. Tomēr arī sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, cita starpā, Ukrainas kaitējumu radoša dempinga dēļ rentabilitāte ir kritusies par 12,4 %. Tādēļ, ja pasākumus atcels, būs nopietni apdraudēta rentabilitāte, kas samazinātos līdz tādai procentu likmei, kura ir ievērojami zemāka par likmi, kas nerada kaitējumu.

| (90) | Jāpiebilst, ka aptuveni 80 % no Ukrainas kopējā eksporta uz Kopienas tirgu IP laikā tika realizēti saskaņā ar cenu saistībām. Tomēr cenas bija par 20–25 % augstākas par šajās saistībās noteikto minimālo importa cenu. Tomēr jāatzīmē, ka uz saistībām attiecināja kvantitatīvus ierobežojumus, un tāpēc nebija iespējams vispārīgi secināt par to, kādas cenas eksportētāji būtu noteikuši, ja šāda kvantitatīva ierobežojuma nebūtu. |
| --- | --- |

(90)

Jāpiebilst, ka aptuveni 80 % no Ukrainas kopējā eksporta uz Kopienas tirgu IP laikā tika realizēti saskaņā ar cenu saistībām. Tomēr cenas bija par 20–25 % augstākas par šajās saistībās noteikto minimālo importa cenu. Tomēr jāatzīmē, ka uz saistībām attiecināja kvantitatīvus ierobežojumus, un tāpēc nebija iespējams vispārīgi secināt par to, kādas cenas eksportētāji būtu noteikuši, ja šāda kvantitatīva ierobežojuma nebūtu.

| (91) | Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš teikto, būtu iespējams, ka lieli Ukrainā ražotie AN apjomi tiktu pārsūtīti uz Kopienas tirgu par dempinga cenām, kuras būtiski samazinātu Kopienas ražošanas nozares cenas, ja pasākumiem ļautu beigties. |
| --- | --- |

(91)

Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš teikto, būtu iespējams, ka lieli Ukrainā ražotie AN apjomi tiktu pārsūtīti uz Kopienas tirgu par dempinga cenām, kuras būtiski samazinātu Kopienas ražošanas nozares cenas, ja pasākumiem ļautu beigties.

3.   Plānoto eksporta apjomu un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā

| (92) | Ņemot vērā iepriekš noteikto iespējamību, ka Kopienas tirgū ievērojami palielināsies eksporta apjomi no Ukrainas par dempinga cenām un cenām, kas ir būtiski pazeminātas, Kopienas ražošanas nozarei būs ievērojami jāsamazina savas pārdošanas cenas, lai noturētu savus pircējus. Tas ir īpaši atbilstīgi AN gadījumā, jo tā ir prece, kuras cenu var būtiski ietekmēt importa apjoms par dempinga cenām, kuras pārmērīgi samazina Kopienas ražošanas nozares cenas. Tādēļ peļņa strauji saruktu, jo patlaban Kopienas ražošanas nozares sniegums ir uzlabojies, galvenokārt pateicoties labvēlīgajiem tirgus apstākļiem, kuri bija noteicoši īpaši 2004. gadā un PIP laikā. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā iepriekš noteikto iespējamību, ka Kopienas tirgū ievērojami palielināsies eksporta apjomi no Ukrainas par dempinga cenām un cenām, kas ir būtiski pazeminātas, Kopienas ražošanas nozarei būs ievērojami jāsamazina savas pārdošanas cenas, lai noturētu savus pircējus. Tas ir īpaši atbilstīgi AN gadījumā, jo tā ir prece, kuras cenu var būtiski ietekmēt importa apjoms par dempinga cenām, kuras pārmērīgi samazina Kopienas ražošanas nozares cenas. Tādēļ peļņa strauji saruktu, jo patlaban Kopienas ražošanas nozares sniegums ir uzlabojies, galvenokārt pateicoties labvēlīgajiem tirgus apstākļiem, kuri bija noteicoši īpaši 2004. gadā un PIP laikā.

| (93) | Attiecīgā perioda pēdējos divos gados labvēlīgiem tirgus apstākļiem bijusi liela nozīme, lai papildus piemērojamajiem antidempinga pasākumiem saglabātu augstas cenas. Patiešām šajā periodā globāli saspringtās piedāvājuma un pieprasījuma attiecības rezultāts bija visu slāpekļa mēslošanas līdzekļu augstās cenas. Līdzīgi kā pārējie slāpekļa mēslošanas līdzekļi arī AN ir prece, kuras cenu ietekmē virkne faktoru, sākot ar gaistošo gāzu cenas, kura būtiski ietekmē piegādi un tāpēc ir vissvarīgākais izmaksu elements, līdz laika apstākļiem, labības un graudu krājumiem, kas var samazināt vai palielināt pieprasījumu. Paredzams, ka nākamajos gados Kopienas tirgū nedaudz palielināsies slāpekļa mēslošanas līdzekļu pieprasījums (17). Tādēļ no ierobežotā piedāvājuma ir atkarīgs, vai var saglabāt tik augstas cenas, bet tas, kā izrādījās izmeklēšanā, tomēr ir maz ticams, jo attiecīgajai valstij ir neizmantota eksporta jauda, un iespējams, ka daļa tās eksporta uz trešām valstīm PIP laikā tiktu novirzīta uz Kopienu, ja pasākumi zaudētu spēku. Tā kā Ukrainas cenu prakse izraisīja cenu samazinājumu Kopienas ražošanas nozarē, iespējamais importa apjomu pieaugums no Ukrainas Kopienas ražošanas nozarei liks vai nu samazināt savas cenas un līdz ar to tās peļņu, vai arī zaudēt ievērojamu tirgus daļu un arī ieņēmumus, vai spert abus soļus. Veiksmīga Kopienas ražošanas nozares pārstrukturēšana varētu tikai daļēji līdzsvarot tādu iespējamo cenu lejupslīdi, un atgūšanās kopumā būtu apdraudēta. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares darbības pasliktināšanos kopumā, iespējams, izraisīs pasākumu atcelšana. |
| --- | --- |

(93)

Attiecīgā perioda pēdējos divos gados labvēlīgiem tirgus apstākļiem bijusi liela nozīme, lai papildus piemērojamajiem antidempinga pasākumiem saglabātu augstas cenas. Patiešām šajā periodā globāli saspringtās piedāvājuma un pieprasījuma attiecības rezultāts bija visu slāpekļa mēslošanas līdzekļu augstās cenas. Līdzīgi kā pārējie slāpekļa mēslošanas līdzekļi arī AN ir prece, kuras cenu ietekmē virkne faktoru, sākot ar gaistošo gāzu cenas, kura būtiski ietekmē piegādi un tāpēc ir vissvarīgākais izmaksu elements, līdz laika apstākļiem, labības un graudu krājumiem, kas var samazināt vai palielināt pieprasījumu. Paredzams, ka nākamajos gados Kopienas tirgū nedaudz palielināsies slāpekļa mēslošanas līdzekļu pieprasījums (17). Tādēļ no ierobežotā piedāvājuma ir atkarīgs, vai var saglabāt tik augstas cenas, bet tas, kā izrādījās izmeklēšanā, tomēr ir maz ticams, jo attiecīgajai valstij ir neizmantota eksporta jauda, un iespējams, ka daļa tās eksporta uz trešām valstīm PIP laikā tiktu novirzīta uz Kopienu, ja pasākumi zaudētu spēku. Tā kā Ukrainas cenu prakse izraisīja cenu samazinājumu Kopienas ražošanas nozarē, iespējamais importa apjomu pieaugums no Ukrainas Kopienas ražošanas nozarei liks vai nu samazināt savas cenas un līdz ar to tās peļņu, vai arī zaudēt ievērojamu tirgus daļu un arī ieņēmumus, vai spert abus soļus. Veiksmīga Kopienas ražošanas nozares pārstrukturēšana varētu tikai daļēji līdzsvarot tādu iespējamo cenu lejupslīdi, un atgūšanās kopumā būtu apdraudēta. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares darbības pasliktināšanos kopumā, iespējams, izraisīs pasākumu atcelšana.

4.   Secinājumi par kaitējuma atsākšanās iespējamību

| (94) | No iepriekšminētā var secināt, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, attiecīgās valsts eksports, visticamāk, notiktu lielos apjomos un par dempinga cenām, kas samazinātu Kopienas ražošanas nozares cenas. Tas, ļoti iespējams, tirgū izraisītu cenu lejupslīdi un nelabvēlīgi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Šāda tendence īpaši kaitētu 2004. gadā un PIP laikā panāktajai finansiālajai stabilitātei, iespējams, izraisot kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(94)

No iepriekšminētā var secināt, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, attiecīgās valsts eksports, visticamāk, notiktu lielos apjomos un par dempinga cenām, kas samazinātu Kopienas ražošanas nozares cenas. Tas, ļoti iespējams, tirgū izraisītu cenu lejupslīdi un nelabvēlīgi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Šāda tendence īpaši kaitētu 2004. gadā un PIP laikā panāktajai finansiālajai stabilitātei, iespējams, izraisot kaitējuma atkārtošanos.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Ievads

| (95) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana spēkā būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas intereses noteica, pamatojoties uz visu iesaistīto interešu novērtējumu. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana spēkā būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas intereses noteica, pamatojoties uz visu iesaistīto interešu novērtējumu.

| (96) | Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana ir Kopienas interesēs. Turklāt tas, ka šī izmeklēšana ir pārskatīšana un tiek analizēta tā situācija, kad antidempinga pasākumi jau bija spēkā, ir iespējams novērtēt visus nelabvēlīgos apstākļus, kas apgrūtina ieinteresētās personas, uz kurām attiecas pašreizējie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(96)

Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana ir Kopienas interesēs. Turklāt tas, ka šī izmeklēšana ir pārskatīšana un tiek analizēta tā situācija, kad antidempinga pasākumi jau bija spēkā, ir iespējams novērtēt visus nelabvēlīgos apstākļus, kas apgrūtina ieinteresētās personas, uz kurām attiecas pašreizējie antidempinga pasākumi.

| (97) | Uz šā pamata pārbaudīja, vai pretēji secinājumiem par kaitējumu radoša dempinga atkārtošanās iespējamību, ir pārliecinoši iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(97)

Uz šā pamata pārbaudīja, vai pretēji secinājumiem par kaitējumu radoša dempinga atkārtošanās iespējamību, ir pārliecinoši iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (98) | Kopienas ražošanas nozares struktūra ir izrādījusies stabila. To apstiprināja tās pozitīvā ekonomiskā stāvokļa attīstība pēc tam, kad 2001. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi. Ir uzlabojusies īpaši Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte no 2002. gada līdz PIP un veiksmīga pārstrukturēta nozare. |
| --- | --- |

(98)

Kopienas ražošanas nozares struktūra ir izrādījusies stabila. To apstiprināja tās pozitīvā ekonomiskā stāvokļa attīstība pēc tam, kad 2001. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi. Ir uzlabojusies īpaši Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte no 2002. gada līdz PIP un veiksmīga pārstrukturēta nozare.

| (99) | Tāpēc ir pamatoti gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare izmantos patlaban uzliktos antidempinga pasākumus un atgūsies, saglabājot un stabilizējos savu rentabilitāti. Ja pasākumi netiks saglabāti, iespējams, ka pieaugs imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, radot kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, pazeminot pārdošanas cenas, un tas apdraudētu tagadējo nozares pozitīvo finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc ir pamatoti gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare izmantos patlaban uzliktos antidempinga pasākumus un atgūsies, saglabājot un stabilizējos savu rentabilitāti. Ja pasākumi netiks saglabāti, iespējams, ka pieaugs imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, radot kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, pazeminot pārdošanas cenas, un tas apdraudētu tagadējo nozares pozitīvo finansiālo stāvokli.

3.   Importētāju intereses

| (100) | Kā minēts 11. apsvērumā, tikai viens importētājs pauda gatavību tikt iekļautam atlasē un sniedza veidlapā pieprasītās ziņas, kas vajadzīgas pārbaudei atlases veidā. Tomēr minētais importētājs PIP laikā importa darbības neveica. |
| --- | --- |

(100)

Kā minēts 11. apsvērumā, tikai viens importētājs pauda gatavību tikt iekļautam atlasē un sniedza veidlapā pieprasītās ziņas, kas vajadzīgas pārbaudei atlases veidā. Tomēr minētais importētājs PIP laikā importa darbības neveica.

| (101) | Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka antidempinga pasākumu uzlikšanas ietekme būtu nenozīmīga, ciktāl imports turpinātos, lai arī par cenām, kas nerada kaitējumu; tika secināts, ka importētāji parasti neveic darījumus tikai ar AN, bet arī ar citiem mēslošanas līdzekļiem. Importa no attiecīgās valsts lejupslīde attiecīgajā periodā ļauj secināt, ka pasākumu uzlikšana ir patiešām nelabvēlīgi ietekmējusi dažus importētājus, kā norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1629/2000 (18) 52. apsvērumā. Tomēr importētāji nebija sadarbojušies, un līdz ar to nebija neapgāžamu pierādījumu; tika secināts, ka uzliktie pasākumi lielāko daļu importētāju/tirgotāju kopumā ietekmēja ierobežoti. |
| --- | --- |

(101)

Jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka antidempinga pasākumu uzlikšanas ietekme būtu nenozīmīga, ciktāl imports turpinātos, lai arī par cenām, kas nerada kaitējumu; tika secināts, ka importētāji parasti neveic darījumus tikai ar AN, bet arī ar citiem mēslošanas līdzekļiem. Importa no attiecīgās valsts lejupslīde attiecīgajā periodā ļauj secināt, ka pasākumu uzlikšana ir patiešām nelabvēlīgi ietekmējusi dažus importētājus, kā norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1629/2000 (18) 52. apsvērumā. Tomēr importētāji nebija sadarbojušies, un līdz ar to nebija neapgāžamu pierādījumu; tika secināts, ka uzliktie pasākumi lielāko daļu importētāju/tirgotāju kopumā ietekmēja ierobežoti.

| (102) | Nav pieejama ticama informācija par to, ka pasākumu saglabāšana importētājus vai tirgotājus ietekmēs būtiski negatīvi. |
| --- | --- |

(102)

Nav pieejama ticama informācija par to, ka pasākumu saglabāšana importētājus vai tirgotājus ietekmēs būtiski negatīvi.

4.   Lietotāju intereses

| (103) | AN lietotāji ir Kopienas lauksaimnieki. Sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā AN izmaksu nelielo ietekmi uz lauksaimniekiem, katrs šo izmaksu pieaugums viņus būtiski negatīvi neietekmētu. Tas, ka neviens lietotājs vai lietotāju apvienība nav sniegusi informāciju, kas būtu pretrunā iepriekš minētajam konstatējumam tagadējā pārskatīšanas izmeklēšanā, šķiet, apstiprina to, ka i) AN veido ļoti nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām, kas rodas lauksaimniekiem; ii) patlaban spēkā esošie pasākumi būtiski negatīvi neietekmēja viņu ekonomisko stāvokli un iii) pasākumu saglabāšana spēkā lauksaimnieku finansiālās intereses nelabvēlīgi neietekmētu. |
| --- | --- |

(103)

AN lietotāji ir Kopienas lauksaimnieki. Sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā AN izmaksu nelielo ietekmi uz lauksaimniekiem, katrs šo izmaksu pieaugums viņus būtiski negatīvi neietekmētu. Tas, ka neviens lietotājs vai lietotāju apvienība nav sniegusi informāciju, kas būtu pretrunā iepriekš minētajam konstatējumam tagadējā pārskatīšanas izmeklēšanā, šķiet, apstiprina to, ka i) AN veido ļoti nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām, kas rodas lauksaimniekiem; ii) patlaban spēkā esošie pasākumi būtiski negatīvi neietekmēja viņu ekonomisko stāvokli un iii) pasākumu saglabāšana spēkā lauksaimnieku finansiālās intereses nelabvēlīgi neietekmētu.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (104) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi netiktu saglabāti. |
| --- | --- |

(104)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi netiktu saglabāti.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (105) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(105)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli.

| (106) | No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktā paredzēto ir jāsaglabā Ukrainas izcelsmes AN importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Tiek norādīts, ka šie pasākumi tiek noteikti īpašu maksājumu veidā. |
| --- | --- |

(106)

No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktā paredzēto ir jāsaglabā Ukrainas izcelsmes AN importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Tiek norādīts, ka šie pasākumi tiek noteikti īpašu maksājumu veidā.

| (107) | Kā norādīts 45. apsvērumā Ukrainas dabasgāzes importa cenas kopš PIP ir ļoti cēlušās un nākamajos gados tās varētu pakāpeniski pielīdzināties starptautiskā tirgus cenām. Turklāt, kā skaidrots 32. apsvērumā, konstatējumi par dempingu ir pamatoti ar normālvērtību, kas noteikta, pamatojoties uz ziņām, ko iesniedza trešās tirgus ekonomikas valsts ražotājs. Pēc tam, kad tika iesniegts pieprasījums par termiņa beigu pārskatīšanu, Ukrainai piešķīra tirgus ekonomikas statusu. Tādēļ un, tā kā dabasgāze ir galvenais izmaksu elements AN ražošanā, ja dempingu pārskatītu vēlāk, pamatojoties uz Ukrainas eksportētāju ziņām par normālvērtību, tad gūtie konstatējumi atšķirtos no šajā pārskatīšanā gūtajiem konstatējumiem. Arī pārskatītā dempinga iespējamo ietekmi, kas rada kaitējumu, skartu ražošanas izmaksu ietekme uz eksporta cenu pieaugumu, ko izraisījusi vietējo gāzes cenu attīstība. Tādēļ uzskata, ka ir saprātīgi ierobežot pasākumu saglabāšanu līdz diviem gadiem, neskarot pārējos pamatregulas 11. panta noteikumus, |
| --- | --- |

(107)

Kā norādīts 45. apsvērumā Ukrainas dabasgāzes importa cenas kopš PIP ir ļoti cēlušās un nākamajos gados tās varētu pakāpeniski pielīdzināties starptautiskā tirgus cenām. Turklāt, kā skaidrots 32. apsvērumā, konstatējumi par dempingu ir pamatoti ar normālvērtību, kas noteikta, pamatojoties uz ziņām, ko iesniedza trešās tirgus ekonomikas valsts ražotājs. Pēc tam, kad tika iesniegts pieprasījums par termiņa beigu pārskatīšanu, Ukrainai piešķīra tirgus ekonomikas statusu. Tādēļ un, tā kā dabasgāze ir galvenais izmaksu elements AN ražošanā, ja dempingu pārskatītu vēlāk, pamatojoties uz Ukrainas eksportētāju ziņām par normālvērtību, tad gūtie konstatējumi atšķirtos no šajā pārskatīšanā gūtajiem konstatējumiem. Arī pārskatītā dempinga iespējamo ietekmi, kas rada kaitējumu, skartu ražošanas izmaksu ietekme uz eksporta cenu pieaugumu, ko izraisījusi vietējo gāzes cenu attīstība. Tādēļ uzskata, ka ir saprātīgi ierobežot pasākumu saglabāšanu līdz diviem gadiem, neskarot pārējos pamatregulas 11. panta noteikumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek uzlikts galīgais antidempinga maksājums Ukrainas izcelsmes cietajiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91, un kuru izcelsme ir Ukrainā.

2.   Antidempinga maksājuma likme ir nemainīga summa EUR par vienu tonnu, kā norādīts turpmāk.

| Ražojuma apraksts | KN kods | TARIC kods | Maksājuma summa
  (EUR par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos | 3102 30 90 | — | 33,25 |
| Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara | 3102 40 90 | | 33,25 |
| Amonija sulfāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi – cietie mēslošanas līdzekļi ar amonija nitrāta saturu, kas pārsniedz 80 % no svara | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |
| Kalcija nitrāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi – cietie mēslošanas līdzekļi ar amonija nitrāta saturu, kas pārsniedz 80 % no svara | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija satura | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 10 00 | 20 | 32,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |
| Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |

Ražojuma apraksts

KN kods

TARIC kods

Maksājuma summa

(EUR par tonnu)

Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

3102 30 90

—

33,25

Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara

3102 40 90

33,25

Amonija sulfāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi – cietie mēslošanas līdzekļi ar amonija nitrāta saturu, kas pārsniedz 80 % no svara

3102 29 00

10

33,25

Kalcija nitrāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi – cietie mēslošanas līdzekļi ar amonija nitrāta saturu, kas pārsniedz 80 % no svara

3102 60 00

10

33,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

3102 90 00

10

33,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija satura

3105 10 00

10

33,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 10 00

20

32,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 10 00

30

31,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 10 00

40

30,26

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 10 00

50

29,26

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 20 10

30

32,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 20 10

40

31,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 %

3105 20 10

50

30,26

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 20 10

60

29,26

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

3105 51 00

10

32,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 51 00

20

31,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 51 00

30

30,26

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

3105 51 00

40

29,79

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

3105 59 00

10

32,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 59 00

20

31,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 59 00

30

30,26

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

3105 59 00

40

29,79

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 90 91

30

32,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 90 91

40

31,25

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 90 91

50

30,26

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 90 91

60

29,26

3.   Gadījumos, kad pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā cenu, kas maksāta vai maksājama, nosaka proporcionāli saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (19) 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta pēc iepriekš norādītajām noteiktajām summām, proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai.

4.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā ir spēkā 2 gadus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2007. gada 19. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

B. ZYPRIES

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 (OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 182, 19.5.2004., 28. lpp.

3

(4)  OV L 183, 20.5.2004., 13. lpp.

4

(5)  OV C 110, 5.5.2005., 15. lpp.

5

(6)  OV C 18, 25.1.2006., 2. lpp.

6

(7)  Regulas (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.) 2. pants.

7

(8)  Izņemot AN produkciju, kas turpmāk apstrādāta vertikāli integrētos uzņēmumos.

8

(9)  Avots: IFADATA statistikas informācija tiešsaistē, Starptautiskā Mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares apvienība.

9

IFADATA

(10)  Terra Industries 2005. gada ziņojums – no 10-K, 6. lpp.

10

Terra Industries

(11)  Nymex Gas Futures, kas pārdēvēts par Heren EGM.

11

Nymex Gas Futures

Heren EGM

(12)  Nākotnes darījumi augustā, kas kotēti 2005. gada 30. jūnijā, Nymex Gas Futures, Heren EGM.

12

Nymex Gas Futures, Heren EGM

(13)  Nākotnes darījumi oktobrī, kas kotēti 2005. gada 29. septembrī, Nymex Gas Futures, Heren EGM.

13

Nymex Gas Futures, Heren EGM

(14)  Ukrainas eksporta statistika, 2005. gads un 2006. gada 1. semestris.

14

(15)  OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 945/2005.

15

(16)  Cenai par vienību pamata ir ražojuma muitas vērtība uz Ukrainas robežas. Pamatojoties uz Statistikas biroja datiem, šo vērtību var uzskatīt par salīdzināmu ar Kopienā veiktā Ukrainas izcelsmes importa vērtību.

16

(17)  Avots: “Globālais mēslošanas līdzekļu un izejmateriālu piegādes un piegādes/pieprasījuma līdzsvars: 2005–2009”, A05/71b, 2005. gada jūnijs, Starptautiskā Mēslošanas līdzekļu nozares apvienība IFA.

17

IFA

(18)  OV L 187, 26.7.2000., 12. lpp.

18

(19)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

19

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 443/2007

(2007. gada 23. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 24. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 23. aprīla Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 113,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 119,0 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 75,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 40,0 |
| EG | 41,3 |
| IL | 68,4 |
| MA | 45,6 |
| TN | 52,2 |
| ZZ | 49,5 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 54,7 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 44,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 79,3 |
| CA | 105,7 |
| CL | 86,1 |
| CN | 84,0 |
| NZ | 127,3 |
| US | 128,3 |
| UY | 48,2 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | AR | 75,9 |
| CL | 80,0 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 69,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

65,3

TN

139,0

TR

136,5

ZZ

113,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

138,4

ZZ

119,0

0709 90 70

MA

35,8

TR

114,1

ZZ

75,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

40,0

EG

41,3

IL

68,4

MA

45,6

TN

52,2

ZZ

49,5

0805 50 10

AR

37,2

IL

54,7

TR

42,8

ZZ

44,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

79,3

CA

105,7

CL

86,1

CN

84,0

NZ

127,3

US

128,3

UY

48,2

ZA

94,7

ZZ

92,9

0808 20 50

AR

75,9

CL

80,0

CN

36,6

ZA

85,5

ZZ

69,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 444/2007

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 41/2007 attiecībā uz nozvejas limitiem siļķu krājumā I un II ICES zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 41/2007, ar ko nosaka 2007. gada zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (1), un jo īpaši tās IB pielikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 41/2007 noteiktas 2007. gada zvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 41/2007 noteiktas 2007. gada zvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.

| (2) | Pēc Kopienas un Fēru salu, Islandes, Norvēģijas un Krievijas Federācijas konsultācijām 2007. gada 18. janvārī tika panākta vienošanās par zvejas iespējām Atlantijas siļķu (nārsto pavasarī pie Norvēģijas krastiem) krājumā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Kopējais nozvejas limits 2007. gadam ir noteikts 1 280 000 tonnu apmērā, kas pilnībā atbilst Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskajiem ieteikumiem. Minētā vienošanās jāievieš Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Kopienas un Fēru salu, Islandes, Norvēģijas un Krievijas Federācijas konsultācijām 2007. gada 18. janvārī tika panākta vienošanās par zvejas iespējām Atlantijas siļķu (nārsto pavasarī pie Norvēģijas krastiem) krājumā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Kopējais nozvejas limits 2007. gadam ir noteikts 1 280 000 tonnu apmērā, kas pilnībā atbilst Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskajiem ieteikumiem. Minētā vienošanās jāievieš Kopienas tiesību aktos.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 41/2007, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 41/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 41/2007 IB pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 41/2007 IB pielikumā ierakstu par siļķi I un II ICES zonā (EK un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:

| “Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

“Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | I un II (EK un starptautiskie ūdeņi) HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I un II (EK un starptautiskie ūdeņi) HER/1/2.

Beļģija

30

Dānija

28 550

Vācija

5 000

Spānija

94

Francija

1 232

Īrija

7 391

Nīderlande

10 217

Polija

1 445

Portugāle

94

Somija

442

Zviedrija

10 580

Apvienotā Karaliste

18 253

EK

83 328

Norvēģija

74 995 (1)

KPN

1 280 000

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62 °Z un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Beļģija | 30 () |
| Dānija | 28 550 () |
| Vācija | 5 000 () |
| Spānija | 94 () |
| Francija | 1 232 () |
| Īrija | 7 391 () |
| Nīderlande | 10 217 () |
| Polija | 1 445 () |
| Portugāle | 94 () |
| Somija | 442 () |
| Zviedrija | 10 580 () |
| Apvienotā Karaliste | 18 253 () |
| ()  Ja visu dalībvalstu kopējā nozveja sasniedz 74 995 tonnas, turpmākas nozvejas nav atļautas.” |

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62 °Z un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

Beļģija

30 ()

Dānija

28 550 ()

Vācija

5 000 ()

Spānija

94 ()

Francija

1 232 ()

Īrija

7 391 ()

Nīderlande

10 217 ()

Polija

1 445 ()

Portugāle

94 ()

Somija

442 ()

Zviedrija

10 580 ()

Apvienotā Karaliste

18 253 ()

()  Ja visu dalībvalstu kopējā nozveja sasniedz 74 995 tonnas, turpmākas nozvejas nav atļautas.”

---

(1)  Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN (pieejas kvotas) daļas. Šo kvotu var apgūt EK ūdeņos uz ziemeļiem no 62 °Z.

1

Īpaši nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62 °Z un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Beļģija | 30 () |
| Dānija | 28 550 () |
| Vācija | 5 000 () |
| Spānija | 94 () |
| Francija | 1 232 () |
| Īrija | 7 391 () |
| Nīderlande | 10 217 () |
| Polija | 1 445 () |
| Portugāle | 94 () |
| Somija | 442 () |
| Zviedrija | 10 580 () |
| Apvienotā Karaliste | 18 253 () |
| ()  Ja visu dalībvalstu kopējā nozveja sasniedz 74 995 tonnas, turpmākas nozvejas nav atļautas.” |

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62 °Z un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

Beļģija

30 ()

Dānija

28 550 ()

Vācija

5 000 ()

Spānija

94 ()

Francija

1 232 ()

Īrija

7 391 ()

Nīderlande

10 217 ()

Polija

1 445 ()

Portugāle

94 ()

Somija

442 ()

Zviedrija

10 580 ()

Apvienotā Karaliste

18 253 ()

()  Ja visu dalībvalstu kopējā nozveja sasniedz 74 995 tonnas, turpmākas nozvejas nav atļautas.”

(2)  Ja visu dalībvalstu kopējā nozveja sasniedz 74 995 tonnas, turpmākas nozvejas nav atļautas.”

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 445/2007

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko paredz noteiktus, sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2991/94, ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem, un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1898/87 par piena un piena produktu tirdzniecībā izmantoto apzīmējumu aizsardzību

(Kodificēta versija)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2991/94, ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem (1), un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1898/87 par piena un piena produktu tirdzniecībā izmantoto apzīmējumu aizsardzību (2), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1997. gada 1. aprīļa Regula (EK) Nr. 577/97, ar ko paredz noteiktus, sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2991/94, ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem, un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1898/87 par piena un piena produktu tirdzniecībā izmantoto apzīmējumu aizsardzību (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1997. gada 1. aprīļa Regula (EK) Nr. 577/97, ar ko paredz noteiktus, sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2991/94, ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem, un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1898/87 par piena un piena produktu tirdzniecībā izmantoto apzīmējumu aizsardzību (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Regula (EK) Nr. 2991/94 nosaka, ka 1. pantā minēto produktu tirdzniecības aprakstiem ir jābūt tādiem, kā norādīts minētās regulas pielikumā. Šim noteikumam ir arī izņēmumi. Šo noteikumu jo īpaši neattiecina uz apzīmējumiem, ja precīzas produktu īpašības ir skaidras no to tradicionālā pielietojuma, un/vai tad, ja apzīmējumi ir skaidri lietoti, lai aprakstītu produktam raksturīgo kvalitāti. Minētā noteikuma piemērošanai ir jāparedz noteikti, sīki izstrādāti noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 2991/94 nosaka, ka 1. pantā minēto produktu tirdzniecības aprakstiem ir jābūt tādiem, kā norādīts minētās regulas pielikumā. Šim noteikumam ir arī izņēmumi. Šo noteikumu jo īpaši neattiecina uz apzīmējumiem, ja precīzas produktu īpašības ir skaidras no to tradicionālā pielietojuma, un/vai tad, ja apzīmējumi ir skaidri lietoti, lai aprakstītu produktam raksturīgo kvalitāti. Minētā noteikuma piemērošanai ir jāparedz noteikti, sīki izstrādāti noteikumi.

| (3) | Ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 2991/94 1. panta 3. punkts, kas paredz, ka minētā regula ir jāpiemēro, neskarot Regulu (EEK) Nr. 1898/87. Abu regulu mērķis būtībā ir vienāds, tas ir – izvairīties no iespējas, ka pircējs varētu jebkā sajaukt attiecīgo produktu īsto raksturu. Tāpēc, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu konsekvenci, vienā tekstā ir jāizklāsta sīki izstrādāti noteikumi Regulas (EK) Nr. 2991/94 un (EEK) Nr. 1898/87 piemērošanai attiecībā uz apzīmējuma “sviests” izmantošanu. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 2991/94 1. panta 3. punkts, kas paredz, ka minētā regula ir jāpiemēro, neskarot Regulu (EEK) Nr. 1898/87. Abu regulu mērķis būtībā ir vienāds, tas ir – izvairīties no iespējas, ka pircējs varētu jebkā sajaukt attiecīgo produktu īsto raksturu. Tāpēc, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu konsekvenci, vienā tekstā ir jāizklāsta sīki izstrādāti noteikumi Regulas (EK) Nr. 2991/94 un (EEK) Nr. 1898/87 piemērošanai attiecībā uz apzīmējuma “sviests” izmantošanu.

| (4) | Lai skaidri identificētu Regulā (EK) Nr. 2991/94 minēto atkāpju jomu, ir jāizveido izsmeļošs attiecīgo apzīmējumu saraksts kopā ar produktu aprakstiem, uz kuriem tie attiecas. |
| --- | --- |

(4)

Lai skaidri identificētu Regulā (EK) Nr. 2991/94 minēto atkāpju jomu, ir jāizveido izsmeļošs attiecīgo apzīmējumu saraksts kopā ar produktu aprakstiem, uz kuriem tie attiecas.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 2991/94 2. panta 2. punkta trešās daļas pirmajā ievilkumā paredzētās atkāpes pirmais kritērijs attiecas uz apzīmējuma tradicionālo raksturu. Šo tradicionālo raksturu var uzskatīt par pierādītu, ja apzīmējums pirms 1997. gada 9. aprīļa ir lietots vismaz laika posmā, ko parasti uzskata par vienu paaudzi. Lai nezaudētu tradicionālo raksturu, atkāpes ir jāattiecina tikai uz tiem produktiem, attiecībā uz kuriem apzīmējums ir lietots. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 2991/94 2. panta 2. punkta trešās daļas pirmajā ievilkumā paredzētās atkāpes pirmais kritērijs attiecas uz apzīmējuma tradicionālo raksturu. Šo tradicionālo raksturu var uzskatīt par pierādītu, ja apzīmējums pirms 1997. gada 9. aprīļa ir lietots vismaz laika posmā, ko parasti uzskata par vienu paaudzi. Lai nezaudētu tradicionālo raksturu, atkāpes ir jāattiecina tikai uz tiem produktiem, attiecībā uz kuriem apzīmējums ir lietots.

| (6) | Šīs atkāpes otrais kritērijs attiecas uz apzīmējumu izmantošanu Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikumā, lai aprakstītu tirgoto produktu raksturīgu īpašību. Šajā gadījumā izņēmums loģiski attiecas uz produktiem, kas nav kā tādi uzskaitīti minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šīs atkāpes otrais kritērijs attiecas uz apzīmējumu izmantošanu Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikumā, lai aprakstītu tirgoto produktu raksturīgu īpašību. Šajā gadījumā izņēmums loģiski attiecas uz produktiem, kas nav kā tādi uzskaitīti minētajā pielikumā.

| (7) | Minētā atkāpe būtu jāattiecina tikai uz 1997. gada 9. aprīlī tirgotiem produktiem. Dalībvalstis pirms šā datuma Komisijai iesniedza produktu sarakstu, kurus tās savā teritorijā uzskatīja par atbilstošiem minētās atkāpes kritērijiem. |
| --- | --- |

(7)

Minētā atkāpe būtu jāattiecina tikai uz 1997. gada 9. aprīlī tirgotiem produktiem. Dalībvalstis pirms šā datuma Komisijai iesniedza produktu sarakstu, kurus tās savā teritorijā uzskatīja par atbilstošiem minētās atkāpes kritērijiem.

| (8) | Komisijas 1988. gada 28. oktobra Lēmums 88/566/EEK, kurā uzskaitīti produkti, kas minēti 3. panta 1. punkta otrajā ievilkumā Padomes Regulā (EEK) Nr. 1898/87 (5), jau ietver izņēmumus attiecībā uz apzīmējumu “sviests”. Šos izņēmumus vajadzētu ņemt vērā. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 1988. gada 28. oktobra Lēmums 88/566/EEK, kurā uzskaitīti produkti, kas minēti 3. panta 1. punkta otrajā ievilkumā Padomes Regulā (EEK) Nr. 1898/87 (5), jau ietver izņēmumus attiecībā uz apzīmējumu “sviests”. Šos izņēmumus vajadzētu ņemt vērā.

| (9) | Kopienas sarakstā, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2991/94, attiecīgo produktu apzīmējumi jānorāda tikai tajā Kopienas valodā, kurā šos apzīmējumus varētu lietot. |
| --- | --- |

(9)

Kopienas sarakstā, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2991/94, attiecīgo produktu apzīmējumi jānorāda tikai tajā Kopienas valodā, kurā šos apzīmējumus varētu lietot.

| (10) | Apzīmējumi uz to pārtikas produktu marķējuma, kas satur Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikumā definētos produktus vai arī minētās regulas 2. panta 2. punkta trešās daļas otrajā ievilkumā definētos koncentrētos produktus, var atsaukties uz atbilstošajiem apzīmējumiem minētajā pielikumā, ja tiek ievērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīva 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (6). Tāpēc, lai nosauktu šādus pārtikas produktus, nav nepieciešams saraksts ar iepriekšminētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Apzīmējumi uz to pārtikas produktu marķējuma, kas satur Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikumā definētos produktus vai arī minētās regulas 2. panta 2. punkta trešās daļas otrajā ievilkumā definētos koncentrētos produktus, var atsaukties uz atbilstošajiem apzīmējumiem minētajā pielikumā, ja tiek ievērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīva 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (6). Tāpēc, lai nosauktu šādus pārtikas produktus, nav nepieciešams saraksts ar iepriekšminētajiem izņēmumiem.

| (11) | Ņemot vērā šā brīža tehniskās iespējas, jebkura prasība norādīt precīzu tauku saturu bez jebkādām pielaidēm radīs vērā ņemamas praktiskas grūtības. Tāpēc šajā sakarā būtu jāpieņem noteikti īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā šā brīža tehniskās iespējas, jebkura prasība norādīt precīzu tauku saturu bez jebkādām pielaidēm radīs vērā ņemamas praktiskas grūtības. Tāpēc šajā sakarā būtu jāpieņem noteikti īpaši noteikumi.

| (12) | Regulas (EK) Nr. 2991/94 un (EEK) Nr. 1898/87 attiecas uz saliktiem produktiem, kuru būtiska sastāvdaļa ir sviests; tā ka tāpēc ar šiem produktiem būtu jārīkojas saskaņoti un ievērojot Regulas (EEK) Nr. 1898/87 2. panta 3. punktā noteikto pieeju. Tādējādi būtu jādefinē minētā punkta darbības joma attiecībā uz saliktiem produktiem, kuru būtiska sastāvdaļa ir sviests, izstrādājot objektīvu kritēriju, lai noteiktu, vai būtiska salikto produktu daļa patiešām ir sviests un vai apzīmējums “sviests” tāpēc ir pamatots; tā ka galaprodukta minimālais piena tauku saturs 75 %, šķiet, ir vispiemērotākais kritērijs. |
| --- | --- |

(12)

Regulas (EK) Nr. 2991/94 un (EEK) Nr. 1898/87 attiecas uz saliktiem produktiem, kuru būtiska sastāvdaļa ir sviests; tā ka tāpēc ar šiem produktiem būtu jārīkojas saskaņoti un ievērojot Regulas (EEK) Nr. 1898/87 2. panta 3. punktā noteikto pieeju. Tādējādi būtu jādefinē minētā punkta darbības joma attiecībā uz saliktiem produktiem, kuru būtiska sastāvdaļa ir sviests, izstrādājot objektīvu kritēriju, lai noteiktu, vai būtiska salikto produktu daļa patiešām ir sviests un vai apzīmējums “sviests” tāpēc ir pamatots; tā ka galaprodukta minimālais piena tauku saturs 75 %, šķiet, ir vispiemērotākais kritērijs.

| (13) | Regulas (EK) Nr. 2991/94 2. panta 2. punkta otrā daļa nosaka, ka minētās regulas pielikumā uzskaitītie tirdzniecības apraksti ir jārezervē produktiem, kas atbilst minētajā pielikumā noteiktajam kritērijam. Tāpēc tirdzniecības markas, kurās izmanto šos apzīmējumus, turpmāk var lietot tikai attiecībā uz produktiem, kas atbilst šiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(13)

Regulas (EK) Nr. 2991/94 2. panta 2. punkta otrā daļa nosaka, ka minētās regulas pielikumā uzskaitītie tirdzniecības apraksti ir jārezervē produktiem, kas atbilst minētajā pielikumā noteiktajam kritērijam. Tāpēc tirdzniecības markas, kurās izmanto šos apzīmējumus, turpmāk var lietot tikai attiecībā uz produktiem, kas atbilst šiem kritērijiem.

| (14) | Faktiskā tirgus situācija rādīs, vai vēlāk ir lietderīgi noteikt pasākumus attiecībā uz saliktiem produktiem, kuru galvenā sastāvdaļa ir margarīns vai saliktie tauki. |
| --- | --- |

(14)

Faktiskā tirgus situācija rādīs, vai vēlāk ir lietderīgi noteikt pasākumus attiecībā uz saliktiem produktiem, kuru galvenā sastāvdaļa ir margarīns vai saliktie tauki.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar attiecīgo pārvaldības komiteju sniegtajiem atzinumiem, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar attiecīgo pārvaldības komiteju sniegtajiem atzinumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Produktu saraksts uz kuriem attiecas atkāpe, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 2991/94 2. panta 2. punkta trešās daļas pirmajā ievilkumā, ir tāds, kā šīs regulas I pielikumā.

2.   Šī regula neskar Lēmuma 88/566/EEK pielikumā uzskaitītos apzīmējumus, kuros ir vārds “sviests” vienā no Kopienas valodām.

2. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 2991/94 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā norāde par tauku saturu atbilst šādiem noteikumiem:

| a) | vidējo tauku saturu norāda bez decimāldaļu izmantošanas; |
| --- | --- |

a)

vidējo tauku saturu norāda bez decimāldaļu izmantošanas;

| b) | vidējais tauku saturs nedrīkst atšķirties no deklarētajiem procentiem vairāk kā par vienu procentu punktu. Atsevišķi paraugi nedrīkst atšķirties no deklarētajiem procentiem vairāk kā par diviem procentu punktiem; |
| --- | --- |

b)

vidējais tauku saturs nedrīkst atšķirties no deklarētajiem procentiem vairāk kā par vienu procentu punktu. Atsevišķi paraugi nedrīkst atšķirties no deklarētajiem procentiem vairāk kā par diviem procentu punktiem;

| c) | visos gadījumos vidējam tauku saturam ir jābūt Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikumā noteiktajās robežās. |
| --- | --- |

c)

visos gadījumos vidējam tauku saturam ir jābūt Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikumā noteiktajās robežās.

2.   Neskarot 1. punktu, Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikuma A daļas 1. punktā, B daļas 1. punktā un C daļas 1. punktā minēto produktu minimālajam tauku saturam ir jāatbilst deklarētajam produkta minimālajam tauku saturam.

3.   Procedūra, kas jāpiemēro, lai pārbaudītu atbilstību 1. punktam, ir tāda, kā noteikts II pielikumā.

3. pants

1.   Apzīmējumu “sviests” drīkst izmantot saliktiem produktiem, kuru būtiska daļa Regulas (EEK) Nr. 1898/87 2. panta 3. punkta nozīmē ir sviests, ja galaprodukts satur vismaz 75 % piena tauku un ir ražots tikai no sviesta Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikuma A daļas 1. punkta nozīmē un no citas pievienotas, aprakstā minētas sastāvdaļas vai sastāvdaļām.

2.   Apzīmējumu “sviests” drīkst izmantot saliktiem produktiem, kas satur mazāk nekā 75 % piena tauku, bet vismaz 62 % piena tauku, ja ir izpildītas pārējās 1. punktā minētās prasības un ja produkta apzīmējumā ir termins “sviesta produkts”.

3.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, apzīmējumu “sviests” drīkst izmantot saistībā ar vārdu vai vārdiem, kas apzīmē III pielikumā uzskaitītos produktus, kuri satur vismaz 34 % piena tauku.

4.   Uz apzīmējuma “sviests” izmantošanu, ievērojot 1., 2. un 3. punktu, attiecina prasību norādīt produkta marķējumā un noformējumā piena tauku saturu, un, ja pārējās sastāvdaļas satur taukus, kopējo tauku saturu.

5.   2. punktā minētajam terminam “sviesta produkts” un 4. punktā minētajām norādēm ir jābūt redzamā vietā, skaidri saredzamām un salasāmām.

4. pants

Regulu (EK) Nr. 577/97 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas V pielikumā.

5. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 316, 9.12.1994., 2. lpp.

1

(2)  OV L 182, 3.7.1987., 36. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 87, 2.4.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 568/1999 (OV L 70, 17.3.1999., 11. lpp.).

3

(4)  Sk. IV pielikumu.

4

(5)  OV L 310, 16.11.1988., 32. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 98/144/EK (OV L 42, 14.2.1998., 61. lpp.).

5

(6)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/142/EK (OV L 368, 23.12.2006., 110. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

| I. | (Spānijas) | Mantequilla de Soria vai Mantequilla de Soria dulce, Mantequilla de Soria azucarada: saldinātam, aromatizētam piena produktam ar minimālo piena tauku saturu 39 % |
| --- | --- | --- |
| II. | (Dānijas) |
| III. | (Vācijas) | — | Butterkäse: govs piena sieram ar daļēji mīkstu, taukainu konsistenci un minimālo tauku saturu sausnā 45 % |

I.

(Spānijas)

Mantequilla de Soria vai Mantequilla de Soria dulce, Mantequilla de Soria azucarada: saldinātam, aromatizētam piena produktam ar minimālo piena tauku saturu 39 %

II.

(Dānijas)

III.

(Vācijas)

—

Butterkäse: govs piena sieram ar daļēji mīkstu, taukainu konsistenci un minimālo tauku saturu sausnā 45 %

| — | Kräuterbutter: uz sviesta bāzes veidotam produktam ar augu piedevām un minimālo piena tauku saturu 62 % |
| --- | --- |

—

Kräuterbutter: uz sviesta bāzes veidotam produktam ar augu piedevām un minimālo piena tauku saturu 62 %

| — | Milchmargarine: margarīnam ar vismaz 5 % pilnpiena, vājpiena vai citu piemērotu piena produktu |
| --- | --- |

—

Milchmargarine: margarīnam ar vismaz 5 % pilnpiena, vājpiena vai citu piemērotu piena produktu

IV.

(Grieķu)

V.

(Angļu)

| — | Brandy butter, Sherry butter vai Rum butter: saldinātam alkoholiskam produktam ar minimālo piena tauku saturu 20 % |
| --- | --- |

—

Brandy butter, Sherry butter vai Rum butter: saldinātam alkoholiskam produktam ar minimālo piena tauku saturu 20 %

| — | Buttercream: saldinātam produktam ar minimālo piena tauku saturu 22,5 % |
| --- | --- |

—

Buttercream: saldinātam produktam ar minimālo piena tauku saturu 22,5 %

VI.

(Franču)

Beurre d'anchois, de crevettes, de langouste, de homard, de crabe, de langoustine, de saumon, de saumon fumé, de coquille Saint-Jacques, de sardine: produktiem ar jūras velšu piedevām un minimālo piena tauku saturu 10 %

VII.

(Itāļu)

VIII.

(Nīderlandiešu)

IX.

(Portugāļu)

X.

(Somu)

Munavoi: produktam ar olu piedevu un minimālo piena tauku saturu 35 %

XI.

(Zviedru)

| — | flytande margarin: produktam ar šķidru konsistenci, kas satur vismaz 80 % augu tauku, piemēram, margarīnu, tomēr kura uzbūve ir tāda, ka produkts nav ziežams |
| --- | --- |

—

flytande margarin: produktam ar šķidru konsistenci, kas satur vismaz 80 % augu tauku, piemēram, margarīnu, tomēr kura uzbūve ir tāda, ka produkts nav ziežams

| — | messmör: uz sūkalu bāzes veidotam piena produktam ar vai bez saldinātājiem, ar minimālo piena tauku saturu 2 % |
| --- | --- |

—

messmör: uz sūkalu bāzes veidotam piena produktam ar vai bez saldinātājiem, ar minimālo piena tauku saturu 2 %

| — | vitlökssmör, persiljesmör, pepparrotssmör: produktam ar pārtikas piedevām, kam ir aromatizējoša ietekme un minimālo piena tauku saturu 66 % |
| --- | --- |

—

vitlökssmör, persiljesmör, pepparrotssmör: produktam ar pārtikas piedevām, kam ir aromatizējoša ietekme un minimālo piena tauku saturu 66 %

---

II PIELIKUMS

Deklarētā tauku satura pārbaude ziežamajos taukos

No partijas izlases veidā paņem piecus paraugus, lai to pārbaudītu un analizētu. Piemēro šādas divas procedūras:

| A. | Vidējo aritmētisko lielumu no pieciem iegūtajiem rezultātiem salīdzina ar deklarēto tauku saturu. Deklarēto tauku saturu uzskata par atbilstošu, ja vidējais aritmētiskais neatšķiras no deklarētā tauku satura vairāk kā par vienu procentu punktu. |
| --- | --- |

A.

Vidējo aritmētisko lielumu no pieciem iegūtajiem rezultātiem salīdzina ar deklarēto tauku saturu. Deklarēto tauku saturu uzskata par atbilstošu, ja vidējais aritmētiskais neatšķiras no deklarētā tauku satura vairāk kā par vienu procentu punktu.

| B. | Piecus atsevišķus rezultātus salīdzina ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto pielaidi (± 2 % no deklarētā tauku satura). Ja atšķirība starp piecu atsevišķu rezultātu lielāko un mazāko vērtību ir mazāka vai vienāda ar četriem procentu punktiem, 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasības uzskata par izpildītām. |
| --- | --- |

B.

Piecus atsevišķus rezultātus salīdzina ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto pielaidi (± 2 % no deklarētā tauku satura). Ja atšķirība starp piecu atsevišķu rezultātu lielāko un mazāko vērtību ir mazāka vai vienāda ar četriem procentu punktiem, 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasības uzskata par izpildītām.

Ja atbilstība A un B punkta nosacījumiem ir apstiprināta, pārbaudāmo partiju atzīst par atbilstošu 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām pat tad, ja viena no piecām vērtībām atrodas ārpus pielaides ± 2 procentu punkti.

---

III PIELIKUMS

3. panta 3. punktā minētie produkti

| Produkta veids | Produkta sastāvs | Minimālais piena tauku saturs |
| --- | --- | --- |
| Sviests ar alkohola piedevu (sviests, kura sastāvā ir alkoholiskie dzērieni) | Sviests, alkoholiskie dzērieni, cukurs | 34 % |

Produkta veids

Produkta sastāvs

Minimālais piena tauku saturs

Sviests ar alkohola piedevu (sviests, kura sastāvā ir alkoholiskie dzērieni)

Sviests, alkoholiskie dzērieni, cukurs

34 %

---

IV PIELIKUMS

Atceltā regula ar sekojošiem grozījumiem

| Komisijas Regula (EK) Nr. 577/97 | (OV L 87, 2.4.1997., 3. lpp.) |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1278/97 | (OV L 175, 3.7.1997., 6. lpp.) |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2181/97 | (OV L 299, 4.11.1997., 1. lpp.) |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 623/98 | (OV L 85, 20.3.1998., 3. lpp.) |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1298/98 | (OV L 180, 24.6.1998., 5. lpp.) |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2521/98 | (OV L 315, 25.11.1998., 12. lpp.) |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 568/1999 | (OV L 70, 17.3.1999., 11. lpp.) |

Komisijas Regula (EK) Nr. 577/97

(OV L 87, 2.4.1997., 3. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1278/97

(OV L 175, 3.7.1997., 6. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2181/97

(OV L 299, 4.11.1997., 1. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 623/98

(OV L 85, 20.3.1998., 3. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1298/98

(OV L 180, 24.6.1998., 5. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2521/98

(OV L 315, 25.11.1998., 12. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 568/1999

(OV L 70, 17.3.1999., 11. lpp.)

---

V PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 577/97 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants līdz 3. pants | 1. pants līdz 3. pants |
| 5. pants | — |
| 5.a pants | — |
| — | 4. pants |
| 6. pants | 5. pants |
| I līdz III pielikums | I līdz III pielikums |
| — | IV pielikums |
| — | V pielikums |

Regula (EK) Nr. 577/97

Šī regula

1. pants līdz 3. pants

1. pants līdz 3. pants

5. pants

—

5.a pants

—

—

4. pants

6. pants

5. pants

I līdz III pielikums

I līdz III pielikums

—

IV pielikums

—

V pielikums

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 446/2007

(2007. gada 23. aprīlis),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2273/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu liellopu cenu apsekojumu reprezentatīvajos Kopienas tirgos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 41. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 2273/2002 (2) paredzēti noteikumi dažādu liellopu kategoriju cenu reģistrēšanai dalībvalstu reprezentatīvajos tirgos. Minētās regulas pielikumos ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par informāciju, kas jāsniedz cenu apsekojumos katrā no šīm kategorijām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 2273/2002 (2) paredzēti noteikumi dažādu liellopu kategoriju cenu reģistrēšanai dalībvalstu reprezentatīvajos tirgos. Minētās regulas pielikumos ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par informāciju, kas jāsniedz cenu apsekojumos katrā no šīm kategorijām.

| (2) | Pēc Īrijas pieprasījuma daļēji ir jāpārskata Regulas (EK) Nr. 2273/2002 I un II pielikums, ņemot vērā liellopu tirdzniecības attīstību šajā dalībvalstī, tādējādi nodrošinot, ka cenu apsekojuma pamatā arī turpmāk ir reprezentatīvo tirgu rādītāji. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Īrijas pieprasījuma daļēji ir jāpārskata Regulas (EK) Nr. 2273/2002 I un II pielikums, ņemot vērā liellopu tirdzniecības attīstību šajā dalībvalstī, tādējādi nodrošinot, ka cenu apsekojuma pamatā arī turpmāk ir reprezentatīvo tirgu rādītāji.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāizdara grozījumi Regulā (EK) Nr. 2273/2002. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāizdara grozījumi Regulā (EK) Nr. 2273/2002.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu un teļa gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu un teļa gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2273/2002 groza šādi.

| 1) | Ar šādu punktu aizstāj I pielikuma E daļas 1. punktu:
  “1.   Reprezentatīvie tirgi
  Vismaz 2 tirgi” |
| --- | --- |

1)

Ar šādu punktu aizstāj I pielikuma E daļas 1. punktu:

“1.   Reprezentatīvie tirgi

Vismaz 2 tirgi”

| 2) | Direktīvas II pielikumā D daļas 1. punkta tekstu aizstāj ar šādu:
  “1.   Reprezentatīvie tirgi
  Vismaz 2 tirgi”. |
| --- | --- |

2)

Direktīvas II pielikumā D daļas 1. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“1.   Reprezentatīvie tirgi

Vismaz 2 tirgi”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 347, 20.12.2002., 15. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2172/2003 (OV L 326, 13.12.2003., 8. lpp.).

2

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 447/2007

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kurš attiecas uz dažām precēm, kas iegūtas, pārstrādājot lauksaimniecības produktus (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2001. gada 19. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgu kopīgo organizāciju (2) ir atcelta un aizstāta ar Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgu kopīgo organizāciju (3). Ņemot vērā šo attīstību, ir lietderīgi mainīt vairākus Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 (4) noteikumus, kuros vēl aizvien atrodamas atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1260/2001. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2001. gada 19. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgu kopīgo organizāciju (2) ir atcelta un aizstāta ar Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgu kopīgo organizāciju (3). Ņemot vērā šo attīstību, ir lietderīgi mainīt vairākus Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 (4) noteikumus, kuros vēl aizvien atrodamas atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1260/2001.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. pantā ir noteikti pamatprodukti, kuriem pielīdzina atsevišķus lauksaimniecības produktus un produktus, kas iegūti pēc pamatproduktu pārstrādes, lai eksporta kompensāciju varētu piešķirt saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. pantā ir noteikti pamatprodukti, kuriem pielīdzina atsevišķus lauksaimniecības produktus un produktus, kas iegūti pēc pamatproduktu pārstrādes, lai eksporta kompensāciju varētu piešķirt saskaņā ar šo regulu.

| (3) | Produkti, kurus pielīdzina sausajam pilnpienam (3. produktu grupa), ir uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. panta 4. punktā. Tomēr 3. panta 4. punkta otrā daļa pieļauj, ka kompetentā iestāde, kad tiek noteikta kompensācijas summa, pēc attiecīgās personas pieprasījuma pielīdzina minētajā daļā uzskaitītos produktus sausā vājpiena kombinācijai (2. produktu grupa) attiecībā uz to beztauku sausnu, vai sviestam (6. produktu grupa) attiecībā uz to piena tauku saturu. |
| --- | --- |

(3)

Produkti, kurus pielīdzina sausajam pilnpienam (3. produktu grupa), ir uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. panta 4. punktā. Tomēr 3. panta 4. punkta otrā daļa pieļauj, ka kompetentā iestāde, kad tiek noteikta kompensācijas summa, pēc attiecīgās personas pieprasījuma pielīdzina minētajā daļā uzskaitītos produktus sausā vājpiena kombinācijai (2. produktu grupa) attiecībā uz to beztauku sausnu, vai sviestam (6. produktu grupa) attiecībā uz to piena tauku saturu.

| (4) | Sausā pilnpiena un sausā vājpiena kompensāciju likmju straujā samazināšanās salīdzinājumā ar kompensācijas likmi, ko piemēro sviestam, palielina iespējamību, ka pieaugs to uzņēmēju skaits, kas lūgs atkāpties no noteikumiem 3. panta 4. punkta otrajā daļā, lai pieprasītu kompensāciju attiecībā uz piena tauku saturu produktiem, kas parasti tiktu pielīdzināti sausajam pilnpienam. Minētā iespējamība nozīmētu augstākas kompensāciju izmaksas par lauksaimniecības produktiem, kas eksportēti kā I pielikumā neiekļauti produkti, nekā būtu piemērojams tādiem produktiem, ko eksportē bez tālākas pārstrādes, un tas savukārt neatbilstu Padomes 1999. gada 17. maija Regulai (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (5), un jo īpaši tās 31. panta 1. punkta otrajai daļai. |
| --- | --- |

(4)

Sausā pilnpiena un sausā vājpiena kompensāciju likmju straujā samazināšanās salīdzinājumā ar kompensācijas likmi, ko piemēro sviestam, palielina iespējamību, ka pieaugs to uzņēmēju skaits, kas lūgs atkāpties no noteikumiem 3. panta 4. punkta otrajā daļā, lai pieprasītu kompensāciju attiecībā uz piena tauku saturu produktiem, kas parasti tiktu pielīdzināti sausajam pilnpienam. Minētā iespējamība nozīmētu augstākas kompensāciju izmaksas par lauksaimniecības produktiem, kas eksportēti kā I pielikumā neiekļauti produkti, nekā būtu piemērojams tādiem produktiem, ko eksportē bez tālākas pārstrādes, un tas savukārt neatbilstu Padomes 1999. gada 17. maija Regulai (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (5), un jo īpaši tās 31. panta 1. punkta otrajai daļai.

| (5) | Tādējādi jāsvītro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. panta 4. punkta otrā daļa, neierobežojot iespēju, ka var ieviest līdzīgus pasākumus, ja minētais risks zūd. Tomēr, gadījumos, kad ar Komisijas 2007. gada 25. janvāra Regulu (EK) Nr. 61/2007, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem (6), kompensācijas likme sausajam pilnpienam ir samazināta līdz nullei no 2007. gada 26. janvāra, dažas dalībvalstis, iespējams, jau ir uzskatījušas, ka nav lietderīgi apstiprināt jaunus uzņēmēju pieprasījumus izmantot atkāpi no noteikuma Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. panta 4. punkta otrajā daļā. Lai saskaņotu dalībvalstu atbildes uz pieprasījumiem, kas saņemti kopš 2007. gada 26. janvāra, ir lietderīgi noteikt konkrētu dienu, no kuras dalībvalstis vairs neapstiprinās jaunus pielīdzināšanas pieprasījumus saskaņā ar minēto noteikumu. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi jāsvītro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. panta 4. punkta otrā daļa, neierobežojot iespēju, ka var ieviest līdzīgus pasākumus, ja minētais risks zūd. Tomēr, gadījumos, kad ar Komisijas 2007. gada 25. janvāra Regulu (EK) Nr. 61/2007, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem (6), kompensācijas likme sausajam pilnpienam ir samazināta līdz nullei no 2007. gada 26. janvāra, dažas dalībvalstis, iespējams, jau ir uzskatījušas, ka nav lietderīgi apstiprināt jaunus uzņēmēju pieprasījumus izmantot atkāpi no noteikuma Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. panta 4. punkta otrajā daļā. Lai saskaņotu dalībvalstu atbildes uz pieprasījumiem, kas saņemti kopš 2007. gada 26. janvāra, ir lietderīgi noteikt konkrētu dienu, no kuras dalībvalstis vairs neapstiprinās jaunus pielīdzināšanas pieprasījumus saskaņā ar minēto noteikumu.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 43. pants nosaka, ka, izņemot pārtikas atbalsta pasākumus, pieprasījumi kompensāciju sertifikātiem ir derīgi tikai tad, ja ir iesniegts nodrošinājums, kas atbilst 25 % no pieprasītās summas. Šis nodrošinājums ir garantija tam, ka kompensāciju sertifikāta īpašnieks piesakās uz kompensācijām, kas atbilst summai, par kuru sertifikāts izsniegts attiecībā uz precēm, kuras eksportētas kompensācijas sertifikāta derīguma laikā. Garantijas likme tika noteikta laikā, kad sertifikātu pieteikumu skaits bija ievērojami augstāks nekā summas, kuras varēja piešķirt. Pašreiz samazinoties kompensāciju likmēm, kas maksājamas par lauksaimniecības produktiem, kuri eksportēti kā I pielikumā neiekļauti produkti, ievērojami samazinājies arī sertifikātu pieteikumu skaits. Šajos apstākļos iespējamība, ka uzņēmēji iesniegtu pieprasījumus spekulatīvos nolūkos, ir mazinājusies. Tādēļ drošības līmenis attiecīgi jāsamazina. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 43. pants nosaka, ka, izņemot pārtikas atbalsta pasākumus, pieprasījumi kompensāciju sertifikātiem ir derīgi tikai tad, ja ir iesniegts nodrošinājums, kas atbilst 25 % no pieprasītās summas. Šis nodrošinājums ir garantija tam, ka kompensāciju sertifikāta īpašnieks piesakās uz kompensācijām, kas atbilst summai, par kuru sertifikāts izsniegts attiecībā uz precēm, kuras eksportētas kompensācijas sertifikāta derīguma laikā. Garantijas likme tika noteikta laikā, kad sertifikātu pieteikumu skaits bija ievērojami augstāks nekā summas, kuras varēja piešķirt. Pašreiz samazinoties kompensāciju likmēm, kas maksājamas par lauksaimniecības produktiem, kuri eksportēti kā I pielikumā neiekļauti produkti, ievērojami samazinājies arī sertifikātu pieteikumu skaits. Šajos apstākļos iespējamība, ka uzņēmēji iesniegtu pieprasījumus spekulatīvos nolūkos, ir mazinājusies. Tādēļ drošības līmenis attiecīgi jāsamazina.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 VIII pielikumā ir iekļauti ieraksti divdesmit vienā no Kopienas divdesmit trijām valodām. Šajā pielikumā jāiekļauj arī ieraksti abās pārējās, proti, īru un maltiešu, valodās. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 VIII pielikumā ir iekļauti ieraksti divdesmit vienā no Kopienas divdesmit trijām valodām. Šajā pielikumā jāiekļauj arī ieraksti abās pārējās, proti, īru un maltiešu, valodās.

| (8) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1043/2005 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1043/2005 ir attiecīgi jāgroza.

| (9) | Pārvaldības komiteja, kura nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kas saistīti ar I pielikumā neiekļautu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, nav sniegusi savu atzinumu komitejas priekšsēdētāja noteiktajā laikā, |
| --- | --- |

(9)

Pārvaldības komiteja, kura nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kas saistīti ar I pielikumā neiekļautu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, nav sniegusi savu atzinumu komitejas priekšsēdētāja noteiktajā laikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1043/2005 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | pirmajā daļā vārdkopu “Regulu (EK) Nr. 1260/2001” aizstāj ar:
  “Regulu (EK) Nr. 318/2006 (7) |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 1. panta 1. punktu groza šādi:

a)

pirmajā daļā vārdkopu “Regulu (EK) Nr. 1260/2001” aizstāj ar:

“Regulu (EK) Nr. 318/2006 (7)

| b) | otrajā daļā c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “c) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 VII pielikums;”. |
| --- | --- | --- |

b)

otrajā daļā c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“c)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 VII pielikums;”.

| 2) | Regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | Svītro 4. punkta otro daļu. |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 3. pantu groza šādi:

a)

Svītro 4. punkta otro daļu.

| b) | Šā panta 8. punktu groza šādi:






  i) | ievadvārdos vārdkopu “Regulā (EK) Nr. 1260/2001” aizstāj ar “Regulā (EK) Nr. 318/2006”; |
| --- | --- | --- |

b)

Šā panta 8. punktu groza šādi:

i)

ievadvārdos vārdkopu “Regulā (EK) Nr. 1260/2001” aizstāj ar “Regulā (EK) Nr. 318/2006”;

| ii) | šā punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “c) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie produkti, izņemot maisījumus, kas iegūti, daļēji izmantojot Regulā (EK) Nr. 1784/2003 minētos produktus; |
| --- | --- | --- |

ii)

šā punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“c)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie produkti, izņemot maisījumus, kas iegūti, daļēji izmantojot Regulā (EK) Nr. 1784/2003 minētos produktus;

| d) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta 1. punkta d) un g) apakšpunktā minētie produkti, izņemot maisījumus, kuri iegūti, daļēji izmantojot Regulā (EK) Nr. 1784/2003 minētos produktus.” |
| --- | --- |

d)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta 1. punkta d) un g) apakšpunktā minētie produkti, izņemot maisījumus, kuri iegūti, daļēji izmantojot Regulā (EK) Nr. 1784/2003 minētos produktus.”

| 3) | Regulas 43. panta pirmajā daļā skaitli “25 %” aizstāj ar “15 %”. |
| --- | --- |

3)

Regulas 43. panta pirmajā daļā skaitli “25 %” aizstāj ar “15 %”.

| 4) | Regulas 44. panta 4. punkta pirmajā daļā skaitli “25 %” aizstāj ar “15 %”. |
| --- | --- |

4)

Regulas 44. panta 4. punkta pirmajā daļā skaitli “25 %” aizstāj ar “15 %”.

| 5) | Regulas II pielikuma 4. zemsvītras piezīmi, kas attiecas uz 6. sleju “Cukurs, melase vai izoglikoze” aizstāj ar šādu tekstu:






  “(4) | Padomes Regula (EK) Nr. 318/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.)”. |
| --- | --- | --- |

5)

Regulas II pielikuma 4. zemsvītras piezīmi, kas attiecas uz 6. sleju “Cukurs, melase vai izoglikoze” aizstāj ar šādu tekstu:

“(4)

Padomes Regula (EK) Nr. 318/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.)”.

| 6) | Regulas III pielikumā KN koda 2905 43 00 Mannīts aprakstā pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Kas iegūts no saharozes, ko ietver Regula (EK) Nr. 318/2006”. |
| --- | --- |

6)

Regulas III pielikumā KN koda 2905 43 00 Mannīts aprakstā pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Kas iegūts no saharozes, ko ietver Regula (EK) Nr. 318/2006”.

| 7) | Regulas VIII pielikumu groza šādi:






  a) | pēc ieraksta franču valodā ievieto šādu ievilkumu:






  “— | īru valodā: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]”; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Regulas VIII pielikumu groza šādi:

a)

pēc ieraksta franču valodā ievieto šādu ievilkumu:

“—

īru valodā: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]”;

| b) | pēc ieraksta ungāru valodā ievieto šādu ievilkumu:






  “— | maltiešu valodā: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]”. |
| --- | --- | --- |

b)

pēc ieraksta ungāru valodā ievieto šādu ievilkumu:

“—

maltiešu valodā: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr Regulas (EK) Nr. 1043/2005 3. panta 4. punkta otro daļu turpina piemērot produktiem, kas saskaņā ar minēto pielīdzināšanas noteikumu pirms 2007. gada 17. februāra saņēmuši attiecīgās kompetentās iestādes apstiprinājumu un kas tiek eksportēti ar kompensācijas sertifikātiem, kas pieprasīti par iepriekš noteiktu summu pirms 2007. gada 1. marta saskaņā ar minētās regulas 29. pantu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2580/2000 (OV L 298, 25.11.2000., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007., 3. lpp.).

3

(4)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1792/2006 (OV L 362, 20.12.2006., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

5

(6)  OV L 19, 26.1.2007., 8. lpp.

6

(7)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.”;

7

---

DIREKTĪVAS

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/34

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/25/EK

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu darbīgās vielas dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro posmu, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Šis saraksts ietver dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro posmu, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Šis saraksts ietver dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu.

| (2) | Šo darbīgo vielu iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem par vairākiem izmantošanas veidiem, ko piedāvājuši pieteikuma iesniedzēji. Turklāt minētajās regulās ir noteiktas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Ziņotāja dalībvalsts par dimetoātu bija Apvienotā Karaliste, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 4. augustā. Par dimetomorfu un metribuzīnu ziņotāja dalībvalsts bija Vācija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta attiecīgi 2004. gada 11. jūnijā un 2004. gada 23. augustā. Par glufosinātu ziņotāja dalībvalsts bija Zviedrija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2003. gada 3. janvārī. Par fosmetu ziņotāja dalībvalsts bija Spānija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 23. augustā. Par propamokarbu ziņotāja dalībvalsts bija Īrija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 5. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Šo darbīgo vielu iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem par vairākiem izmantošanas veidiem, ko piedāvājuši pieteikuma iesniedzēji. Turklāt minētajās regulās ir noteiktas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Ziņotāja dalībvalsts par dimetoātu bija Apvienotā Karaliste, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 4. augustā. Par dimetomorfu un metribuzīnu ziņotāja dalībvalsts bija Vācija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta attiecīgi 2004. gada 11. jūnijā un 2004. gada 23. augustā. Par glufosinātu ziņotāja dalībvalsts bija Zviedrija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2003. gada 3. janvārī. Par fosmetu ziņotāja dalībvalsts bija Spānija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 23. augustā. Par propamokarbu ziņotāja dalībvalsts bija Īrija, un visa attiecīgā informācija tika iesniegta 2004. gada 5. oktobrī.

| (3) | Dalībvalstu un EPNI speciālisti veica novērtējuma ziņojumu salīdzinošo pārskatīšanu un EPNI zinātnisko ziņojumu veidā iesniedza tos Komisijai – 2005. gada 14. martā par glufosinātu, 2006. gada 12. maijā par fosmetu un propamokarbu, 2006. gada 23. jūnijā par dimetoātu un dimetomorfu un 2006. gada 28. jūlijā par metribuzīnu (4). Šos ziņojumus dalībvalstis un Komisija izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2006. gada 24. novembrī tie tika pabeigti Komisijas pārskata ziņojumu veidā par dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstu un EPNI speciālisti veica novērtējuma ziņojumu salīdzinošo pārskatīšanu un EPNI zinātnisko ziņojumu veidā iesniedza tos Komisijai – 2005. gada 14. martā par glufosinātu, 2006. gada 12. maijā par fosmetu un propamokarbu, 2006. gada 23. jūnijā par dimetoātu un dimetomorfu un 2006. gada 28. jūlijā par metribuzīnu (4). Šos ziņojumus dalībvalstis un Komisija izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2006. gada 24. novembrī tie tika pabeigti Komisijas pārskata ziņojumu veidā par dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu.

| (4) | Dažādās veiktajās pārbaudēs atklājās, ka var uzskatīt, ka augu aizsardzības līdzekļi, kuru sastāvā ir dimetoāts, dimetomorfs, glufosināts, metribuzīns, fosmets un propamokarbs, kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika izskatīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumos. Tādēļ šīs darbīgās vielas attiecīgi jāiekļauj I pielikumā, lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem var piešķirt atļaujas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur minētās darbīgās vielas. |
| --- | --- |

(4)

Dažādās veiktajās pārbaudēs atklājās, ka var uzskatīt, ka augu aizsardzības līdzekļi, kuru sastāvā ir dimetoāts, dimetomorfs, glufosināts, metribuzīns, fosmets un propamokarbs, kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika izskatīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumos. Tādēļ šīs darbīgās vielas attiecīgi jāiekļauj I pielikumā, lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem var piešķirt atļaujas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur minētās darbīgās vielas.

| (5) | Neatkarīgi no šā slēdziena ir jāiegūst sīkākas ziņas par dažiem konkrētiem jautājumiem saistībā ar dimetoātu, glufosinātu, metribuzīnu un fosmetu. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušanai I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, ka tiek veikti papildu izmēģinājumi ar dimetoātu, glufosinātu, metribuzīnu un fosmetu, lai apstiprinātu riska novērtējumu dažos jautājumos, un ka ziņotājiem ir jāiesniedz šo pētījumu rezultāti. |
| --- | --- |

(5)

Neatkarīgi no šā slēdziena ir jāiegūst sīkākas ziņas par dažiem konkrētiem jautājumiem saistībā ar dimetoātu, glufosinātu, metribuzīnu un fosmetu. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušanai I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, ka tiek veikti papildu izmēģinājumi ar dimetoātu, glufosinātu, metribuzīnu un fosmetu, lai apstiprinātu riska novērtējumu dažos jautājumos, un ka ziņotājiem ir jāiesniedz šo pētījumu rezultāti.

| (6) | Līdz darbīgās vielas iekļaušanai I pielikumā jāatvēl pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar minēto iekļaušanu. |
| --- | --- |

(6)

Līdz darbīgās vielas iekļaušanai I pielikumā jāatvēl pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar minēto iekļaušanu.

| (7) | Neierobežojot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, kas izriet no darbīgās vielas iekļaušanas I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir dimetoāts, dimetomorfs, glufosināts, metribuzīns, fosmets un propamokarbs, lai nodrošinātu Direktīvas 91/414/EEK un jo īpaši tās 13. panta prasību un attiecīgo I pielikuma nosacījumu ievērošanu. Dalībvalstīm attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc pašreizējās atļaujas saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu saskaņā ar Direktīvā 91/414/EEK izklāstītajiem vienotajiem principiem. |
| --- | --- |

(7)

Neierobežojot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, kas izriet no darbīgās vielas iekļaušanas I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir dimetoāts, dimetomorfs, glufosināts, metribuzīns, fosmets un propamokarbs, lai nodrošinātu Direktīvas 91/414/EEK un jo īpaši tās 13. panta prasību un attiecīgo I pielikuma nosacījumu ievērošanu. Dalībvalstīm attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc pašreizējās atļaujas saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu saskaņā ar Direktīvā 91/414/EEK izklāstītajiem vienotajiem principiem.

| (8) | Pieredze, kas iepriekš gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (5), liecina par iespējamām grūtībām, kas var rasties, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, jo īpaši pienākums pārliecināties, ka atļaujas turētājs nodrošina tādu piekļuvi dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šī pienākumu precizēšana neparedz dalībvalstīm vai atļaujas turētājiem jaunus pienākumus, kas nebija noteikti līdz šim pieņemtajās direktīvās, ar ko groza I pielikumu. |
| --- | --- |

(8)

Pieredze, kas iepriekš gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (5), liecina par iespējamām grūtībām, kas var rasties, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, jo īpaši pienākums pārliecināties, ka atļaujas turētājs nodrošina tādu piekļuvi dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šī pienākumu precizēšana neparedz dalībvalstīm vai atļaujas turētājiem jaunus pienākumus, kas nebija noteikti līdz šim pieņemtajās direktīvās, ar ko groza I pielikumu.

| (9) | Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Direktīvu 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Direktīvu 91/414/EEK.

| (10) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.

2. pants

Vēlākais līdz 2008. gada 31. martam dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi šīs direktīvas prasību ievērošanai. Dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2008. gada 1. aprīļa.

Pieņemot minētos tiesību aktus, dalībvalstis tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai attiecīgu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šī norāde.

3. pants

1.   Ja nepieciešams, dalībvalstis līdz 2008. gada 31. martam saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK groza vai atsauc pašreizējās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros darbīgās vielas ir dimetoāts, dimetomorfs, glufosināts, metribuzīns, fosmets un propamokarbs.

Konkrētāk, līdz minētajam datumam tās pārbauda, vai ir izpildīti minētās direktīvas I pielikuma nosacījumi par dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu, izņemot tos, kas norādīti B daļā ierakstos par minētajām darbīgajām vielām, un vai atļaujas turētājam ir vai ir pieejama dokumentācija, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar minētās direktīvas 13. panta nosacījumiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, par katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu kā vienīgo vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras vēlākais līdz 2007. gada 30. septembrim ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikuma sarakstā, dalībvalstis veic līdzekļa atkārtotu novērtēšanu saskaņā ar vienotajiem principiem, kas noteikti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā minētās direktīvas I pielikuma ieraksta B daļu attiecīgi par dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, dalībvalstis nosaka, vai līdzeklis atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā izvirzītajiem nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir konstatēts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja līdzeklis satur dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc vēlākais līdz 2011. gada 30. septembrim; vai |
| --- | --- |

a)

ja līdzeklis satur dimetoātu, dimetomorfu, glufosinātu, metribuzīnu, fosmetu un propamokarbu kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc vēlākais līdz 2011. gada 30. septembrim; vai

| b) | ja dimetoāts, dimetomorfs, glufosināts, metribuzīns, fosmets un propamokarbs augu aizsardzības līdzeklī ir viena no vairākām darbīgajām vielām, dalībvalstis pēc vajadzības groza vai atsauc atļauju līdz 2011. gada 30. septembrim vai līdz dienai, kas attiecībā uz šādu grozījumu vai atsaukšanu noteikta attiecīgajā(-ās) direktīvā(-ās), ar ko minētā(-ās) viela(-as) iekļauta(-as) Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, piemērojot vēlāko no datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja dimetoāts, dimetomorfs, glufosināts, metribuzīns, fosmets un propamokarbs augu aizsardzības līdzeklī ir viena no vairākām darbīgajām vielām, dalībvalstis pēc vajadzības groza vai atsauc atļauju līdz 2011. gada 30. septembrim vai līdz dienai, kas attiecībā uz šādu grozījumu vai atsaukšanu noteikta attiecīgajā(-ās) direktīvā(-ās), ar ko minētā(-ās) viela(-as) iekļauta(-as) Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, piemērojot vēlāko no datumiem.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.

5. pants

Direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/21/EK (OV L 97, 12.4.2007., 42. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (finalised: 14 March 2005).

4

EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (finalised: 14 March 2005).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (finalised: 12 May 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (finalised: 23 June 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (finalised: 28 July 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (finalised: 28 July 2006).

(5)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2266/2000 (OV L 259, 13.10.2000., 27. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Stāšanās spēkā | Iekļaušana ir spēkā līdz | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “155 | Dimetoāts

  CAS Nr. 60-51-5

  CIPAC Nr. 59 | O,O-dimetil-S-(N-metilkarbamoilmetil) fosforoditioāts; 2-dimetoksi-fosfinotioltio-N-metilacetamīds | ≥ 950 g/kg
  Piemaisījumi:






  — | ometoāts: ne vairāk kā 2 g/kg |

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Stāšanās spēkā

Iekļaušana ir spēkā līdz

Īpaši noteikumi

“155

Dimetoāts

CAS Nr. 60-51-5

CIPAC Nr. 59

O,O-dimetil-S-(N-metilkarbamoilmetil) fosforoditioāts; 2-dimetoksi-fosfinotioltio-N-metilacetamīds

≥ 950 g/kg

Piemaisījumi:

—

ometoāts: ne vairāk kā 2 g/kg

| — | izodimetoāts: ne vairāk kā 3 g/kg |
| --- | --- |

—

izodimetoāts: ne vairāk kā 3 g/kg

2007. gada 1. oktobris

2017. gada 30. septembris

A   daļa

Var atļaut lietot tikai kā insekticīdu.

B   daļa

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par dimetoātu, ko 2006. gada 24. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm:

| — | jāpievērš īpaša uzmanība putnu, zīdītāju, ūdens organismu un posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, aizsardzībai. Vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, piemēram, aizsargzonas un noteces un meliorācijas ūdeņu ietekmes samazināšana uz virszemes ūdeņiem; |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība putnu, zīdītāju, ūdens organismu un posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, aizsardzībai. Vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, piemēram, aizsargzonas un noteces un meliorācijas ūdeņu ietekmes samazināšana uz virszemes ūdeņiem;

| — | jāvelta īpaša uzmanība uztura ietekmei uz patērētājiem; |
| --- | --- |

—

jāvelta īpaša uzmanība uztura ietekmei uz patērētājiem;

| — | jāvelta īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

—

jāvelta īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus.

Iesaistītās dalībvalstis pieprasa iesniegt turpmākus pētījumus, lai apstiprinātu ilgtermiņa riska novērtējumu attiecībā uz putniem, zīdītājiem un posmkājiem, kas nav šīs apstrādes mērķis, kā arī apstiprināt toksikoloģisko novērtējumu metabolītiem, kuru klātbūtne iespējama ražā.

Tās nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs, pēc kura pieprasījuma dimetoāts ir iekļauts šajā pielikumā, iesniedz Komisijai šādu pētījumu materiālus 2 gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

156

Dimetomorfs

CAS Nr. 110488-70-5

CIPAC Nr. 483

(E,Z) 4-[3-(4-hlorofenil)-3-(3,4-dimetoksifenil)akriloil]morfolīns

≥ 965 g/kg

2007. gada 1. oktobris

2017. gada 30. septembris

A   daļa

Var atļaut izmantot tikai kā fungicīdu.

B   daļa

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par dimetomorfu, ko 2006. gada 24. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš:

| — | operatoru un strādnieku drošībai; atļautās izmantošanas nosacījumos jānorāda, ka jālieto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

—

operatoru un strādnieku drošībai; atļautās izmantošanas nosacījumos jānorāda, ka jālieto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi;

| — | putnu, zīdītāju un ūdens organismu aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

putnu, zīdītāju un ūdens organismu aizsardzībai.

Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir jāietver riska mazināšanas pasākumi.

157

Glufosināts

CAS Nr. 77182-82-2

CIPAC Nr. 437.007

amonija(DL)-homoalanīn-4-il(metil)fosfināts

950 g/kg

2007. gada 1. oktobris

2017. gada 30. septembris

A   daļa

Var atļaut izmantot tikai kā herbicīdu.

B   daļa

Novērtējot pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju lietot glufosinātu saturošus augu aizsardzības līdzekļus citādi nekā ābeļu dārzu aizsardzībai, dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, jo īpaši saistībā ar ietekmi uz operatoru un patērētājiem, un jānodrošina, ka visi nepieciešamie dati un informācija ir to rīcībā pirms šādas atļaujas izsniegšanas.

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par glufosinātu, ko 2006. gada 24. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu. Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš:

| — | operatoru, strādnieku un tuvumā esošu personu drošībai. Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir jāietver aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

—

operatoru, strādnieku un tuvumā esošu personu drošībai. Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir jāietver aizsardzības pasākumi;

| — | iespējamai gruntsūdeņu piesārņošanai gadījumos, kad darbīgo vielu lieto reģionos ar sensitīvu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

—

iespējamai gruntsūdeņu piesārņošanai gadījumos, kad darbīgo vielu lieto reģionos ar sensitīvu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem;

| — | zīdītāju, tādu posmkāju un augu, kas nav apstrādes mērķis, aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

zīdītāju, tādu posmkāju un augu, kas nav apstrādes mērķis, aizsardzībai.

Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir jāietver riska mazināšanas pasākumi.

Atbildīgās dalībvalstis pieprasa iesniegt turpmāku pētījumu materiālus, lai apstiprinātu riska novērtējumu attiecībā uz zīdītājiem un posmkājiem, kas nav apstrādes mērķis, ābeļu dārzos. Tās nodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji, pēc kuru pieprasījuma glufosinātu iekļāva šajā pielikumā, iesniedz Komisijai šādu pētījumu materiālus 2 gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

158

Metribuzīns

CAS Nr. 21087-64-9

CIPAC Nr. 283

4-amino-6-terc-butil-3-metiltio-1,2,4-triazin-5(4H)-ons

≥ 910 g/kg

2007. gada 1. oktobris

2017. gada 30. septembris

A   daļa

Var atļaut izmantot tikai kā herbicīdu.

B   daļa

Novērtējot pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju lietot metribuzīnu saturošus augu aizsardzības līdzekļus citādi nekā pēcsadīgšanas selektīvo herbicīdu kartupeļiem, dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un jānodrošina, ka visi nepieciešamie dati un informācija ir to rīcībā pirms šādas atļaujas izsniegšanas.

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par metribuzīnu, ko 2006. gada 24. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm:

| — | jāpievērš īpaša uzmanība aļģu, ūdensaugu, tādu augu, kas nav šīs apstrādes mērķis un atrodas ārpus apstrādātā lauka, aizsardzībai un jānodrošina, lai atļaujas nosacījumi vajadzības gadījumā ietvertu arī risku mazinošus pasākumus; |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība aļģu, ūdensaugu, tādu augu, kas nav šīs apstrādes mērķis un atrodas ārpus apstrādātā lauka, aizsardzībai un jānodrošina, lai atļaujas nosacījumi vajadzības gadījumā ietvertu arī risku mazinošus pasākumus;

| — | jāvelta īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

—

jāvelta īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus.

Atbildīgās dalībvalstis pieprasa iesniegt sīkākus datus, lai apstiprinātu riska novērtējumu attiecībā uz gruntsūdeņiem. Tās nodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji, pēc kuru pieprasījuma metribuzīnu iekļāva šajā pielikumā, iesniedz Komisijai šādas izpētes materiālus 2 gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

159

Fosmets

CAS Nr. 732-11-6

CIPAC Nr. 318

O,O-dimetil S-fitalimidometilfosforoditioāts; N- (dimetoksifosfinotioiltiometil)fatalimīds

≥ 950 g/kg

Piemaisījumi:

| — | fosmeta oksons: ne vairāk kā 0,8 g/kg |
| --- | --- |

—

fosmeta oksons: ne vairāk kā 0,8 g/kg

| — | izo fosmets: ne vairāk kā 0,4 g/kg |
| --- | --- |

—

izo fosmets: ne vairāk kā 0,4 g/kg

2007. gada 1. oktobris

2017. gada 30. septembris

A   daļa

Var atļaut lietot tikai kā insekticīdu un akaricīdu.

B   daļa

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fosmetu, ko 2006. gada 24. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm:

| — | jāpievērš īpaša uzmanība putnu, zīdītāju, ūdens organismu, bišu un citu posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, aizsardzībai. Vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, piemēram, aizsargzonas un noteces un meliorācijas ūdeņu ietekmes samazināšana uz virszemes ūdeņiem; |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība putnu, zīdītāju, ūdens organismu, bišu un citu posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, aizsardzībai. Vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, piemēram, aizsargzonas un noteces un meliorācijas ūdeņu ietekmes samazināšana uz virszemes ūdeņiem;

| — | jāpievērš īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus un respiratoru. |
| --- | --- |

—

jāpievērš īpaša uzmanība operatoru drošībai un jānodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus un respiratoru.

Atbildīgās dalībvalstis pieprasa iesniegt turpmāku pētījumu materiālus, lai apstiprinātu riska novērtējumu attiecībā uz putniem (akūts risks) un zīdītājiem (ilgtermiņa risks). Tās nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs, pēc kura pieprasījuma fosmets ir iekļauts šajā pielikumā, iesniedz Komisijai šādu pētījumu materiālus 2 gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

160

Propamokarbs

CAS Nr. 24579-73-5

CIPAC Nr. 399

Propil 3-(dimetilamino)propilkarbamāts

≥ 920 g/kg

2007. gada 1. oktobris

2017. gada 30. septembris

A   daļa

Var atļaut izmantot tikai kā fungicīdu.

B   daļa

Novērtējot pieteikumus atļaujai lietot augu aizsardzības līdzekļus, kuros ir propamokarbs, citām vajadzībām nekā lapotņu apstrādei, dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta kritērijiem saistībā ar ietekmi uz strādniekiem un jānodrošina, ka pirms atļaujas izsniegšanas ir iesniegti visi nepieciešamie dati un informācija.

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par propamokarbu, ko 2006. gada 24. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš:

| — | operatoru un strādnieku drošībai. Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir jāietver aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

—

operatoru un strādnieku drošībai. Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir jāietver aizsardzības pasākumi;

| — | augsnes daļu pārvietošanai, veicot ražu rotāciju, vai ietekmi uz nākamajām ražām; |
| --- | --- |

—

augsnes daļu pārvietošanai, veicot ražu rotāciju, vai ietekmi uz nākamajām ražām;

| — | virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu aizsardzībai jutīgās zonās; |
| --- | --- |

—

virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu aizsardzībai jutīgās zonās;

| — | putnu, zīdītāju un ūdens organismu aizsardzībai. Vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi.” |
| --- | --- |

—

putnu, zīdītāju un ūdens organismu aizsardzībai. Vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/43

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 27. marts),

lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā

(2007/241/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā 2006. gada 22. novembrī tika parakstīts Kopienas vārdā, ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk, saskaņā ar Padomes Lēmumu, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (2). |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā 2006. gada 22. novembrī tika parakstīts Kopienas vārdā, ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk, saskaņā ar Padomes Lēmumu, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (2).

| (2) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Nolīguma 12. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).

Briselē, 2007. gada 27. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. STEINBRÜCK

---

(1)  2007. gada 1. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 44. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 44. lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Nolīgums spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā

EIROPAS KOPIENA

(turpmāk – “Kopiena”) un

KOREJAS REPUBLIKAS VALDĪBA

(turpmāk – “Koreja”),

(abas kopā turpmāk tekstā – “Puses”),

ŅEMOT VĒRĀ, ka Kopiena un Koreja veic pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus vairākās kopējas ieinteresētības jomās, un apzinoties zinātnisku atziņu straujo izplatīšanos un tās pozitīvo ietekmi uz divpusējas un starptautiskas sadarbības veicināšanu;

VĒLOTIES paplašināt zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības apjomu vairākās kopējas ieinteresētības jomās, veidojot produktīvu partnerību miermīlīgiem mērķiem un savstarpējam ieguvumam;

NORĀDOT, ka šāda sadarbība un šādas sadarbības rezultātu piemērošana veicinās Pušu ekonomisko un sociālo attīstību; un

VĒLOTIES radīt formālu pamatu vispārēju sadarbības pasākumu īstenošanai, lai stiprinātu Pušu sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Mērķis un principi

1.   Saskaņā ar šo nolīgumu Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus zinātnes un tehnoloģiju jomā, kuri iecerēti miermīlīgiem mērķiem saskaņā ar šo nolīgumu un abu Pušu normatīvajiem aktiem.

2.   Sadarbības pasākumus atbilstīgi šim nolīgumam īsteno, pamatojoties uz šādiem principiem:

| a) | abpusējs un salīdzināms ieguldījums un ieguvumi; |
| --- | --- |

a)

abpusējs un salīdzināms ieguldījums un ieguvumi;

| b) | savstarpēja pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu, projektu un iekārtu pieejamība otras Puses pētnieku apmeklējumu laikā; |
| --- | --- |

b)

savstarpēja pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu, projektu un iekārtu pieejamība otras Puses pētnieku apmeklējumu laikā;

| c) | savlaicīga informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas varētu attiekties uz sadarbības pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

savlaicīga informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas varētu attiekties uz sadarbības pasākumiem;

| d) | uz zināšanām balstītas sabiedrības veicināšana Pušu ekonomiskās un sociālās attīstības labā; un |
| --- | --- |

d)

uz zināšanām balstītas sabiedrības veicināšana Pušu ekonomiskās un sociālās attīstības labā; un

| e) | intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība saskaņā ar šā nolīguma II pielikumu. |
| --- | --- |

e)

intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība saskaņā ar šā nolīguma II pielikumu.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

| 1) | “tieši sadarbības pasākumi” ir Pušu sadarbības pasākumi; |
| --- | --- |

1)

“tieši sadarbības pasākumi” ir Pušu sadarbības pasākumi;

| 2) | “netieši sadarbības pasākumi” ir pasākumi, ko struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Korejā un Kopienā, īsteno, Korejas struktūrām piedaloties Kopienas Pamatprogrammā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 166. pantu (turpmāk – “Pamatprogramma”) un struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, piedaloties Korejas pētniecības programmās vai projektos zinātnes un tehnoloģiju jomā, kas līdzvērtīgas jomām, uz kurām attiecas Pamatprogramma; |
| --- | --- |

2)

“netieši sadarbības pasākumi” ir pasākumi, ko struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Korejā un Kopienā, īsteno, Korejas struktūrām piedaloties Kopienas Pamatprogrammā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 166. pantu (turpmāk – “Pamatprogramma”) un struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, piedaloties Korejas pētniecības programmās vai projektos zinātnes un tehnoloģiju jomā, kas līdzvērtīgas jomām, uz kurām attiecas Pamatprogramma;

| 3) | “sadarbības pasākumi” ir gan tiešie, gan netiešie sadarbības pasākumi; |
| --- | --- |

3)

“sadarbības pasākumi” ir gan tiešie, gan netiešie sadarbības pasākumi;

| 4) | “struktūra” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar tās vietas tiesību aktiem, kur tā veic uzņēmējdarbību, vai Kopienas tiesību aktiem, kas ir tiesību subjekts un kam savā vārdā var būt jebkādas tiesības un pienākumi. |
| --- | --- |

4)

“struktūra” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar tās vietas tiesību aktiem, kur tā veic uzņēmējdarbību, vai Kopienas tiesību aktiem, kas ir tiesību subjekts un kam savā vārdā var būt jebkādas tiesības un pienākumi.

3. pants

Sadarbības pasākumi

1.   Saskaņā ar šo nolīgumu tiešie sadarbības pasākumi var būt arī:

| a) | dažāda veida sanāksmes, tostarp ekspertu tikšanās, lai veiktu apspriešanos un informācijas apmaiņu par vispārīgiem vai specifiskiem zinātnes un tehnoloģiju tematiem un lai identificētu pētniecības un attīstības projektus un programmas, ko varētu īstenot sadarbojoties; |
| --- | --- |

a)

dažāda veida sanāksmes, tostarp ekspertu tikšanās, lai veiktu apspriešanos un informācijas apmaiņu par vispārīgiem vai specifiskiem zinātnes un tehnoloģiju tematiem un lai identificētu pētniecības un attīstības projektus un programmas, ko varētu īstenot sadarbojoties;

| b) | informācijas apmaiņa par pasākumiem, politikas jomām, praksi, normatīvajiem aktiem attiecībā uz pētniecību un attīstību; |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņa par pasākumiem, politikas jomām, praksi, normatīvajiem aktiem attiecībā uz pētniecību un attīstību;

| c) | zinātnieku, tehniskā personāla un citu ekspertu apmeklējumi un apmaiņas braucieni saistībā ar vispārīgiem vai specifiskiem tematiem; |
| --- | --- |

c)

zinātnieku, tehniskā personāla un citu ekspertu apmeklējumi un apmaiņas braucieni saistībā ar vispārīgiem vai specifiskiem tematiem;

| d) | tādu sadarbības projektu un programmu īstenošana, par ko var lemt 6. pantā minētā Apvienotā komiteja, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem; un |
| --- | --- |

d)

tādu sadarbības projektu un programmu īstenošana, par ko var lemt 6. pantā minētā Apvienotā komiteja, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem; un

| e) | citi pasākumi zinātnes un tehnoloģiju jomā, par ko var lemt 6. pantā minētā Apvienotā komiteja, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

e)

citi pasākumi zinātnes un tehnoloģiju jomā, par ko var lemt 6. pantā minētā Apvienotā komiteja, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

2.   Lai izstrādātu netiešus sadarbības pasākumus un ņemot šā nolīguma pielikumus, jebkura struktūra, kas veic uzņēmējdarbību Korejā vai Kopienā, var piedalīties pētniecības programmās vai projektos, ko īsteno otra Puse un kas ir atvērti tās struktūrām, saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

4. pants

Īstenošanas kārtība

1.   Puses var noslēgt īstenošanas vienošanās, precizējot saskaņā ar šo nolīgumu veiktos sadarbības pasākumus un to kārtību.

2.   Pušu zinātniski tehniskās sadarbības pasākumu īstenošanu katra Puse var deleģēt īpašām iestādēm, lai tās nepastarpināti īstenotu vai atbalstītu Pušu sadarbības pasākumus zinātnes un tehnoloģiju jomā.

3.   Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības pasākumus, par kuriem nav īpašu nolīgumu, kurus Puses ir ierosinājušas, izstrādājušas un veicinājušas un kuri ir sākti, bet nav pabeigti līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai, iekļauj šajā nolīgumā no minētās dienas.

5. pants

Sadarbības veicināšana

1.   Ikviena Puse dara visu, lai struktūrām, kas veic sadarbības pasākumus atbilstīgi šim nolīgumam, nodrošinātu visu iespējamo aprīkojumu, tādējādi veicinot to pētnieku darbu un apmeklējumus, kuri piedalās šajos sadarbības pasākumos, un sadarbības pasākumiem vajadzīgo materiālu, datu un aprīkojuma ievešanu tās teritorijā un izvešanu no tās.

2.   Attiecībā uz sadarbības pasākumiem atbilstīgi šim nolīgumam Puses attiecīgos gadījumos un miermīlīgiem mērķiem var atļaut tajos piedalīties pētniekiem un organizācijām no visām ar pētniecību saistītām nozarēm, tostarp no privātā sektora.

6. pants

Apvienotā komiteja

1.   Šajā nolīgumā paredzēto sadarbības pasākumu koordinēšanu un veicināšanu no Korejas puses veic Korejas ministrijas, kas atbildīgas par zinātnes un tehnoloģiju jautājumiem, un no Kopienas puses – Eiropas Kopienu Komisijas dienesti (Zinātnes, pētniecības un attīstības ģenerāldirektorāts), kuri darbojas kā izpildaģentūras.

2.   Šā nolīguma efektīvas īstenošanas nolūkā izpildaģentūras izveido Apvienoto komiteju sadarbībai zinātnes un tehnikas jomā (turpmāk – “Apvienotā komiteja”). Apvienotajā komitejā ir Pušu oficiālie pārstāvji, un tās līdzpriekšsēdētāji ir abu Pušu pārstāvji. Apvienotā komiteja, savstarpēji vienojoties, pieņem savu reglamentu.

3.   Apvienotajai komitejai ir šādi uzdevumi:

| 1) | nodrošināt informācijas un viedokļu apmaiņu par jautājumiem, kas skar politiku zinātnes un tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

1)

nodrošināt informācijas un viedokļu apmaiņu par jautājumiem, kas skar politiku zinātnes un tehnoloģiju jomā;

| 2) | pārskatīt un apspriest sadarbības pasākumus un sasniegto atbilstīgi šim nolīgumam; |
| --- | --- |

2)

pārskatīt un apspriest sadarbības pasākumus un sasniegto atbilstīgi šim nolīgumam;

| 3) | sniegt Pusēm ieteikumus attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu, un tas var ietvert atbilstīgi šim nolīgumam veicamo sadarbības pasākumu apzināšanu un ierosināšanu un to īstenošanas veicināšanu; |
| --- | --- |

3)

sniegt Pusēm ieteikumus attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu, un tas var ietvert atbilstīgi šim nolīgumam veicamo sadarbības pasākumu apzināšanu un ierosināšanu un to īstenošanas veicināšanu;

| 4) | ziņot Pusēm par saskaņā ar šo nolīgumu veikto sadarbības pasākumu statusu, panākumiem un efektivitāti. Ziņojumu iesniedz ES un Korejas Apvienotajai komitejai saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības pamatnolīgumu. |
| --- | --- |

4)

ziņot Pusēm par saskaņā ar šo nolīgumu veikto sadarbības pasākumu statusu, panākumiem un efektivitāti. Ziņojumu iesniedz ES un Korejas Apvienotajai komitejai saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības pamatnolīgumu.

4.   Apvienotās komitejas lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties.

5.   Izdevumus, kas rodas Apvienotās komitejas sanāksmju dalībniekiem, piemēram, transporta un uzturēšanās izdevumus, sedz attiecīgā Puse. Pārējos ar sanāksmēm saistītos izdevumus sedz uzņēmēja Puse.

6.   Apvienotā komiteja tiekas pārmaiņus Korejā un Kopienā, iepriekš savstarpēji vienojoties par tikšanos, vēlams – reizi gadā.

7. pants

Finansējums

1.   Šā nolīguma īstenošana ir atkarīga no atvēlēto līdzekļu pieejamības un katras Puses spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.

2.   Atbilstīgi šim nolīgumam paredzēto sadarbības pasākumu izmaksas sedz, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos.

3.   Ja vienas Puses īpašas sadarbības shēmas nodrošina finansiālu atbalstu otras Puses dalībniekiem, tad visiem šādiem vienas Puses piešķīrumiem vai citiem ieguldījumiem otras Puses dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgos pasākumus, piešķir atbrīvojumu no nodokļiem un muitas nodokļa saskaņā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, kas ir spēkā katras Puses teritorijā laikā, kad tiek veikti šādi piešķīrumi vai citi ieguldījumi.

8. pants

Informācija un intelektuālā īpašuma tiesības

1.   Abas Puses, izmantojot ierastos kanālus un saskaņā ar to vispārējām procedūrām, var publiskot zinātniski tehnisku informāciju, kas nav patentēta un kas iegūta tiešos sadarbības pasākumos.

2.   Intelektuālā īpašuma tiesības un citas patentētas tiesības, kas rodas vai tiek ieviestas sadarbības pasākumu gaitā, kurus veic atbilstīgi šim nolīgumam, izmanto saskaņā ar šā nolīguma II pielikumu.

9. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Korejas teritorijā. Tas neliedz veikt sadarbības pasākumus atklātā jūrā, kosmosā un trešo valstu teritorijā saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem.

10. pants

Domstarpību izšķiršana

1.   Šis nolīgums neskar tiesības un pienākumus, kas paredzēti pastāvošos un/vai turpmākos sadarbības nolīgumos starp Pusēm vai starp jebkuras Kopienas dalībvalsts valdību un Korejas valdību.

2.   Visus jautājumus vai domstarpības saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Pusēm apspriežoties.

11. pants

Pielikumi

I pielikums (par dalības noteikumiem) un II pielikums (par intelektuālā īpašuma tiesībām) ir šā nolīguma sastāvdaļa.

12. pants

Stāšanās spēkā un izbeigšana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses apmainās ar diplomātiskajām notām, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā.

2.   Šis nolīgums ir spēkā piecus gadus un turpina būt spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no Pusēm to neizbeidz.

3.   Pirmā piecu gadu laikposma beigās vai jebkurā laikā pēc tam šo nolīgumu var izbeigt, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu.

4.   Ik pēc pieciem gadiem Puses var izvērtēt šā nolīguma ietekmi un pasākumus. Puses dara visu iespējamo, lai veicinātu otras Puses veiktu izvērtēšanu, un Puse, kas veic izvērtēšanu, informē otru Pusi par izvērtēšanas rezultātiem.

5.   Pēc Pušu vienošanās šo nolīgumu var grozīt, apmainoties ar diplomātiskām notām. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar to pašu 1. punktā minēto procedūru, ja vien Puses nevienojas citādi.

6.   Šā nolīguma izbeigšana neskar ne sadarbības pasākumus, kas sākti atbilstīgi šim nolīgumam, bet kas vēl nav pabeigti, izbeidzoties šim nolīgumam, ne arī jebkādas īpašas tiesības un pienākumus, kas iegūti atbilstīgi šā nolīguma pielikumiem.

TO APLIECINOT, personas, ko attiecīgi pilnvarojusi Eiropas Kopiena un Korejas Republikas valdība, ir parakstījušas šo nolīgumu.

Briselē, divos oriģināleksemplāros divi tūkstoši sestā gada divdesmit otrajā novembrī, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un korejiešu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Kominità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Communidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

Image

Por el Gobierno de la República de Corea

Za vládu Korejské republiky

For Republikken Koreas regering

Für die Regierung der Republik Korea

Korea Vabariigi Valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Κορέας

For the Government of the Republic of Korea

Pour le gouvernement de la République de Corée

Per il governo della Repubblica di Corea

Korejas Republikas vārdā

Korėjos Respublikos Vyriausybės vardu

A Koreai Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblíka tal-Korea

Voor de Regering van de Republiek Korea

W imieniu Rządu Republiki Korei

Pelo Governo da República da Coreia

Za vládu Kórejskej republiky

Za Vlado Republike Koreje

Korean tasavallan hallituksen puolesta

På Republiken Koreas regerings vägnar

Image

Image

I PIELIKUMS

Dalības noteikumi attiecībā uz struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Kopienā un Korejā

Atbilstīgi šim nolīgumam, ja kāda no Pusēm noslēdz līgumu ar otras Puses struktūru par netiešiem sadarbības pasākumiem, tad otra Puse pēc attiecīga lūguma cenšas sniegt saprātīgu un atbilstīgu palīdzību, kas pirmajai minētajai Pusei varētu būt vajadzīga vai lietderīga, lai netraucēti īstenotu šādu līgumu.

1.   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ STRUKTŪRU, KAS VEIC UZŅĒMĒJDARBĪBU KOREJĀ, DALĪBU NETIEŠOS SADARBĪBAS PASĀKUMOS SASKAŅĀ AR KOPIENAS PĒTNIECĪBAS PAMATPROGRAMMU (TURPMĀK – “PAMATPROGRAMMA”)

| a) | Juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Korejā, var piedalīties netiešos sadarbības pasākumos saskaņā ar Eiropas Kopienas Pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, ievērojot nosacījumus un ierobežojumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par noteikumiem, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Pamatprogrammas īstenošanā un pētījumu rezultātu izplatīšanā. |
| --- | --- |

a)

Juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Korejā, var piedalīties netiešos sadarbības pasākumos saskaņā ar Eiropas Kopienas Pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, ievērojot nosacījumus un ierobežojumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par noteikumiem, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Pamatprogrammas īstenošanā un pētījumu rezultātu izplatīšanā.

| b) | Neskarot a) apakšpunktu, struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Korejā, sadarbības pasākumos atbilstīgi Pamatprogrammai piedalās saskaņā ar noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Neskarot a) apakšpunktu, struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Korejā, sadarbības pasākumos atbilstīgi Pamatprogrammai piedalās saskaņā ar noteikumiem.

2.   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ STRUKTŪRU, KAS VEIC UZŅĒMĒJDARBĪBU EIROPAS KOPIENĀ, DALĪBU KOREJAS PĒTNIECĪBAS PROGRAMMĀS UN PROJEKTOS

| a) | Struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, var piedalīties Korejas valdības finansētos pētniecības un attīstības projektos un programmās. |
| --- | --- |

a)

Struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, var piedalīties Korejas valdības finansētos pētniecības un attīstības projektos un programmās.

| b) | Struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, piedalās Korejas pētniecības un attīstības projektos vai programmās saskaņā ar Korejas attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem par dalību šādos projektos vai programmās. |
| --- | --- |

b)

Struktūras, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, piedalās Korejas pētniecības un attīstības projektos vai programmās saskaņā ar Korejas attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem par dalību šādos projektos vai programmās.

II PIELIKUMS

Intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršanas principi

1.   DEFINĪCIJA

Šajā nolīgumā jēdzienam “intelektuālais īpašums” ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā Konvencijā, ar kuru nodibina Pasaules intelektuālā īpašuma organizāciju un kura noslēgta Stokholmā, 1967. gada 14. jūlijā.

2.   PUŠU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS TIEŠOS SADARBĪBAS PASĀKUMOS

| a) | Ja vien Puses nav vienojušās citādi, turpmāk izklāstītos noteikumus piemēro attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, izņemot autortiesības un blakustiesības, ko Puses radījušas, veicot tiešos sadarbības pasākumus saskaņā ar šā nolīguma 3. panta 1. punktu:






  1) | Pusei, kura rada intelektuālo īpašumu, ir neierobežotas īpašumtiesības. Ja intelektuālais īpašums ir radīts kopīgi un ja nav iespējams noteikt katras Puses attiecīgo darba daļu, Pusēm ir kopējas intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- | --- |

a)

Ja vien Puses nav vienojušās citādi, turpmāk izklāstītos noteikumus piemēro attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, izņemot autortiesības un blakustiesības, ko Puses radījušas, veicot tiešos sadarbības pasākumus saskaņā ar šā nolīguma 3. panta 1. punktu:

1)

Pusei, kura rada intelektuālo īpašumu, ir neierobežotas īpašumtiesības. Ja intelektuālais īpašums ir radīts kopīgi un ja nav iespējams noteikt katras Puses attiecīgo darba daļu, Pusēm ir kopējas intelektuālā īpašuma tiesības;

| 2) | Puse, kurai pieder intelektuālais īpašums, piešķir otrai Pusei piekļuves tiesības, lai veiktu jebkādus tiešos sadarbības pasākumus. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības. |
| --- | --- |

2)

Puse, kurai pieder intelektuālais īpašums, piešķir otrai Pusei piekļuves tiesības, lai veiktu jebkādus tiešos sadarbības pasākumus. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.

| b) | Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu autortiesībām un blakustiesībām piemēro šādus noteikumus:






  1) | ja kāda no Pusēm kādā žurnālā, rakstā, ziņojumā, grāmatā vai citur, tostarp videokasetēs un programmatūrā, publisko zinātniskus vai tehniskus datus, informāciju vai rezultātus, kas ir atbilstīgi šim nolīgumam veiktu sadarbības pasākumu rezultāts vai kas radušies saistībā ar tiem, attiecīgā Puse dara visu iespējamo, lai, visās valstīs, kur pieejama autortiesību aizsardzība, otras Puses labā panāktu neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci tulkot, reproducēt, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus; |
| --- | --- | --- |

b)

Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu autortiesībām un blakustiesībām piemēro šādus noteikumus:

1)

ja kāda no Pusēm kādā žurnālā, rakstā, ziņojumā, grāmatā vai citur, tostarp videokasetēs un programmatūrā, publisko zinātniskus vai tehniskus datus, informāciju vai rezultātus, kas ir atbilstīgi šim nolīgumam veiktu sadarbības pasākumu rezultāts vai kas radušies saistībā ar tiem, attiecīgā Puse dara visu iespējamo, lai, visās valstīs, kur pieejama autortiesību aizsardzība, otras Puses labā panāktu neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci tulkot, reproducēt, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus;

| 2) | uz visām publiski izplatītām darbu kopijām, kuras aizsargā ar autortiesībām atbilstoši b) punkta 1) apakšpunktam, norāda autora(-u) vārdu(-us)/nosaukumu(-us), ja vien autors(-i) nav nepārprotami prasījis(-uši) savu vārdu nepieminēt. Uz materiāliem jābūt skaidri redzamam apstiprinājumam par abu Pušu kopīgi sniegto atbalstu. |
| --- | --- |

2)

uz visām publiski izplatītām darbu kopijām, kuras aizsargā ar autortiesībām atbilstoši b) punkta 1) apakšpunktam, norāda autora(-u) vārdu(-us)/nosaukumu(-us), ja vien autors(-i) nav nepārprotami prasījis(-uši) savu vārdu nepieminēt. Uz materiāliem jābūt skaidri redzamam apstiprinājumam par abu Pušu kopīgi sniegto atbalstu.

| c) | Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu informācija, kurai noteikts ierobežotas pieejamības statuss, piemēro šādus noteikumus:






  1) | darot zināmu otrai pusei informāciju, kas vajadzīga tiešu sadarbības pasākumu veikšanai, Puses norāda, kādai informācijai tās vēlas piemērot ierobežotas pieejamības statusu; |
| --- | --- | --- |

c)

Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu informācija, kurai noteikts ierobežotas pieejamības statuss, piemēro šādus noteikumus:

1)

darot zināmu otrai pusei informāciju, kas vajadzīga tiešu sadarbības pasākumu veikšanai, Puses norāda, kādai informācijai tās vēlas piemērot ierobežotas pieejamības statusu;

| 2) | informācijas saņēmēja Puse var – īpašiem šā nolīguma īstenošanas mērķiem – uz savu atbildību ierobežotas pieejamības informāciju nodot savām aģentūrām vai personām, kas šajās aģentūrās strādā; |
| --- | --- |

2)

informācijas saņēmēja Puse var – īpašiem šā nolīguma īstenošanas mērķiem – uz savu atbildību ierobežotas pieejamības informāciju nodot savām aģentūrām vai personām, kas šajās aģentūrās strādā;

| 3) | ar tās Puses iepriekšēju rakstisku piekrišanu, kura sniedz ierobežotas pieejamības informāciju, saņēmēja Puse var šādu ierobežotas pieejamības informāciju izplatīt plašāk, nekā paredzēts c) punkta 2. apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kā pieprasīt un saņemt iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un katra Puse šādu piekrišanu sniedz tiktāl, ciktāl to pieļauj tās normatīvie akti; |
| --- | --- |

3)

ar tās Puses iepriekšēju rakstisku piekrišanu, kura sniedz ierobežotas pieejamības informāciju, saņēmēja Puse var šādu ierobežotas pieejamības informāciju izplatīt plašāk, nekā paredzēts c) punkta 2. apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kā pieprasīt un saņemt iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un katra Puse šādu piekrišanu sniedz tiktāl, ciktāl to pieļauj tās normatīvie akti;

| 4) | informācija, kas izplatīta semināros, apspriedēs, darbinieku norīkojumos un izmantojot iekārtas saskaņā ar šo nolīgumu, ir konfidenciāla, ja, paziņojot šādu informāciju, tās sniedzējs lūdz saņēmēju ievērot informācijas konfidencialitātes vai ierobežotas pieejamības statusu atbilstīgi c) punkta 1. apakšpunktam; |
| --- | --- |

4)

informācija, kas izplatīta semināros, apspriedēs, darbinieku norīkojumos un izmantojot iekārtas saskaņā ar šo nolīgumu, ir konfidenciāla, ja, paziņojot šādu informāciju, tās sniedzējs lūdz saņēmēju ievērot informācijas konfidencialitātes vai ierobežotas pieejamības statusu atbilstīgi c) punkta 1. apakšpunktam;

| 5) | ja viena Puse konstatē, ka tā nevarēs vai, pamatoti spriežot, varbūtēji nevarēs ievērot 2. panta c) punktā paredzētos informācijas izplatīšanas ierobežojumus un nosacījumus, tā tūlīt informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu. |
| --- | --- |

5)

ja viena Puse konstatē, ka tā nevarēs vai, pamatoti spriežot, varbūtēji nevarēs ievērot 2. panta c) punktā paredzētos informācijas izplatīšanas ierobežojumus un nosacījumus, tā tūlīt informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu.

3.   PUŠU STRUKTŪRU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS NETIEŠOS SADARBĪBAS PASĀKUMOS

| a) | Puses nodrošina to, lai vienas Puses struktūras, kas piedalās otras Puses īstenotās pētniecības un attīstības programmās, intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī no šādas dalības izrietošās blakustiesības un pienākumi atbilstu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un starptautiskajām konvencijām, tostarp Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem saistībā ar tirdzniecību, Marrākešas Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidi 1.C pielikumam, kā arī 1971. gada 24. jūlija Parīzes Aktam, kas pievienots Bernes Konvencijai par literāru un mākslas darbu aizsardzību, un 1967. gada 14. jūlija Stokholmas Aktam, kas pievienots Parīzes Konvencijai par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību. |
| --- | --- |

a)

Puses nodrošina to, lai vienas Puses struktūras, kas piedalās otras Puses īstenotās pētniecības un attīstības programmās, intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī no šādas dalības izrietošās blakustiesības un pienākumi atbilstu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un starptautiskajām konvencijām, tostarp Līgumam par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem saistībā ar tirdzniecību, Marrākešas Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidi 1.C pielikumam, kā arī 1971. gada 24. jūlija Parīzes Aktam, kas pievienots Bernes Konvencijai par literāru un mākslas darbu aizsardzību, un 1967. gada 14. jūlija Stokholmas Aktam, kas pievienots Parīzes Konvencijai par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību.

| b) | Puses nodrošina to, ka saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem vienas Puses struktūrām, kas piedalās otras Puses īstenotās pētniecības un attīstības programmās, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kā otras Puses struktūrām tajā pašā netiešajā sadarbības pasākumā. |
| --- | --- |

b)

Puses nodrošina to, ka saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem vienas Puses struktūrām, kas piedalās otras Puses īstenotās pētniecības un attīstības programmās, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kā otras Puses struktūrām tajā pašā netiešajā sadarbības pasākumā.

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/51

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko īsteno 7. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

(2007/242/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2007 (2007. gada 19. aprīlis) (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 19. aprīlī pieņēma Regulu (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu. Minētās regulas 15. panta 2. punktā paredzēts, ka Padome izveido, pārskata un groza šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto personu, vienību un struktūru sarakstu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 19. aprīlī pieņēma Regulu (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu. Minētās regulas 15. panta 2. punktā paredzēts, ka Padome izveido, pārskata un groza šīs regulas 7. panta 2. punktā minēto personu, vienību un struktūru sarakstu.

| (2) | Padome ir noteikusi, ka atsevišķas personas, vienības un struktūras atbilst Regulas (EK) Nr. 423/2007 7. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem un tāpēc būtu jāiekļauj minētās regulas V pielikumā tur izklāstīto individuālo un īpašo iemeslu dēļ, |
| --- | --- |

(2)

Padome ir noteikusi, ka atsevišķas personas, vienības un struktūras atbilst Regulas (EK) Nr. 423/2007 7. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem un tāpēc būtu jāiekļauj minētās regulas V pielikumā tur izklāstīto individuālo un īpašo iemeslu dēļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā minētās personas, vienības un struktūras uzskaita saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 423/2007 V pielikumā ietverto sarakstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 23. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 103, 20.4.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“A.   Juridiskās personas, vienības un struktūras

| | Vārds, uzvārds/nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aerospace Industries Organisation, AIO (Gaisa un Kosmosa telpas nozares uzņēmumu organizācija) | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran | AIO uzrauga Irānas veikto raķešu ražošanu, tostarp Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group un Fajr Industrial Group, kuras visas ir minētas ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) minēts arī AIO vadītājs un divas citas augsta ranga amatpersonas. |
| 2. | Armament Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | DIO (Defence Industries Organization, Aizsardzības nozaresuzņēmumu organizācijas) filiāle. |
| 3. | Aizsardzības tehnoloģiju un zinātniskās pētniecības centrs (DTSRC, Defence Technology and Science Research Centre) – pazīstams arī kā Izglītības pētniecības institūts (Educational Research Institute)/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.) | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | Nodarbojas ar pētniecību un attīstību. DIO filiāle. DTSRC veic lielu daļu iepirkumu DIO vajadzībām. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486.; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran | Jaber Ibn Hayan ir AEOI (Irānas Atomenerģijas organizācija) laboratorija, kas piedalās ar kodoldegvielas ciklu saistītās aktivitātēs. Tā atrodas Teherānas Kodolpētniecības centra (TNRC) paspārnē un pirms 2003. gada Irāna to netika deklarējusi atbilstīgi drošības nolīgumam, lai arī laboratorijā notika konversijas aktivitātes. |
| 5. | Marine Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | DIO filiāle. |
| 6. | Nuclear Fuel Production and Procurement Company, NFPC | AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Tehran/Iran | AEOI Kodoldegvielas ražošanas nodaļa (NFPD) nodarbojas ar pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp: urāna apzināšana, ieguve raktuvēs, malšana, konversija un kodolatkritumu pārvaldība. NFPC ir NFPD pēctecis, kas ir AEOI apakšuzņēmums, kurš veic pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp arī konversiju un bagātināšanu. |
| 7. | Special Industries Group | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | DIO filiāle. |
| 8. | TAMAS Company | | TAMAS ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt. TAMAS ir galvenā struktūra, kuras pakļautībā izveidotas četras filiāles, tostarp, viena no tām nodarbojas ar urāna ieguvi un koncentrāciju, bet cita atbild par urāna apstrādi, bagātināšanu un atkritumiem. |

Vārds, uzvārds/nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

1.

Aerospace Industries Organisation, AIO (Gaisa un Kosmosa telpas nozares uzņēmumu organizācija)

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran

AIO uzrauga Irānas veikto raķešu ražošanu, tostarp Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group un Fajr Industrial Group, kuras visas ir minētas ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) minēts arī AIO vadītājs un divas citas augsta ranga amatpersonas.

2.

Armament Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

DIO (Defence Industries Organization, Aizsardzības nozaresuzņēmumu organizācijas) filiāle.

3.

Aizsardzības tehnoloģiju un zinātniskās pētniecības centrs (DTSRC, Defence Technology and Science Research Centre) – pazīstams arī kā Izglītības pētniecības institūts (Educational Research Institute)/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.)

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

Nodarbojas ar pētniecību un attīstību. DIO filiāle. DTSRC veic lielu daļu iepirkumu DIO vajadzībām.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365-8486.; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran

Jaber Ibn Hayan ir AEOI (Irānas Atomenerģijas organizācija) laboratorija, kas piedalās ar kodoldegvielas ciklu saistītās aktivitātēs. Tā atrodas Teherānas Kodolpētniecības centra (TNRC) paspārnē un pirms 2003. gada Irāna to netika deklarējusi atbilstīgi drošības nolīgumam, lai arī laboratorijā notika konversijas aktivitātes.

5.

Marine Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

DIO filiāle.

6.

Nuclear Fuel Production and Procurement Company, NFPC

AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Tehran/Iran

AEOI Kodoldegvielas ražošanas nodaļa (NFPD) nodarbojas ar pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp: urāna apzināšana, ieguve raktuvēs, malšana, konversija un kodolatkritumu pārvaldība. NFPC ir NFPD pēctecis, kas ir AEOI apakšuzņēmums, kurš veic pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp arī konversiju un bagātināšanu.

7.

Special Industries Group

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

DIO filiāle.

8.

TAMAS Company

TAMAS ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt. TAMAS ir galvenā struktūra, kuras pakļautībā izveidotas četras filiāles, tostarp, viena no tām nodarbojas ar urāna ieguvi un koncentrāciju, bet cita atbild par urāna apstrādi, bagātināšanu un atkritumiem.

B.   Fiziskas personas

| | Vārds, uzvārds/nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | Dzimšanas datums: 15.3.1949. Pases numurs: S4409483, derīga 26.4.2000.–27.4.2010. Izdota: Teherānā. Dzimšanas vieta: Hoja (Khoy) | Irānas Atomenerģijas organizācijas (AEOI) vadītājs. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Iesaistīts centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Alai2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Iesaistīts amonija uranilkarbonāta ražošanā un Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Ashiani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu amonija uranilkarbonāta ražošanas procesā un par lomu Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksa vadīšanā un projektēšanā. |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Iesaistīta 99,9 % koncentrācijas magnēzija ražošanā. Bakhtiar2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņas lomu, ražojot magnēziju 99,9 % koncentrācijā. Tik tīru magnēziju izmanto urāna metāla ražošanai, ko var pārveidot par materiālu kodolieročiem. Irāna ir atteikusies SAEA sniegt pieeju dokumentam par urāna metāla pusložu ražošanu, ko izmanto vienīgi kodolieročos. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Iesaistīts centrifūgu sastāvdaļu izgatavošanā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Behzad2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izgatavojot sarežģītas un slepenas centrifūgu sastāvdaļas. |
| 6. | Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | NFPC adrese: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Tehran/Iran. | Pārstāvis un ģenerāldirektors Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), kas ir daļa no AEOI. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). NFPC ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | AEOI amatpersona, kas iesaistīta smagā ūdens pētniecības reaktora (IR40) projektā Arākā. ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) Irānai ir pieprasīts pārtraukt visu darbu pie smagā ūdens pētniecības projektiem. |
| 8. | Javad KARIMI SABET | | Novin Energy Company prezidents. Karimi Sabet2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izstrādājot, ražojot, uzstādot un iedarbinot Natanzas kompleksa kodolaprīkojumu. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | AEOI vadītāja vietnieks. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | NRC adrese: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Tehran/Iran; Fakss: (+9821) 8021412. | AEOI Teherānas Kodolpētījumu centra (Tehran Nuclear Research Center) vadītājs. SAEA joprojām gaida Irānas paskaidrojumus par plutonija atdalīšanas eksperimentiem, kas veikti TNRC, tostarp par augsti bagātināta urāna daļiņu klātbūtni vides paraugos, kas iegūti Keredžes Atkritumu uzglabāšanas kompleksā, kur atrodas konteineri, kuros agrāk glabāts vājināts urāns, kurš izmantots šajos eksperimentos. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 11. | Hamid Reza MOHAJERANI | | Iesaistīts Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) veiktās ražošanas vadībā. Mohajerani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu Urāna konversijas kompleksa veiktās ražošanas vadībā un UF6 vienības plānošanā, celšanā un uzstādīšanā (UF6 ir bagātināšanas izejmateriāls). |
| 12. | Houshang NOBARI | | Iesaistīts Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tās ietver arī aktivitātes, kas notiek Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksā. Nobari2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu, veiksmīgi vadot un īstenojot Natanzas (Kāšānas) kompleksa plānu. |
| 13. | Dr Javad RAHIQI | | AEOI Isfahānas Kodoltehnoloģiju centra (Esfahan Nuclear Technology Centre) vadītājs. Centrs uzrauga urāna konversijas rūpnīcu Isfahānā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu pie urāna konversijas. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Iesaistīts bagātināšanas darbā, kas notiek Natanzā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Rashidi2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa veikto vadību un ievērojamo lomu, veiksmīgi īstenojot centrifūgu 164 bagātināšanas kaskādi Natanzā. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) rīkotājdirektors. Šis komplekss ražo izejmateriālu (UF6) Natanzas bagātināšanas iekārtām. Solat Sana2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu.” |

Vārds, uzvārds/nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

1.

Reza AGHAZADEH

Dzimšanas datums: 15.3.1949. Pases numurs: S4409483, derīga 26.4.2000.–27.4.2010. Izdota: Teherānā. Dzimšanas vieta: Hoja (Khoy)

Irānas Atomenerģijas organizācijas (AEOI) vadītājs. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Iesaistīts centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Alai2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Iesaistīts amonija uranilkarbonāta ražošanā un Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Ashiani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu amonija uranilkarbonāta ražošanas procesā un par lomu Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksa vadīšanā un projektēšanā.

4.

Haleh BAKHTIAR

Iesaistīta 99,9 % koncentrācijas magnēzija ražošanā. Bakhtiar2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņas lomu, ražojot magnēziju 99,9 % koncentrācijā. Tik tīru magnēziju izmanto urāna metāla ražošanai, ko var pārveidot par materiālu kodolieročiem. Irāna ir atteikusies SAEA sniegt pieeju dokumentam par urāna metāla pusložu ražošanu, ko izmanto vienīgi kodolieročos.

5.

Morteza BEHZAD

Iesaistīts centrifūgu sastāvdaļu izgatavošanā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Behzad2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izgatavojot sarežģītas un slepenas centrifūgu sastāvdaļas.

6.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

NFPC adrese: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Tehran/Iran.

Pārstāvis un ģenerāldirektors Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), kas ir daļa no AEOI. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). NFPC ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

AEOI amatpersona, kas iesaistīta smagā ūdens pētniecības reaktora (IR40) projektā Arākā. ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) Irānai ir pieprasīts pārtraukt visu darbu pie smagā ūdens pētniecības projektiem.

8.

Javad KARIMI SABET

Novin Energy Company prezidents. Karimi Sabet2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izstrādājot, ražojot, uzstādot un iedarbinot Natanzas kompleksa kodolaprīkojumu.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

AEOI vadītāja vietnieks. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

NRC adrese: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Tehran/Iran; Fakss: (+9821) 8021412.

AEOI Teherānas Kodolpētījumu centra (Tehran Nuclear Research Center) vadītājs. SAEA joprojām gaida Irānas paskaidrojumus par plutonija atdalīšanas eksperimentiem, kas veikti TNRC, tostarp par augsti bagātināta urāna daļiņu klātbūtni vides paraugos, kas iegūti Keredžes Atkritumu uzglabāšanas kompleksā, kur atrodas konteineri, kuros agrāk glabāts vājināts urāns, kurš izmantots šajos eksperimentos. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

11.

Hamid Reza MOHAJERANI

Iesaistīts Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) veiktās ražošanas vadībā. Mohajerani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu Urāna konversijas kompleksa veiktās ražošanas vadībā un UF6 vienības plānošanā, celšanā un uzstādīšanā (UF6 ir bagātināšanas izejmateriāls).

12.

Houshang NOBARI

Iesaistīts Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tās ietver arī aktivitātes, kas notiek Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksā. Nobari2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu, veiksmīgi vadot un īstenojot Natanzas (Kāšānas) kompleksa plānu.

13.

Dr Javad RAHIQI

AEOI Isfahānas Kodoltehnoloģiju centra (Esfahan Nuclear Technology Centre) vadītājs. Centrs uzrauga urāna konversijas rūpnīcu Isfahānā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu pie urāna konversijas. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Iesaistīts bagātināšanas darbā, kas notiek Natanzā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Rashidi2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa veikto vadību un ievērojamo lomu, veiksmīgi īstenojot centrifūgu 164 bagātināšanas kaskādi Natanzā.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) rīkotājdirektors. Šis komplekss ražo izejmateriālu (UF6) Natanzas bagātināšanas iekārtām. Solat Sana2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu.”

---

Komisija

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 18. aprīlis),

ar ko no Kopienas finansējuma izslēdz atsevišķus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1663)

(autentiski ir tikai teksti angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, portugāļu, somu, spāņu, zviedru un vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/243/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1970. gada 21. aprīļa Regulu (EEK) Nr. 729/70 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (2), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 729/70 5. pantā un Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. pantā, kā arī 8. panta 1. un 2. punktā Komisijas 1995. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1663/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EEK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru (3), ir noteikts, ka Komisija uzsāk vajadzīgās pārbaudes, paziņo dalībvalstīm šo pārbaužu rezultātus, ņem vērā dalībvalstu apsvērumus, sasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un tad oficiāli paziņo tām savus secinājumus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 729/70 5. pantā un Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. pantā, kā arī 8. panta 1. un 2. punktā Komisijas 1995. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1663/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EEK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru (3), ir noteikts, ka Komisija uzsāk vajadzīgās pārbaudes, paziņo dalībvalstīm šo pārbaužu rezultātus, ņem vērā dalībvalstu apsvērumus, sasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un tad oficiāli paziņo tām savus secinājumus.

| (2) | Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt saskaņošanas procedūras uzsākšanu. Atsevišķos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavoto ziņojumu. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt saskaņošanas procedūras uzsākšanu. Atsevišķos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavoto ziņojumu.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 729/70 2. un 3. pantā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1258/1999 2. pantā ir noteikts, ka finansēt var tikai kompensācijas eksportam uz trešām valstīm un lauksaimniecības tirgu stabilizēšanai paredzēto intervenci, ko attiecīgi piešķir vai veic saskaņā ar Kopienas noteikumiem lauksaimniecības tirgu kopējās organizācijas sistēmā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 729/70 2. un 3. pantā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1258/1999 2. pantā ir noteikts, ka finansēt var tikai kompensācijas eksportam uz trešām valstīm un lauksaimniecības tirgu stabilizēšanai paredzēto intervenci, ko attiecīgi piešķir vai veic saskaņā ar Kopienas noteikumiem lauksaimniecības tirgu kopējās organizācijas sistēmā.

| (4) | Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu rezultātus un saskaņošanas procedūras, atklājās, ka daļa no dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem neatbilst šiem nosacījumiem, un tāpēc tos nevar finansēt no ELVGF Garantiju nodaļas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu rezultātus un saskaņošanas procedūras, atklājās, ka daļa no dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem neatbilst šiem nosacījumiem, un tāpēc tos nevar finansēt no ELVGF Garantiju nodaļas.

| (5) | Ir jānorāda summas, kuras ELVGF Garantiju nodaļa nevar finansēt; šīs summas nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida ziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

(5)

Ir jānorāda summas, kuras ELVGF Garantiju nodaļa nevar finansēt; šīs summas nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida ziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētajos gadījumos to summu novērtējumu, kuras paredzēts izslēgt no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem, Komisija dalībvalstīm darīja zināmu attiecīgajā kopsavilkuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētajos gadījumos to summu novērtējumu, kuras paredzēts izslēgt no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem, Komisija dalībvalstīm darīja zināmu attiecīgajā kopsavilkuma ziņojumā.

| (7) | Šis lēmums neskar finansiāla rakstura sekas, kas Komisijai varētu rasties saistībā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem tādās lietās par šā lēmuma tematu, kuru izskatīšana 2007. gada 25. janvārī vēl nebija pabeigta, |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums neskar finansiāla rakstura sekas, kas Komisijai varētu rasties saistībā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem tādās lietās par šā lēmuma tematu, kuru izskatīšana 2007. gada 25. janvārī vēl nebija pabeigta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā uzskaitītos dalībvalstu akreditēto maksājumu aģentūru izdevumus, kas deklarēti, tos attiecinot uz ELVGF Garantiju nodaļu, izslēdz no Kopienas finansējuma, jo tie neatbilst Kopienas noteikumiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Dānijas Karalistei, Vācijas Federatīvajai Republikai, Spānijas Karalistei, Somijas Republikai, Francijas Republikai, Grieķijas Republikai, Īrijai, Itālijas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Nīderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Portugāles Republikai un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2007. gada 18. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 94, 28.4.1970., 13. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1287/95 (OV L 125, 8.6.1995., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

2

(3)  OV L 158, 8.7.1995., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 465/2005 (OV L 77, 23.3.2005., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kopējās korekcijas – Budžeta pozīcija 6 7 0 1

| DV | Pasākums | FG | Iemesls | Veids | % | Valūta | Summa | Jau veiktie atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2005 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| Kopā AT | | | | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| BE | Grāmatojumu noskaidrošana | 2001 | 2001. gada grāmatojumu noskaidrošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –45 922,50 | –45 922,50 | 0,00 |
| BE | Grāmatojumu noskaidrošana | 2003 | 2003. gada grāmatojumu noskaidrošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –53 786,11 | –29 109,11 | –24 677,00 |
| Vienreizēja korekcija | | | | | EUR | –99 708,61 | –75 031,61 | –24 677,00 |
| DE | Grāmatojumu noskaidrošana | 2003 | 2003. gada grāmatojumu noskaidrošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –2 372 552,57 | 0,00 | –2 372 552,57 |
| DE | Grāmatojumu noskaidrošana | 2004 | 2004. gada grāmatojumu noskaidrošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 848 720,33 | 0,00 | – 848 720,33 |
| DE | Grāmatojumu noskaidrošana | 2005 | 2005. gada grāmatojumu noskaidrošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –1 475 549,22 | 0,00 | –1 475 549,22 |
| DE | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 123 145,69 | – 188 245,69 | 65 100,00 |
| DE | Vienreizēja korekcija | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 134 267,39 | 0,00 | – 134 267,39 |
| Kopā DE | | | | | EUR | –4 954 235,20 | – 188 245,69 | –4 765 989,51 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2000 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 2 % | DKK | –4 042 587,64 | 0,00 | –4 042 587,64 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2000 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 5 % | DKK | –1 694 642,72 | 0,00 | –1 694 642,72 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2001 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 2 % | DKK | –11 636 374,73 | 0,00 | –11 636 374,73 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2001 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 5 % | DKK | –5 847 108,45 | 0,00 | –5 847 108,45 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2002 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 2 % | DKK | –14 620 538,05 | 0,00 | –14 620 538,05 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2002 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 5 % | DKK | –6 732 926,94 | 0,00 | –6 732 926,94 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2003 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 2 % | DKK | –3 239 587,36 | 0,00 | –3 239 587,36 |
| DK | Eksporta kompensācijas | 2003 | Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana | Vienotas likmes korekcija | 5 % | DKK | –1 450 243,99 | 0,00 | –1 450 243,99 |
| DK | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| Kopā DK | | | | | DKK | –49 264 009,88 | 0,00 | –49 264 009,88 |
| Kopā DK | | | | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| ES | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2004 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –9 070 409,96 | –9 197 146,98 | 126 737,02 |
| ES | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –7 923 714,21 | –7 940 441,61 | 16 727,40 |
| ES | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2005 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | 339 296,14 | 339 296,14 | 0,00 |
| ES | Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi) | 2003 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –28 111 606,97 | 0,00 | –28 111 606,97 |
| ES | Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi) | 2004 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –32 542 235,13 | 0,00 | –32 542 235,13 |
| ES | Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde | 2003 | Nebija iespējams veikt to tomātu pienācīgu pārbaudi, kas piegādāti ārpus kompetento iestāžu standarta darba laika; nav pietiekamas atbilstības starp uzskaites dokumentiem un oficiāliem grāmatvedības datiem | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –1 850 032,92 | 0,00 | –1 850 032,92 |
| ES | Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde | 2004 | Nebija iespējams veikt to tomātu pienācīgu pārbaudi, kas piegādāti ārpus kompetento iestāžu standarta darba laika; nav pietiekamas atbilstības starp uzskaites dokumentiem un oficiāliem grāmatvedības datiem | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –2 240 283,54 | 0,00 | –2 240 283,54 |
| ES | Veicinoši pasākumi | 2003 | Programmas neatbilstība | Vienreizēja korekcija | | EUR | –20 244,02 | 0,00 | –20 244,02 |
| ES | Veicinoši pasākumi | 2004 | Programmas neatbilstība | Vienreizēja korekcija | | EUR | –70 997,92 | 0,00 | –70 997,92 |
| ES | Veicinoši pasākumi | 2003 | Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | – 438 782,10 | 0,00 | – 438 782,10 |
| ES | Veicinoši pasākumi | 2004 | Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | – 500 158,94 | 0,00 | – 500 158,94 |
| ES | Veicinoši pasākumi | 2005 | Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | – 262 486,51 | 0,00 | – 262 486,51 |
| ES | Veicinoši pasākumi | 2006 | Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | –32 893,85 | 0,00 | –32 893,85 |
| Kopā ES | | | | | EUR | –82 724 549,93 | –16 798 292,45 | –65 926 257,48 |
| FR | OTMS | 2001 | Darbību fiziskās pārbaudes ir nepilnīgas vai netika veiktas vispār (vai abi) | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | –2 150 231,66 | 0,00 | –2 150 231,66 |
| FR | OTMS | 2002 | Darbību fiziskās pārbaudes ir nepilnīgas vai netika veiktas vispār (vai abi) | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | –4 742 809,12 | 0,00 | –4 742 809,12 |
| FR | OTMS | 2003 | Darbību fiziskās pārbaudes ir nepilnīgas vai netika veiktas vispār (vai abi) | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | –1 792 725,04 | 0,00 | –1 792 725,04 |
| FR | Augļi un dārzeņi – persiku un bumbieru pārstrāde | 2003 | Vairāki maksājumi tika veikti ārpus noteiktā termiņa | Vienreizēja korekcija | | EUR | –22 494,75 | 0,00 | –22 494,75 |
| FR | Alkohola intervences krājumi | 2001 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –2 226,40 | 0,00 | –2 226,40 |
| FR | Alkohola intervences krājumi | 2002 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –14 188,94 | 0,00 | –14 188,94 |
| FR | Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa) | 2003 | Nepilnīgas papildpārbaudes | Vienotas likmes korekcija | 2 % | EUR | –1 995 633,00 | 0,00 | –1 995 633,00 |
| FR | Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa) | 2003 | Ar atvieglotiem nosacījumiem piešķirto aizdevumu kontroles sistēmas nepilnības: nepietiekamas pārbaudes attiecībā uz maksājumus apliecinošiem dokumentiem un faktiskajiem ieguldījumiem | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –2 931 588,00 | 0,00 | –2 931 588,00 |
| FR | Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa) | 2004 | Nepilnīgas papildpārbaudes | Vienotas likmes korekcija | 2 % | EUR | –2 568 245,00 | 0,00 | –2 568 245,00 |
| Kopā FR | | | | | EUR | –16 220 141,91 | 0,00 | –16 220 141,91 |
| GR | Tiešie maksājumi | 2004 | ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –14 991 119,26 | 0,00 | –14 991 119,26 |
| GR | Tiešie maksājumi | 2004 | ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | –20 792 615,42 | 0,00 | –20 792 615,42 |
| GR | Tiešie maksājumi | 2005 | ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –27 702,71 | 0,00 | –27 702,71 |
| GR | Tiešie maksājumi | 2005 | ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas | Vienotas likmes korekcija | 10 % | EUR | –30 657,51 | 0,00 | –30 657,51 |
| GR | Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde | 2003 | Uzskaites dati neatbilst ražotāju organizācijas oficiāliem grāmatvedības datiem; ražotāju organizācija ir nosūtījusi datus bez informācijas par ražu | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –1 231,08 | 0,00 | –1 231,08 |
| GR | Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde | 2004 | Uzskaites dati neatbilst ražotāju organizācijas oficiāliem grāmatvedības datiem; ražotāju organizācija ir nosūtījusi datus bez informācijas par ražu | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | – 417 259,82 | 0,00 | – 417 259,82 |
| GR | POSEI | 2003 | Nepietiekami pierādījumi par to, ka atbalsta sniegtie ieguvumi ir nodoti tiešajiem lietotājiem; nepietiekamas pārbaudes, produktiem nonākot uz salas, IAKS neesamība | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | – 952 833,44 | 0,00 | – 952 833,44 |
| GR | POSEI | 2004 | Nepietiekami pierādījumi par to, ka atbalsta sniegtie ieguvumi ir nodoti tiešajiem lietotājiem; nepietiekamas pārbaudes, produktiem nonākot uz salas, IAKS neesamība | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | – 952 833,58 | 0,00 | – 952 833,58 |
| GR | Papildu LA pasākumi RD (Garantiju nodaļa) | 2001 | Ikmēneša deklarācijās norādīto summu kopsumma pārsniedz ikgadējā deklarācijā norādīto summu | Vienreizēja korekcija | | EUR | –67 732,00 | 0,00 | –67 732,00 |
| Kopā GR | | | | | EUR | –38 233 984,82 | 0,00 | –38 233 984,82 |
| IE | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2004 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –1 021 717,84 | –1 232 358,00 | 210 640,16 |
| IE | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 122 295,66 | – 122 295,66 | 0,00 |
| IE | Sausais piens kazeīnam | 2002 | Nepietiekama ražošanas procesa kontrole | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | – 676 675,34 | 0,00 | – 676 675,34 |
| IE | Sausais piens kazeīnam | 2003 | Nepietiekama ražošanas procesa kontrole | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –1 444 677,65 | 0,00 | –1 444 677,65 |
| IE | Sausais piens kazeīnam | 2004 | Nepietiekama ražošanas procesa kontrole | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | – 378 635,48 | 0,00 | – 378 635,48 |
| Kopā IE | | | | | EUR | –3 644 001,97 | –1 354 653,66 | –2 289 348,31 |
| IT | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2004 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –48 554 937,39 | –48 865 275,10 | 310 337,71 |
| IT | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –47 896,46 | –47 896,46 | 0,00 |
| IT | Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa) | 2003 | Nepietiekamas obligāto standartu ievērošanas pārbaudes, nepietiekama riska analīze attiecībā uz to saņēmēju atlasi, kuriem veic pārbaudi uz vietas | Vienotas likmes korekcija | 2 % | EUR | – 292 013,00 | 0,00 | – 292 013,00 |
| IT | Vīns – pārstrukturēšana | 2003 | Vīnkopības platības pārvērtējums | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 791 044,51 | 0,00 | – 791 044,51 |
| IT | Vīns – pārstrukturēšana | 2004 | Vīnkopības platības pārvērtējums | Vienreizēja korekcija | | EUR | –1 587 599,85 | 0,00 | –1 587 599,85 |
| Kopā IT | | | | | EUR | –51 273 491,21 | –48 913 171,56 | –2 360 319,65 |
| LU | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –89 099,53 | –89 099,53 | 0,00 |
| LU | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 132 471,39 | –42 350,66 | –90 120,73 |
| LU | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2005 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –14 637,53 | –14 637,53 | 0,00 |
| Kopā LU | | | | | EUR | – 236 208,45 | – 146 087,72 | –90 120,73 |
| NL | Grāmatojumu noskaidrošana | 2003 | 2003. gada grāmatojumu noskaidrošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 159 196,13 | 0,00 | – 159 196,13 |
| NL | Eksporta kompensācijas | 1999 | Nepietiekams aizstājējkontroļu skaits | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –1 337 421,43 | 0,00 | –1 337 421,43 |
| NL | Eksporta kompensācijas | 2000 | Nepietiekams aizstājējkontroļu skaits | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –15 460 584,91 | 0,00 | –15 460 584,91 |
| NL | Eksporta kompensācijas | 2001 | Nepietiekams aizstājējkontroļu skaits | Vienotas likmes korekcija | 5 % | EUR | –9 866 616,71 | 0,00 | –9 866 616,71 |
| Kopā NL | | | | | EUR | –26 823 819,18 | 0,00 | –26 823 819,18 |

DV

Pasākums

FG

Iemesls

Veids

%

Valūta

Summa

Jau veiktie atskaitījumi

Finansiālā ietekme

AT

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2005

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

Kopā AT

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

BE

Grāmatojumu noskaidrošana

2001

2001. gada grāmatojumu noskaidrošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–45 922,50

–45 922,50

0,00

BE

Grāmatojumu noskaidrošana

2003

2003. gada grāmatojumu noskaidrošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–53 786,11

–29 109,11

–24 677,00

Vienreizēja korekcija

EUR

–99 708,61

–75 031,61

–24 677,00

DE

Grāmatojumu noskaidrošana

2003

2003. gada grāmatojumu noskaidrošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–2 372 552,57

0,00

–2 372 552,57

DE

Grāmatojumu noskaidrošana

2004

2004. gada grāmatojumu noskaidrošana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 848 720,33

0,00

– 848 720,33

DE

Grāmatojumu noskaidrošana

2005

2005. gada grāmatojumu noskaidrošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–1 475 549,22

0,00

–1 475 549,22

DE

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 123 145,69

– 188 245,69

65 100,00

DE

Vienreizēja korekcija

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 134 267,39

0,00

– 134 267,39

Kopā DE

EUR

–4 954 235,20

– 188 245,69

–4 765 989,51

DK

Eksporta kompensācijas

2000

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

2 %

DKK

–4 042 587,64

0,00

–4 042 587,64

DK

Eksporta kompensācijas

2000

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

5 %

DKK

–1 694 642,72

0,00

–1 694 642,72

DK

Eksporta kompensācijas

2001

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

2 %

DKK

–11 636 374,73

0,00

–11 636 374,73

DK

Eksporta kompensācijas

2001

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

5 %

DKK

–5 847 108,45

0,00

–5 847 108,45

DK

Eksporta kompensācijas

2002

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

2 %

DKK

–14 620 538,05

0,00

–14 620 538,05

DK

Eksporta kompensācijas

2002

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

5 %

DKK

–6 732 926,94

0,00

–6 732 926,94

DK

Eksporta kompensācijas

2003

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

2 %

DKK

–3 239 587,36

0,00

–3 239 587,36

DK

Eksporta kompensācijas

2003

Aizstājējkontroles neatbilstīga īstenošana

Vienotas likmes korekcija

5 %

DKK

–1 450 243,99

0,00

–1 450 243,99

DK

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

Kopā DK

DKK

–49 264 009,88

0,00

–49 264 009,88

Kopā DK

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

ES

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2004

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–9 070 409,96

–9 197 146,98

126 737,02

ES

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–7 923 714,21

–7 940 441,61

16 727,40

ES

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2005

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

339 296,14

339 296,14

0,00

ES

Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi)

2003

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–28 111 606,97

0,00

–28 111 606,97

ES

Augļi un dārzeņi – rieksti (citi pasākumi)

2004

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–32 542 235,13

0,00

–32 542 235,13

ES

Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde

2003

Nebija iespējams veikt to tomātu pienācīgu pārbaudi, kas piegādāti ārpus kompetento iestāžu standarta darba laika; nav pietiekamas atbilstības starp uzskaites dokumentiem un oficiāliem grāmatvedības datiem

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–1 850 032,92

0,00

–1 850 032,92

ES

Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde

2004

Nebija iespējams veikt to tomātu pienācīgu pārbaudi, kas piegādāti ārpus kompetento iestāžu standarta darba laika; nav pietiekamas atbilstības starp uzskaites dokumentiem un oficiāliem grāmatvedības datiem

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–2 240 283,54

0,00

–2 240 283,54

ES

Veicinoši pasākumi

2003

Programmas neatbilstība

Vienreizēja korekcija

EUR

–20 244,02

0,00

–20 244,02

ES

Veicinoši pasākumi

2004

Programmas neatbilstība

Vienreizēja korekcija

EUR

–70 997,92

0,00

–70 997,92

ES

Veicinoši pasākumi

2003

Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

– 438 782,10

0,00

– 438 782,10

ES

Veicinoši pasākumi

2004

Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

– 500 158,94

0,00

– 500 158,94

ES

Veicinoši pasākumi

2005

Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

– 262 486,51

0,00

– 262 486,51

ES

Veicinoši pasākumi

2006

Nepilnības grāmatvedībā un tehniskajās pārbaudēs

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

–32 893,85

0,00

–32 893,85

Kopā ES

EUR

–82 724 549,93

–16 798 292,45

–65 926 257,48

FR

OTMS

2001

Darbību fiziskās pārbaudes ir nepilnīgas vai netika veiktas vispār (vai abi)

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

–2 150 231,66

0,00

–2 150 231,66

FR

OTMS

2002

Darbību fiziskās pārbaudes ir nepilnīgas vai netika veiktas vispār (vai abi)

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

–4 742 809,12

0,00

–4 742 809,12

FR

OTMS

2003

Darbību fiziskās pārbaudes ir nepilnīgas vai netika veiktas vispār (vai abi)

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

–1 792 725,04

0,00

–1 792 725,04

FR

Augļi un dārzeņi – persiku un bumbieru pārstrāde

2003

Vairāki maksājumi tika veikti ārpus noteiktā termiņa

Vienreizēja korekcija

EUR

–22 494,75

0,00

–22 494,75

FR

Alkohola intervences krājumi

2001

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–2 226,40

0,00

–2 226,40

FR

Alkohola intervences krājumi

2002

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–14 188,94

0,00

–14 188,94

FR

Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa)

2003

Nepilnīgas papildpārbaudes

Vienotas likmes korekcija

2 %

EUR

–1 995 633,00

0,00

–1 995 633,00

FR

Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa)

2003

Ar atvieglotiem nosacījumiem piešķirto aizdevumu kontroles sistēmas nepilnības: nepietiekamas pārbaudes attiecībā uz maksājumus apliecinošiem dokumentiem un faktiskajiem ieguldījumiem

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–2 931 588,00

0,00

–2 931 588,00

FR

Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa)

2004

Nepilnīgas papildpārbaudes

Vienotas likmes korekcija

2 %

EUR

–2 568 245,00

0,00

–2 568 245,00

Kopā FR

EUR

–16 220 141,91

0,00

–16 220 141,91

GR

Tiešie maksājumi

2004

ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–14 991 119,26

0,00

–14 991 119,26

GR

Tiešie maksājumi

2004

ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

–20 792 615,42

0,00

–20 792 615,42

GR

Tiešie maksājumi

2005

ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–27 702,71

0,00

–27 702,71

GR

Tiešie maksājumi

2005

ZGIS nedarbojās pilnīgā saskaņā ar vajadzīgajiem standartiem, un pārbaudes uz vietas tika veiktas pārāk vēlu, lai tās pilnā mērā būtu efektīvas

Vienotas likmes korekcija

10 %

EUR

–30 657,51

0,00

–30 657,51

GR

Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde

2003

Uzskaites dati neatbilst ražotāju organizācijas oficiāliem grāmatvedības datiem; ražotāju organizācija ir nosūtījusi datus bez informācijas par ražu

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–1 231,08

0,00

–1 231,08

GR

Augļi un dārzeņi – tomātu pārstrāde

2004

Uzskaites dati neatbilst ražotāju organizācijas oficiāliem grāmatvedības datiem; ražotāju organizācija ir nosūtījusi datus bez informācijas par ražu

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

– 417 259,82

0,00

– 417 259,82

GR

POSEI

2003

Nepietiekami pierādījumi par to, ka atbalsta sniegtie ieguvumi ir nodoti tiešajiem lietotājiem; nepietiekamas pārbaudes, produktiem nonākot uz salas, IAKS neesamība

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

– 952 833,44

0,00

– 952 833,44

GR

POSEI

2004

Nepietiekami pierādījumi par to, ka atbalsta sniegtie ieguvumi ir nodoti tiešajiem lietotājiem; nepietiekamas pārbaudes, produktiem nonākot uz salas, IAKS neesamība

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

– 952 833,58

0,00

– 952 833,58

GR

Papildu LA pasākumi RD (Garantiju nodaļa)

2001

Ikmēneša deklarācijās norādīto summu kopsumma pārsniedz ikgadējā deklarācijā norādīto summu

Vienreizēja korekcija

EUR

–67 732,00

0,00

–67 732,00

Kopā GR

EUR

–38 233 984,82

0,00

–38 233 984,82

IE

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2004

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–1 021 717,84

–1 232 358,00

210 640,16

IE

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 122 295,66

– 122 295,66

0,00

IE

Sausais piens kazeīnam

2002

Nepietiekama ražošanas procesa kontrole

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

– 676 675,34

0,00

– 676 675,34

IE

Sausais piens kazeīnam

2003

Nepietiekama ražošanas procesa kontrole

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–1 444 677,65

0,00

–1 444 677,65

IE

Sausais piens kazeīnam

2004

Nepietiekama ražošanas procesa kontrole

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

– 378 635,48

0,00

– 378 635,48

Kopā IE

EUR

–3 644 001,97

–1 354 653,66

–2 289 348,31

IT

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2004

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–48 554 937,39

–48 865 275,10

310 337,71

IT

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

–47 896,46

–47 896,46

0,00

IT

Jauni LA pasākumi (Garantiju nodaļa)

2003

Nepietiekamas obligāto standartu ievērošanas pārbaudes, nepietiekama riska analīze attiecībā uz to saņēmēju atlasi, kuriem veic pārbaudi uz vietas

Vienotas likmes korekcija

2 %

EUR

– 292 013,00

0,00

– 292 013,00

IT

Vīns – pārstrukturēšana

2003

Vīnkopības platības pārvērtējums

Vienreizēja korekcija

EUR

– 791 044,51

0,00

– 791 044,51

IT

Vīns – pārstrukturēšana

2004

Vīnkopības platības pārvērtējums

Vienreizēja korekcija

EUR

–1 587 599,85

0,00

–1 587 599,85

Kopā IT

EUR

–51 273 491,21

–48 913 171,56

–2 360 319,65

LU

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–89 099,53

–89 099,53

0,00

LU

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 132 471,39

–42 350,66

–90 120,73

LU

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2005

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

–14 637,53

–14 637,53

0,00

Kopā LU

EUR

– 236 208,45

– 146 087,72

–90 120,73

NL

Grāmatojumu noskaidrošana

2003

2003. gada grāmatojumu noskaidrošana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 159 196,13

0,00

– 159 196,13

NL

Eksporta kompensācijas

1999

Nepietiekams aizstājējkontroļu skaits

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–1 337 421,43

0,00

–1 337 421,43

NL

Eksporta kompensācijas

2000

Nepietiekams aizstājējkontroļu skaits

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–15 460 584,91

0,00

–15 460 584,91

NL

Eksporta kompensācijas

2001

Nepietiekams aizstājējkontroļu skaits

Vienotas likmes korekcija

5 %

EUR

–9 866 616,71

0,00

–9 866 616,71

Kopā NL

EUR

–26 823 819,18

0,00

–26 823 819,18

Kopējās korekcijas – Budžeta pozīcija 05 07 01 07

| MS | Measure | FY | Iemesls | Veids | % | Valūta | Summa | Jau veiktie atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FI | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –59 957,06 | – 930 760,36 | 870 803,30 |
| FI | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –4 383,80 | –4 383,80 | 0,00 |
| Kopā FI | | | | | EUR | –64 340,86 | – 935 144,16 | 870 803,30 |
| GB | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2003 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –18 692,31 | 0,00 | –18 692,31 |
| GB | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2004 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –53 718 181,34 | –54 438 176,05 | 719 994,71 |
| GB | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 177 600,74 | – 177 600,74 | 0,00 |
| GB | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | GBP | –5 043,95 | –5 043,95 | 0,00 |
| GB | Līdzekļu atgūšana | 2003 | Nepareiza pārkāpumu klasifikācija | Vienreizēja korekcija | | GBP | –23 387,80 | 0,00 | –23 387,80 |
| Kopā GB | | | | | EUR | –53 914 474,39 | –54 615 776,79 | 701 302,40 |
| Kopā GB | | | | | GBP | –28 431,75 | –5 043,95 | –23 387,80 |
| PT | Finanšu revīzija – novēloti maksājumi | 2005 | Maksājumu termiņu neievērošana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 400 433,43 | – 521 198,20 | 120 764,77 |
| PT | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2003 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | –30 352,11 | 0,00 | –30 352,11 |
| PT | Finanšu revīzija – pārsniegšana | 2004 | Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana | Vienreizēja korekcija | | EUR | – 139,80 | – 139,80 | 0,00 |
| Kopā PT | | | | | EUR | – 430 925,34 | – 521 338,00 | 90 412,66 |

MS

Measure

FY

Iemesls

Veids

%

Valūta

Summa

Jau veiktie atskaitījumi

Finansiālā ietekme

FI

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–59 957,06

– 930 760,36

870 803,30

FI

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

–4 383,80

–4 383,80

0,00

Kopā FI

EUR

–64 340,86

– 935 144,16

870 803,30

GB

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2003

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–18 692,31

0,00

–18 692,31

GB

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2004

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

–53 718 181,34

–54 438 176,05

719 994,71

GB

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 177 600,74

– 177 600,74

0,00

GB

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

GBP

–5 043,95

–5 043,95

0,00

GB

Līdzekļu atgūšana

2003

Nepareiza pārkāpumu klasifikācija

Vienreizēja korekcija

GBP

–23 387,80

0,00

–23 387,80

Kopā GB

EUR

–53 914 474,39

–54 615 776,79

701 302,40

Kopā GB

GBP

–28 431,75

–5 043,95

–23 387,80

PT

Finanšu revīzija – novēloti maksājumi

2005

Maksājumu termiņu neievērošana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 400 433,43

– 521 198,20

120 764,77

PT

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2003

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

–30 352,11

0,00

–30 352,11

PT

Finanšu revīzija – pārsniegšana

2004

Maksimālā finanšu apjoma pārsniegšana

Vienreizēja korekcija

EUR

– 139,80

– 139,80

0,00

Kopā PT

EUR

– 430 925,34

– 521 338,00

90 412,66

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/63

---

PADOMES LĒMUMS 2007/244/KĀDP

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP (2005. gada 18. jūlijs) par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta otro daļu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu 2006/725/KĀDP (2), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā, pagarinot finansējumu attiecībā uz civilo aspektu līdz 2007. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu 2006/725/KĀDP (2), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā, pagarinot finansējumu attiecībā uz civilo aspektu līdz 2007. gada 30. aprīlim.

| (2) | Kamēr nav notikusi pāreja no Āfrikas Savienības (ĀS) misijas uz ANO/ĀS kopīgu operāciju, Padome saskaņā ar Lēmuma 2006/486/KĀDP (3) 2. pantu ir nolēmusi turpināt Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā. |
| --- | --- |

(2)

Kamēr nav notikusi pāreja no Āfrikas Savienības (ĀS) misijas uz ANO/ĀS kopīgu operāciju, Padome saskaņā ar Lēmuma 2006/486/KĀDP (3) 2. pantu ir nolēmusi turpināt Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā.

| (3) | Tādēļ attiecībā uz civilo aspektu Padomei būtu jāpieņem lēmums par finansējumu šīs atbalsta rīcības turpināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecībā uz civilo aspektu Padomei būtu jāpieņem lēmums par finansējumu šīs atbalsta rīcības turpināšanai.

| (4) | Atbalsta rīcību īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstītajiem Kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, |
| --- | --- |

(4)

Atbalsta rīcību īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstītajiem Kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Finansējums, kas paredzēts, lai segtu izdevumus saistībā ar Vienotās rīcības 2005/557/KĀDP II daļas īstenošanu laikposmā no 2007. gada 1. maija līdz 2007. gada 31. oktobrim, ir EUR 2 125 000. Šis finansējums attiecas uz pašreizējo Āfrikas Savienības misiju Darfūras reģionā Sudānā (AMIS) mandāta laikposmu un turpmāku pārejas posmu, kura iznākumā varētu notikt pāreja uz ANO/ĀS kopīgu operāciju.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar Eiropas Kopienas procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, taču nekāds iepriekšējs finansējums nepaliek Kopienas īpašumā.

Trešo valstu valstspiederīgie var piedalīties piedāvājumu konkursos.

3.   Izdevumi ir finansējami no 2007. gada 1. maija.

2. pants

Padome ne vēlāk kā 2007. gada 30. jūnijā izvērtē, vai ES atbalsta rīcība būtu jāturpina.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 23. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 188, 20.7.2005., 46. lpp.

1

(2)  OV L 296, 26.10.2006., 24. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2006/486/KĀDP (2006. gada 11. jūlijs), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (OV L 192, 13.7.2006., 30. lpp.).

3

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/65

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2007/245/KĀDP

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko groza Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā, lai iekļautu militāru atbalsta elementu, kas sniegtu palīdzību, veidojot Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (1).

| (2) | 2007. gada 19. janvārī Āfrikas Savienības Miera un drošības padome apliecināja nodomu uz sešiem mēnešiem uz Somāliju nosūtīt misiju (AMISOM), kas galvenokārt sniegtu atbalstu Somālijas sākotnējā stabilizācijas procesā. |
| --- | --- |

(2)

2007. gada 19. janvārī Āfrikas Savienības Miera un drošības padome apliecināja nodomu uz sešiem mēnešiem uz Somāliju nosūtīt misiju (AMISOM), kas galvenokārt sniegtu atbalstu Somālijas sākotnējā stabilizācijas procesā.

| (3) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2007. gada 20. februārī pieņēma Rezolūciju 1744 (2007), ar ko Āfrikas Savienības dalībvalstis pilnvaro izveidot misiju Somālijā uz sešiem mēnešiem un aicina ANO dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošināt personālu, ekipējumu un pakalpojumus sekmīgai AMISOM izvietošanai. |
| --- | --- |

(3)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2007. gada 20. februārī pieņēma Rezolūciju 1744 (2007), ar ko Āfrikas Savienības dalībvalstis pilnvaro izveidot misiju Somālijā uz sešiem mēnešiem un aicina ANO dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošināt personālu, ekipējumu un pakalpojumus sekmīgai AMISOM izvietošanai.

| (4) | Āfrikas Savienība 2007. gada 7. martā Eiropas Savienībai iesniedza lūgumu pēc konsultācijas, lai uz laiku sniegtu palīdzību AMISOM militārajai plānošanas grupai, kas atrodas ĀS galvenajā mītnē Adisabebā. |
| --- | --- |

(4)

Āfrikas Savienība 2007. gada 7. martā Eiropas Savienībai iesniedza lūgumu pēc konsultācijas, lai uz laiku sniegtu palīdzību AMISOM militārajai plānošanas grupai, kas atrodas ĀS galvenajā mītnē Adisabebā.

| (5) | Politikas un drošības komiteja (PDK) 2007. gada 20. martā vienojās dot pozitīvu atbildi attiecībā uz Āfrikas Savienības lūgumu un sniegt atbalstu AMISOM saistībā ar ES atbalsta rīcību Āfrikas Savienības misijai Darfūras reģionā Sudānā (AMIS). |
| --- | --- |

(5)

Politikas un drošības komiteja (PDK) 2007. gada 20. martā vienojās dot pozitīvu atbildi attiecībā uz Āfrikas Savienības lūgumu un sniegt atbalstu AMISOM saistībā ar ES atbalsta rīcību Āfrikas Savienības misijai Darfūras reģionā Sudānā (AMIS).

| (6) | ĢS/AP 2007. gada 29. marta vēstulē informēja ĀS, ka ES ir gatava uz laiku nodrošināt plānošanas ekspertus, un viņš pieprasīja, lai uz ES personālu, kas strādā AMISOM, attiektos Vispārējā konvencija par ĀVO privilēģijām un imunitāti. |
| --- | --- |

(6)

ĢS/AP 2007. gada 29. marta vēstulē informēja ĀS, ka ES ir gatava uz laiku nodrošināt plānošanas ekspertus, un viņš pieprasīja, lai uz ES personālu, kas strādā AMISOM, attiektos Vispārējā konvencija par ĀVO privilēģijām un imunitāti.

| (7) | Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2005/557/KĀDP. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2005/557/KĀDP.

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo Vienoto rīcību 2005/557/KĀDP groza šādi.

| 1) | Virsrakstu nomaina ar šādu: |
| --- | --- |

1)

Virsrakstu nomaina ar šādu:

| 2) | Vienotās rīcības 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Ar šo Eiropas Savienība izstrādā ES civilmilitāro atbalsta rīcību AMIS II ar papildu militāru atbalsta elementu AMISOM, turpmāk “ES atbalsta rīcība AMIS/AMISOM”.
  ES atbalsta rīcības galvenais mērķis ir nodrošināt efektīvu un savlaicīgu ES atbalstu AMIS II veicināšanai un turklāt atbalstīt AMISOM izveidi. ES atzīst un atbalsta Āfrikas līdzdalības principu, un ES veic atbalsta pasākumus ĀS un tās politisko, militāro un policijas centienu atbalstam, lai risinātu krīzi Darfūras reģionā Sudānā un Somālijā.
  ES atbalsta rīcībā iekļauj civilo un militāro aspektu.” |
| --- | --- |

2)

Vienotās rīcības 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Ar šo Eiropas Savienība izstrādā ES civilmilitāro atbalsta rīcību AMIS II ar papildu militāru atbalsta elementu AMISOM, turpmāk “ES atbalsta rīcība AMIS/AMISOM”.

ES atbalsta rīcības galvenais mērķis ir nodrošināt efektīvu un savlaicīgu ES atbalstu AMIS II veicināšanai un turklāt atbalstīt AMISOM izveidi. ES atzīst un atbalsta Āfrikas līdzdalības principu, un ES veic atbalsta pasākumus ĀS un tās politisko, militāro un policijas centienu atbalstam, lai risinātu krīzi Darfūras reģionā Sudānā un Somālijā.

ES atbalsta rīcībā iekļauj civilo un militāro aspektu.”

| 3) | Vienotās rīcības 3. panta 1. punktā, 4. panta 1. punktā, 5. panta 2. punktā, 10. pantā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā “AMIS II” aizstāj ar “AMIS II un AMISOM”. |
| --- | --- |

3)

Vienotās rīcības 3. panta 1. punktā, 4. panta 1. punktā, 5. panta 2. punktā, 10. pantā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā “AMIS II” aizstāj ar “AMIS II un AMISOM”.

| 4) | Vienotās rīcības 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   ĢS/AP veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu koordināciju ES darbībām AMIS II atbalsta veicināšanai un AMISOM atbalstam, kā arī starp Padomes Ģenerālsekretariātu (PĢS) un ES koordinācijas vienību Adisabebā (KVA). PĢS sniedz ieteikumus un atbalstu KVA, palīdzot veikt tās ikdienas koordinācijas pienākumus, lai nodrošinātu saskaņotu un savlaicīgu ES atbalstu AMIS II ar ES politisko, militāro, policijas un citu civilo atbalsta pasākumu palīdzību, kā arī atbalstu AMISOM izveidei. PĢS sagatavo ziņojumus attiecīgajām Padomes struktūrām par stāvokli, kā arī novērtējumus un jaunāko informāciju gan par ES atbalstu AMIS II, par AMIS II veicināšanu, gan arī par atbalstu AMISOM, un nodrošina koordināciju stratēģiskā līmenī ar citiem līdzekļu devējiem, jo īpaši ar ANO un NATO.” |
| --- | --- |

4)

Vienotās rīcības 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   ĢS/AP veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu koordināciju ES darbībām AMIS II atbalsta veicināšanai un AMISOM atbalstam, kā arī starp Padomes Ģenerālsekretariātu (PĢS) un ES koordinācijas vienību Adisabebā (KVA). PĢS sniedz ieteikumus un atbalstu KVA, palīdzot veikt tās ikdienas koordinācijas pienākumus, lai nodrošinātu saskaņotu un savlaicīgu ES atbalstu AMIS II ar ES politisko, militāro, policijas un citu civilo atbalsta pasākumu palīdzību, kā arī atbalstu AMISOM izveidei. PĢS sagatavo ziņojumus attiecīgajām Padomes struktūrām par stāvokli, kā arī novērtējumus un jaunāko informāciju gan par ES atbalstu AMIS II, par AMIS II veicināšanu, gan arī par atbalstu AMISOM, un nodrošina koordināciju stratēģiskā līmenī ar citiem līdzekļu devējiem, jo īpaši ar ANO un NATO.”

| 5) | Vienotās rīcības 9. pantā iekļauj šādu punktu:
  “1.a   Militārā atbalsta elements AMISOM plānošanai galvenokārt sniedz atbalstu stratēģiskai plānošanas grupai, plānojot ĀS misijas, tostarp izstrādājot AMISOM izvietošanas plānu.” |
| --- | --- |

5)

Vienotās rīcības 9. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Militārā atbalsta elements AMISOM plānošanai galvenokārt sniedz atbalstu stratēģiskai plānošanas grupai, plānojot ĀS misijas, tostarp izstrādājot AMISOM izvietošanas plānu.”

2. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 23. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 188, 20.07.2005., 46. lpp.

1

---

| 24.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/67

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2007/246/KĀDP

(2007. gada 23. aprīlis),

ar ko groza Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Padome 2007. gada 27. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (1), ar ko īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1737 (2006) (“ANO DP Rezolūcija 1737 (2006)”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Padome 2007. gada 27. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (1), ar ko īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1737 (2006) (“ANO DP Rezolūcija 1737 (2006)”).

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2007. gada 24. martā pieņēma Rezolūciju 1747 (2007) (“ANO DP Rezolūcija 1747(2007)”), ar ko paplašināja ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) noteikto ierobežojošo pasākumu piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2007. gada 24. martā pieņēma Rezolūciju 1747 (2007) (“ANO DP Rezolūcija 1747(2007)”), ar ko paplašināja ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) noteikto ierobežojošo pasākumu piemērošanas jomu.

| (3) | Ar ANO DP Rezolūciju 1747(2007) ir aizliegta ieroču un ar tiem saistītu materiālu iegāde no Irānas. |
| --- | --- |

(3)

Ar ANO DP Rezolūciju 1747(2007) ir aizliegta ieroču un ar tiem saistītu materiālu iegāde no Irānas.

| (4) | Ar ANO DP Rezolūciju 1747 (2007) visas valstis ir aicinātas arī ievērot modrību un atturību attiecībā uz konvencionālo ieroču tiešu vai netiešu piegādi, pārdošanu vai nodošanu Irānai, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencionālo ieroču reģistrā, kā arī attiecībā uz tehniskās palīdzības vai apmācību, finansiālas palīdzības, investīciju, starpniekpakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanu un finanšu resursu vai pakalpojumu nodrošināšanu saistībā ar šādu priekšmetu piegādi, pārdošanu, nodošanu, ražošanu vai izmantošanu, lai novērstu ieroču destabilizējošu uzkrāšanu. Saskaņā ar šiem ANO DP Rezolūcijas 1747(2007) mērķiem, kā arī saskaņā ar ES politiku – nepārdot Irānai ieročus – Padome uzskata, ka būtu jāaizliedz Irānai piegādāt, pārdot vai tai nodot jebkādus ieročus un ar tiem saistītus materiālus, kā arī nodrošināt ar tiem saistītu palīdzību, ieguldījumus un pakalpojumus. |
| --- | --- |

(4)

Ar ANO DP Rezolūciju 1747 (2007) visas valstis ir aicinātas arī ievērot modrību un atturību attiecībā uz konvencionālo ieroču tiešu vai netiešu piegādi, pārdošanu vai nodošanu Irānai, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencionālo ieroču reģistrā, kā arī attiecībā uz tehniskās palīdzības vai apmācību, finansiālas palīdzības, investīciju, starpniekpakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanu un finanšu resursu vai pakalpojumu nodrošināšanu saistībā ar šādu priekšmetu piegādi, pārdošanu, nodošanu, ražošanu vai izmantošanu, lai novērstu ieroču destabilizējošu uzkrāšanu. Saskaņā ar šiem ANO DP Rezolūcijas 1747(2007) mērķiem, kā arī saskaņā ar ES politiku – nepārdot Irānai ieročus – Padome uzskata, ka būtu jāaizliedz Irānai piegādāt, pārdot vai tai nodot jebkādus ieročus un ar tiem saistītus materiālus, kā arī nodrošināt ar tiem saistītu palīdzību, ieguldījumus un pakalpojumus.

| (5) | Ar ANO DP Rezolūciju 1747(2007) finansiālās un ceļošanas sankcijas saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1737 (2006) attiecina arī uz personām un vienībām, kas piedalās Irānas ar kodolieroču izplatīšanu saistītās darbībās vai kodolieroču piegādes sistēmu attīstībā, ir tieši saistītas ar tām vai sniedz tām atbalstu. |
| --- | --- |

(5)

Ar ANO DP Rezolūciju 1747(2007) finansiālās un ceļošanas sankcijas saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1737 (2006) attiecina arī uz personām un vienībām, kas piedalās Irānas ar kodolieroču izplatīšanu saistītās darbībās vai kodolieroču piegādes sistēmu attīstībā, ir tieši saistītas ar tām vai sniedz tām atbalstu.

| (6) | Turklāt ANO DP Rezolūcija 1747 (2007) aicina valstis un starptautiskās finanšu iestādes neuzņemties jaunas saistības attiecībā uz dotācijām, finansiālo palīdzību un koncesiju aizdevumiem Irānas valdībai, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts humāniem un attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt ANO DP Rezolūcija 1747 (2007) aicina valstis un starptautiskās finanšu iestādes neuzņemties jaunas saistības attiecībā uz dotācijām, finansiālo palīdzību un koncesiju aizdevumiem Irānas valdībai, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts humāniem un attīstības mērķiem.

| (7) | Padome ir arī apzinājusi personas un vienības, kas atbilst Kopējās nostājas 2007/140/KĀDP 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Šīs personas un vienības tādēļ būtu jāiekļauj minētās kopējās nostājas II pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Padome ir arī apzinājusi personas un vienības, kas atbilst Kopējās nostājas 2007/140/KĀDP 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Šīs personas un vienības tādēļ būtu jāiekļauj minētās kopējās nostājas II pielikumā.

| (8) | Būtu attiecīgi jāgroza Kopējā nostāja 2007/140/KĀDP. |
| --- | --- |

(8)

Būtu attiecīgi jāgroza Kopējā nostāja 2007/140/KĀDP.

| (9) | Lai īstenotu noteiktus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība, |
| --- | --- |

(9)

Lai īstenotu noteiktus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Ar šo Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP groza šādi:

| 1) | kopējās nostājas 1. panta 1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:






  “c) | visa veida ieroči un ar tiem saistītie materiāli, tostarp ieroči un munīcija, militārie transportlīdzekļi un aprīkojums, paramilitārais aprīkojums un visa minētā rezerves daļas. Šis aizliegums neattiecas uz kaujai neparedzētiem transportlīdzekļiem, kuri ir izgatavoti vai aprīkoti ar materiāliem, lai nodrošinātu ballistisko aizsardzību un kuri paredzēti vienīgi tam, lai tos aizsardzības nolūkā izmantotu ES un tās dalībvalstu personāls Irānā.”; |
| --- | --- | --- |

1)

kopējās nostājas 1. panta 1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

“c)

visa veida ieroči un ar tiem saistītie materiāli, tostarp ieroči un munīcija, militārie transportlīdzekļi un aprīkojums, paramilitārais aprīkojums un visa minētā rezerves daļas. Šis aizliegums neattiecas uz kaujai neparedzētiem transportlīdzekļiem, kuri ir izgatavoti vai aprīkoti ar materiāliem, lai nodrošinātu ballistisko aizsardzību un kuri paredzēti vienīgi tam, lai tos aizsardzības nolūkā izmantotu ES un tās dalībvalstu personāls Irānā.”;

| 2) | iekļauj šādu pantu:
  “3.a pants
  Dalībvalstis neuzņemas jaunas saistības attiecībā uz dotācijām, finansiālu palīdzību un koncesiju aizdevumiem Irānas valdībai, tostarp piedaloties starptautiskās finanšu iestādēs, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts humāniem un attīstības mērķiem.”; |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“3.a pants

Dalībvalstis neuzņemas jaunas saistības attiecībā uz dotācijām, finansiālu palīdzību un koncesiju aizdevumiem Irānas valdībai, tostarp piedaloties starptautiskās finanšu iestādēs, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts humāniem un attīstības mērķiem.”;

| 3) | I un II pielikumu aizstāj ar šīs kopējās nostājas I un II pielikumu. |
| --- | --- |

3)

I un II pielikumu aizstāj ar šīs kopējās nostājas I un II pielikumu.

2. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 23. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 61, 28.2.2007., 49. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

“Kopējās nostājas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto personu un 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto personu un vienību saraksts

A.   VIENĪBAS

| (1) | Ammunition and Metallurgy Industries Group (AMIG) (pazīstama arī kā Ammunition Industries Group). Cita informācija: AMIG kontrolē ir 7th of Tir komplekss, kas ir minēts Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tā lomu Irānas centrifūgu programmā. AMIG savukārt pieder un ir pakļauta Defence Industries Organisation (DIO), kas ir minēta Rezolūcijā 1737 (2006). |
| --- | --- |

(1)

Ammunition and Metallurgy Industries Group (AMIG) (pazīstama arī kā Ammunition Industries Group). Cita informācija: AMIG kontrolē ir 7th of Tir komplekss, kas ir minēts Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tā lomu Irānas centrifūgu programmā. AMIG savukārt pieder un ir pakļauta Defence Industries Organisation (DIO), kas ir minēta Rezolūcijā 1737 (2006).

| (2) | Irānas Atomenerģijas organizācija (AEOI). Cita informācija: iesaistīta Irānas kodolprogrammā. |
| --- | --- |

(2)

Irānas Atomenerģijas organizācija (AEOI). Cita informācija: iesaistīta Irānas kodolprogrammā.

| (3) | Bank Sepah un Bank Sepah International. Cita informācija: Bank Sepah sniedz atbalstu Aerospace Industries Organisation (AIO) un tai pakļautajām organizācijām, tostarp Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG) un Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG), kuras abas ir minētas Rezolūcijā 1737 (2006). |
| --- | --- |

(3)

Bank Sepah un Bank Sepah International. Cita informācija: Bank Sepah sniedz atbalstu Aerospace Industries Organisation (AIO) un tai pakļautajām organizācijām, tostarp Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG) un Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG), kuras abas ir minētas Rezolūcijā 1737 (2006).

| (4) | Cruise Missile Industry Group (pazīstama arī kā Naval Defence Missile Industry Group). Cita informācija: spārnoto raķešu ražošana un izstrāde. Atbildīga par flotes raķetēm, tostarp par spārnotām raķetēm. |
| --- | --- |

(4)

Cruise Missile Industry Group (pazīstama arī kā Naval Defence Missile Industry Group). Cita informācija: spārnoto raķešu ražošana un izstrāde. Atbildīga par flotes raķetēm, tostarp par spārnotām raķetēm.

| (5) | Defence Industries Organisation (DIO). Cita informācija: a) aptveroša MODAFL kontrolēta vienība, dažas no tai padotajām struktūrām ir iesaistītas centrifūgu programmā, ražojot detaļas, un raķešu programmā, b) iesaistīta Irānas kodolprogrammā. |
| --- | --- |

(5)

Defence Industries Organisation (DIO). Cita informācija: a) aptveroša MODAFL kontrolēta vienība, dažas no tai padotajām struktūrām ir iesaistītas centrifūgu programmā, ražojot detaļas, un raķešu programmā, b) iesaistīta Irānas kodolprogrammā.

| (6) | Esfahan Nuclear Fuel Research and Production Centre (Isfahānas Kodoldegvielas pētījumu un ražošanas centrs, NFRPC) un Esfahan Nuclear Technology Centre (Isfahānas Kodoltehnoloģiju centrs, ENTC). Cita informācija: tās ir Irānas Atomenerģijas organizācijas (AEOI) Nuclear Fuel Production and Procurement Company daļas, kas ir iesaistītas ar urāna bagātināšanu saistītās darbībās. AEOI ir minēta Rezolūcijā 1737 (2006). |
| --- | --- |

(6)

Esfahan Nuclear Fuel Research and Production Centre (Isfahānas Kodoldegvielas pētījumu un ražošanas centrs, NFRPC) un Esfahan Nuclear Technology Centre (Isfahānas Kodoltehnoloģiju centrs, ENTC). Cita informācija: tās ir Irānas Atomenerģijas organizācijas (AEOI) Nuclear Fuel Production and Procurement Company daļas, kas ir iesaistītas ar urāna bagātināšanu saistītās darbībās. AEOI ir minēta Rezolūcijā 1737 (2006).

| (7) | Fajr Industrial Group. Cita informācija: a) bijusī Instrumentation Factory Plant, b) AIO pakļauta struktūrvienība, c) iesaistīta Irānas ballistisko raķešu programmā. |
| --- | --- |

(7)

Fajr Industrial Group. Cita informācija: a) bijusī Instrumentation Factory Plant, b) AIO pakļauta struktūrvienība, c) iesaistīta Irānas ballistisko raķešu programmā.

| (8) | Farayand Technique. Cita informācija: a) uzņēmums iesaistīts Irānas kodolprogrammā (centrifūgu programma), b) minēts SAEA ziņojumos. |
| --- | --- |

(8)

Farayand Technique. Cita informācija: a) uzņēmums iesaistīts Irānas kodolprogrammā (centrifūgu programma), b) minēts SAEA ziņojumos.

| (9) | Kala-Electric (pazīstams arī kā Kalaye Electric). Cita informācija: a) PFEP – Natanza piegādātājs, b) iesaistīts Irānas kodolprogrammā. |
| --- | --- |

(9)

Kala-Electric (pazīstams arī kā Kalaye Electric). Cita informācija: a) PFEP – Natanza piegādātājs, b) iesaistīts Irānas kodolprogrammā.

| (10) | Keredžes Kodolpētījumu centrs (Karaj Nuclear Research Centre). Cita informācija: AEOI pētniecības daļas daļa. |
| --- | --- |

(10)

Keredžes Kodolpētījumu centrs (Karaj Nuclear Research Centre). Cita informācija: AEOI pētniecības daļas daļa.

| (11) | Kavoshyar Company. Cita informācija: AEOI meitasuzņēmums, kas mēģināja iepirkt stikla šķiedru, vakuumkameras krāsnis un laboratorijas aprīkojumu Irānas kodolprogrammas vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

Kavoshyar Company. Cita informācija: AEOI meitasuzņēmums, kas mēģināja iepirkt stikla šķiedru, vakuumkameras krāsnis un laboratorijas aprīkojumu Irānas kodolprogrammas vajadzībām.

| (12) | Mesbah Energy Company. Cita informācija: a) A40 pētījumu reaktora Arākā piegādātājs, b) iesaistīts Irānas kodolprogrammā. |
| --- | --- |

(12)

Mesbah Energy Company. Cita informācija: a) A40 pētījumu reaktora Arākā piegādātājs, b) iesaistīts Irānas kodolprogrammā.

| (13) | Novin Energy Company (pazīstama arī kā Pars Novin). Cita informācija: uzņēmums darbojas saistībā ar AEOI un AEOI vārdā ir pārskaitījis līdzekļus organizācijām, kas saistītas ar Irānas kodolprogrammu. |
| --- | --- |

(13)

Novin Energy Company (pazīstama arī kā Pars Novin). Cita informācija: uzņēmums darbojas saistībā ar AEOI un AEOI vārdā ir pārskaitījis līdzekļus organizācijām, kas saistītas ar Irānas kodolprogrammu.

| (14) | Parchin Chemical Industries. Cita informācija: DIO filiāle, kas ražo munīciju, sprāgstvielas, kā arī cieto degvielu raķetēm. |
| --- | --- |

(14)

Parchin Chemical Industries. Cita informācija: DIO filiāle, kas ražo munīciju, sprāgstvielas, kā arī cieto degvielu raķetēm.

| (15) | Pars Aviation Services Company. Cita informācija: šis uzņēmums apkopj dažādus gaisa kuģus, tostarp MI-171, ko izmanto Irānas Islāma revolucionāro gvardu korpusa (IRGC) Gaisa spēki. |
| --- | --- |

(15)

Pars Aviation Services Company. Cita informācija: šis uzņēmums apkopj dažādus gaisa kuģus, tostarp MI-171, ko izmanto Irānas Islāma revolucionāro gvardu korpusa (IRGC) Gaisa spēki.

| (16) | Pars Trash Company. Cita informācija: a) uzņēmums iesaistīts Irānas kodolprogrammā (centrifūgu programma), b) minēts SAEA ziņojumos. |
| --- | --- |

(16)

Pars Trash Company. Cita informācija: a) uzņēmums iesaistīts Irānas kodolprogrammā (centrifūgu programma), b) minēts SAEA ziņojumos.

| (17) | Qods Aeronautics Industries. Cita informācija: uzņēmums ražo bezpilota gaisa kuģus, izpletņus, paraplānus, motorizētus paraplānus u.tml. IRGC apgalvo, ka šos izstrādājumus izmanto asimetriska kara doktrīnā. |
| --- | --- |

(17)

Qods Aeronautics Industries. Cita informācija: uzņēmums ražo bezpilota gaisa kuģus, izpletņus, paraplānus, motorizētus paraplānus u.tml. IRGC apgalvo, ka šos izstrādājumus izmanto asimetriska kara doktrīnā.

| (18) | Sanam Industrial Group. Cita informācija: AIO meitasuzņēmums, kas AIO vārdā ir iepircis aprīkojumus raķešu programmai. |
| --- | --- |

(18)

Sanam Industrial Group. Cita informācija: AIO meitasuzņēmums, kas AIO vārdā ir iepircis aprīkojumus raķešu programmai.

| (19) | 7th of Tir. Cita informācija: a) DIO meitasuzņēmums, par ko ir atzīts, ka tas ir tieši iesaistīts Irānas kodolprogrammā, b) iesaistīts Irānas kodolprogrammā. |
| --- | --- |

(19)

7th of Tir. Cita informācija: a) DIO meitasuzņēmums, par ko ir atzīts, ka tas ir tieši iesaistīts Irānas kodolprogrammā, b) iesaistīts Irānas kodolprogrammā.

| (20) | Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG). Cita informācija: a) AIO pakļauta vienība, b) iesaistīta Irānas ballistisko raķešu programmā. |
| --- | --- |

(20)

Shahid Bagheri Industrial Group (SBIG). Cita informācija: a) AIO pakļauta vienība, b) iesaistīta Irānas ballistisko raķešu programmā.

| (21) | Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG). Cita informācija: a) AIO pakļauta vienība, b) iesaistīta Irānas ballistisko raķešu programmā. |
| --- | --- |

(21)

Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG). Cita informācija: a) AIO pakļauta vienība, b) iesaistīta Irānas ballistisko raķešu programmā.

| (22) | Sho’a’ Aviation. Cita informācija: uzņēmums ražo ultravieglus gaisa kuģus, par ko IRGC apgalvo, ka izmanto tos asimetriska kara doktrīnā. |
| --- | --- |

(22)

Sho’a’ Aviation. Cita informācija: uzņēmums ražo ultravieglus gaisa kuģus, par ko IRGC apgalvo, ka izmanto tos asimetriska kara doktrīnā.

| (23) | Ya Mahdi Industries Group. Cita informācija: AIO pakļauts uzņēmums, kas ir iesaistīts raķešu aprīkojuma iepirkumos starptautiskā tirgū. |
| --- | --- |

(23)

Ya Mahdi Industries Group. Cita informācija: AIO pakļauts uzņēmums, kas ir iesaistīts raķešu aprīkojuma iepirkumos starptautiskā tirgū.

B.   FIZISKAS PERSONAS

| (1) | Fereidoun Abbasi-Davani
  . Cita informācija: Aizsardzības un bruņoto spēku loģistikas ministrijas (MODAFL) augsta ranga zinātnieks, saistīts ar Lietišķās fizikas institūtu, cieši sadarbojas ar Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. |
| --- | --- |

(1)

Fereidoun Abbasi-Davani
  . Cita informācija: Aizsardzības un bruņoto spēku loģistikas ministrijas (MODAFL) augsta ranga zinātnieks, saistīts ar Lietišķās fizikas institūtu, cieši sadarbojas ar Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi.

| (2) | Dawood Agha-Jani
  . Amats: PFEP vadītājs (Natanza). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(2)

Dawood Agha-Jani
  . Amats: PFEP vadītājs (Natanza). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona.

| (3) | Ali Akbar Ahmadian
  . Pakāpe: viceadmirālis. Amats: Irānas Islāma revolucionāro gvardu korpusa (IRGC) Apvienotā štāba priekšnieks. |
| --- | --- |

(3)

Ali Akbar Ahmadian
  . Pakāpe: viceadmirālis. Amats: Irānas Islāma revolucionāro gvardu korpusa (IRGC) Apvienotā štāba priekšnieks.

| (4) | Behman Asgarpour
  . Amats: Operatīvais vadītājs (Arāka). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(4)

Behman Asgarpour
  . Amats: Operatīvais vadītājs (Arāka). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona.

| (5) | Bahmanyar Morteza Bahmanyar
  . Amats: AIO Finanšu un budžeta departamenta vadītājs. Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(5)

Bahmanyar Morteza Bahmanyar
  . Amats: AIO Finanšu un budžeta departamenta vadītājs. Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona.

| (6) | Ahmad Vahid Dastjerdi
  . Amats: AIO vadītājs. Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(6)

Ahmad Vahid Dastjerdi
  . Amats: AIO vadītājs. Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona.

| (7) | Ahmad Derakhshandeh
  . Amats: Bank Sepah priekšsēdētājs un rīkotājdirektors. Cita informācija: Bank Sepah sniedz atbalstu AIO un tai pakļautajām struktūrām, tostarp SHIG un SBIG, kuras abas ir minētas ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| --- | --- |

(7)

Ahmad Derakhshandeh
  . Amats: Bank Sepah priekšsēdētājs un rīkotājdirektors. Cita informācija: Bank Sepah sniedz atbalstu AIO un tai pakļautajām struktūrām, tostarp SHIG un SBIG, kuras abas ir minētas ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

| (8) | Reza-Gholi Esmaeli
  . Amats: AIO Tirdzniecības un starptautisko lietu departamenta vadītājs. Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(8)

Reza-Gholi Esmaeli
  . Amats: AIO Tirdzniecības un starptautisko lietu departamenta vadītājs. Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona.

| (9) | Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi
  . Cita informācija: MODAFL augsta līmeņa zinātnieks un Fizikas pētījumu centra (PHRC) bijušais vadītājs. Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) lūdza iespēju iztaujāt viņu par PHRC darbībām laikā, kad viņš bija tā vadītājs, bet Irāna noraidīja šo lūgumu. |
| --- | --- |

(9)

Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi
  . Cita informācija: MODAFL augsta līmeņa zinātnieks un Fizikas pētījumu centra (PHRC) bijušais vadītājs. Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) lūdza iespēju iztaujāt viņu par PHRC darbībām laikā, kad viņš bija tā vadītājs, bet Irāna noraidīja šo lūgumu.

| (10) | Mohammad Hejazi
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: Bassij pretošanās spēku komandieris. |
| --- | --- |

(10)

Mohammad Hejazi
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: Bassij pretošanās spēku komandieris.

| (11) | Mohsen Hojati
  . Amats: Fajr Industrial Group vadītājs. Cita informācija: Fajr Industrial Group ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tās lomu ballistisko raķešu programmā. |
| --- | --- |

(11)

Mohsen Hojati
  . Amats: Fajr Industrial Group vadītājs. Cita informācija: Fajr Industrial Group ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tās lomu ballistisko raķešu programmā.

| (12) | Mehrdada Akhlaghi Ketabachi
  . Amats: SBIG vadītājs. Cita informācija: SBIG ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tās lomu ballistisko raķešu programmā. |
| --- | --- |

(12)

Mehrdada Akhlaghi Ketabachi
  . Amats: SBIG vadītājs. Cita informācija: SBIG ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tās lomu ballistisko raķešu programmā.

| (13) | Ali Hajinia Leilabadi
  . Amats: Mesbah Energy Company ģenerāldirektors. Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(13)

Ali Hajinia Leilabadi
  . Amats: Mesbah Energy Company ģenerāldirektors. Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona.

| (14) | Naser Maleki
  . Amats: SHIG vadītājs. Cita informācija: SHIG ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tās lomu Irānas ballistisko raķešu programmā. Naser Maleki
  ir arī MODAFL amatpersona, kas pārrauga darbu pie Shahab-3 ballistisko raķešu programmas. Shahab-3 ir Irānas tālā darbības rādiusa ballistiskā raķete, ko pašlaik izmanto. |
| --- | --- |

(14)

Naser Maleki
  . Amats: SHIG vadītājs. Cita informācija: SHIG ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) saistībā ar tās lomu Irānas ballistisko raķešu programmā. Naser Maleki
  ir arī MODAFL amatpersona, kas pārrauga darbu pie Shahab-3 ballistisko raķešu programmas. Shahab-3 ir Irānas tālā darbības rādiusa ballistiskā raķete, ko pašlaik izmanto.

| (15) | Jafar Mohammadi
  . Amats: AEOI tehniskais konsultants (atbildīgs par centrifūgu vārstu ražošanas pārvaldību). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(15)

Jafar Mohammadi
  . Amats: AEOI tehniskais konsultants (atbildīgs par centrifūgu vārstu ražošanas pārvaldību). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona.

| (16) | Ehsan Monajemi
  . Amats: Būvniecības projektu vadītājs, Natanza. Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(16)

Ehsan Monajemi
  . Amats: Būvniecības projektu vadītājs, Natanza. Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona.

| (17) | Mohammad Mehdi Nejad Nouri
  . Pakāpe: ģenerālleitnants. Amats: Malek Ashtar Aizsardzības tehnoloģiju universitātes (Malek Ashtar University of Defence Technology) rektors. Cita informācija: Ashtar Aizsardzības tehnoloģiju universitātes Ķīmijas katedra ir saistīta ar MODALF un tajā ir veikti eksperimenti ar beriliju. Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(17)

Mohammad Mehdi Nejad Nouri
  . Pakāpe: ģenerālleitnants. Amats: Malek Ashtar Aizsardzības tehnoloģiju universitātes (Malek Ashtar University of Defence Technology) rektors. Cita informācija: Ashtar Aizsardzības tehnoloģiju universitātes Ķīmijas katedra ir saistīta ar MODALF un tajā ir veikti eksperimenti ar beriliju. Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona.

| (18) | Mohammad Qannadi
  . Amats: AEOI viceprezidents pētniecības un izstrādes jomā. Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(18)

Mohammad Qannadi
  . Amats: AEOI viceprezidents pētniecības un izstrādes jomā. Cita informācija: Irānas kodolprogrammā iesaistīta persona.

| (19) | Amir Rahimi
  . Amats: Isfahānas Kodoldegvielas pētījumu un ražošanas centra (Esfahan Nuclear Fuel Research and Production Center) vadītājs. Cita informācija: Isfahānas Kodoldegvielas pētījumu un ražošanas centrs ir AEOI’s Nuclear Fuel Production and Procurement Company sastāvdaļa, kas ir iesaistīta ar urāna bagātināšanu saistītās darbībās. |
| --- | --- |

(19)

Amir Rahimi
  . Amats: Isfahānas Kodoldegvielas pētījumu un ražošanas centra (Esfahan Nuclear Fuel Research and Production Center) vadītājs. Cita informācija: Isfahānas Kodoldegvielas pētījumu un ražošanas centrs ir AEOI’s Nuclear Fuel Production and Procurement Company sastāvdaļa, kas ir iesaistīta ar urāna bagātināšanu saistītās darbībās.

| (20) | Morteza Rezaie
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: IRGC komandiera vietnieks. |
| --- | --- |

(20)

Morteza Rezaie
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: IRGC komandiera vietnieks.

| (21) | Morteza Safari
  . Pakāpe: viceadmirālis. Amats: IRGC Jūras spēku komandieris. |
| --- | --- |

(21)

Morteza Safari
  . Pakāpe: viceadmirālis. Amats: IRGC Jūras spēku komandieris.

| (22) | Yahya Rahim Safavi
  . Pakāpe: ģenerālmajors. Amats: IRGC komandieris (Pasdaran). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā un ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(22)

Yahya Rahim Safavi
  . Pakāpe: ģenerālmajors. Amats: IRGC komandieris (Pasdaran). Cita informācija: Irānas kodolprogrammā un ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona.

| (23) | Seyed Jaber Safdari
  . Cita informācija: Natanzas bagātināšanas kompleksa vadītājs. |
| --- | --- |

(23)

Seyed Jaber Safdari
  . Cita informācija: Natanzas bagātināšanas kompleksa vadītājs.

| (24) | Hosein Salimi
  . Pakāpe: ģenerālis. Amats: IRGC Gaisa spēku komandieris (Pasdaran). Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona. |
| --- | --- |

(24)

Hosein Salimi
  . Pakāpe: ģenerālis. Amats: IRGC Gaisa spēku komandieris (Pasdaran). Cita informācija: Irānas ballistisko raķešu programmā iesaistīta persona.

| (25) | Qasem Soleimani
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: Qods spēku komandieris. |
| --- | --- |

(25)

Qasem Soleimani
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: Qods spēku komandieris.

| (26) | Mohammad Reza Zahedi
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: IRGC Sauszemes spēku komandieris. |
| --- | --- |

(26)

Mohammad Reza Zahedi
  . Pakāpe: brigādes ģenerālis. Amats: IRGC Sauszemes spēku komandieris.

| (27) | Ģenerālis
  Zolqadr
  . Amats: Iekšlietu ministra vietnieks drošības jautājumos, IRGC virsnieks.” |
| --- | --- |

(27)

Ģenerālis
  Zolqadr
  . Amats: Iekšlietu ministra vietnieks drošības jautājumos, IRGC virsnieks.”

---

II PIELIKUMS

“A.   Fiziskas personas

| | Vārds, uzvārds/nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | Dzimšanas datums: 15.3.1949. Pases numurs: S4409483, derīga 26.4.2000.–27.4.2010. Izdota: Teherānā. Dzimšanas vieta: Hoja (Khoy) | Irānas Atomenerģijas organizācijas (AEOI) vadītājs. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Iesaistīts centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Alai2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Iesaistīts amonija uranilkarbonāta ražošanā un Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Ashiani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu amonija uranilkarbonāta ražošanas procesā un par lomu Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksa vadīšanā un projektēšanā. |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Iesaistīta 99,9 % koncentrācijas magnēzija ražošanā. Bakhtiar2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņas lomu, ražojot magnēziju 99,9 % koncentrācijā. Tik tīru magnēziju izmanto urāna metāla ražošanai, ko var pārveidot par materiālu kodolieročiem. Irāna ir atteikusies SAEA sniegt pieeju dokumentam par urāna metāla pusložu ražošanu, ko izmanto vienīgi kodolieročos. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Iesaistīts centrifūgu sastāvdaļu izgatavošanā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Behzad2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izgatavojot sarežģītas un slepenas centrifūgu sastāvdaļas. |
| 6. | Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | NFPC adrese: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Tehran/Iran | Pārstāvis un ģenerāldirektors Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), kas ir daļa no AEOI. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). NFPC ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | AEOI amatpersona, kas iesaistīta smagā ūdens pētniecības reaktora (IR40) projektā Arākā. ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) Irānai ir pieprasīts pārtraukt visu darbu pie smagā ūdens pētniecības projektiem. |
| 8. | Javad KARIMI SABET | | Novin Energy Company prezidents. Karimi Sabet2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izstrādājot, ražojot, uzstādot un iedarbinot Natanzas kompleksa kodolaprīkojumu. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | AEOI vadītāja vietnieks. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | NRC adrese: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Tehran/Iran; Fakss: (+9821) 8021412 | AEOI Teherānas Kodolpētījumu centra (Tehran Nuclear Research Center) vadītājs. SAEA joprojām gaida Irānas paskaidrojumus par plutonija atdalīšanas eksperimentiem, kas veikti TNRC, tostarp par augsti bagātināta urāna daļiņu klātbūtni vides paraugos, kas iegūti Keredžes Atkritumu uzglabāšanas kompleksā, kur atrodas konteineri, kuros agrāk glabāts vājināts urāns, kurš izmantots šajos eksperimentos. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 11. | Hamid-Reza MOHAJERANI | | Iesaistīts Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) veiktās ražošanas vadībā. Mohajerani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu Urāna konversijas kompleksa veiktās ražošanas vadībā un UF6 vienības plānošanā, celšanā un uzstādīšanā (UF6 ir bagātināšanas izejmateriāls). |
| 12. | Houshang NOBARI | | Iesaistīts Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tās ietver arī aktivitātes, kas notiek Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksā. Nobari2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu, veiksmīgi vadot un īstenojot Natanzas (Kāšānas) kompleksa plānu. |
| 13. | Dr Javad RAHIQI | | AEOI Isfahānas Kodoltehnoloģiju centra (Esfahan Nuclear Technology Centre) vadītājs. Centrs uzrauga urāna konversijas rūpnīcu Isfahānā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu pie urāna konversijas. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Iesaistīts bagātināšanas darbā, kas notiek Natanzā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Rashidi2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa veikto vadību un ievērojamo lomu, veiksmīgi īstenojot centrifūgu 164 bagātināšanas kaskādi Natanzā. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) rīkotājdirektors. Šis komplekss ražo izejmateriālu (UF6) Natanzas bagātināšanas iekārtām. Solat Sana2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu. |

Vārds, uzvārds/nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

1.

Reza AGHAZADEH

Dzimšanas datums: 15.3.1949. Pases numurs: S4409483, derīga 26.4.2000.–27.4.2010. Izdota: Teherānā. Dzimšanas vieta: Hoja (Khoy)

Irānas Atomenerģijas organizācijas (AEOI) vadītājs. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Iesaistīts centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Alai2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu centrifūgu montāžas un konstruēšanas vadīšanā.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Iesaistīts amonija uranilkarbonāta ražošanā un Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Ashiani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu amonija uranilkarbonāta ražošanas procesā un par lomu Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksa vadīšanā un projektēšanā.

4.

Haleh BAKHTIAR

Iesaistīta 99,9 % koncentrācijas magnēzija ražošanā. Bakhtiar2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņas lomu, ražojot magnēziju 99,9 % koncentrācijā. Tik tīru magnēziju izmanto urāna metāla ražošanai, ko var pārveidot par materiālu kodolieročiem. Irāna ir atteikusies SAEA sniegt pieeju dokumentam par urāna metāla pusložu ražošanu, ko izmanto vienīgi kodolieročos.

5.

Morteza BEHZAD

Iesaistīts centrifūgu sastāvdaļu izgatavošanā. Irānai tika pieprasīts pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītas aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu, kas saistīts ar centrifūgām. Behzad2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izgatavojot sarežģītas un slepenas centrifūgu sastāvdaļas.

6.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

NFPC adrese: AEOI-NFPD, P.O.Box: 11365-8486, Tehran/Iran

Pārstāvis un ģenerāldirektors Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), kas ir daļa no AEOI. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). NFPC ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

AEOI amatpersona, kas iesaistīta smagā ūdens pētniecības reaktora (IR40) projektā Arākā. ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) Irānai ir pieprasīts pārtraukt visu darbu pie smagā ūdens pētniecības projektiem.

8.

Javad KARIMI SABET

Novin Energy Company prezidents. Karimi Sabet2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu, izstrādājot, ražojot, uzstādot un iedarbinot Natanzas kompleksa kodolaprīkojumu.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

AEOI vadītāja vietnieks. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

NRC adrese: AEOI-NRC P.O.Box: 11365-8486 Tehran/Iran; Fakss: (+9821) 8021412

AEOI Teherānas Kodolpētījumu centra (Tehran Nuclear Research Center) vadītājs. SAEA joprojām gaida Irānas paskaidrojumus par plutonija atdalīšanas eksperimentiem, kas veikti TNRC, tostarp par augsti bagātināta urāna daļiņu klātbūtni vides paraugos, kas iegūti Keredžes Atkritumu uzglabāšanas kompleksā, kur atrodas konteineri, kuros agrāk glabāts vājināts urāns, kurš izmantots šajos eksperimentos. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

11.

Hamid-Reza MOHAJERANI

Iesaistīts Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) veiktās ražošanas vadībā. Mohajerani2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu Urāna konversijas kompleksa veiktās ražošanas vadībā un UF6 vienības plānošanā, celšanā un uzstādīšanā (UF6 ir bagātināšanas izejmateriāls).

12.

Houshang NOBARI

Iesaistīts Natanzas bagātināšanas kompleksa vadībā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tās ietver arī aktivitātes, kas notiek Natanzas (Kāšānas) bagātināšanas kompleksā. Nobari2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par lomu, veiksmīgi vadot un īstenojot Natanzas (Kāšānas) kompleksa plānu.

13.

Dr Javad RAHIQI

AEOI Isfahānas Kodoltehnoloģiju centra (Esfahan Nuclear Technology Centre) vadītājs. Centrs uzrauga urāna konversijas rūpnīcu Isfahānā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Tas ietver arī visu darbu pie urāna konversijas. AEOI uzrauga Irānas kodolprogrammu un ir minēta ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Iesaistīts bagātināšanas darbā, kas notiek Natanzā. SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt visas ar bagātināšanu saistītās aktivitātes. Rashidi2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa veikto vadību un ievērojamo lomu, veiksmīgi īstenojot centrifūgu 164 bagātināšanas kaskādi Natanzā.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Isfahānas Urāna konversijas kompleksa (Uranium Conversion Facility (UCF)) rīkotājdirektors. Šis komplekss ražo izejmateriālu (UF6) Natanzas bagātināšanas iekārtām. Solat Sana2006. gada 27. augustā no prezidenta Ahmadinejad saņēma īpašu apbalvojumu par viņa lomu.

B.   Juridiskās personas, vienības un struktūras

| | Vārds, uzvārds/nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aerospace Industries Organisation, AIO (Gaisa un Kosmosa telpas nozares uzņēmumu organizācija) | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran | AIO uzrauga Irānas veikto raķešu ražošanu, tostarp Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group un Fajr Industrial Group, kuras visas ir minētas ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) minēts arī AIO vadītājs un divas citas augsta ranga amatpersonas. |
| 2. | Armament Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | DIO (Defence Industries Organization, Aizsardzības nozaresuzņēmumu organizācijas) filiāle. |
| 3. | Aizsardzības tehnoloģiju un zinātniskās pētniecības centrs (DTSRC, Defence Technology and Science Research Centre) – pazīstams arī kā Izglītības pētniecības institūts (Educational Research Institute)/ Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.) | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | Nodarbojas ar pētniecību un attīstību. DIO filiāle. DTSRC veic lielu daļu iepirkumu DIO vajadzībām. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365.-8486.; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran | Jaber Ibn Hayan ir AEOI (Irānas Atomenerģijas organizācija) laboratorija, kas piedalās ar kodoldegvielas ciklu saistītās aktivitātēs. Tā atrodas Teherānas Kodolpētniecības centra (TNRC) paspārnē un pirms 2003. gada Irāna to netika deklarējusi atbilstīgi drošības nolīgumam, lai arī laboratorijā notika konversijas aktivitātes. |
| 5. | Marine Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | DIO filiāle. |
| 6. | Nuclear Fuel Production and Procurement Company, NFPC | AEOI-NFPD, PO Box: 11365-8486, Tehran/Iran | AEOI Kodoldegvielas ražošanas nodaļa (NFPD) nodarbojas ar pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp: urāna apzināšana, ieguve raktuvēs, malšana, konversija un kodolatkritumu pārvaldība. NFPC ir NFPD pēctecis, kas ir AEOI apakšuzņēmums, kurš veic pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp arī konversiju un bagātināšanu. |
| 7. | Special Industries Group | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | DIO filiāle. |
| 8. | TAMAS Company | | TAMAS ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt. TAMAS ir galvenā struktūra, kuras pakļautībā izveidotas četras filiāles, tostarp, viena no tām nodarbojas ar urāna ieguvi un koncentrāciju, bet cita atbild par urāna apstrādi, bagātināšanu un atkritumiem.” |

Vārds, uzvārds/nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

1.

Aerospace Industries Organisation, AIO (Gaisa un Kosmosa telpas nozares uzņēmumu organizācija)

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran

AIO uzrauga Irānas veikto raķešu ražošanu, tostarp Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group un Fajr Industrial Group, kuras visas ir minētas ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006). ANO DP Rezolūcijā 1737 (2006) minēts arī AIO vadītājs un divas citas augsta ranga amatpersonas.

2.

Armament Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

DIO (Defence Industries Organization, Aizsardzības nozaresuzņēmumu organizācijas) filiāle.

3.

Aizsardzības tehnoloģiju un zinātniskās pētniecības centrs (DTSRC, Defence Technology and Science Research Centre) – pazīstams arī kā Izglītības pētniecības institūts (Educational Research Institute)/ Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.)

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

Nodarbojas ar pētniecību un attīstību. DIO filiāle. DTSRC veic lielu daļu iepirkumu DIO vajadzībām.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD P.O.Box: 11365.-8486.; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran

Jaber Ibn Hayan ir AEOI (Irānas Atomenerģijas organizācija) laboratorija, kas piedalās ar kodoldegvielas ciklu saistītās aktivitātēs. Tā atrodas Teherānas Kodolpētniecības centra (TNRC) paspārnē un pirms 2003. gada Irāna to netika deklarējusi atbilstīgi drošības nolīgumam, lai arī laboratorijā notika konversijas aktivitātes.

5.

Marine Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

DIO filiāle.

6.

Nuclear Fuel Production and Procurement Company, NFPC

AEOI-NFPD, PO Box: 11365-8486, Tehran/Iran

AEOI Kodoldegvielas ražošanas nodaļa (NFPD) nodarbojas ar pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp: urāna apzināšana, ieguve raktuvēs, malšana, konversija un kodolatkritumu pārvaldība. NFPC ir NFPD pēctecis, kas ir AEOI apakšuzņēmums, kurš veic pētniecību un attīstību saistībā ar kodoldegvielas ciklu, tostarp arī konversiju un bagātināšanu.

7.

Special Industries Group

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

DIO filiāle.

8.

TAMAS Company

TAMAS ir iesaistīts ar bagātināšanu saistītās aktivitātēs, kuras SAEA valde un Drošības padome pieprasīja Irānai pārtraukt. TAMAS ir galvenā struktūra, kuras pakļautībā izveidotas četras filiāles, tostarp, viena no tām nodarbojas ar urāna ieguvi un koncentrāciju, bet cita atbild par urāna apstrādi, bagātināšanu un atkritumiem.”

---