# Uradni list L 94/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 94 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 504. april 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 94

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 504. april 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 374/2007 z dne 3. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 375/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 376/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (
  1
  ) | 18 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 377/2007 z dne 29. marca 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 20 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2007/20/ES z dne 3. aprila 2007 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev diklofluanida kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 23 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 374/2007 z dne 3. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 375/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 376/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (
  1
  )

1

18

*

Uredba Komisije (ES) št. 377/2007 z dne 29. marca 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

20

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2007/20/ES z dne 3. aprila 2007 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev diklofluanida kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

23

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/210/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 19. marca 2007 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov | 26 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov | 28 |
| | | Komisija |
| | | 2007/211/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 27. marca 2007 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1285)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2007/212/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 2. aprila 2007 o spremembi Odločbe 2003/248/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1428) | 52 |
| | | 2007/213/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 2. aprila 2007 o spremembi Odločbe 2007/31/ES o določitvi prehodnih ukrepov glede odpreme nekaterih proizvodov iz sektorjev mesa in mleka, zajetih v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, iz Bolgarije v druge države članice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1443)

   (
  1
  ) | 53 |
| | | 2007/214/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 3. aprila 2007 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza pentaeritritola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Rusije, Turčije, Ukrajine in Združenih držav Amerike | 55 |
| | | SPORAZUMI |
| | | Svet |
| | * | Informacije v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah | 70 |
| | * | Informacije v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah | 70 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/210/ES

*

Sklep Sveta z dne 19. marca 2007 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

26

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

28

Komisija

2007/211/ES

*

Odločba Komisije z dne 27. marca 2007 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1285)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1285)

1

39

2007/212/ES

*

Odločba Komisije z dne 2. aprila 2007 o spremembi Odločbe 2003/248/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1428)

Fragaria

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1428)

52

2007/213/ES

*

Odločba Komisije z dne 2. aprila 2007 o spremembi Odločbe 2007/31/ES o določitvi prehodnih ukrepov glede odpreme nekaterih proizvodov iz sektorjev mesa in mleka, zajetih v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, iz Bolgarije v druge države članice
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1443)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1443)

1

53

2007/214/ES

*

Sklep Komisije z dne 3. aprila 2007 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza pentaeritritola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Rusije, Turčije, Ukrajine in Združenih držav Amerike

55

SPORAZUMI

Svet

*

Informacije v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah

70

*

Informacije v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

70

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Komisije 2007/19/ES z dne 30. marca 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in Direktive Sveta 85/572/EGS o določitvi seznama modelnih raztopin za preskušanje migracije sestavin polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili (UL L 91, 31.3.2007) | 71 |

Popravki

*

Popravek Direktive Komisije 2007/19/ES z dne 30. marca 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in Direktive Sveta 85/572/EGS o določitvi seznama modelnih raztopin za preskušanje migracije sestavin polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili (UL L 91, 31.3.2007)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 374/2007

z dne 3. aprila 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 3. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 200,3 |
| MA | 114,5 |
| SN | 320,6 |
| TN | 135,4 |
| TR | 168,0 |
| ZZ | 187,8 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 152,1 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | MA | 71,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 39,6 |
| EG | 46,9 |
| IL | 69,4 |
| MA | 46,6 |
| TN | 54,2 |
| TR | 45,1 |
| ZZ | 50,3 |
| 0805 50 10 | IL | 60,7 |
| TR | 39,3 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| BR | 76,2 |
| CA | 101,7 |
| CL | 87,5 |
| CN | 96,9 |
| NZ | 127,7 |
| US | 121,7 |
| UY | 75,4 |
| ZA | 91,5 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 79,4 |
| CL | 110,0 |
| CN | 54,2 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 82,5 |
| ZZ | 78,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

200,3

MA

114,5

SN

320,6

TN

135,4

TR

168,0

ZZ

187,8

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

152,1

ZZ

144,2

0709 90 70

MA

71,3

TR

112,1

ZZ

91,7

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

39,6

EG

46,9

IL

69,4

MA

46,6

TN

54,2

TR

45,1

ZZ

50,3

0805 50 10

IL

60,7

TR

39,3

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

83,4

BR

76,2

CA

101,7

CL

87,5

CN

96,9

NZ

127,7

US

121,7

UY

75,4

ZA

91,5

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

79,4

CL

110,0

CN

54,2

UY

68,0

ZA

82,5

ZZ

78,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 375/2007

z dne 30. marca 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (1) ter zlasti členov 5 in 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zrakoplove, za katere veljajo določbe Uredbe (ES) št. 1592/2002, morajo biti izdana spričevala o plovnosti ali dovoljenja za letenje pred 28. marcem 2007 v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (2). Brez takšnih spričeval o plovnosti ali dovoljenj za letenje operaterji Skupnosti ne smejo uporabljati zrakoplovov na ozemlju držav članic po tem datumu. |
| --- | --- |

(1)

Za zrakoplove, za katere veljajo določbe Uredbe (ES) št. 1592/2002, morajo biti izdana spričevala o plovnosti ali dovoljenja za letenje pred 28. marcem 2007 v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (2). Brez takšnih spričeval o plovnosti ali dovoljenj za letenje operaterji Skupnosti ne smejo uporabljati zrakoplovov na ozemlju držav članic po tem datumu.

| (2) | V skladu s členom 2(3)(c) Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 mora Evropska agencija za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) pred 28. marcem 2007 določiti odobreno projektiranje, potrebno za izdajo spričeval o plovnosti ali dovoljenj za letenje zrakoplovov, registriranih v državah članicah, ki ne izpolnjujejo zahtev iz člena 2(3)(a) te uredbe. Agencija takšne določitve ne more izvesti v tem časovnem obdobju za številne letalske proizvode, ker od njihovih projektantov ni prejela potrebnih vlog. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2(3)(c) Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 mora Evropska agencija za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) pred 28. marcem 2007 določiti odobreno projektiranje, potrebno za izdajo spričeval o plovnosti ali dovoljenj za letenje zrakoplovov, registriranih v državah članicah, ki ne izpolnjujejo zahtev iz člena 2(3)(a) te uredbe. Agencija takšne določitve ne more izvesti v tem časovnem obdobju za številne letalske proizvode, ker od njihovih projektantov ni prejela potrebnih vlog.

| (3) | Spričevala o plovnosti se izda le v primerih, ko lahko Agencija odobri njihovo projektiranje na podlagi tehnične ocene proizvoda, medtem ko se spričevala o plovnosti z omejitvami izdajo za določen čas, s čimer se zagotovi stalno obratovanje teh zrakoplovov in Agenciji omogoči, da lahko pregleda njihovo projektiranje. |
| --- | --- |

(3)

Spričevala o plovnosti se izda le v primerih, ko lahko Agencija odobri njihovo projektiranje na podlagi tehnične ocene proizvoda, medtem ko se spričevala o plovnosti z omejitvami izdajo za določen čas, s čimer se zagotovi stalno obratovanje teh zrakoplovov in Agenciji omogoči, da lahko pregleda njihovo projektiranje.

| (4) | Agencija časovno ni uspela sprejeti posebnih plovnostnih specifikacij pred 28. marcem 2007. Vendar je možno določiti odobreno projektiranje na podlagi sklicevanja na državo projektiranja, ker je bilo za večino zrakoplovov, katerim je država članica izdala certifikat tipa, to storjeno že pred 28. septembrom 2003. |
| --- | --- |

(4)

Agencija časovno ni uspela sprejeti posebnih plovnostnih specifikacij pred 28. marcem 2007. Vendar je možno določiti odobreno projektiranje na podlagi sklicevanja na državo projektiranja, ker je bilo za večino zrakoplovov, katerim je država članica izdala certifikat tipa, to storjeno že pred 28. septembrom 2003.

| (5) | Takšno določitev je treba izvesti le za tiste zrakoplove, za katere so države članice izdale spričevala o plovnosti, z izjemo spričeval o plovnosti z omejitvami in dovoljenj za letenje, da bi zagotovili, da takšni zrakoplovi izpolnjujejo vsaj varnostne zahteve, opredeljene v Prilogi 8 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu. |
| --- | --- |

(5)

Takšno določitev je treba izvesti le za tiste zrakoplove, za katere so države članice izdale spričevala o plovnosti, z izjemo spričeval o plovnosti z omejitvami in dovoljenj za letenje, da bi zagotovili, da takšni zrakoplovi izpolnjujejo vsaj varnostne zahteve, opredeljene v Prilogi 8 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu.

| (6) | Da bi zmanjšali varnostna tveganja in omejili izkrivljanje konkurence, je treba predviden ukrep uporabiti samo za zrakoplove, katerim je država članica izdala spričevala o plovnosti in so bila v registru te države članice, do datuma, ko se je Uredba (ES) št. 1702/2003 začela uporabljati v tej državi članici (3). Lastniki takšnih zrakoplovov se ob registraciji niso zavedali tveganja, da po 28. marcu 2007 ne bo dovoljeno nadaljnje obratovanje. Nasprotno so se lastniki zrakoplovov, registriranih v državi članici po datumu začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1702/2003, ob registraciji zavedali, da tem zrakoplovom ne bo dovoljeno nadaljnje obratovanje po 28. marcu 2007, razen če bo Agencija lahko do tega datuma odobrila njihovo projektiranje. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zmanjšali varnostna tveganja in omejili izkrivljanje konkurence, je treba predviden ukrep uporabiti samo za zrakoplove, katerim je država članica izdala spričevala o plovnosti in so bila v registru te države članice, do datuma, ko se je Uredba (ES) št. 1702/2003 začela uporabljati v tej državi članici (3). Lastniki takšnih zrakoplovov se ob registraciji niso zavedali tveganja, da po 28. marcu 2007 ne bo dovoljeno nadaljnje obratovanje. Nasprotno so se lastniki zrakoplovov, registriranih v državi članici po datumu začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1702/2003, ob registraciji zavedali, da tem zrakoplovom ne bo dovoljeno nadaljnje obratovanje po 28. marcu 2007, razen če bo Agencija lahko do tega datuma odobrila njihovo projektiranje.

| (7) | Zdi se potrebno zagotoviti, da so zrakoplovi, za katere se lahko uporabi predviden ukrep, le tisti, za katere reprezentativni organ države članice sprejme delovni dogovor v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1592/2002 o nudenju pomoči Agenciji pri zagotavljanju stalnega nadzora nad tako določenim odobrenim projektiranjem. |
| --- | --- |

(7)

Zdi se potrebno zagotoviti, da so zrakoplovi, za katere se lahko uporabi predviden ukrep, le tisti, za katere reprezentativni organ države članice sprejme delovni dogovor v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1592/2002 o nudenju pomoči Agenciji pri zagotavljanju stalnega nadzora nad tako določenim odobrenim projektiranjem.

| (8) | Predvideni ukrep mora biti začasen, da se zmanjšajo tveganja, povezana z omejenim tehničnim znanjem Agencije o projektiranju zadevnih proizvodov. Prav tako je treba oblikovati spodbudo za projektante, da Agenciji pomagajo pri določanju potrebnega odobrenega projektiranja, da se njihovi zrakoplovi v celoti vključijo v sistem Skupnosti. Poleg tega se je uporaba različnih regulativnih režimov za zrakoplove, ki so vključeni v iste operacije, sprožila vprašanja nelojalne konkurence na notranjem trgu in zato se ne more nadaljevati neomejeno. Zato je treba veljavnost ukrepa omejiti na obdobje 12 mesecev, ki se ga lahko podaljša za največ 18 mesecev, pod pogojem, da se je proces certifikacije začel in se lahko konča v tem obdobju. |
| --- | --- |

(8)

Predvideni ukrep mora biti začasen, da se zmanjšajo tveganja, povezana z omejenim tehničnim znanjem Agencije o projektiranju zadevnih proizvodov. Prav tako je treba oblikovati spodbudo za projektante, da Agenciji pomagajo pri določanju potrebnega odobrenega projektiranja, da se njihovi zrakoplovi v celoti vključijo v sistem Skupnosti. Poleg tega se je uporaba različnih regulativnih režimov za zrakoplove, ki so vključeni v iste operacije, sprožila vprašanja nelojalne konkurence na notranjem trgu in zato se ne more nadaljevati neomejeno. Zato je treba veljavnost ukrepa omejiti na obdobje 12 mesecev, ki se ga lahko podaljša za največ 18 mesecev, pod pogojem, da se je proces certifikacije začel in se lahko konča v tem obdobju.

| (9) | Člen 2(3)(a) Uredbe (ES) št. 1702/2003 se nanaša le na zrakoplove, za katere je bil izdan certifikat tipa. Vendar številni zrakoplovi, ki naj bi bili predmet ukrepa, navedenega v tem členu, niso nikoli dobili certifikata tipa, ker takšnega dokumenta niso zahtevali standardi ICAO, ki so bili veljavni v času njihovega projektiranja in certificiranja. Zato je potrebna razjasnitev, s katero bo jasno opredeljeno, da se lahko za takšne zrakoplove še naprej izdajajo spričevala o plovnosti. |
| --- | --- |

(9)

Člen 2(3)(a) Uredbe (ES) št. 1702/2003 se nanaša le na zrakoplove, za katere je bil izdan certifikat tipa. Vendar številni zrakoplovi, ki naj bi bili predmet ukrepa, navedenega v tem členu, niso nikoli dobili certifikata tipa, ker takšnega dokumenta niso zahtevali standardi ICAO, ki so bili veljavni v času njihovega projektiranja in certificiranja. Zato je potrebna razjasnitev, s katero bo jasno opredeljeno, da se lahko za takšne zrakoplove še naprej izdajajo spričevala o plovnosti.

| (10) | Uredbo (ES) št. 1702/2003 je treba spremeniti, da bi se izognili zmedi in pravni negotovosti glede dela 21A.173(b)(2) in dela 21A.184 Priloge k navedeni uredbi, ki govorita o „določenih certifikacijskih specifikacijah“ namesto o „določenih plovnostnih specifikacijah“, kot so določene v členu 5(3)(b) in členu 15(1)(b) Uredbe (ES) št. 1592/2002. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 1702/2003 je treba spremeniti, da bi se izognili zmedi in pravni negotovosti glede dela 21A.173(b)(2) in dela 21A.184 Priloge k navedeni uredbi, ki govorita o „določenih certifikacijskih specifikacijah“ namesto o „določenih plovnostnih specifikacijah“, kot so določene v členu 5(3)(b) in členu 15(1)(b) Uredbe (ES) št. 1592/2002.

| (11) | Z odstopanjem od pravil za izdajo spričeval o plovnosti člen 5(3)(a) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa izdajo dovoljenja za letenje. Takšno dovoljenje se praviloma izda, kadar je spričevalo o plovnosti začasno neveljavno, na primer kot posledica škode, ali kadar spričevala o plovnosti ni mogoče izdati, na primer kadar zrakoplov ne izpolnjuje bistvenih zahtev za plovnost ali kadar skladnost s temi zahtevami še ni bila izkazana, vendar lahko zrakoplov kljub temu varno leti. |
| --- | --- |

(11)

Z odstopanjem od pravil za izdajo spričeval o plovnosti člen 5(3)(a) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa izdajo dovoljenja za letenje. Takšno dovoljenje se praviloma izda, kadar je spričevalo o plovnosti začasno neveljavno, na primer kot posledica škode, ali kadar spričevala o plovnosti ni mogoče izdati, na primer kadar zrakoplov ne izpolnjuje bistvenih zahtev za plovnost ali kadar skladnost s temi zahtevami še ni bila izkazana, vendar lahko zrakoplov kljub temu varno leti.

| (12) | Po preteku prehodnega obdobja za dovoljenja za letenje je treba sprejeti skupne zahteve in upravne postopke za izdajanje teh dovoljenj, ki bodo vsebovali vse pogoje, potrebne za zmanjšanje tveganja odstopanj od bistvenih zahtev, in tako zagotoviti priznanje dovoljenj za letenje v vseh državah članicah v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1592/2002. |
| --- | --- |

(12)

Po preteku prehodnega obdobja za dovoljenja za letenje je treba sprejeti skupne zahteve in upravne postopke za izdajanje teh dovoljenj, ki bodo vsebovali vse pogoje, potrebne za zmanjšanje tveganja odstopanj od bistvenih zahtev, in tako zagotoviti priznanje dovoljenj za letenje v vseh državah članicah v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1592/2002.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenjih, ki jih je Agencija (4) izdala v skladu s členom 12(2)(b) in členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002. |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenjih, ki jih je Agencija (4) izdala v skladu s členom 12(2)(b) in členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 54(3) Uredbe (ES) št. 1592/2002 – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 54(3) Uredbe (ES) št. 1592/2002 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1702/2003 se spremeni:

| 1. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Certificiranje proizvodov, delov in naprav
  1.   Certifikati za proizvode, dele in naprave se izdajo, kakor je opredeljeno v delu 21.
  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 so zrakoplovi, vključno z nameščenimi proizvodi, deli in napravami, ki niso registrirani v državi članici, izvzeti iz določb poddelov H in I dela 21. Prav tako so izvzeti iz določb poddela P dela 21, razen kadar identifikacijske oznake zrakoplovov predpiše država članica.
  3.   Pri sklicevanju na Prilogo (del 21) se uporabljajo in/ali upoštevajo določbe Priloge I (del M) k Uredbi Komisije (ES) št. 2042/2003 in kadar je država članica na podlagi člena 7(3)(a) in (b) navedene uredbe odločila, da tega dela ne uporablja do 28. septembra 2008, se namesto njega do takrat uporabljajo ustrezni nacionalni predpisi.
  Člen 2a
  Nadaljevanje veljavnosti certifikatov tipa in povezanih spričevalih o plovnosti
  1.   V zvezi s proizvodi, za katere je država članica izdala certifikat tipa ali dokument, ki dovoljuje izdajo spričevala o plovnosti, pred 28. septembrom 2003, se uporabljajo naslednje določbe:






  (a) | Šteje se, da je bil certifikat tipa za proizvod izdan v skladu s to uredbo, če:






  (i) | je bila njegova osnova za certifikacijo tipa:






  — | JAA osnova za certifikacijo tipa za proizvode, ki so bili certificirani po postopkih JAA, kakor je opredeljeno v njihovi JAA listi podatkov, ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Certificiranje proizvodov, delov in naprav

1.   Certifikati za proizvode, dele in naprave se izdajo, kakor je opredeljeno v delu 21.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 so zrakoplovi, vključno z nameščenimi proizvodi, deli in napravami, ki niso registrirani v državi članici, izvzeti iz določb poddelov H in I dela 21. Prav tako so izvzeti iz določb poddela P dela 21, razen kadar identifikacijske oznake zrakoplovov predpiše država članica.

3.   Pri sklicevanju na Prilogo (del 21) se uporabljajo in/ali upoštevajo določbe Priloge I (del M) k Uredbi Komisije (ES) št. 2042/2003 in kadar je država članica na podlagi člena 7(3)(a) in (b) navedene uredbe odločila, da tega dela ne uporablja do 28. septembra 2008, se namesto njega do takrat uporabljajo ustrezni nacionalni predpisi.

Člen 2a

Nadaljevanje veljavnosti certifikatov tipa in povezanih spričevalih o plovnosti

1.   V zvezi s proizvodi, za katere je država članica izdala certifikat tipa ali dokument, ki dovoljuje izdajo spričevala o plovnosti, pred 28. septembrom 2003, se uporabljajo naslednje določbe:

(a)

Šteje se, da je bil certifikat tipa za proizvod izdan v skladu s to uredbo, če:

(i)

je bila njegova osnova za certifikacijo tipa:

—

JAA osnova za certifikacijo tipa za proizvode, ki so bili certificirani po postopkih JAA, kakor je opredeljeno v njihovi JAA listi podatkov, ali

| — | za druge proizvode, osnova za certifikacijo tipa, kakor je opredeljeno v listi podatkov certifikata tipa države projektiranja, če je bila ta država projektiranja:






  — | država članica, razen če Agencija ugotovi, ob upoštevanju zlasti uporabljenih plovnostnih kod in obratovalnih izkušenj, da navedena osnova za izdajo certifikatov tipa ne zagotavlja ravni varnosti, enakovredne tisti, ki jo zahtevata osnovna uredba in ta uredba, ali |
| --- | --- | --- |

—

za druge proizvode, osnova za certifikacijo tipa, kakor je opredeljeno v listi podatkov certifikata tipa države projektiranja, če je bila ta država projektiranja:

—

država članica, razen če Agencija ugotovi, ob upoštevanju zlasti uporabljenih plovnostnih kod in obratovalnih izkušenj, da navedena osnova za izdajo certifikatov tipa ne zagotavlja ravni varnosti, enakovredne tisti, ki jo zahtevata osnovna uredba in ta uredba, ali

| — | država, s katero je država članica sklenila dvostranski sporazum ali podoben dogovor, po katerem so bili ti proizvodi certificirani na osnovi plovnostnih kod navedene države projektiranja, razen če Agencija ugotovi, da navedene plovnostne kode ali obratovalne izkušnje ali varnostni sistem navedene države projektiranja ne zagotavljajo ravni varnosti, enakovredne tisti, ki jo zahtevata Uredba (ES) št. 1592/2002 in ta uredba; |
| --- | --- |

—

država, s katero je država članica sklenila dvostranski sporazum ali podoben dogovor, po katerem so bili ti proizvodi certificirani na osnovi plovnostnih kod navedene države projektiranja, razen če Agencija ugotovi, da navedene plovnostne kode ali obratovalne izkušnje ali varnostni sistem navedene države projektiranja ne zagotavljajo ravni varnosti, enakovredne tisti, ki jo zahtevata Uredba (ES) št. 1592/2002 in ta uredba;

Agencija opravi prvo ovrednotenje učinka določb druge alinee in za Komisijo pripravi mnenje, vključno z možnimi spremembami te uredbe;

| (ii) | veljajo za proizvod tiste zahteve glede varstva okolja, ki so določene v Prilogi 16 k Čikaški konvenciji; |
| --- | --- |

(ii)

veljajo za proizvod tiste zahteve glede varstva okolja, ki so določene v Prilogi 16 k Čikaški konvenciji;

| (iii) | se uporabljajo plovnostne zahteve države projektiranja. |
| --- | --- |

(iii)

se uporabljajo plovnostne zahteve države projektiranja.

| (b) | Šteje se, da je projekt posameznega zrakoplova, ki je bil vpisan v register države članice pred 28. septembrom 2003, potrjen v skladu s to uredbo, če:






  (i) | je bil njegov osnovni projekt tipa del certifikata tipa iz točke (a); |
| --- | --- | --- |

(b)

Šteje se, da je projekt posameznega zrakoplova, ki je bil vpisan v register države članice pred 28. septembrom 2003, potrjen v skladu s to uredbo, če:

(i)

je bil njegov osnovni projekt tipa del certifikata tipa iz točke (a);

| (ii) | so bile vse spremembe tega osnovnega projekta tipa, za katere ne odgovarja nosilec certifikata tipa, odobrene; in |
| --- | --- |

(ii)

so bile vse spremembe tega osnovnega projekta tipa, za katere ne odgovarja nosilec certifikata tipa, odobrene; in

| (iii) | so bile upoštevane vse plovnostne zahteve, ki jih je pred 28. septembrom 2003 izdala ali sprejela država članica registracije, vključno z vsemi spremembami plovnostnih zahtev države projektiranja, s katerimi se je država članica registracije strinjala. |
| --- | --- |

(iii)

so bile upoštevane vse plovnostne zahteve, ki jih je pred 28. septembrom 2003 izdala ali sprejela država članica registracije, vključno z vsemi spremembami plovnostnih zahtev države projektiranja, s katerimi se je država članica registracije strinjala.

| (c) | Agencija do 28. marca 2007 določi certifikat tipa proizvodov, ki ne ustrezajo zahtevam točke (a). |
| --- | --- |

(c)

Agencija do 28. marca 2007 določi certifikat tipa proizvodov, ki ne ustrezajo zahtevam točke (a).

| (d) | Agencija do 28. marca 2007 določi listo podatkov certifikata tipa o hrupu za vse proizvode iz točke (a). Do takrat pa lahko države članice izdajajo spričevala o hrupu v skladu z nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(d)

Agencija do 28. marca 2007 določi listo podatkov certifikata tipa o hrupu za vse proizvode iz točke (a). Do takrat pa lahko države članice izdajajo spričevala o hrupu v skladu z nacionalnimi predpisi.

2.   V zvezi s proizvodi, za katere je bil 28. septembra 2003 pri JAA ali v državi članici v teku proces certificiranja tipa:

| (a) | se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če certificiranje proizvoda poteka v več državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če certificiranje proizvoda poteka v več državah članicah;

| (b) | se ne uporabljajo 21A.15(a), (b) in (c) dela 21; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporabljajo 21A.15(a), (b) in (c) dela 21;

| (c) | z odstopanjem od 21A.17(a) dela 21 osnovo za certifikacijo tipa določi JAA ali po potrebi država članica na dan vložitve vloge za odobritev; |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od 21A.17(a) dela 21 osnovo za certifikacijo tipa določi JAA ali po potrebi država članica na dan vložitve vloge za odobritev;

| (d) | se za ugotovitve o skladnosti po postopkih JAA ali države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.20(a) in (b) dela 21. |
| --- | --- |

(d)

se za ugotovitve o skladnosti po postopkih JAA ali države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.20(a) in (b) dela 21.

3.   V zvezi s proizvodi, ki imajo nacionalen ali njemu enakovreden certifikat tipa in za katere postopek odobritve spremembe, ki ga izvaja država članica, takrat, ko se v skladu s to uredbo določi certifikat tipa, še ni bil končan:

| (a) | se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če postopek odobritve poteka v več državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če postopek odobritve poteka v več državah članicah;

| (b) | se ne uporablja 21A.93 dela 21; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja 21A.93 dela 21;

| (c) | je ustrezna osnova za certifikacijo tipa tista, ki jo določi JAA ali po potrebi država članica na dan vložitve vloge za odobritev spremembe; |
| --- | --- |

(c)

je ustrezna osnova za certifikacijo tipa tista, ki jo določi JAA ali po potrebi država članica na dan vložitve vloge za odobritev spremembe;

| (d) | se za ugotovitve o skladnosti po postopkih JAA ali države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.103(a)(2) in (b) dela 21. |
| --- | --- |

(d)

se za ugotovitve o skladnosti po postopkih JAA ali države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.103(a)(2) in (b) dela 21.

4.   V zvezi s proizvodi, ki imajo nacionalen ali njemu enakovreden certifikat tipa in za katere v trenutku, ko je certifikat tipa moral biti določen v skladu s to uredbo, proces odobritve načrta velikega popravila, ki ga izvaja država članica, še ni bil končan, se za ugotovitve o skladnosti po postopkih JAA ali države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.433(a) dela 21.

5.   Šteje se, da je spričevalo o plovnosti, ki ga izda država članica in ki izkazuje skladnost s certifikatom tipa, določenim v skladu z odstavkom 1, v skladu s to uredbo.

Člen 2b

Nadaljevanje veljavnosti dodatnih certifikatov tipa

1.   Za dodatne certifikate tipa, ki so jih izdale države članice po postopkih JAA ali ustreznih nacionalnih postopkih, in za spremembe proizvodov, ki so jih predlagale osebe, ki niso nosilci certifikata tipa za proizvod, ki ga je odobrila država članica po ustreznih nacionalnih postopkih, se šteje, da je bil dodatni certifikat tipa ali sprememba izdana po tej uredbi, če je bil dodatni certifikat tipa ali sprememba v veljavi 28. septembra 2003.

2.   Za dodatne certifikate tipa, za katere je država članica 28. septembra 2003 izvedla proces certifikacije po ustreznih postopkih JAA za dodatne certifikate tipa, in za velike spremembe proizvodov, ki so jih predlagale osebe, ki niso nosilci certifikata tipa za proizvod, za katerega je država članica 28. septembra 2003 izvedla proces certifikacije po ustreznih nacionalnih postopkih:

| (a) | se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če je proces certifikacije tipa potekal v več državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če je proces certifikacije tipa potekal v več državah članicah;

| (b) | se ne uporabljata 21A.113(a) in (b) dela 21; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporabljata 21A.113(a) in (b) dela 21;

| (c) | je ustrezna osnova za certifikacijo tipa tista, ki jo določi JAA ali po potrebi država članica na dan vložitve vloge za izdajo dodatnega certifikata tipa ali odobritev velike spremembe; |
| --- | --- |

(c)

je ustrezna osnova za certifikacijo tipa tista, ki jo določi JAA ali po potrebi država članica na dan vložitve vloge za izdajo dodatnega certifikata tipa ali odobritev velike spremembe;

| (d) | se za ugotovitve o skladnosti po postopkih JAA ali države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.115(a) dela 21. |
| --- | --- |

(d)

se za ugotovitve o skladnosti po postopkih JAA ali države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.115(a) dela 21.

Člen 2c

Stalno obratovanje določenih zrakoplovov, ki so registrirani v državah članicah

1.   Glede zrakoplova, za katerega se ne more šteti, da mu je bil certifikat tipa izdan v skladu s členom 2a (1)(a) te uredbe, za katerega je država članica izdala spričevalo o plovnosti pred začetkom uporabe Uredbe (ES) št. 1702/2003 v tej državi članici (5), ki je bilo na ta dan v registru in je bilo še vedno v registru države članice 28. marca 2007, se šteje, da predstavlja posebne plovnostne specifikacije, izdane v skladu s to uredbo, kombinacija:

| (a) | podatkov o certifikatu tipa in podatkov o certifikatu tipa glede hrupa ali enakovredni dokumenti države projektiranja, pod pogojem, da je država projektiranja sklenila ustrezni delovni dogovor v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1592/2002 z Agencijo, ki pokriva stalno plovnost projekta takšnega zrakoplova; |
| --- | --- |

(a)

podatkov o certifikatu tipa in podatkov o certifikatu tipa glede hrupa ali enakovredni dokumenti države projektiranja, pod pogojem, da je država projektiranja sklenila ustrezni delovni dogovor v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1592/2002 z Agencijo, ki pokriva stalno plovnost projekta takšnega zrakoplova;

| (b) | zahtev glede varstva okolja, ki so določene v Prilogi 16 k Čikaški konvenciji, kakor veljajo za takšen zrakoplov; in |
| --- | --- |

(b)

zahtev glede varstva okolja, ki so določene v Prilogi 16 k Čikaški konvenciji, kakor veljajo za takšen zrakoplov; in

| (c) | obvezne informacije o stalni plovnosti države projektiranja. |
| --- | --- |

(c)

obvezne informacije o stalni plovnosti države projektiranja.

2.   Posebne plovnostne specifikacije omogočajo nadaljevanje vrste operacij, ki jih je zadevni zrakoplov lahko opravljal 28. marca 2007, in so veljavne do 28. marca 2008, razen če se pred tem ne nadomestijo z odobritvijo projekta in okoljskim dovoljenjem, ki ga v skladu s to uredbo izda Agencija. Spričevala o plovnosti z omejitvami za zadevne zrakoplove izdajo države članice na podlagi poddela H dela 21, kadar je izkazana skladnost s temi specifikacijami.

3.   Komisija lahko podaljša obdobje veljavnosti iz odstavka 2 za največ 18 mesecev za zrakoplov določenega tipa, pod pogojem, da je Agencija proces certifikacije tega tipa zrakoplova začela pred 28. marcem 2008 in da Agencija odloči, da lahko ta proces konča v dodatnem obdobju veljavnosti. V tem primeru bo Agencija svojo odločitev sporočila Komisiji.

Člen 2d

Nadaljevanje veljavnosti certifikatov delov in naprav

1.   Za odobritve delov in naprav, ki so jih izdale države članice in so bile veljavne 28. septembra 2003, se šteje, da so bile izdane v skladu s to uredbo.

2.   Za dele in naprave, za katere je država članica 28. septembra 2003 izvajala proces odobritve ali potrditve:

| (a) | se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če je proces potrditve potekal v več državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

se kot referenca uporabi najnaprednejši projekt, če je proces potrditve potekal v več državah članicah;

| (b) | se ne uporablja 21A.603 dela 21; |
| --- | --- |

(b)

se ne uporablja 21A.603 dela 21;

| (c) | so ustrezne zahteve glede podatkov iz 21A.605 dela 21 tiste, ki jih določi ustrezna država članica na dan vložitve vloge za odobritev ali potrditev; |
| --- | --- |

(c)

so ustrezne zahteve glede podatkov iz 21A.605 dela 21 tiste, ki jih določi ustrezna država članica na dan vložitve vloge za odobritev ali potrditev;

| (d) | se za ugotovitve o skladnosti po postopkih ustrezne države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.606(b) dela 21. |
| --- | --- |

(d)

se za ugotovitve o skladnosti po postopkih ustrezne države članice šteje, da jih je opravila Agencija zaradi izpolnjevanja 21A.606(b) dela 21.

Člen 2e

Dovoljenje za letenje

Pogoji, določeni pred 28. marcem 2007 s strani držav članic glede dovoljenj za letenje ali drugih spričeval o plovnosti, ki so bila izdana za zrakoplove, za katere niso bila izdana spričevala o plovnosti ali spričevala o plovnosti z omejitvami v skladu s to uredbo, štejejo kot pogoji, določeni v skladu s to uredbo, razen če Agencija pred 28. marcem 2008 ugotovi, da takšni pogoji ne zagotavljajo enake stopnje varnosti, kot jo zagotavlja Uredba (ES) št. 1592/2002 ali ta uredba.

Dovoljenje za letenje ali drugo spričevalo o plovnosti, ki so ga izdale države članice pred 28. marcem 2007 za zrakoplove, za katere niso bila izdana spričevala o plovnosti ali spričevala o plovnosti z omejitvami v skladu s to uredbo, šteje kot dovoljenje za letenje, izdano v skladu s to uredbo vse do 28. marca 2008.“

| 2. | Priloga (del 21) k Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga (del 21) k Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2007

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 240, 7.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 (UL L 243, 27.9.2003, str. 5).

1

(2)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 706/2006 (UL L 122, 9.5.2006, str. 16).

2

(3)  EU 15: 28. september 2003; EU 10: 1. maj 2004; EU 2: 1. januar 2007.

3

(4)  Mnenje 1/2007 z dne 30. januarja 2007 in Mnenje 2/2007 z dne 8. februarja 2007.

4

(5)  Za EU 15: 28. september 2003; za EU 10: 1. maj 2004 in za EU 2: 1. januar 2007.

5

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (ES) št. 1702/2003 se spremeni:

| 1. | V odstavku 21A.139 se doda naslednji pododstavek (b)(1)(xvii):






  „(xvii) | izdaja dovoljenja za letenje in odobritev povezanih pogojev letenja.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V odstavku 21A.139 se doda naslednji pododstavek (b)(1)(xvii):

„(xvii)

izdaja dovoljenja za letenje in odobritev povezanih pogojev letenja.“

| 2. | V odstavku 21A.163 se doda naslednji pododstavek (e):






  „(e) | v skladu s postopki, s katerimi se je strinjal njegov pristojni organ za zrakoplov, ki ga je proizvedel, in kadar proizvodna organizacija sama, v skladu s svojim POA (potrdilom proizvodne organizacije), izvaja nadzor nad konfiguracijo zrakoplova in potrjuje ustreznost s pogoji glede projekta, ki so bili odobreni za letenje, za izdajo dovoljenja za letenje v skladu z 21A.711(c), vključno z odobritvijo pogojev letenja v skladu z 21A.710(b).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V odstavku 21A.163 se doda naslednji pododstavek (e):

„(e)

v skladu s postopki, s katerimi se je strinjal njegov pristojni organ za zrakoplov, ki ga je proizvedel, in kadar proizvodna organizacija sama, v skladu s svojim POA (potrdilom proizvodne organizacije), izvaja nadzor nad konfiguracijo zrakoplova in potrjuje ustreznost s pogoji glede projekta, ki so bili odobreni za letenje, za izdajo dovoljenja za letenje v skladu z 21A.711(c), vključno z odobritvijo pogojev letenja v skladu z 21A.710(b).“

| 3. | V odstavku 21.A.165 se dodata naslednja pododstavka (j) in (k):






  „(j) | kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.163(e) določati pogoje, pod katerimi je mogoče izdati dovoljenje za letenje; |
| --- | --- | --- |

3.

V odstavku 21.A.165 se dodata naslednja pododstavka (j) in (k):

„(j)

kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.163(e) določati pogoje, pod katerimi je mogoče izdati dovoljenje za letenje;

| (k) | kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.163(e) pred izdajo dovoljenja za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) za zrakoplov ugotoviti skladnost z 21A.711(b) in (d).“ |
| --- | --- |

(k)

kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.163(e) pred izdajo dovoljenja za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) za zrakoplov ugotoviti skladnost z 21A.711(b) in (d).“

| 4. | Besedilo naslova poddela H oddelka A se nadomesti z naslednjim:
  „PODDEL H –   SPRIČEVALA O PLOVNOSTI IN SPRIČEVALA O PLOVNOSTI Z OMEJITVAMI“ |
| --- | --- |

4.

Besedilo naslova poddela H oddelka A se nadomesti z naslednjim:

„PODDEL H –   SPRIČEVALA O PLOVNOSTI IN SPRIČEVALA O PLOVNOSTI Z OMEJITVAMI“

| 5. | V odstavku 21 A.173 (b)(2) se besede „posebne certifikacijske specifikacije“ nadomestijo z besedami „posebne plovnostne specifikacije“. |
| --- | --- |

5.

V odstavku 21 A.173 (b)(2) se besede „posebne certifikacijske specifikacije“ nadomestijo z besedami „posebne plovnostne specifikacije“.

| 6. | V odstavku 21.A.173 se pododstavek (c) črta. |
| --- | --- |

6.

V odstavku 21.A.173 se pododstavek (c) črta.

| 7. | V odstavku 21.A.174 se pododstavek (d) črta. |
| --- | --- |

7.

V odstavku 21.A.174 se pododstavek (d) črta.

| 8. | Pododstavek (b) odstavka 21A.179 se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Kadar se spremeni lastništvo zrakoplova, za zrakoplov pa je bilo izdano spričevalo o plovnosti z omejitvami, ki ni v skladu s certifikatom tipa z omejitvami, se spričevalo o plovnosti prenese skupaj z zrakoplovom, pod pogojem, da zrakoplov ostane v istem registru, ali se izda samo z uradnim soglasjem pristojnega organa države članice registracije, v katero je preneseno.“ |
| --- | --- | --- |

8.

Pododstavek (b) odstavka 21A.179 se nadomesti z naslednjim:

„(b)

Kadar se spremeni lastništvo zrakoplova, za zrakoplov pa je bilo izdano spričevalo o plovnosti z omejitvami, ki ni v skladu s certifikatom tipa z omejitvami, se spričevalo o plovnosti prenese skupaj z zrakoplovom, pod pogojem, da zrakoplov ostane v istem registru, ali se izda samo z uradnim soglasjem pristojnega organa države članice registracije, v katero je preneseno.“

| 9. | V odstavku 21 A.184 se besede „posebne certifikacijske specifikacije“ nadomestijo z besedami „posebne plovnostne specifikacije“. |
| --- | --- |

9.

V odstavku 21 A.184 se besede „posebne certifikacijske specifikacije“ nadomestijo z besedami „posebne plovnostne specifikacije“.

| 10. | Odstavek 21A.185 se črta. |
| --- | --- |

10.

Odstavek 21A.185 se črta.

| 11. | V odstavku 21A.263 se pododstavek (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Ob upoštevanju 21A.257(b) Agencija brez nadaljnjega preverjanja sprejme naslednje dokumente o skladnosti, ki jih prosilec predloži zaradi pridobitve:






  1. | odobritve pogojev letenja, potrebnih za pridobitev dovoljenja za letenje; ali |
| --- | --- | --- | --- |

11.

V odstavku 21A.263 se pododstavek (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

Ob upoštevanju 21A.257(b) Agencija brez nadaljnjega preverjanja sprejme naslednje dokumente o skladnosti, ki jih prosilec predloži zaradi pridobitve:

1.

odobritve pogojev letenja, potrebnih za pridobitev dovoljenja za letenje; ali

| 2. | certifikata tipa ali odobritve velike spremembe projekta tipa; ali |
| --- | --- |

2.

certifikata tipa ali odobritve velike spremembe projekta tipa; ali

| 3. | dodatnega certifikata tipa; ali |
| --- | --- |

3.

dodatnega certifikata tipa; ali

| 4. | dovoljenja ETSO po 21A.602B(b)(1); ali |
| --- | --- |

4.

dovoljenja ETSO po 21A.602B(b)(1); ali

| 5. | odobritve projekta velikega popravila.“ |
| --- | --- |

5.

odobritve projekta velikega popravila.“

| 12. | V odstavku 21.A.263(c) se dodata naslednja pododstavka (6) in (7):






  „6. | odobriti pogoje, pod katerimi je mogoče izdati dovoljenje za letenje v skladu z 21A.710(a)(2),






  (i) | razen za prve polete






  — | novega tipa zrakoplova, ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

12.

V odstavku 21.A.263(c) se dodata naslednja pododstavka (6) in (7):

„6.

odobriti pogoje, pod katerimi je mogoče izdati dovoljenje za letenje v skladu z 21A.710(a)(2),

(i)

razen za prve polete

—

novega tipa zrakoplova, ali

| — | zrakoplova, na katerem je bila izvedena sprememba, ki je ali bi bila opredeljena kot pomembnejša velika sprememba ali znatna sprememba STC, ali |
| --- | --- |

—

zrakoplova, na katerem je bila izvedena sprememba, ki je ali bi bila opredeljena kot pomembnejša velika sprememba ali znatna sprememba STC, ali

| — | zrakoplova, katerega značilnosti leta in/ali upravljanja so bile znatno spremenjene; |
| --- | --- |

—

zrakoplova, katerega značilnosti leta in/ali upravljanja so bile znatno spremenjene;

| (ii) | razen za dovoljenja za letenje, izdana za namene 21A.701(a)(15). |
| --- | --- |

(ii)

razen za dovoljenja za letenje, izdana za namene 21A.701(a)(15).

| 7. | Izdati dovoljenje za letenje v skladu z 21A.711(b) za zrakoplov, ki ga je sam projektiral ali spremenil in kadar projektivna organizacija v skladu s svojim DOA sama izvaja nadzor nad konfiguracijo zrakoplova in potrjuje ustreznost s projektivnimi pogoji, ki so bili odobreni za let.“ |
| --- | --- |

7.

Izdati dovoljenje za letenje v skladu z 21A.711(b) za zrakoplov, ki ga je sam projektiral ali spremenil in kadar projektivna organizacija v skladu s svojim DOA sama izvaja nadzor nad konfiguracijo zrakoplova in potrjuje ustreznost s projektivnimi pogoji, ki so bili odobreni za let.“

| 13. | V odstavku 21.A.265 se dodata naslednja pododstavka (f) in (g):






  „(f) | kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.263(c)(6) določiti pogoje, pod katerimi je mogoče izdati dovoljenje za letenje; |
| --- | --- | --- |

13.

V odstavku 21.A.265 se dodata naslednja pododstavka (f) in (g):

„(f)

kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.263(c)(6) določiti pogoje, pod katerimi je mogoče izdati dovoljenje za letenje;

| (g) | kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.263(c)(7) pred izdajo dovoljenja za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) za zrakoplov ugotoviti skladnost z 21A.711(b) in (d).“ |
| --- | --- |

(g)

kjer je to primerno, v skladu z ugodnostmi iz 21A.263(c)(7) pred izdajo dovoljenja za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) za zrakoplov ugotoviti skladnost z 21A.711(b) in (d).“

| 14. | Poddel P oddelka A se nadomesti z naslednjim:
  „PODDEL P –   DOVOLJENJE ZA LETENJE
  21A.701   Področje uporabe
  Dovoljenja za letenje se izdajo v skladu s tem poddelom za zrakoplove, ki ne izpolnjujejo ali za katere ni bilo potrjeno, da izpolnjujejo veljavne zahteve glede plovnosti, vendar omogočajo varen let pod določenimi pogoji in za naslednje namene:






  1. | razvoj; |
| --- | --- | --- |

14.

Poddel P oddelka A se nadomesti z naslednjim:

„PODDEL P –   DOVOLJENJE ZA LETENJE

21A.701   Področje uporabe

Dovoljenja za letenje se izdajo v skladu s tem poddelom za zrakoplove, ki ne izpolnjujejo ali za katere ni bilo potrjeno, da izpolnjujejo veljavne zahteve glede plovnosti, vendar omogočajo varen let pod določenimi pogoji in za naslednje namene:

1.

razvoj;

| 2. | dokazovanje skladnosti s predpisi ali certifikacijskimi specifikacijami; |
| --- | --- |

2.

dokazovanje skladnosti s predpisi ali certifikacijskimi specifikacijami;

| 3. | usposabljanje osebja projektantskih ali proizvodnih organizacij; |
| --- | --- |

3.

usposabljanje osebja projektantskih ali proizvodnih organizacij;

| 4. | produkcijsko testiranje leta novih produkcijskih zrakoplovov; |
| --- | --- |

4.

produkcijsko testiranje leta novih produkcijskih zrakoplovov;

| 5. | letenje zrakoplova, ki je v izdelavi, med proizvodnimi objekti; |
| --- | --- |

5.

letenje zrakoplova, ki je v izdelavi, med proizvodnimi objekti;

| 6. | letenje zrakoplova za odobritev stranke; |
| --- | --- |

6.

letenje zrakoplova za odobritev stranke;

| 7. | dostava ali izvoz zrakoplova; |
| --- | --- |

7.

dostava ali izvoz zrakoplova;

| 8. | letenje zrakoplova za odobritev pristojnega organa; |
| --- | --- |

8.

letenje zrakoplova za odobritev pristojnega organa;

| 9. | tržna raziskava, vključno z usposabljanjem posadke stranke; |
| --- | --- |

9.

tržna raziskava, vključno z usposabljanjem posadke stranke;

| 10. | razstave in letalski mitingi; |
| --- | --- |

10.

razstave in letalski mitingi;

| 11. | letenje zrakoplova na lokacijo, kjer se bo izvedlo vzdrževanje ali pregled plovnosti ali prevoz na mesto skladiščenja; |
| --- | --- |

11.

letenje zrakoplova na lokacijo, kjer se bo izvedlo vzdrževanje ali pregled plovnosti ali prevoz na mesto skladiščenja;

| 12. | letenje zrakoplova pri teži, ki presega njegovo največjo dopustno težo pri vzletu za lete, ki so daljši od običajnih preletov prek vode ali prek ozemlja, kjer ni zagotovljena ustrezna infrastruktura za pristajanje ali kjer ni na voljo ustreznega goriva; |
| --- | --- |

12.

letenje zrakoplova pri teži, ki presega njegovo največjo dopustno težo pri vzletu za lete, ki so daljši od običajnih preletov prek vode ali prek ozemlja, kjer ni zagotovljena ustrezna infrastruktura za pristajanje ali kjer ni na voljo ustreznega goriva;

| 13. | postavljanje rekordov, tekmovanja v zraku ali podobna tekmovanja; |
| --- | --- |

13.

postavljanje rekordov, tekmovanja v zraku ali podobna tekmovanja;

| 14. | letenje zrakoplova, ki je ustrezal zahtevam glede plovnosti pred vzpostavitvijo okoljskih zahtev, ki jih mora izpolnjevati zrakoplov; |
| --- | --- |

14.

letenje zrakoplova, ki je ustrezal zahtevam glede plovnosti pred vzpostavitvijo okoljskih zahtev, ki jih mora izpolnjevati zrakoplov;

| 15. | rekreativno letenje s posameznimi enostavnimi zrakoplovi ali vrstami zrakoplovov, za katere spričevalo o plovnosti ali spričevalo o plovnosti z omejitvami ni primerno. |
| --- | --- |

15.

rekreativno letenje s posameznimi enostavnimi zrakoplovi ali vrstami zrakoplovov, za katere spričevalo o plovnosti ali spričevalo o plovnosti z omejitvami ni primerno.

21A.703   Upravičenost

Zahtevo za pridobitev dovoljenja za letenje lahko predloži vsaka fizična ali pravna oseba, razen v primeru dovoljenja za letenje, ki se zahteva za namene 21A.701(a)(15), kjer mora biti prosilec hkrati tudi lastnik. Oseba, ki je upravičena do vloge za dovoljenje za letenje, je upravičena tudi do vloge za odobritev pogojev letenja.

21A.705   Pristojni organ

Ne glede na 21.1 je za namene tega poddela „pristojni organ“:

| (a) | organ, ki ga imenuje država članica, v kateri je bila izvedena registracija; ali |
| --- | --- |

(a)

organ, ki ga imenuje država članica, v kateri je bila izvedena registracija; ali

| (b) | v primeru neregistriranega zrakoplova, organ, ki ga imenuje država članica, ki je predpisala identifikacijske oznake. |
| --- | --- |

(b)

v primeru neregistriranega zrakoplova, organ, ki ga imenuje država članica, ki je predpisala identifikacijske oznake.

21A.707   Vloga za pridobitev dovoljenja za letenje

| (a) | V skladu z 21A.703 in kadar prosilcu ni bila odobrena pravica do izdaje dovoljenja za letenje, se vlogo za izdajo dovoljenja za letenje naslovi na pristojni organ v obliki in na način, ki ga določi ta organ. |
| --- | --- |

(a)

V skladu z 21A.703 in kadar prosilcu ni bila odobrena pravica do izdaje dovoljenja za letenje, se vlogo za izdajo dovoljenja za letenje naslovi na pristojni organ v obliki in na način, ki ga določi ta organ.

| (b) | Vloge za dovoljenje za letenje morajo vključevati:






  1. | namen(-e) leta(-ov) v skladu z 21A.701; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vloge za dovoljenje za letenje morajo vključevati:

1.

namen(-e) leta(-ov) v skladu z 21A.701;

| 2. | področja, na katerih zrakoplov ne ustreza veljavnim zahtevam glede plovnosti; |
| --- | --- |

2.

področja, na katerih zrakoplov ne ustreza veljavnim zahtevam glede plovnosti;

| 3. | pogoje letenja, odobrene v skladu z 21A.710. |
| --- | --- |

3.

pogoje letenja, odobrene v skladu z 21A.710.

| (c) | Če pogoji letenja v času predložitve vloge za pridobitev dovoljenja za letenje niso odobreni, se vloga za odobritev pogojev letenja izvede v skladu z 21A.709. |
| --- | --- |

(c)

Če pogoji letenja v času predložitve vloge za pridobitev dovoljenja za letenje niso odobreni, se vloga za odobritev pogojev letenja izvede v skladu z 21A.709.

21A.708   Pogoji letenja

Pogoji letenja vključujejo:

| (a) | konfiguracijo(-e), za katero(-e) se zahteva dovoljenje za letenje; |
| --- | --- |

(a)

konfiguracijo(-e), za katero(-e) se zahteva dovoljenje za letenje;

| (b) | vse pogoje ali omejitve, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova, vključno s:






  1. | pogoji ali omejitvami glede poti, zračnega prostora ali obojega, ki se zahtevajo za let(-e); |
| --- | --- | --- |

(b)

vse pogoje ali omejitve, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova, vključno s:

1.

pogoji ali omejitvami glede poti, zračnega prostora ali obojega, ki se zahtevajo za let(-e);

| 2. | pogoji ali omejitvami, ki se nanašajo na posadko, ki upravlja zrakoplov; |
| --- | --- |

2.

pogoji ali omejitvami, ki se nanašajo na posadko, ki upravlja zrakoplov;

| 3. | omejitvami glede prevoza oseb, ki niso posadka; |
| --- | --- |

3.

omejitvami glede prevoza oseb, ki niso posadka;

| 4. | omejitvami glede delovanja, posebnih postopkov ali tehničnih pogojev, ki jih je treba izpolniti; |
| --- | --- |

4.

omejitvami glede delovanja, posebnih postopkov ali tehničnih pogojev, ki jih je treba izpolniti;

| 5. | posamičnim programom testnega letenja (kadar je ustrezno); |
| --- | --- |

5.

posamičnim programom testnega letenja (kadar je ustrezno);

| 6. | posebnimi nadaljnjimi ureditvami glede plovnosti, vključno z navodili za vzdrževanje in režim, v skladu s katerim se bodo izvajale; |
| --- | --- |

6.

posebnimi nadaljnjimi ureditvami glede plovnosti, vključno z navodili za vzdrževanje in režim, v skladu s katerim se bodo izvajale;

| (c) | utemeljitev, iz katere je razvidno, da lahko zrakoplov leti varno v skladu s pogoji ali omejitvami iz pododstavka (b); |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev, iz katere je razvidno, da lahko zrakoplov leti varno v skladu s pogoji ali omejitvami iz pododstavka (b);

| (d) | metodo, ki se uporablja za nadzor konfiguracije zrakoplova, da bi s tem zrakoplov ostal v okviru uveljavljenih pogojev. |
| --- | --- |

(d)

metodo, ki se uporablja za nadzor konfiguracije zrakoplova, da bi s tem zrakoplov ostal v okviru uveljavljenih pogojev.

21A.709   Vloga za odobritev pogojev letenja

| (a) | V skladu z 21A.707(c) in kadar prosilcu ni bila odobrena pravica do odobritve pogojev letenja, se vloga za odobritev pogojev letenja predloži:






  1. | kadar odobritev pogojev letenja ni povezana z varnostjo projekta, Agenciji v obliki in na način, ki ga je določila Agencija; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

V skladu z 21A.707(c) in kadar prosilcu ni bila odobrena pravica do odobritve pogojev letenja, se vloga za odobritev pogojev letenja predloži:

1.

kadar odobritev pogojev letenja ni povezana z varnostjo projekta, Agenciji v obliki in na način, ki ga je določila Agencija; ali

| 2. | kadar odobritev pogojev letenja ni povezana z varnostjo projekta, pristojnemu organu v obliki in na način, ki ga je določil ta organ; |
| --- | --- |

2.

kadar odobritev pogojev letenja ni povezana z varnostjo projekta, pristojnemu organu v obliki in na način, ki ga je določil ta organ;

| (b) | Vsaki vlogi za odobritev pogojev letenja so priloženi:






  1. | predlagani pogoji letenja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vsaki vlogi za odobritev pogojev letenja so priloženi:

1.

predlagani pogoji letenja;

| 2. | dokumentacija, ki podpira te pogoje; in |
| --- | --- |

2.

dokumentacija, ki podpira te pogoje; in

| 3. | izjava, iz katere je razvidno, da lahko zrakoplov leti varno v skladu s pogoji ali omejitvami iz odstavka 21A.708(b). |
| --- | --- |

3.

izjava, iz katere je razvidno, da lahko zrakoplov leti varno v skladu s pogoji ali omejitvami iz odstavka 21A.708(b).

21A.710   Odobritev pogojev letenja

| (a) | Kadar je odobritev pogojev letenja povezana z varnostjo projekta, pogoje letenja odobri:






  1. | Agencija; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Kadar je odobritev pogojev letenja povezana z varnostjo projekta, pogoje letenja odobri:

1.

Agencija; ali

| 2. | ustrezno odobrena projektivna organizacija, v skladu z ugodnostmi iz 21A.263(c)(6). |
| --- | --- |

2.

ustrezno odobrena projektivna organizacija, v skladu z ugodnostmi iz 21A.263(c)(6).

| (b) | Kadar odobritev pogojev letenja ni povezana z varnostjo projekta, pogoje letenja odobri pristojni organ ali ustrezno odobrena organizacija, ki bo izdala tudi dovoljenje za letenje. |
| --- | --- |

(b)

Kadar odobritev pogojev letenja ni povezana z varnostjo projekta, pogoje letenja odobri pristojni organ ali ustrezno odobrena organizacija, ki bo izdala tudi dovoljenje za letenje.

| (c) | Pred odobritvijo pogojev letenja mora biti Agencija, pristojni organ ali odobrena organizacija prepričana, da lahko zrakoplov leti varno v skladu s podanimi pogoji in omejitvami. Agencija ali pristojni organ lahko v ta namen od prosilca zahteva, da izvede vse potrebne preglede ali preskuse. |
| --- | --- |

(c)

Pred odobritvijo pogojev letenja mora biti Agencija, pristojni organ ali odobrena organizacija prepričana, da lahko zrakoplov leti varno v skladu s podanimi pogoji in omejitvami. Agencija ali pristojni organ lahko v ta namen od prosilca zahteva, da izvede vse potrebne preglede ali preskuse.

21A.711   Izdaja dovoljenja za letenje

| (a) | Pristojni organ izda dovoljenje za letenje:






  1. | ob predložitvi podatkov, zahtevanih v 21A.707; in |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ izda dovoljenje za letenje:

1.

ob predložitvi podatkov, zahtevanih v 21A.707; in

| 2. | ko so bili pogoji iz 21A.708 odobreni v skladu z 21A.710; ter |
| --- | --- |

2.

ko so bili pogoji iz 21A.708 odobreni v skladu z 21A.710; ter

| 3. | ko je pristojni organ, s pomočjo preiskav, ki jih izvede sam, in ki lahko vključujejo preglede, ali s pomočjo postopkov, s katerimi se strinja prosilec, prepričan, da je zrakoplov v skladu s projektom, opredeljenim v 21A.708 že pred letom. |
| --- | --- |

3.

ko je pristojni organ, s pomočjo preiskav, ki jih izvede sam, in ki lahko vključujejo preglede, ali s pomočjo postopkov, s katerimi se strinja prosilec, prepričan, da je zrakoplov v skladu s projektom, opredeljenim v 21A.708 že pred letom.

| (b) | Ustrezno odobrena projektivna organizacija lahko izda dovoljenje za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) v skladu z ugodnostmi, ki izhajajo iz 21A.263(c)(7), kadar so bili pogoji iz 21A.708 odobreni v skladu z 21A.710. |
| --- | --- |

(b)

Ustrezno odobrena projektivna organizacija lahko izda dovoljenje za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) v skladu z ugodnostmi, ki izhajajo iz 21A.263(c)(7), kadar so bili pogoji iz 21A.708 odobreni v skladu z 21A.710.

| (c) | Ustrezno odobrena proizvodna organizacija lahko izda dovoljenje za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) v skladu z ugodnostmi, ki izhajajo iz 21A.163(e), kadar so bili pogoji iz 21A.708 odobreni v skladu z 21A.710. |
| --- | --- |

(c)

Ustrezno odobrena proizvodna organizacija lahko izda dovoljenje za letenje (obrazec EASA 20b, glej Dodatek) v skladu z ugodnostmi, ki izhajajo iz 21A.163(e), kadar so bili pogoji iz 21A.708 odobreni v skladu z 21A.710.

| (d) | Dovoljenje za letenje navaja namen(-e) in vse pogoje in omejitve, odobrene v skladu z 21A.710. |
| --- | --- |

(d)

Dovoljenje za letenje navaja namen(-e) in vse pogoje in omejitve, odobrene v skladu z 21A.710.

| (e) | Za dovoljenja, izdana v skladu s pododstavkom (b) ali (c), je treba pristojnemu organu predložiti kopijo dovoljenja za letenje. |
| --- | --- |

(e)

Za dovoljenja, izdana v skladu s pododstavkom (b) ali (c), je treba pristojnemu organu predložiti kopijo dovoljenja za letenje.

| (f) | Če se pokaže, da kateri koli od pogojev iz 21A.723(a) za dovoljenje za letenje, ki ga je izdala organizacija v skladu z 21A.711 (b) ali (c), ni izpolnjen, ta organizacija dovoljenje za letenje prekliče. |
| --- | --- |

(f)

Če se pokaže, da kateri koli od pogojev iz 21A.723(a) za dovoljenje za letenje, ki ga je izdala organizacija v skladu z 21A.711 (b) ali (c), ni izpolnjen, ta organizacija dovoljenje za letenje prekliče.

21A.713   Spremembe

| (a) | Vsaka sprememba, ki razveljavlja pogoje letenja ali pripadajočo utemeljitev, določeno za dovoljenje za letenje, se odobri v skladu z 21A.710. Kadar je to primerno, se vloga predloži v skladu z 21A.709. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka sprememba, ki razveljavlja pogoje letenja ali pripadajočo utemeljitev, določeno za dovoljenje za letenje, se odobri v skladu z 21A.710. Kadar je to primerno, se vloga predloži v skladu z 21A.709.

| (b) | V primeru spremembe, ki vpliva na vsebino dovoljenja za letenje, je treba v skladu z 21A.711 izdati novo dovoljenje za letenje. |
| --- | --- |

(b)

V primeru spremembe, ki vpliva na vsebino dovoljenja za letenje, je treba v skladu z 21A.711 izdati novo dovoljenje za letenje.

21A.715   Jezik

Navodila, plakati, seznami in oznake instrumentov ter druge potrebne informacije, ki se zahtevajo v skladu z veljavnimi certifikacijskimi specifikacijami, so podani v enem ali več uradnih jezikih Evropske skupnosti, ki so sprejemljivi za pristojni organ.

21A.719   Prenosljivost

| (a) | Dovoljenje za letenje ni prenosljivo. |
| --- | --- |

(a)

Dovoljenje za letenje ni prenosljivo.

| (b) | Vendar pa se ne glede na pododstavek (a) glede dovoljenja za letenje za namene 21A.701(a)(15), kadar se spremeni lastništvo zrakoplova, dovoljenje za letenje prenese skupaj z zrakoplovom, pod pogojem, da zrakoplov ostane v istem registru, ali pa se izda edino z uradnim soglasjem pristojnega organa države članice, ki vodi register, v katerega se prenese. |
| --- | --- |

(b)

Vendar pa se ne glede na pododstavek (a) glede dovoljenja za letenje za namene 21A.701(a)(15), kadar se spremeni lastništvo zrakoplova, dovoljenje za letenje prenese skupaj z zrakoplovom, pod pogojem, da zrakoplov ostane v istem registru, ali pa se izda edino z uradnim soglasjem pristojnega organa države članice, ki vodi register, v katerega se prenese.

21A.721   Inšpekcijski pregledi

Nosilec dovoljenja za letenje ali prosilec zanj na zahtevo pristojnega organa zagotovi dostop do zadevnega zrakoplova.

21A.723   Trajanje in stalna veljavnost

| (a) | Dovoljenje za letenje se izda za največ 12 mesecev in ostane veljavno pod naslednjimi pogoji:






  1. | skladnost s pogoji in omejitvami iz 21A.711(d), ki se nanašajo na dovoljenje za letenje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Dovoljenje za letenje se izda za največ 12 mesecev in ostane veljavno pod naslednjimi pogoji:

1.

skladnost s pogoji in omejitvami iz 21A.711(d), ki se nanašajo na dovoljenje za letenje;

| 2. | dovoljenje za letenje ni bilo odpovedano ali preklicano v skladu z 21B.530; |
| --- | --- |

2.

dovoljenje za letenje ni bilo odpovedano ali preklicano v skladu z 21B.530;

| 3. | zrakoplov ostane v istem registru. |
| --- | --- |

3.

zrakoplov ostane v istem registru.

| (b) | Ne glede na pododstavek (a) se lahko dovoljenje za letenje za namene 21A.701(a)(15) izda za nedoločen čas. |
| --- | --- |

(b)

Ne glede na pododstavek (a) se lahko dovoljenje za letenje za namene 21A.701(a)(15) izda za nedoločen čas.

| (c) | V primeru odpovedi ali preklica je treba dovoljenje za letenje vrniti pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(c)

V primeru odpovedi ali preklica je treba dovoljenje za letenje vrniti pristojnemu organu.

21A.725   Podaljšanje dovoljenja za letenje

Podaljšanje dovoljenja za letenje se izvede kot sprememba v skladu z 21A.713.

21A.727   Obveznosti nosilca dovoljenja za letenje

Nosilec dovoljenja za letenje zagotovi, da so izpolnjeni in izvedeni vsi pogoji in omejitve, ki se nanašajo na dovoljenje za letenje.

21A.729   Vodenje evidenc

| (a) | Nosilec odobritve pogojev letenja zagotovi Agenciji in pristojnemu organu vpogled v vse dokumente, ki so bili pripravljeni za namene zagotavljanja in utemeljitve pogojev letenja, prav tako pa jih hrani za namene posredovanja informacij, ki so potrebne za zagotavljanje nadaljnje plovnosti zrakoplova. |
| --- | --- |

(a)

Nosilec odobritve pogojev letenja zagotovi Agenciji in pristojnemu organu vpogled v vse dokumente, ki so bili pripravljeni za namene zagotavljanja in utemeljitve pogojev letenja, prav tako pa jih hrani za namene posredovanja informacij, ki so potrebne za zagotavljanje nadaljnje plovnosti zrakoplova.

| (b) | Odobrena organizacija zagotovi Agenciji ali pristojnemu organu vpogled v vse dokumente, ki se nanašajo na izdajo dovoljenja za letenje v skladu s pooblastili odobrene organizacije, vključno z evidencami o pregledih, dokumente, ki se nanašajo na odobritev pogojev letenja in dovoljenje za letenje samo, prav tako pa jih hrani za namene posredovanja informacij, ki so potrebne za zagotavljanje nadaljnje plovnosti zrakoplova.“ |
| --- | --- |

(b)

Odobrena organizacija zagotovi Agenciji ali pristojnemu organu vpogled v vse dokumente, ki se nanašajo na izdajo dovoljenja za letenje v skladu s pooblastili odobrene organizacije, vključno z evidencami o pregledih, dokumente, ki se nanašajo na odobritev pogojev letenja in dovoljenje za letenje samo, prav tako pa jih hrani za namene posredovanja informacij, ki so potrebne za zagotavljanje nadaljnje plovnosti zrakoplova.“

| 15. | Odstavek 21B.20 se nadomesti z naslednjim:
  „21B.20   Obveznosti pristojnega organa
  Vsak pristojni organ države članice je pristojen za izvajanje poddelov F, G, H, I in P oddelka A samo za tiste prosilce ali nosilce, katerih glavni sedež je na njenem ozemlju.“ |
| --- | --- |

15.

Odstavek 21B.20 se nadomesti z naslednjim:

„21B.20   Obveznosti pristojnega organa

Vsak pristojni organ države članice je pristojen za izvajanje poddelov F, G, H, I in P oddelka A samo za tiste prosilce ali nosilce, katerih glavni sedež je na njenem ozemlju.“

| 16. | V odstavku 21B.25 se pododstavek (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Splošno:
  Država članica določi pristojni organ, ki ima dodeljena pooblastila za izvajanje poddelov F, G, H, I in P oddelka A, dokumentirane postopke, organizacijsko strukturo in zaposlene.“ |
| --- | --- | --- |

16.

V odstavku 21B.25 se pododstavek (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Splošno:

Država članica določi pristojni organ, ki ima dodeljena pooblastila za izvajanje poddelov F, G, H, I in P oddelka A, dokumentirane postopke, organizacijsko strukturo in zaposlene.“

| 17. | Besedilo naslova poddela H oddelka B se nadomesti z naslednjim:
  „PODDEL H –   SPRIČEVALA O PLOVNOSTI IN SPRIČEVALA O PLOVNOSTI Z OMEJITVAMI“ |
| --- | --- |

17.

Besedilo naslova poddela H oddelka B se nadomesti z naslednjim:

„PODDEL H –   SPRIČEVALA O PLOVNOSTI IN SPRIČEVALA O PLOVNOSTI Z OMEJITVAMI“

| 18. | V odstavku 21B.325 se poodstavek (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Pristojni organ države članice registracije brez nepotrebne zamude izda ali spremeni spričevalo o plovnosti (obrazec EASA 25, glej Dodatek) ali spričevalo o plovnosti z omejitvami (obrazec EASA 24, glej Dodatek), ko se prepriča, da so izpolnjene veljavne zahteve iz poddela H oddelka A.“ |
| --- | --- | --- |

18.

V odstavku 21B.325 se poodstavek (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Pristojni organ države članice registracije brez nepotrebne zamude izda ali spremeni spričevalo o plovnosti (obrazec EASA 25, glej Dodatek) ali spričevalo o plovnosti z omejitvami (obrazec EASA 24, glej Dodatek), ko se prepriča, da so izpolnjene veljavne zahteve iz poddela H oddelka A.“

| 19. | Odstavek 21B.330 se nadomesti z naslednjim:
  „21B.330   Začasna razveljavitev in preklic spričeval o plovnosti in spričeval o plovnosti z omejitvami






  (a) | Če se pokaže, da kateri koli od pogojev iz 21A.181(a) ni izpolnjen, pristojni organ države članice registracije začasno razveljavi ali prekliče spričevalo o plovnosti. |
| --- | --- | --- |

19.

Odstavek 21B.330 se nadomesti z naslednjim:

„21B.330   Začasna razveljavitev in preklic spričeval o plovnosti in spričeval o plovnosti z omejitvami

(a)

Če se pokaže, da kateri koli od pogojev iz 21A.181(a) ni izpolnjen, pristojni organ države članice registracije začasno razveljavi ali prekliče spričevalo o plovnosti.

| (b) | Ob izdaji obvestila o začasni razveljavitvi in preklicu spričevala o plovnosti ali spričevala o plovnosti z omejitvami pristojni organ države članice registracije navede razloge za začasno razveljavitev ali preklic in nosilca spričevala obvesti o njegovi pravici do pritožbe.“ |
| --- | --- |

(b)

Ob izdaji obvestila o začasni razveljavitvi in preklicu spričevala o plovnosti ali spričevala o plovnosti z omejitvami pristojni organ države članice registracije navede razloge za začasno razveljavitev ali preklic in nosilca spričevala obvesti o njegovi pravici do pritožbe.“

| 20. | Poddel P oddelka B se nadomesti z naslednjim:
  „PODDEL P –   DOVOLJENJE ZA LETENJE
  21B.520   Preiskava






  (a) | Pristojni organ izvede preiskavo v obsegu, ki zadostuje za utemeljitev izdaje ali preklica dovoljenja za letenje. |
| --- | --- | --- |

20.

Poddel P oddelka B se nadomesti z naslednjim:

„PODDEL P –   DOVOLJENJE ZA LETENJE

21B.520   Preiskava

(a)

Pristojni organ izvede preiskavo v obsegu, ki zadostuje za utemeljitev izdaje ali preklica dovoljenja za letenje.

| (b) | Pristojni organ pripravi postopke ovrednotenja, ki se nanašajo vsaj na naslednje elemente:






  1. | ovrednotenje upravičenosti prosilca; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pristojni organ pripravi postopke ovrednotenja, ki se nanašajo vsaj na naslednje elemente:

1.

ovrednotenje upravičenosti prosilca;

| 2. | ovrednotenje upravičenosti vloge; |
| --- | --- |

2.

ovrednotenje upravičenosti vloge;

| 3. | ovrednotenje dokumentacije, ki je priložena vlogi; |
| --- | --- |

3.

ovrednotenje dokumentacije, ki je priložena vlogi;

| 4. | pregled zrakoplova; |
| --- | --- |

4.

pregled zrakoplova;

| 5. | odobritev pogojev letenja v skladu z 21A.710(b). |
| --- | --- |

5.

odobritev pogojev letenja v skladu z 21A.710(b).

21B.525   Izdaja dovoljenj za letenje

Pristojni organ izda dovoljenje za letenje (obrazec EASA 20a, glej Dodatek), ko se prepriča, da so izpolnjene veljavne zahteve iz poddela P oddelka A.

21B.530   Preklic dovoljenj za letenje

| (a) | Če se pokaže, da kateri koli od pogojev iz 21A.723(a) za izdano dovoljenje za letenje ni izpolnjen, pristojni organ dovoljenje za letenje prekliče. |
| --- | --- |

(a)

Če se pokaže, da kateri koli od pogojev iz 21A.723(a) za izdano dovoljenje za letenje ni izpolnjen, pristojni organ dovoljenje za letenje prekliče.

| (b) | Ob izdaji obvestila o preklicu dovoljenja za letenje pristojni organ navede razloge za preklic in nosilca dovoljenja za letenje obvesti o njegovi pravici do pritožbe. |
| --- | --- |

(b)

Ob izdaji obvestila o preklicu dovoljenja za letenje pristojni organ navede razloge za preklic in nosilca dovoljenja za letenje obvesti o njegovi pravici do pritožbe.

21B.545   Vodenje evidenc

| (a) | Pristojni organ upravlja sistem vodenja evidenc, ki zagotavlja ustrezno sledljivost postopka izdaje in preklica vsakega posameznega dovoljenja za letenje. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ upravlja sistem vodenja evidenc, ki zagotavlja ustrezno sledljivost postopka izdaje in preklica vsakega posameznega dovoljenja za letenje.

| (b) | Evidence vsebujejo vsaj:






  1. | dokumente, ki jih je predložil prosilec; |
| --- | --- | --- |

(b)

Evidence vsebujejo vsaj:

1.

dokumente, ki jih je predložil prosilec;

| 2. | dokumente, pripravljene med preiskavo, v katerih so navedene dejavnosti in končni rezultati elementov, opredeljenih v 21B.520(b); in |
| --- | --- |

2.

dokumente, pripravljene med preiskavo, v katerih so navedene dejavnosti in končni rezultati elementov, opredeljenih v 21B.520(b); in

| 3. | kopijo dovoljenja za letenje. |
| --- | --- |

3.

kopijo dovoljenja za letenje.

| (c) | Evidence se hranijo vsaj za obdobje šestih let po prenehanju veljavnosti dovoljenja.“ |
| --- | --- |

(c)

Evidence se hranijo vsaj za obdobje šestih let po prenehanju veljavnosti dovoljenja.“

| 21. | Seznam dodatkov se nadomesti z naslednjim: | „Dodatek I – Obrazec EASA 1 Dovoljenje za sprostitev v uporabo |
| --- | --- | --- |

21.

Seznam dodatkov se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek I – Obrazec EASA 1 Dovoljenje za sprostitev v uporabo

| | Dodatek II – Obrazec EASA 15a Certifikat pregleda plovnosti |
| --- | --- |

Dodatek II – Obrazec EASA 15a Certifikat pregleda plovnosti

| | Dodatek III – Obrazec EASA 20a Dovoljenje za letenje |
| --- | --- |

Dodatek III – Obrazec EASA 20a Dovoljenje za letenje

| | Dodatek IV – Obrazec EASA 20b Dovoljenje za letenje (izdano s strani odobrenih organizacij) |
| --- | --- |

Dodatek IV – Obrazec EASA 20b Dovoljenje za letenje (izdano s strani odobrenih organizacij)

| | Dodatek V – Obrazec EASA 24 Spričevalo o plovnosti z omejitvami |
| --- | --- |

Dodatek V – Obrazec EASA 24 Spričevalo o plovnosti z omejitvami

| | Dodatek VI – Obrazec EASA 25 Spričevalo o plovnosti |
| --- | --- |

Dodatek VI – Obrazec EASA 25 Spričevalo o plovnosti

| | Dodatek VII – Obrazec EASA 45 Spričevalo o hrupu |
| --- | --- |

Dodatek VII – Obrazec EASA 45 Spričevalo o hrupu

| | Dodatek VIII – Obrazec EASA 52 Izjava o skladnosti zrakoplova |
| --- | --- |

Dodatek VIII – Obrazec EASA 52 Izjava o skladnosti zrakoplova

| | Dodatek IX – Obrazec EASA 53 Dovoljenje za sprostitev v uporabo |
| --- | --- |

Dodatek IX – Obrazec EASA 53 Dovoljenje za sprostitev v uporabo

| | Dodatek X - Obrazec EASA 55 Potrdilo o odobritvi proizvodne organizacije |
| --- | --- |

Dodatek X - Obrazec EASA 55 Potrdilo o odobritvi proizvodne organizacije

| | Dodatek XI – Obrazec EASA 65 Izjava o soglasju [proizvodnja brez POA]“ |
| --- | --- |

Dodatek XI – Obrazec EASA 65 Izjava o soglasju [proizvodnja brez POA]“

| 22. | Obrazec EASA 20 se nadomesti z naslednjim:„

  “ |
| --- | --- |

22.

Obrazec EASA 20 se nadomesti z naslednjim:

Image

| 23. | Doda se Obrazec EASA 20b:„

  “ |
| --- | --- |

23.

Doda se Obrazec EASA 20b:

Image

| 24. | List B Obrazca EASA 55 se nadomesti z naslednjim:„

  “ |
| --- | --- |

24.

List B Obrazca EASA 55 se nadomesti z naslednjim:

Image

---

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 376/2007

z dne 30. marca 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (1) ter zlasti členov 5 in 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V prehodnem obdobju do 28. marca 2007, v katerem so bile države članice v celoti odgovorne za vse vidike v zvezi z izdajanjem dovoljenja za letenje, se Uredba Komisije (ES) št. 2042/2003 (2) ni uporabljala za zrakoplove, ki so leteli na podlagi tega dovoljenja, in ti zrakoplovi so bili zato vzdrževani v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili. |
| --- | --- |

(1)

V prehodnem obdobju do 28. marca 2007, v katerem so bile države članice v celoti odgovorne za vse vidike v zvezi z izdajanjem dovoljenja za letenje, se Uredba Komisije (ES) št. 2042/2003 (2) ni uporabljala za zrakoplove, ki so leteli na podlagi tega dovoljenja, in ti zrakoplovi so bili zato vzdrževani v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili.

| (2) | Zaradi narave dovoljenj za letenje, ki se izdajo na podlagi posameznega primera za zrakoplove, ki zaradi različnih razlogov ne morejo izpolnjevati pravil za izdajo spričeval o plovnosti, je nemogoče določiti splošna pravila za vzdrževanje teh letal. Namesto tega je treba v pogojih za letenje, odobrenih v posameznem primeru, opredeliti veljavne določbe o vzdrževanju. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi narave dovoljenj za letenje, ki se izdajo na podlagi posameznega primera za zrakoplove, ki zaradi različnih razlogov ne morejo izpolnjevati pravil za izdajo spričeval o plovnosti, je nemogoče določiti splošna pravila za vzdrževanje teh letal. Namesto tega je treba v pogojih za letenje, odobrenih v posameznem primeru, opredeliti veljavne določbe o vzdrževanju.

| (3) | Sprejetje novih zahtev in upravnih postopkov v Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (3) glede izdaje dovoljenj za letenje je treba dopolniti s spremembo Uredbe (ES) št. 2042/2003, da se izvzame zrakoplov, ki obratuje na podlagi dovoljenja za letenje, iz uporabe navedene uredbe in se namesto tega uvede sklicevanje na določbe o vzdrževanju, vsebovane v odobrenih pogojih za letenje, povezanih z dovoljenjem za letenje. |
| --- | --- |

(3)

Sprejetje novih zahtev in upravnih postopkov v Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (3) glede izdaje dovoljenj za letenje je treba dopolniti s spremembo Uredbe (ES) št. 2042/2003, da se izvzame zrakoplov, ki obratuje na podlagi dovoljenja za letenje, iz uporabe navedene uredbe in se namesto tega uvede sklicevanje na določbe o vzdrževanju, vsebovane v odobrenih pogojih za letenje, povezanih z dovoljenjem za letenje.

| (4) | Uredbo (ES) št. 2042/2003 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 2042/2003 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenjih, ki jih je Agencija za varnost v letalstvu (4) izdala v skladu s členom 12(2)(b) in členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenjih, ki jih je Agencija za varnost v letalstvu (4) izdala v skladu s členom 12(2)(b) in členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 54(3) Uredbe (ES) št. 1592/2002 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 54(3) Uredbe (ES) št. 1592/2002 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbi (ES) št. 2042/2003 se člen 3(3) nadomesti z naslednjim:

„3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se stalna plovnost zrakoplovov, ki imajo dovoljenje za letenje, zagotovi s posebnimi nadaljnjimi ureditvami glede plovnosti, kot je določeno v dovoljenju za letenje, izdanemu v skladu s Prilogo (del 21) k Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2007

Za Komisijo

Jacques BARROT

Član Komisije

---

(1)  UL L 240, 7.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 (UL L 243, 27.9.2003, str. 5).

1

(2)  UL L 315, 28.11.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 707/2006 (UL L 122, 9.5.2006, str. 17).

2

(3)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 706/2006 (UL L 122, 9.5.2006, str. 16).

3

(4)  Mnenje 02-2007.

4

---

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 377/2007

z dne 29. marca 2007

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87, z dne 23. julija 1987, o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1), zlasti člena 9(1)(a) uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. marca 2007

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 301/2007 (UL L 81, 22.3.2007, str. 11).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Lešnikov pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja v obliki granulata (v masnih % ), (1)







  lešnikova jedrca | 40 |
| dodan sladkor | 60 |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Lešnikov pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja v obliki granulata (v masnih % ), (1)

lešnikova jedrca

40

dodan sladkor

60

Lešnikova jedrca se pražijo 20–25 minut pri 140 °C. Sladkor se ločeno praži 15–17 minut pri isti temperaturi. Praženi lešniki in sladkor se nato zmešajo in skupaj pražijo še 12–15 minut. Pripravek se nato ohladi in seseklja na delce velikosti 1–4 milimetre. Nato se pakira po najmanj 10 kg v vreče za prodajo na veliko.

Pripravek je vmesni proizvod, ki ni primeren za takojšnje uživanje, temveč se uporablja pri proizvodnji čokolade, sladoleda, sladic in peciva.

2008 19 19

Uvrstitev opredeljujeta splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo oznak KN 2008, 2008 19 in 2008 19 19.

Proizvod ni uvrščen v poglavje 17, ker gre za sladkan prehrambeni pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja (pojasnjevalne opombe HS k poglavju 17, splošno, odstavek (b)).

Tarifna številka 1704 se ne uporablja za tak sladkan lešnikov pripravek, saj se ne trži in ni namenjen uporabi kot samostojen sladkorni proizvod (pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1704, prvi odstavek).

Ta proizvod je zajet v poglavju 20, saj je pripravljen ali konzerviran po postopku, ki ni določen v poglavju 8 (opomba 1(a) k poglavju 20 in pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 2008 11 10 do 2008 19 99).

Pripravek pridobljen s praženjem mešanice lešnikov in sladkorja se uvršča pod tarifno podštevilko 2008 19 19 (pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 2008 11 10 do 2008 19 99).

| 2. | Lešnikov pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja v obliki prahu (v masnih %), (2)







  lešnikova jedrca | 40 |
| --- | --- | --- |
| dodan sladkor | 60 |

2.

Lešnikov pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja v obliki prahu (v masnih %), (2)

lešnikova jedrca

40

dodan sladkor

60

Lešnikova jedrca se pražijo 20–25 minut pri 140 °C. Sladkor se ločeno praži 15–17 minut pri isti temperaturi. Praženi lešniki in sladkor se nato zmešajo in skupaj pražijo še 12–15 minut. Pripravek se nato ohladi in seseklja na delce velikosti 1–4 milimetre, preden se zmelje na velikost 20–30 mikronov. Nato se pakira po najmanj 12,5 kg v vreče za prodajo na veliko.

Pripravek je vmesni proizvod, ki ni primeren za takojšnje uživanje, temveč se uporablja pri proizvodnji čokolade, sladoleda, sladic in peciva.

2008 19 19

Uvrstitev opredeljujeta splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo oznak KN 2008, 2008 19 in 2008 19 19.

Proizvod ni uvrščen v poglavje 17, ker gre za sladkan prehrambeni pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja (pojasnjevalne opombe HS k poglavju 17, splošno, odstavek (b)).

Tarifna številka 1704 se ne uporablja za ta pripravek, saj gre za polizdelek, ki ni neposredno predelan v določeno vrsto sladkornega proizvoda te tarifne številke (pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1704 prvi odstavek, in pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 1704 90 51 do 1704 90 99, drugi odstavek).

Ta proizvod je zajet v poglavju 20, saj je pripravljen ali konzerviran po postopku, ki ni določen v poglavju 8 (opomba 1(a) k poglavju 20 in pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 2008 11 10 do 2008 19 99).

Pripravek pridobljen s praženjem mešanice lešnikov in sladkorja se uvršča pod tarifno podštevilko 2008 19 19 (pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 2008 11 10 do 2008 19 99).

| 3. | Lešnikov pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja v obliki paste (v masnih %), (3)







  lešnikova jedrca | 40 |
| --- | --- | --- |
| dodan sladkor | 60 |

3.

Lešnikov pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja v obliki paste (v masnih %), (3)

lešnikova jedrca

40

dodan sladkor

60

Lešnikova jedrca se pražijo 20–25 minut pri 140 °C. Sladkor se ločeno praži 15–17 minut pri isti temperaturi. Praženi lešniki in sladkor se nato zmešajo in skupaj pražijo še 12–15 minut. Pripravek se nato ohladi in seseklja na delce velikosti 1–4 milimetre, preden se zmelje na velikost 20–30 mikronov. S pomočjo mešanja zmletega pripravka dobimo homogeno pasto. Nato se pakira po najmanj 20 kg v vreče za prodajo veliko.

Pripravek je vmesni proizvod, ki ni primeren za takojšnje uživanje, temveč se uporablja pri proizvodnji čokolade, sladoleda, sladic in peciva.

2008 19 19

Uvrstitev opredeljujeta splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo oznak KN 2008, 2008 19 in 2008 19 19.

Proizvod ni uvrščen v poglavje 17, ker gre za sladkan prehrambeni pripravek, sestavljen iz mešanice lešnikov in sladkorja (pojasnjevalne opombe HS k poglavju 17, splošno, odstavek (b)).

Tarifna številka 1704 se ne uporablja za ta pripravek, saj gre za polizdelek, ki ni neposredno predelan v določeno vrsto sladkornega proizvoda te tarifne številke (pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1704 prvi odstavek, in pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 1704 90 51 do 1704 90 99, drugi odstavek).

Ta proizvod je zajet v poglavju 20, saj je pripravljen ali konzerviran po postopku, ki ni določen v poglavju 8 (opomba 1(a) k poglavju 20 in pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 2008 11 10 do 2008 19 99).

Pripravek pridobljen s praženjem mešanice lešnikov in sladkorja se uvršča pod tarifno podštevilko 2008 19 19 (pojasnjevalne opombe KN k tarifnim podštevilkam 2008 11 10 do 2008 19 99).

Image

Image

Image

---

(1)  Fotografija št. 1 je zgolj informativnega značaja.

(2)  Fotografija št. 2 je zgolj informativnega značaja.

(3)  Fotografija št. 3 je zgolj informativnega značaja.

---

DIREKTIVE

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/23

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/20/ES

z dne 3. aprila 2007

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev diklofluanida kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2032/2003 z dne 4. novembra 2003 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dajanjem biocidnih proizvodov v promet in o spremembi Uredbe (ES) št. 1896/2000 (2) sestavlja seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Ta seznam vključuje diklofluanid. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2032/2003 z dne 4. novembra 2003 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dajanjem biocidnih proizvodov v promet in o spremembi Uredbe (ES) št. 1896/2000 (2) sestavlja seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Ta seznam vključuje diklofluanid.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 2032/2003 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja diklofluanida glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravkih za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 2032/2003 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja diklofluanida glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravkih za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES.

| (3) | V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 2032/2003 je bilo za državo članico poročevalko imenovano Združeno kraljestvo. Združeno kraljestvo je 13. septembra 2005 v skladu s členom 10(5) in (7) navedene uredbe Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 2032/2003 je bilo za državo članico poročevalko imenovano Združeno kraljestvo. Združeno kraljestvo je 13. septembra 2005 v skladu s členom 10(5) in (7) navedene uredbe Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 2032/2003 so bile ugotovitve pregleda 28. novembra 2006 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 2032/2003 so bile ugotovitve pregleda 28. novembra 2006 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Med pregledom diklofluanida niso našli nobenih odprtih vprašanj ali razlogov za zaskrbljenost, ki bi jih moral obravnavati Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER). |
| --- | --- |

(5)

Med pregledom diklofluanida niso našli nobenih odprtih vprašanj ali razlogov za zaskrbljenost, ki bi jih moral obravnavati Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER).

| (6) | Različne preiskave so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo diklofluanid, pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu o oceni. Zato je primerno vključiti diklofluanid v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, da se v vseh državah članicah v skladu s členom 16(3) Direktive 98/8/ES zagotovi, da se izdajo, spremenijo ali razveljavijo dovoljenja za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo diklofluanid. |
| --- | --- |

(6)

Različne preiskave so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo diklofluanid, pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu o oceni. Zato je primerno vključiti diklofluanid v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, da se v vseh državah članicah v skladu s členom 16(3) Direktive 98/8/ES zagotovi, da se izdajo, spremenijo ali razveljavijo dovoljenja za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo diklofluanid.

| (7) | Pomembno je, da je treba določbe te direktive uporabljati hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki na trgu, ki vsebujejo aktivno snov diklofluanid, in da se olajša ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na sploh. |
| --- | --- |

(7)

Pomembno je, da je treba določbe te direktive uporabljati hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki na trgu, ki vsebujejo aktivno snov diklofluanid, in da se olajša ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na sploh.

| (8) | Glede na ugotovitve poročila o oceni je primerno zahtevati, da je treba pripravke, katerih uporaba je dovoljena v industriji, uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo, in da se zagotovijo navodila, na katerih bo navedeno, da je treba obdelani les po obdelavi hraniti na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla in se omogoči zbiranje pripravkov za njihovo ponovno uporabo ali odstranjevanje, v skladu s členom 10(2)(i)(d) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(8)

Glede na ugotovitve poročila o oceni je primerno zahtevati, da je treba pripravke, katerih uporaba je dovoljena v industriji, uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo, in da se zagotovijo navodila, na katerih bo navedeno, da je treba obdelani les po obdelavi hraniti na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla in se omogoči zbiranje pripravkov za njihovo ponovno uporabo ali odstranjevanje, v skladu s členom 10(2)(i)(d) Direktive 98/8/ES.

| (9) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba dati na voljo ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, in predlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(9)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba dati na voljo ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, in predlagateljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (10) | Državam članicam je treba po vključitvi dati na voljo ustrezno obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES in zlasti za izdajo, spremembo ali razveljavitev dovoljenj za biocidne pripravke v 8. vrsti izdelkov, ki vsebujejo diklofluanid, da se zagotovi njihova skladnost z Direktivo 98/8/ES. |
| --- | --- |

(10)

Državam članicam je treba po vključitvi dati na voljo ustrezno obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES in zlasti za izdajo, spremembo ali razveljavitev dovoljenj za biocidne pripravke v 8. vrsti izdelkov, ki vsebujejo diklofluanid, da se zagotovi njihova skladnost z Direktivo 98/8/ES.

| (11) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 29. februarja 2008. Besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi določbami in to direktivo nemudoma pošljejo Komisiji.

Navedene predpise uporabljajo od 1. marca 2009.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. aprila 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/140/ES (UL L 414, 30.12.2006, str. 78).

1

(2)  UL L 307, 24.11.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1849/2006 (UL L 355, 15.12.2006, str. 63).

2

---

PRILOGA

V tabelo v Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se vstavi naslednji vnos „št. 2“

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenem v zadnji odločbi o vključitvi njegove aktivne snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „2 | diklofluanid | N-(diklorofluorometiltio)-N′,N′-dimetil-N-fenilsulfamid
  št. ES: 214-118-7
  št. CAS: 1085-98-9 | > 96 % m/m | 1. marec 2009 | 28. februar 2011 | 28. februar 2019 | 8 | Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:






  (1) | Pripravke, katerih uporaba je dovoljena v industriji in/ali v profesionalne namene, je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo. |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenem v zadnji odločbi o vključitvi njegove aktivne snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (1)

„2

diklofluanid

N-(diklorofluorometiltio)-N′,N′-dimetil-N-fenilsulfamid

št. ES: 214-118-7

št. CAS: 1085-98-9

> 96 % m/m

1. marec 2009

28. februar 2011

28. februar 2019

8

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

(1)

Pripravke, katerih uporaba je dovoljena v industriji in/ali v profesionalne namene, je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo.

| (2) | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla je treba za zaščito tega ekosistema sprejeti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla je treba za zaščito tega ekosistema sprejeti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

| (3) | Na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, se navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranjevanje. |
| --- | --- |

(3)

Na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, se navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranjevanje.

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na naslednji spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm“

1

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/26

---

SKLEP SVETA

z dne 19. marca 2007

o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

(2007/210/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

| (2) | Komisija je v imenu Skupnosti v pogajanjih dosegla sporazum z Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnega prevoza v skladu z mehanizmi in smernicami iz Priloge k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v imenu Skupnosti v pogajanjih dosegla sporazum z Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnega prevoza v skladu z mehanizmi in smernicami iz Priloge k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

| (3) | Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi bilo treba s pridržkom njegove kasnejše sklenitve podpisati in začasno uporabljati – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi bilo treba s pridržkom njegove kasnejše sklenitve podpisati in začasno uporabljati –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom sklepa Sveta o njegovi sklenitvi.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 3

Do začetka veljavnosti Sporazuma se le-ta začasno uporablja od prvega dne prvega meseca po dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.

Člen 4

Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo iz člena 9(2) Sporazuma.

V Bruslju, 19. marca 2007

Za Svet

Predsednik

Horst SEEHOFER

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Vlado Malezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

EVROPSKA SKUPNOST

na eni strani, in

VLADA MALEZIJE (v nadaljnjem besedilu Malezija)

na drugi strani

(v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“)

STA SE –

OB PRIZNAVANJU, da je treba nekatere določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Malezijo, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, uskladiti s to zakonodajo zaradi vzpostavitve trdne pravne podlage za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Malezijo ter ohranitve stalnosti takih zračnih prevozov,

OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z več vidiki, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,

OB UGOTOVITVI, da imajo po zakonodaji Evropske skupnosti letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,

OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti,

OB UGOTOVITVI, da letalski prevozniki po zakonodaji Evropske skupnosti načeloma ne smejo skleniti sporazumov, ki bi lahko vplivali na trgovino med državami članicami Evropske skupnosti in katerih cilj ali posledica bi bilo preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence,

OB PRIZNAVANJU, da določbe v dvostranskih sporazumih o zračnih prevozih, sklenjenih med državami članicami Evropske skupnosti in Malezijo, ki (i) zahtevajo ali spodbujajo sklepanje sporazumov med podjetji, sklepe podjetniških združenj ali usklajena ravnanja, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na ustreznih zračnih poteh; ali (ii) krepijo učinke takih sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj; ali (iii) prenašajo na letalske prevoznike ali druge zasebne gospodarske operatorje odgovornost za sprejemanje ukrepov, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na ustreznih zračnih poteh, lahko onemogočijo učinkovito izvajanje pravil o konkurenci, ki se uporabljajo za podjetja,

OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena povečati skupnega obsega zračnih prevozov med Evropsko skupnostjo in Malezijo, vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Malezije ali se pogajati za spremembe določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih v zvezi s prometnimi pravicami –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Splošne določbe

1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti.

2.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I na državljane države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.

3.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I, na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.

Člen 2

Določitev s strani države članice

1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Malezija, in zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.

2.   Ob prejemu določitve s strani države članice, Malezija prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

| (i) | ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; in |
| --- | --- |

(i)

ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; in

| (ii) | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in |
| --- | --- |

(ii)

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in

| (iii) | ima letalski prevoznik glavni poslovodni sedež na ozemlju države članice, ki mu je izdala veljavno operativno licenco; ter |
| --- | --- |

(iii)

ima letalski prevoznik glavni poslovodni sedež na ozemlju države članice, ki mu je izdala veljavno operativno licenco; ter

| (iv) | je letalski prevoznik neposredno v lasti ali je njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III in/ali državljanov teh drugih držav, in da izvajajo te države in/ali ti državljani učinkovit nadzor. |
| --- | --- |

(iv)

je letalski prevoznik neposredno v lasti ali je njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III in/ali državljanov teh drugih držav, in da izvajajo te države in/ali ti državljani učinkovit nadzor.

3.   Malezija lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga je določila država članica, če:

| (i) | letalski prevoznik nima v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti sedeža na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; ali |
| --- | --- |

(i)

letalski prevoznik nima v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti sedeža na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; ali

| (ii) | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali |
| --- | --- |

(ii)

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali

| (iii) | letalski prevoznik ni neposredno v lasti ali njegov večinski lastnik ni država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III in/ali državljani teh drugih držav, in da te države in/ali ti državljani nimajo učinkovitega nadzora; ali |
| --- | --- |

(iii)

letalski prevoznik ni neposredno v lasti ali njegov večinski lastnik ni država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III in/ali državljani teh drugih držav, in da te države in/ali ti državljani nimajo učinkovitega nadzora; ali

| (iv) | letalski prevoznik že ima dovoljenje za opravljanje prometa na podlagi dvostranskega sporazuma med Malezijo in drugo državo članico in lahko Malezija dokaže, da bi se z izvajanjem prometnih pravic iz tega sporazuma na progi, ki vključuje kraj v navedeni drugi državi članici, izognil omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa navedeni drugi sporazum; ali |
| --- | --- |

(iv)

letalski prevoznik že ima dovoljenje za opravljanje prometa na podlagi dvostranskega sporazuma med Malezijo in drugo državo članico in lahko Malezija dokaže, da bi se z izvajanjem prometnih pravic iz tega sporazuma na progi, ki vključuje kraj v navedeni drugi državi članici, izognil omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa navedeni drugi sporazum; ali

| (v) | ima določeni letalski prevoznik spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdala država članica, in ni veljavnega dvostranskega sporazuma o zračnem prevozu med Malezijo in to državo članico ter je ta država članica zavrnila prometne pravice letalskim prevoznikom, ki jih je določila Malezija. |
| --- | --- |

(v)

ima določeni letalski prevoznik spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdala država članica, in ni veljavnega dvostranskega sporazuma o zračnem prevozu med Malezijo in to državo članico ter je ta država članica zavrnila prometne pravice letalskim prevoznikom, ki jih je določila Malezija.

Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Malezija ne diskriminira med letalskimi prevozniki Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.

Člen 3

Varnost

1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe členov navedenih v Prilogi II(c).

2.   Kjer država članica (prva država članica) določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, se pravice Malezije v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med prvo državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Malezijo uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali vzdrževanju varnostnih standardov in za dovoljenje za opravljanje prometa navedenega letalskega prevoznika.

Člen 4

Obdavčitev letalskega goriva

1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe členov, navedenih v Prilogi II(d).

2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje državi članici, da na nediskriminatorni podlagi uvede davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika Malezije, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju te države članice in drugim krajem na ozemlju te države članice ali na ozemlju druge države članice.

Člen 5

Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti

1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe členov, navedenih v Prilogi II(e).

2.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določen(-i) s strani Malezije v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz, ki se v celoti opravi znotraj Evropske skupnosti, se uporablja zakonodaja Evropske skupnosti.

Člen 6

Skladnost s pravili o konkurenci

1.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba v sporazumih, navedenih v Prilogi I ne (i) spodbuja sprejetja sporazumov med podjetji, sklepov podjetniških združenj ali usklajenega ravnanja, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenčnost; ali (ii) krepi učinke takega sporazuma, sklepa ali usklajenega ravnanja; ali (iii) prenese na zasebne gospodarske subjekte odgovornost za ukrepe, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenčnost.

2.   Določbe v sporazumih, navedenih v Prilogi I, ki so neskladne z odstavkom 1 tega člena, se ne uporabljajo.

Člen 7

Priloge k Sporazumu

Priloge k temu Sporazumu so njegov sestavni del.

Člen 8

Revizija ali sprememba

Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli sporazumno revidirata ali spremenita.

Člen 9

Začetek veljavnosti in začasna uporaba

1.   Ta sporazum začne veljati z dnem, ko se pogodbenici medsebojno pisno uradno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti.

2.   Ne glede na odstavek 1 se pogodbenici strinjata, da se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.

3.   Sporazumi in drugi dogovori med državami članicami in Malezijo, ki na dan podpisa tega sporazuma še ne veljajo in se ne uporabljajo začasno, so navedeni v Prilogi I(b). Ta sporazum se za vse take sporazume in dogovore uporablja od začetka njihove veljavnosti ali začasne uporabe.

Člen 10

Prenehanje veljavnosti

1.   V primeru prenehanja veljavnosti sporazuma iz Priloge I istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge I.

2.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov iz Priloge I istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

V Bruslju, dvaindvajsetega marca leta dva tisoč sedem, sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in malezijskem (Bahasa Melayu) jeziku.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Kominità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Communidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image
  Image

За правителството на Малайзия

Por el Gobierno de Malasia

Za vládu Malajsie

For Malaysias regering

Für die Regierung Malaysias

Malaisia valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Μαλαισίας

For the Government of Malaysia

Pour le gouvernement de la Malaisie

Per il governo della Malaysia

Malaizijas valdības vārdā

Malaizijos Vyriausybės vardu

Malaijzia Kormánya részéről

Għall-Gvern tal-Malažja

Voor de Regering van Maleisië

W imieniu Rządu Malezji

Pelo Governo da Malásia

Pentru Guvernul Malaeziei

Za vládu Malajzie

Za Vlado Malezije

Malesian hallituksen puolesta

För Malaysias regering

Image

PRILOGA I

Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

| (a) | Sporazumi o zračnih prevozih med Malezijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki so na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali v začasni uporabi:






  — | Sporazum med Avstrijsko zvezno vlado in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 22. novembra 1976, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Avstrijo“ v Prilogi II,
  spremenjen z Memorandumom o soglasju, podpisanim na Dunaju 23. avgusta 1990,
  nazadnje spremenjen z Verbalno noto, podpisano v Kuala Lumpurju 14. septembra 1994; |
| --- | --- | --- |

(a)

Sporazumi o zračnih prevozih med Malezijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki so na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali v začasni uporabi:

—

Sporazum med Avstrijsko zvezno vlado in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 22. novembra 1976, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Avstrijo“ v Prilogi II,

spremenjen z Memorandumom o soglasju, podpisanim na Dunaju 23. avgusta 1990,

nazadnje spremenjen z Verbalno noto, podpisano v Kuala Lumpurju 14. septembra 1994;

| — | Sporazum med Vlado Kraljevine Belgije in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 26. februarja 1974, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Belgijo“ v Prilogi II,
  spremenjen s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Bruslju 25. julija 1978,
  nazadnje spremenjen s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Kuala Lumpurju 14. oktobra 1993; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Kraljevine Belgije in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 26. februarja 1974, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Belgijo“ v Prilogi II,

spremenjen s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Bruslju 25. julija 1978,

nazadnje spremenjen s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Kuala Lumpurju 14. oktobra 1993;

| — | Sporazum med Vlado Češkoslovaške socialistične republike in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Pragi 2. maja 1973, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Češko“ v Prilogi II,
  upoštevati je treba tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Pragi 2. maja 1973; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Češkoslovaške socialistične republike in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Pragi 2. maja 1973, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Češko“ v Prilogi II,

upoštevati je treba tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Pragi 2. maja 1973;

| — | Sporazum med Vlado Kraljevine Danske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 19. oktobra 1967, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Dansko“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Kraljevine Danske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 19. oktobra 1967, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Dansko“ v Prilogi II;

| — | Osnutek Sporazuma o zračnem prevozu med Vlado Kraljevine Danske in Vlado Malezije, parafiran leta 1997 in 2002, v nadaljnjem besedilu „Osnutek Sporazuma med Malezijo in Dansko“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Osnutek Sporazuma o zračnem prevozu med Vlado Kraljevine Danske in Vlado Malezije, parafiran leta 1997 in 2002, v nadaljnjem besedilu „Osnutek Sporazuma med Malezijo in Dansko“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Republike Finske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 6. novembra 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Finsko“ v Prilogi II;
  upoštevati je treba tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Kuala Lumpurju 15. septembra 1997; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Republike Finske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 6. novembra 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Finsko“ v Prilogi II;

upoštevati je treba tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Kuala Lumpurju 15. septembra 1997;

| — | Sporazum med Vlado Francoske republike in Vlado Malezije o zračnem prevozu, podpisan v Kuala Lumpurju 22. maja 1967, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Francijo“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Francoske republike in Vlado Malezije o zračnem prevozu, podpisan v Kuala Lumpurju 22. maja 1967, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Francijo“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Zvezno republiko Nemčijo in Malezijo o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 23. julija 1968, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Nemčijo“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Zvezno republiko Nemčijo in Malezijo o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 23. julija 1968, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Nemčijo“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Republike Madžarske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 19. februarja 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Madžarsko“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Republike Madžarske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 19. februarja 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Madžarsko“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Irske in Vlado Malezije o zračnem prevozu, podpisan v Shannonu 17. februarja 1992, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Irsko“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Irske in Vlado Malezije o zračnem prevozu, podpisan v Shannonu 17. februarja 1992, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Irsko“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Malezije in Vlado Republike Italije o zračnem prevozu, podpisan v Kuala Lumpurju 23. marca 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Italijo“ v Prilogi II,
  upoštevati je treba tudi Zaupni memorandum o soglasju, podpisan v Rimu 30. novembra 1994,
  spremenjen z Zaupnim memorandumom o soglasju, podpisanim v Kuala Lumpurju 18. julija 1997,
  spremenjen s Potrjenim poročilom o razpravah med Malezijo in Italijo, podpisanim v Rimu 18. maja 2005,
  nazadnje spremenjen z Memorandumom o soglasju, podpisanim v Londonu 18. julija 2006; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Malezije in Vlado Republike Italije o zračnem prevozu, podpisan v Kuala Lumpurju 23. marca 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Italijo“ v Prilogi II,

upoštevati je treba tudi Zaupni memorandum o soglasju, podpisan v Rimu 30. novembra 1994,

spremenjen z Zaupnim memorandumom o soglasju, podpisanim v Kuala Lumpurju 18. julija 1997,

spremenjen s Potrjenim poročilom o razpravah med Malezijo in Italijo, podpisanim v Rimu 18. maja 2005,

nazadnje spremenjen z Memorandumom o soglasju, podpisanim v Londonu 18. julija 2006;

| — | Sporazum o zračnem prevozu med Vlado Malezije in Vlado Velikega vojvodstva Luksemburg, parafiran v Kuala Lumpurju 19. julija 2002 kot Dodatek II k Zaupnemu memorandumu o soglasju, podpisanemu v Kuala Lumpurju 19. julija 2002; v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Luksemburgom“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum o zračnem prevozu med Vlado Malezije in Vlado Velikega vojvodstva Luksemburg, parafiran v Kuala Lumpurju 19. julija 2002 kot Dodatek II k Zaupnemu memorandumu o soglasju, podpisanemu v Kuala Lumpurju 19. julija 2002; v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Luksemburgom“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Malte in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Maleziji 12. oktobra 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Malto“ v Prilogi II,
  upoštevati je treba tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Valletti 28. februarja 1984; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Malte in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Maleziji 12. oktobra 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Malto“ v Prilogi II,

upoštevati je treba tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Valletti 28. februarja 1984;

| — | Sporazum med Vlado Kraljevine Nizozemske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 15. decembra 1966, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Nizozemsko“ v Prilogi II,
  spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not z dne 25. marca 1988,
  spremenjen z Zaupnim memorandumom z dne 23. oktobra 1991,
  spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not, podpisano v Kuala Lumpurju 10. maja 1993,
  nazadnje spremenjen z Zaupnim memorandumom o soglasju, priloženim kot Dodatek A k Potrjenemu zapisniku, podpisanemu v Kuala Lumpurju 19. septembra 1995,
  nazadnje spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not, podpisano v Kuala Lumpurju 23. maja 1996; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Kraljevine Nizozemske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 15. decembra 1966, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Nizozemsko“ v Prilogi II,

spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not z dne 25. marca 1988,

spremenjen z Zaupnim memorandumom z dne 23. oktobra 1991,

spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not, podpisano v Kuala Lumpurju 10. maja 1993,

nazadnje spremenjen z Zaupnim memorandumom o soglasju, priloženim kot Dodatek A k Potrjenemu zapisniku, podpisanemu v Kuala Lumpurju 19. septembra 1995,

nazadnje spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not, podpisano v Kuala Lumpurju 23. maja 1996;

| — | Sporazum med Vlado Ljudske republike Poljske in Vlado Malezije o civilnem zračnem prometu, podpisan v Kuala Lumpurju 24. marca 1975, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Poljsko“ v Prilogi II;
  upoštevati je treba tudi Protokol k Sporazumu o civilnem zračnem prevozu med Vlado Ljudske republike Poljske in Vlado Malezije, podpisan v Kuala Lumpurju 5. julija 1974; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Ljudske republike Poljske in Vlado Malezije o civilnem zračnem prometu, podpisan v Kuala Lumpurju 24. marca 1975, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Poljsko“ v Prilogi II;

upoštevati je treba tudi Protokol k Sporazumu o civilnem zračnem prevozu med Vlado Ljudske republike Poljske in Vlado Malezije, podpisan v Kuala Lumpurju 5. julija 1974;

| — | Sporazum med Vlado Malezije in Portugalsko republiko o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, parafiran in priložen kot Dodatek II k Memorandumu o soglasju, podpisanemu v Kuala Lumpurju 19. maja 1998, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Portugalsko“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Malezije in Portugalsko republiko o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, parafiran in priložen kot Dodatek II k Memorandumu o soglasju, podpisanemu v Kuala Lumpurju 19. maja 1998, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Portugalsko“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Socialistične republike Romunije in Vlado Malezije, podpisan v Kuala Lumpurju 26. novembra 1982, v nadaljnjem besedilu „Sporazum Malezija – Romunija“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Socialistične republike Romunije in Vlado Malezije, podpisan v Kuala Lumpurju 26. novembra 1982, v nadaljnjem besedilu „Sporazum Malezija – Romunija“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Republike Slovenije in Vlado Malezije o zračnem prometu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Ljubljani 28. oktobra 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Slovenijo“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Republike Slovenije in Vlado Malezije o zračnem prometu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Ljubljani 28. oktobra 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Slovenijo“ v Prilogi II;

| — | Sporazum o zračnem prevozu med Vlado Španije in Vlado Malezije, podpisan v Kuala Lumpurju 23. marca 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Španijo“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum o zračnem prevozu med Vlado Španije in Vlado Malezije, podpisan v Kuala Lumpurju 23. marca 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Španijo“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Kraljevine Švedske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 19. oktobra 1967, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Švedsko“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Kraljevine Švedske in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Kuala Lumpurju 19. oktobra 1967, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Švedsko“ v Prilogi II;

| — | Osnutek Sporazuma o zračnem prevozu med Vlado Kraljevine Švedske in Vlado Malezije, parafiran leta 1997 in 2002, v nadaljnjem besedilu „Osnutek Sporazuma med Malezijo in Švedsko“ v Prilogi II; |
| --- | --- |

—

Osnutek Sporazuma o zračnem prevozu med Vlado Kraljevine Švedske in Vlado Malezije, parafiran leta 1997 in 2002, v nadaljnjem besedilu „Osnutek Sporazuma med Malezijo in Švedsko“ v Prilogi II;

| — | Sporazum med Vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Londonu 24. maja 1973, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Združenim kraljestvom“ v Prilogi II,
  spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not, podpisano v Kuala Lumpurju 14. septembra 1993,
  nazadnje spremenjen z Memorandumom o soglasju, podpisanim v Londonu 18. januarja 2006. |
| --- | --- |

—

Sporazum med Vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Londonu 24. maja 1973, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Združenim kraljestvom“ v Prilogi II,

spremenjen z Izmenjavo diplomatskih not, podpisano v Kuala Lumpurju 14. septembra 1993,

nazadnje spremenjen z Memorandumom o soglasju, podpisanim v Londonu 18. januarja 2006.

| (b) | Sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori, parafirani ali podpisani med Malezijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in niso v začasni uporabi:






  — | Sporazum med Ljudsko Republiko Bolgarijo in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, parafiran v Sofiji 23. februarja 1984, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Bolgarijo“ v Prilogi II; upoštevati je treba tudi Zaupni memorandum o soglasju, podpisanem v Kuala Lumpurju 2. oktobra 1991; |
| --- | --- | --- |

(b)

Sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori, parafirani ali podpisani med Malezijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in niso v začasni uporabi:

—

Sporazum med Ljudsko Republiko Bolgarijo in Vlado Malezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, parafiran v Sofiji 23. februarja 1984, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Malezijo in Bolgarijo“ v Prilogi II; upoštevati je treba tudi Zaupni memorandum o soglasju, podpisanem v Kuala Lumpurju 2. oktobra 1991;

| — | Osnutek Memoranduma o soglasju, priložen kot Dodatek 1 k Potrjenemu poročilu, podpisanemu v Kuala Lumpurju 15. decembra 2004, ki spreminja Sporazum med Malezijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

Osnutek Memoranduma o soglasju, priložen kot Dodatek 1 k Potrjenemu poročilu, podpisanemu v Kuala Lumpurju 15. decembra 2004, ki spreminja Sporazum med Malezijo in Združenim kraljestvom.

PRILOGA II

Seznam členov v sporazumih iz Priloge I in iz členov 2 do 6 tega sporazuma

| (a) | Določitev s strani države članice:






  — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Avstrijo, |
| --- | --- | --- |

(a)

Določitev s strani države članice:

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Avstrijo,

| — | člen 2 Sporazuma med Malezijo in Belgijo, |
| --- | --- |

—

člen 2 Sporazuma med Malezijo in Belgijo,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Češko, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Češko,

| — | člen II Sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen II Sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 3 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen 3 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Francijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Francijo,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Nemčijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Nemčijo,

| — | člen 3 Sporazuma med Malezijo in Finsko, |
| --- | --- |

—

člen 3 Sporazuma med Malezijo in Finsko,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Madžarsko,

| — | člen 3(1–2) Sporazuma med Malezijo in Irsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–2) Sporazuma med Malezijo in Irsko,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Italijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Italijo,

| — | člen 3 Sporazuma med Malezijo in Malto, |
| --- | --- |

—

člen 3 Sporazuma med Malezijo in Malto,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko,

| — | člen 3 Sporazuma med Malezijo in Poljsko, |
| --- | --- |

—

člen 3 Sporazuma med Malezijo in Poljsko,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Portugalsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Portugalsko,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Romunijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Romunijo,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Slovenijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Slovenijo,

| — | člen 3 Sporazuma med Malezijo in Španijo, |
| --- | --- |

—

člen 3 Sporazuma med Malezijo in Španijo,

| — | člen II Sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen II Sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 3 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen 3 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 3(1–3) Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom.

| (b) | Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:






  — | člen 3(4–7) Sporazuma med Malezijo in Avstrijo, |
| --- | --- | --- |

(b)

Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

—

člen 3(4–7) Sporazuma med Malezijo in Avstrijo,

| — | člen 3 Sporazuma med Malezijo in Belgijo, |
| --- | --- |

—

člen 3 Sporazuma med Malezijo in Belgijo,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Češko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Češko,

| — | člen III Sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen III Sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 4 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Finsko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Finsko,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Francijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Francijo,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Nemčijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Nemčijo,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Madžarsko,

| — | člen 3(3–6) Sporazuma med Malezijo in Irsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(3–6) Sporazuma med Malezijo in Irsko,

| — | člen 5 Sporazuma med Malezijo in Italijo, |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Malezijo in Italijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Malto, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Malto,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Poljsko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Poljsko,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Portugalsko, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Portugalsko,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Romunijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Romunijo,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Slovenijo, |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Slovenijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Španijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Španijo,

| — | člen III Sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen III Sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 4 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 3(4–6) Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom.

| (c) | Varnost:






  — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Belgijo, |
| --- | --- | --- |

(c)

Varnost:

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Belgijo,

| — | člen 15 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen 15 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 9 Sporazuma med Malezijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 9 Sporazuma med Malezijo in Madžarsko,

| — | člen 10 Sporazuma med Malezijo in Italijo, |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Malezijo in Italijo,

| — | člen 6 Sporazuma med Malezijo in Luksemburgom, |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Malezijo in Luksemburgom,

| — | člen 11 Sporazuma med Malezijo in Portugalsko, |
| --- | --- |

—

člen 11 Sporazuma med Malezijo in Portugalsko,

| — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Romunijo, |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Romunijo,

| — | člen 11 Sporazuma med Malezijo in Španijo, |
| --- | --- |

—

člen 11 Sporazuma med Malezijo in Španijo,

| — | člen 15 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen 15 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 9A Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 9A Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom.

| (d) | Obdavčitev letalskega goriva:






  — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Avstrijo, |
| --- | --- | --- |

(d)

Obdavčitev letalskega goriva:

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Avstrijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Belgijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Belgijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Češko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Češko,

| — | člen IV Sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen IV Sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 6 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen 6 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 5 Sporazuma med Malezijo in Finsko, |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Malezijo in Finsko,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Francijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Francijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Nemčijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Nemčijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Madžarsko,

| — | člen 11 Sporazuma med Malezijo in Irsko, |
| --- | --- |

—

člen 11 Sporazuma med Malezijo in Irsko,

| — | člen 6 Sporazuma med Malezijo in Italijo, |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Malezijo in Italijo,

| — | člen 9 Sporazuma med Malezijo in Luksemburgom, |
| --- | --- |

—

člen 9 Sporazuma med Malezijo in Luksemburgom,

| — | člen 5 Sporazuma med Malezijo in Malto, |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Malezijo in Malto,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko,

| — | člen 6 Sporazuma med Malezijo in Poljsko, |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Malezijo in Poljsko,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Portugalsko, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Portugalsko,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Romunijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Romunijo,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Slovenijo, |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Slovenijo,

| — | člen 5 Sporazuma med Malezijo in Španijo, |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma med Malezijo in Španijo,

| — | člen IV Sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen IV Sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 6 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen 6 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 4 Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 4 Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom.

| (e) | Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:






  — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Avstrijo, |
| --- | --- | --- |

(e)

Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Avstrijo,

| — | člen 10 Sporazuma med Malezijo in Belgijo, |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Malezijo in Belgijo,

| — | člen 8 Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo, |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Malezijo in Bolgarijo,

| — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Češko, |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Češko,

| — | člen VII Sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen VII Sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 11 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko, |
| --- | --- |

—

člen 11 Osnutka sporazuma med Malezijo in Dansko,

| — | člen 10 Sporazuma med Malezijo in Finsko, |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Malezijo in Finsko,

| — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Francijo, |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Francijo,

| — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Nemčijo, |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Nemčijo,

| — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Španijo, |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Španijo,

| — | člen 8 Sporazuma med Malezijo in Madžarsko, |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Malezijo in Madžarsko,

| — | člen 6 Sporazuma med Malezijo in Irsko, |
| --- | --- |

—

člen 6 Sporazuma med Malezijo in Irsko,

| — | člen 8 Sporazuma med Malezijo in Italijo, |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Malezijo in Italijo,

| — | člen 11 Sporazuma med Malezijo in Luksemburgom, |
| --- | --- |

—

člen 11 Sporazuma med Malezijo in Luksemburgom,

| — | člen 10 Sporazuma med Malezijo in Malto, |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Malezijo in Malto,

| — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Nizozemsko,

| — | člen 10 Sporazuma med Malezijo in Poljsko, |
| --- | --- |

—

člen 10 Sporazuma med Malezijo in Poljsko,

| — | člen 9 Sporazuma med Malezijo in Portugalsko, |
| --- | --- |

—

člen 9 Sporazuma med Malezijo in Portugalsko,

| — | člen 9 Sporazuma med Malezijo in Romunijo, |
| --- | --- |

—

člen 9 Sporazuma med Malezijo in Romunijo,

| — | člen 8 Sporazuma med Malezijo in Slovenijo, |
| --- | --- |

—

člen 8 Sporazuma med Malezijo in Slovenijo,

| — | člen VII Sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen VII Sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 11 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko, |
| --- | --- |

—

člen 11 Osnutka sporazuma med Malezijo in Švedsko,

| — | člen 7 Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

—

člen 7 Sporazuma med Malezijo in Združenim kraljestvom.

PRILOGA III

Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

| (a) | Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(a)

Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (b) | Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(b)

Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (c) | Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

(c)

Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| (d) | Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu). |
| --- | --- |

(d)

Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu).

---

Komisija

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/39 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/39

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. marca 2007

o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1285)

(Besedilo v danskem, nizozemskem, angleškem, estonskem, francoskem, nemškem, italijanskem, slovenskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/211/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je že postopno opustila proizvodnjo in porabo klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranega bromofluoroogljikovodika in bromklorometana. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je že postopno opustila proizvodnjo in porabo klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranega bromofluoroogljikovodika in bromklorometana.

| (2) | Vsako leto mora Komisija določiti uporabe bistvenega pomena za te nadzorovane snovi, količine, ki se smejo uporabljati, ter gospodarske družbe, ki jih smejo uporabljati. |
| --- | --- |

(2)

Vsako leto mora Komisija določiti uporabe bistvenega pomena za te nadzorovane snovi, količine, ki se smejo uporabljati, ter gospodarske družbe, ki jih smejo uporabljati.

| (3) | V Sklepu IV/25 pogodbenic Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, v nadaljnjem besedilu „Montrealski protokol“, so določena merila, ki jih Komisija uporablja za določitev katerih koli uporab bistvenega pomena, in za vsako pogodbenico odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, potreben za uporabe bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(3)

V Sklepu IV/25 pogodbenic Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, v nadaljnjem besedilu „Montrealski protokol“, so določena merila, ki jih Komisija uporablja za določitev katerih koli uporab bistvenega pomena, in za vsako pogodbenico odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, potreben za uporabe bistvenega pomena.

| (4) | V Sklepu XV/8 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v prilogah A, B in C (snovi v skupinah II in III) k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za uporabe bistvenega pomena za laboratorijske in analitske namene v skladu s Prilogo IV k Poročilu o sedmem zasedanju pogodbenic, ob upoštevanju pogojev, določenih v Prilogi II k Poročilu o šestem zasedanju pogodbenic, kot tudi sklepov VII/11, XI/15 in XV/5 pogodbenic Montrealskega protokola. V Sklepu XVII/10 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v Prilogi E k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za laboratorijske in analitske uporabe metilbromida. |
| --- | --- |

(4)

V Sklepu XV/8 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v prilogah A, B in C (snovi v skupinah II in III) k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za uporabe bistvenega pomena za laboratorijske in analitske namene v skladu s Prilogo IV k Poročilu o sedmem zasedanju pogodbenic, ob upoštevanju pogojev, določenih v Prilogi II k Poročilu o šestem zasedanju pogodbenic, kot tudi sklepov VII/11, XI/15 in XV/5 pogodbenic Montrealskega protokola. V Sklepu XVII/10 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v Prilogi E k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za laboratorijske in analitske uporabe metilbromida.

| (5) | V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodika, so vse države članice uradno sporočile (2) Programu Združenih narodov za okolje (UNEP) učinkovine, za katere klorofluoroogljikovodiki (CFC) niso več bistvenega pomena za proizvodnjo CFC-MDI za dajanje v promet na trg Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodika, so vse države članice uradno sporočile (2) Programu Združenih narodov za okolje (UNEP) učinkovine, za katere klorofluoroogljikovodiki (CFC) niso več bistvenega pomena za proizvodnjo CFC-MDI za dajanje v promet na trg Evropske skupnosti.

| (6) | Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uporabo in dajanje CFC v promet, razen v primerih, ko je njihova uporaba bistvenega pomena, v skladu s pogoji, opredeljenimi v členu 3(1) navedene uredbe. Te ugotovitve o nebistvenem pomenu so zmanjšale povpraševanje po CFC za uporabo v MDI, ki se dajejo v promet v Evropski skupnosti. Poleg tega člen 4(6) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uvoz in dajanje proizvodov CFC-MDI v promet, razen v primerih, ko se šteje, da so CFC v teh proizvodih bistvenega pomena v skladu s pogoji, opisanimi v členu 3(1). |
| --- | --- |

(6)

Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uporabo in dajanje CFC v promet, razen v primerih, ko je njihova uporaba bistvenega pomena, v skladu s pogoji, opredeljenimi v členu 3(1) navedene uredbe. Te ugotovitve o nebistvenem pomenu so zmanjšale povpraševanje po CFC za uporabo v MDI, ki se dajejo v promet v Evropski skupnosti. Poleg tega člen 4(6) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uvoz in dajanje proizvodov CFC-MDI v promet, razen v primerih, ko se šteje, da so CFC v teh proizvodih bistvenega pomena v skladu s pogoji, opisanimi v členu 3(1).

| (7) | Komisija je 22. julija 2006 objavila obvestilo (3), naslovljeno na tiste gospodarske družbe v Skupnosti 25 držav članic, ki zahtevajo, da Komisija presodi uporabo nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2007, in je prejela izjave o nameravanih uporabah nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v letu 2007. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 22. julija 2006 objavila obvestilo (3), naslovljeno na tiste gospodarske družbe v Skupnosti 25 držav članic, ki zahtevajo, da Komisija presodi uporabo nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2007, in je prejela izjave o nameravanih uporabah nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v letu 2007.

| (8) | Da lahko zainteresirane gospodarske družbe in izvajalci še naprej pravočasno koristijo sistem izdajanja dovoljenj, je primerno, da se začne ta odločba uporabljati s 1. januarjem 2007. |
| --- | --- |

(8)

Da lahko zainteresirane gospodarske družbe in izvajalci še naprej pravočasno koristijo sistem izdajanja dovoljenj, je primerno, da se začne ta odločba uporabljati s 1. januarjem 2007.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene medicinske uporabe v Skupnosti v letu 2007, je 316 257,00 kilogramov ODP (4).

2.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115) in skupine II (drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2007, je 65 900,9 kilogramov ODP.

3.   Količina nadzorovanih snovi skupine III (halonov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2007, je 718,7 kilogramov ODP.

4.   Količina nadzorovanih snovi skupine IV (ogljikovega tetraklorida) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2007, je 147 110,436 kilogramov ODP.

5.   Količina nadzorovanih snovi skupine V (1,1,1-trikloroetana) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Evropski uniji v letu 2007, je 672,0 kilogramov ODP.

6.   Količina nadzorovanih snovi skupine VI (metilbromida) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe v Skupnosti v letu 2007, je 150,0 kilogramov ODP.

7.   Količina nadzorovanih snovi skupine VII (delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2007, je 3,52 kilogramov ODP.

8.   Količina nadzorovanih snovi skupine IX (bromoklorometana) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2007, je 12,048 kilogramov ODP.

Člen 2

Inhalatorji z določenim odmerkom, ki vsebujejo klorofluoroogljikovodik, navedeni v Prilogi I, se ne dajo v promet na trge, če je pristojni organ ugotovil, da klorofluoroogljikovodiki za inhalatorje z določenim odmerkom na navedenih trgih niso bistvenega pomena.

Člen 3

Med obdobjem od 1. januarja do 31. decembra 2007 se uporabljajo naslednja pravila:

| 1. | kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 za bistvene medicinske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge II; |
| --- | --- |

1.

kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 za bistvene medicinske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge II;

| 2. | kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 ter drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge III; |
| --- | --- |

2.

kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 ter drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge III;

| 3. | kvote halonov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IV; |
| --- | --- |

3.

kvote halonov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IV;

| 4. | kvote ogljikovega tetraklorida za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge V; |
| --- | --- |

4.

kvote ogljikovega tetraklorida za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge V;

| 5. | kvote 1,1,1-trikloroetana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VI; |
| --- | --- |

5.

kvote 1,1,1-trikloroetana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VI;

| 6. | kvote metilbromida za kritične laboratorijske in analitske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VII; |
| --- | --- |

6.

kvote metilbromida za kritične laboratorijske in analitske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VII;

| 7. | kvote delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VIII; |
| --- | --- |

7.

kvote delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VIII;

| 8. | kvote bromoklorometana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IX; |
| --- | --- |

8.

kvote bromoklorometana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IX;

| 9. | kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov in bromoklorometana za bistvene uporabe so določene v Prilogi X. |
| --- | --- |

9.

kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov in bromoklorometana za bistvene uporabe so določene v Prilogi X.

Člen 4

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2007 in preneha veljati 31. decembra 2007.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja:

| | 3M Health Care Ltd |
| --- | --- |
| 3M House Morley Street |
| Loughborough |
| Leicestershire LE11 1EP |
| United Kingdom |

3M Health Care Ltd

3M House Morley Street

Loughborough

Leicestershire LE11 1EP

United Kingdom

| | Bespak Europe Ltd |
| --- | --- |
| North Lynn Industrial Estate |
| Bergen Way, King's Lynn |
| Norfolk PE30 2JJ |
| United Kingdom |

Bespak Europe Ltd

North Lynn Industrial Estate

Bergen Way, King's Lynn

Norfolk PE30 2JJ

United Kingdom

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma (PR) |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma (PR)

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd |
| --- | --- |
| Astmoor Industrial Estate |
| 9 Arkwright Road Runcorn |
| Cheshire WA7 1NU |
| United Kingdom |

Inyx Pharmaceuticals Ltd

Astmoor Industrial Estate

9 Arkwright Road Runcorn

Cheshire WA7 1NU

United Kingdom

| | IVAX Ltd |
| --- | --- |
| Unit 301, |
| Waterford Industrial Estate |
| Weterford, Ireland |

IVAX Ltd

Unit 301,

Waterford Industrial Estate

Weterford, Ireland

| | Laboratorio Aldo Union S.A. |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Esplugues de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo Union S.A.

Baronesa de Maldá 73

Esplugues de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho (MI) |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho (MI)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano (MI) |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano (MI)

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316, route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316, route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Bie & Berntsen A-S |
| --- | --- |
| Transformervej 8 |
| DK-2730 Herlev |

Bie & Berntsen A-S

Transformervej 8

DK-2730 Herlev

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222, RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222, RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate, |
| Rhondda, Cynon Taff, |
| UK-Pontypridd CF37 5SX |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate,

Rhondda, Cynon Taff,

UK-Pontypridd CF37 5SX

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Institut scientifique de service public (ISSeP) |
| --- | --- |
| Rue du Chéra, 200 |
| B-4000 Liège |

Institut scientifique de service public (ISSeP)

Rue du Chéra, 200

B-4000 Liège

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | LGC Promochem GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Promochem GmbH

Mercatorstr. 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KgaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Directorate Material RNL Navy |
| P.O. Box 2070 |
| 2500 ES The Hague |
| Nederland |

Ministry of Defense

Directorate Material RNL Navy

P.O. Box 2070

2500 ES The Hague

Nederland

| | Panreac Química S.A. |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/ Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès, Barcelona |

Panreac Química S.A.

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/ Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès, Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| SI-1000 Ljubljana |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

SI-1000 Ljubljana

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’Isle d’Abeau-Chesnes |
| F-38297 Saint-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’Isle d’Abeau-Chesnes

F-38297 Saint-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids Srl |
| --- | --- |
| Corso Europa, 600/a |
| I-10088 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids Srl

Corso Europa, 600/a

I-10088 Volpiano (TO)

| | VWR I.S.A.S. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.S.A.S.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

V Bruslju, 27. marca 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  UL C 171, 22.7.2006, str. 27.

3

(4)  Ozone-depleting Potential (dejavnik škodljivosti za ozon).

4

---

PRILOGA I

V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 dvanajstega zasedanja pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodika, so spodaj navedene države ugotovile, da CFC zaradi prisotnosti ustreznih MDI brez CFC niso več „bistveni“ na podlagi Protokola, če se uporabljajo v povezavi z naslednjimi učinkovinami:

Vir: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Preglednica 1

Kratko delujoči bronhodilatatorji za doziranje beta-agonista

| Država | Salbutamol | Terbutalin | Fenoterol | Orciprenalin | Reproterol | Karbuterol | Heksoprenalin | Pirbuterol | Klenbuterol | Bitolterol | Prokaterol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Češka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | | | | | | | | | | |
| Estonija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | | | | | | | | | | |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Norveška | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Združeno kraljestvo | X | | | | | | | | | | |

Država

Salbutamol

Terbutalin

Fenoterol

Orciprenalin

Reproterol

Karbuterol

Heksoprenalin

Pirbuterol

Klenbuterol

Bitolterol

Prokaterol

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciper

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norveška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Združeno kraljestvo

X

Preglednica 2

Steroidi za inhaliranje

| Država | Beklometazon | Deksametazon | Flunizolid | Flutikazon | Budezonid | Triamcinolon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X |
| Belgija | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | | | | | | |
| Češka | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | | | X | | |
| Estonija | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | | | X | | |
| Francija | X | | | X | | |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | | | | | | |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | | | X | | |
| Italija | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | | | | X | X | |
| Poljska | | | | | | |
| Portugalska | X | | | X | X | |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X |
| Norveška | | | | | | |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | | | X | | |
| Švedska | X | | | X | | |
| Združeno kraljestvo | | | | X | | |

Država

Beklometazon

Deksametazon

Flunizolid

Flutikazon

Budezonid

Triamcinolon

Avstrija

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

Ciper

Češka

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

Francija

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

Grčija

Madžarska

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Poljska

Portugalska

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

Norveška

Slovaška

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

X

Preglednica 3

Nesteroidne učinkovine proti vnetjem

| Država | Kromoglikonska kislina | Nedrokromil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Ciper | X | X | | | | |
| Češka | X | X | | | | |
| Danska | X | X | | | | |
| Estonija | X | X | | | | |
| Finska | X | X | | | | |
| Francija | X | X | | | | |
| Nemčija | X | X | | | | |
| Grčija | X | X | | | | |
| Madžarska | X | | | | | |
| Irska | | | | | | |
| Italija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Litva | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Poljska | | | | | | |
| Portugalska | X | | | | | |
| Nizozemska | X | X | | | | |
| Norveška | | | | | | |
| Slovaška | X | X | | | | |
| Slovenija | X | X | | | | |
| Španija | | X | | | | |
| Švedska | X | X | | | | |
| Združeno kraljestvo | | | | | | |

Država

Kromoglikonska kislina

Nedrokromil

Avstrija

X

X

Belgija

X

X

Ciper

X

X

Češka

X

X

Danska

X

X

Estonija

X

X

Finska

X

X

Francija

X

X

Nemčija

X

X

Grčija

X

X

Madžarska

X

Irska

Italija

X

X

Latvija

X

X

Litva

X

X

Luksemburg

X

Malta

X

X

Poljska

Portugalska

X

Nizozemska

X

X

Norveška

Slovaška

X

X

Slovenija

X

X

Španija

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

Preglednica 4

Antiholinergičnih bronhodilatatorji

| Država | Ipratropijev bromid | Oksitropijev bromid | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Ciper | X | X | | | | |
| Češka | X | X | | | | |
| Danska | X | X | | | | |
| Estonija | X | X | | | | |
| Finska | X | X | | | | |
| Francija | | | | | | |
| Nemčija | X | X | | | | |
| Grčija | X | X | | | | |
| Madžarska | X | X | | | | |
| Irska | X | X | | | | |
| Italija | | | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Litva | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nizozemska | X | X | | | | |
| Poljska | | | | | | |
| Portugalska | X | | | | | |
| Norveška | | | | | | |
| Slovaška | X | X | | | | |
| Slovenija | X | X | | | | |
| Španija | X | X | | | | |
| Švedska | X | X | | | | |
| Združeno kraljestvo | X | X | | | | |

Država

Ipratropijev bromid

Oksitropijev bromid

Avstrija

X

X

Belgija

X

X

Ciper

X

X

Češka

X

X

Danska

X

X

Estonija

X

X

Finska

X

X

Francija

Nemčija

X

X

Grčija

X

X

Madžarska

X

X

Irska

X

X

Italija

Latvija

X

X

Litva

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Nizozemska

X

X

Poljska

Portugalska

X

Norveška

Slovaška

X

X

Slovenija

X

X

Španija

X

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

X

X

Preglednica 5

Dolgo delujoči bronhodilatatorji za doziranje beta-agonista

| Država | Formoterol | Salmeterol | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Ciper | X | | | | | |
| Češka | X | X | | | | |
| Danska | | | | | | |
| Estonija | X | X | | | | |
| Finska | X | X | | | | |
| Francija | X | X | | | | |
| Nemčija | X | X | | | | |
| Grčija | | | | | | |
| Madžarska | X | X | | | | |
| Irska | X | X | | | | |
| Italija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Litva | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nizozemska | X | | | | | |
| Poljska | | | | | | |
| Portugalska | | | | | | |
| Norveška | | | | | | |
| Slovaška | X | X | | | | |
| Slovenija | X | X | | | | |
| Španija | | X | | | | |
| Švedska | X | X | | | | |
| Združeno kraljestvo | | | | | | |

Država

Formoterol

Salmeterol

Avstrija

X

X

Belgija

X

X

Ciper

X

Češka

X

X

Danska

Estonija

X

X

Finska

X

X

Francija

X

X

Nemčija

X

X

Grčija

Madžarska

X

X

Irska

X

X

Italija

X

X

Latvija

X

X

Litva

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Nizozemska

X

Poljska

Portugalska

Norveška

Slovaška

X

X

Slovenija

X

X

Španija

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

Preglednica 6

Kombinacije učinkovin v enem samem MDI

| Država | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X vsi proizvodi | | | | | |
| Belgija | X vsi proizvodi | | | | | |
| Ciper | | | | | | |
| Češka | X vsi proizvodi | | | | | |
| Danska | | | | | | |
| Estonija | | | | | | |
| Finska | X vsi proizvodi | | | | | |
| Francija | X vsi proizvodi | | | | | |
| Nemčija | X vsi proizvodi | | | | | |
| Grčija | | | | | | |
| Madžarska | X vsi proizvodi | | | | | |
| Irska | | | | | | |
| Italija | budezonid + fenoterol | flutikazon + salmeterol | | | | |
| Latvija | X vsi proizvodi | | | | | |
| Litva | X vsi proizvodi | | | | | |
| Luksemburg | X vsi proizvodi | | | | | |
| Malta | X vsi proizvodi | | | | | |
| Nizozemska | | | | | | |
| Poljska | | | | | | |
| Portugalska | | | | | | |
| Norveška | | | | | | |
| Slovaška | X vsi proizvodi | | | | | |
| Slovenija | X vsi proizvodi | | | | | |
| Španija | | | | | | |
| Švedska | X vsi proizvodi | | | | | |
| Združeno kraljestvo | | | | | | |

Država

Avstrija

X vsi proizvodi

Belgija

X vsi proizvodi

Ciper

Češka

X vsi proizvodi

Danska

Estonija

Finska

X vsi proizvodi

Francija

X vsi proizvodi

Nemčija

X vsi proizvodi

Grčija

Madžarska

X vsi proizvodi

Irska

Italija

budezonid + fenoterol

flutikazon + salmeterol

Latvija

X vsi proizvodi

Litva

X vsi proizvodi

Luksemburg

X vsi proizvodi

Malta

X vsi proizvodi

Nizozemska

Poljska

Portugalska

Norveška

Slovaška

X vsi proizvodi

Slovenija

X vsi proizvodi

Španija

Švedska

X vsi proizvodi

Združeno kraljestvo

---

PRILOGA II

Bistvene medicinske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine I, ki se smejo uporabljati pri proizvodnji inhalatorjev z določenim odmerkom (MDI) za zdravljenje astme ali drugih kroničnih obstruktivnih pljučnih bolezni (KOPB), se dodelijo:

| | 3 M Health Care Ltd (UK) |
| --- | --- |

3 M Health Care Ltd (UK)

| | Bespak Europe Ltd (UK) |
| --- | --- |

Bespak Europe Ltd (UK)

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd (UK) |
| --- | --- |

Inyx Pharmaceuticals Ltd (UK)

| | Ivax Ltd (IE) |
| --- | --- |

Ivax Ltd (IE)

| | Laboratorio Aldo Union SA (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union SA (ES)

| | SICOR SpA (IT) |
| --- | --- |

SICOR SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI)


  SpA — LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI)

SpA — LINDAL Group Italia (IT)

---

PRILOGA III

Bistvene laboratorijske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine I in II, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics bvba (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics bvba (BE)

| | Bie & Berntsen A-S (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen A-S (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Promochem (DE) |
| --- | --- |

LGC Promochem (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Mikro+Polo d.o.o. (SI)

| | Panreac Química S.A. (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química S.A. (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I.S.A.S. (FR) |
| --- | --- |

VWR I.S.A.S. (FR)

---

PRILOGA IV

Bistvene laboratorijske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine III, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

PRILOGA V

Bistvene laboratorijske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine IV, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen A-S (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen A-S (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Institut scientifique de service public (ISSeP) (BE) |
| --- | --- |

Institut scientifique de service public (ISSeP) (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Mikro+Polo d.o.o. (SI)

| | Panreac Química S.A. (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química S.A. (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA VI

Bistvene laboratorijske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine V, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen A-S (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen A-S (DK)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Mikro+Polo d.o.o. (SI)

| | Panreac Química S.A. (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química S.A. (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA VII

Kritične laboratorijske in analitske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine VI, ki se smejo uporabljati za kritične laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA VIII

Bistvene laboratorijske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine VII, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

PRILOGA IX

Bistvene laboratorijske uporabe

Kvote nadzorovanih snovi skupine IX, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA X

Ta priloga se ne objavi, ker vsebuje zaupne poslovne informacije.

---

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/52

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 2. aprila 2007

o spremembi Odločbe 2003/248/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1428)

(2007/212/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz neevropskih držav, pri čemer so izključene sredozemske države, Avstralija, Nova Zelandija, Kanada in celinske države Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Skupnost. Navedena direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz neevropskih držav, pri čemer so izključene sredozemske države, Avstralija, Nova Zelandija, Kanada in celinske države Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Skupnost. Navedena direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

| (2) | Odločba Komisije 2003/248/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2003/248/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine.

| (3) | Okoliščine, ki upravičujejo to odstopanje, še veljajo in na voljo ni nobenih novih informacij, ki bi bile razlog za spremembo posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(3)

Okoliščine, ki upravičujejo to odstopanje, še veljajo in na voljo ni nobenih novih informacij, ki bi bile razlog za spremembo posebnih pogojev.

| (4) | Zato je treba države članice pooblastiti, da pod posebnimi pogoji dovolijo vnos teh rastlin na njihovo ozemlje za nadaljnje omejeno časovno obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba države članice pooblastiti, da pod posebnimi pogoji dovolijo vnos teh rastlin na njihovo ozemlje za nadaljnje omejeno časovno obdobje.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V drugem odstavku člena 1 Odločbe 2003/248/ES se dodajo naslednje točke (e) do (h):

| „(e) | 1. junija 2007 do 30. septembra 2007; |
| --- | --- |

„(e)

1. junija 2007 do 30. septembra 2007;

| (f) | 1. junija 2008 do 30. septembra 2008; |
| --- | --- |

(f)

1. junija 2008 do 30. septembra 2008;

| (g) | 1. junija 2009 do 30. septembra 2009; |
| --- | --- |

(g)

1. junija 2009 do 30. septembra 2009;

| (h) | 1. junija 2010 do 30. septembra 2010.“ |
| --- | --- |

(h)

1. junija 2010 do 30. septembra 2010.“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 2. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/35/ES (UL L 88, 25.3.2006, str. 9).

1

(2)  UL L 93, 10.4.2003, str. 28.

2

---

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/53

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 2. aprila 2007

o spremembi Odločbe 2007/31/ES o določitvi prehodnih ukrepov glede odpreme nekaterih proizvodov iz sektorjev mesa in mleka, zajetih v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, iz Bolgarije v druge države članice

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1443)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/213/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 42 Akta,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/31/ES (2) določa prehodne ukrepe glede odpreme nekaterih proizvodov iz sektorjev mesa in mleka, zajetih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3), iz Bolgarije v druge države članice. Navedene proizvode je dovoljeno odpremljati iz Bolgarije le, če so pridobljeni v predelovalnih obratih iz Priloge k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/31/ES (2) določa prehodne ukrepe glede odpreme nekaterih proizvodov iz sektorjev mesa in mleka, zajetih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3), iz Bolgarije v druge države članice. Navedene proizvode je dovoljeno odpremljati iz Bolgarije le, če so pridobljeni v predelovalnih obratih iz Priloge k navedeni odločbi.

| (2) | Bolgarija izvaja oceno vseh predelovalnih obratov v navedenih sektorjih. V tem okviru je Bolgarija zahtevala črtanje nekaterih obratov iz Priloge k Odločbi 2007/31/ES. Zato je treba seznam iz navedene priloge ustrezno posodobiti. Zaradi jasnosti je primerno, da se seznam nadomesti s Prilogo k tej odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Bolgarija izvaja oceno vseh predelovalnih obratov v navedenih sektorjih. V tem okviru je Bolgarija zahtevala črtanje nekaterih obratov iz Priloge k Odločbi 2007/31/ES. Zato je treba seznam iz navedene priloge ustrezno posodobiti. Zaradi jasnosti je primerno, da se seznam nadomesti s Prilogo k tej odločbi.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2007/31/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 2. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 157, 30.4.2004, str. 33).

1

(2)  UL L 8, 13.1.2007, str. 61.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

Seznam predelovalnih obratov, ki jim je dovoljeno, da iz Bolgarije v druge države članice izvažajo proizvode iz sektorjev, navedenih v členu 1

OBRATI ZA PREDELAVO MESA

| Št. | Št. veterinarske odobritve obrata | Ime in naslov obrata | Lokacija zadevnega predelovalnega obrata |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0401028 | ‚Mesokombinat-Svishtov‘ EOOD | gr. Svishtov ul. ‚33-ti Svishtovski polk‘ 91 |
| 2 | BG 1201011 | ‚Mesotsentrala — Montana‘ OOD | gr. Montana bul. ‚Treti mart‘ 216 |
| 3 | BG 1204013 | ‚Kompas‘ OOD | s. Komarevo obsht. Berkovitsa |
| 4 | BG 1604039 | ‚Evropimel‘ OOD | gr. Plovdiv bul. ‚V. Aprilov‘ |
| 5 | BG 1701003 | ‚Mesokombinat — Razgrad‘ AD | gr. Razgrad, Industrialen kvartal, ul. ‚Beli Lom‘ 1 |
| 6 | ВG 1901021 | ‚Mekom‘ AD | gr. Silistra Industrialna zona — Zapad |
| 7 | BG 2204099 | ‚Tandem-V‘ OOD | gr. Sofia bul. ‚Iliantsi‘ 23 |
| 8 | BG 2501002 | ‚Tandem — Popovo‘ OOD | s. Drinovo obsht. Popovo |

Št.

Št. veterinarske odobritve obrata

Ime in naslov obrata

Lokacija zadevnega predelovalnega obrata

1

BG 0401028

‚Mesokombinat-Svishtov‘ EOOD

gr. Svishtov ul. ‚33-ti Svishtovski polk‘ 91

2

BG 1201011

‚Mesotsentrala — Montana‘ OOD

gr. Montana bul. ‚Treti mart‘ 216

3

BG 1204013

‚Kompas‘ OOD

s. Komarevo obsht. Berkovitsa

4

BG 1604039

‚Evropimel‘ OOD

gr. Plovdiv bul. ‚V. Aprilov‘

5

BG 1701003

‚Mesokombinat — Razgrad‘ AD

gr. Razgrad, Industrialen kvartal, ul. ‚Beli Lom‘ 1

6

ВG 1901021

‚Mekom‘ AD

gr. Silistra Industrialna zona — Zapad

7

BG 2204099

‚Tandem-V‘ OOD

gr. Sofia bul. ‚Iliantsi‘ 23

8

BG 2501002

‚Tandem — Popovo‘ OOD

s. Drinovo obsht. Popovo

OBRATI ZA PREDELAVO PERUTNINE

| Št. | Št. veterinarske odobritve obrata | Ime in naslov obrata | Lokacija zadevnega predelovalnega obrata |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 1202005 | ‚Gala M‘ OOD | gr. Montana |
| 2 | BG 1602001 | ‚Galus — 2004‘ EOOD | s. Hr. Milevo obl. Plovdiv |
| 3 | BG 1602045 | ‚Deniz 2001‘ EOOD | gr. Parvomay ul. ‚Al. Stamboliiski‘ 23 |
| 4 | BG 1602071 | ‚Brezovo‘ AD | gr. Brezovo ul. ‚Marin Domuschiev‘ 2 |
| 5 | BG 2402001 | ‚Gradus-1‘ OOD | gr. Stara Zagora kv. ‚Industrialen‘ |
| 6 | BG 2802076 | ‚Alians Agrikol‘ OOD | s. Okop obl. Yambolska |

Št.

Št. veterinarske odobritve obrata

Ime in naslov obrata

Lokacija zadevnega predelovalnega obrata

1

BG 1202005

‚Gala M‘ OOD

gr. Montana

2

BG 1602001

‚Galus — 2004‘ EOOD

s. Hr. Milevo obl. Plovdiv

3

BG 1602045

‚Deniz 2001‘ EOOD

gr. Parvomay ul. ‚Al. Stamboliiski‘ 23

4

BG 1602071

‚Brezovo‘ AD

gr. Brezovo ul. ‚Marin Domuschiev‘ 2

5

BG 2402001

‚Gradus-1‘ OOD

gr. Stara Zagora kv. ‚Industrialen‘

6

BG 2802076

‚Alians Agrikol‘ OOD

s. Okop obl. Yambolska

OBRATI ZA PREDELAVO MLEKA

| Št. | Št. veterinarske odobritve obrata | Ime in naslov obrata | Lokacija zadevnega predelovalnega obrata |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | ‚Bi Si Si Handel‘ OOD | gr. Elena ul. ‚Treti Mart‘ 19 |
| 2 | BG 0512025 | ‚El Bi Bulgarikum‘ EAD | ‚El Bi Bulgarikum‘ EAD |
| 3 | BG 0612012 | OOD ‚Zorov — 97‘ | gr. Vratsa |
| 4 | BG 0612027 | ‚Mlechen ray — 99‘ EOOD | gr. Vratsa |
| 5 | BG 0612043 | ET ‚Zorov-91-Dimitar Zorov‘ | gr. Vratsa |
| 6 | BG 1112006 | ‚Kondov Ekoproduktsia‘ OOD | s. Staro selo |
| 7 | BG 1312001 | ‚Lakrima‘ AD | gr. Pazardzhik |
| 8 | BG 1912013 | ‚ZHOSI‘ OOD | s. Chernolik |
| 9 | BG 1912024 | ‚Buldeks‘ OOD | s. Belitsa |
| 10 | BG 2012020 | ‚Yotovi‘ OOD | gr. Sliven kv. ‚Rechitsa‘ |
| 11 | BG 2012042 | ‚Tirbul‘ EAD | gr. Sliven Industrialna zona |
| 12 | BG 2212001 | ‚Danon — Serdika‘ AD | gr. Sofia ul. ‚Ohridsko ezero‘ 3 |
| 13 | BG 2212003 | ‚Darko‘ AD | gr. Sofia ul. ‚Ohridsko ezero‘ 3 |
| 14 | BG 2212022 | ‚Megle-Em Dzhey‘ OOD | gr. Sofia ul. ‚Probuda‘ 12–14 |
| 15 | BG 2512020 | ‚Mizia-Milk‘ OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 16 | BG 2612047 | ‚Balgarsko sirene‘ OOD | gr. Haskovo bul. ‚Saedinenie‘ 94“ |

Št.

Št. veterinarske odobritve obrata

Ime in naslov obrata

Lokacija zadevnega predelovalnega obrata

1

BG 0412010

‚Bi Si Si Handel‘ OOD

gr. Elena ul. ‚Treti Mart‘ 19

2

BG 0512025

‚El Bi Bulgarikum‘ EAD

‚El Bi Bulgarikum‘ EAD

3

BG 0612012

OOD ‚Zorov — 97‘

gr. Vratsa

4

BG 0612027

‚Mlechen ray — 99‘ EOOD

gr. Vratsa

5

BG 0612043

ET ‚Zorov-91-Dimitar Zorov‘

gr. Vratsa

6

BG 1112006

‚Kondov Ekoproduktsia‘ OOD

s. Staro selo

7

BG 1312001

‚Lakrima‘ AD

gr. Pazardzhik

8

BG 1912013

‚ZHOSI‘ OOD

s. Chernolik

9

BG 1912024

‚Buldeks‘ OOD

s. Belitsa

10

BG 2012020

‚Yotovi‘ OOD

gr. Sliven kv. ‚Rechitsa‘

11

BG 2012042

‚Tirbul‘ EAD

gr. Sliven Industrialna zona

12

BG 2212001

‚Danon — Serdika‘ AD

gr. Sofia ul. ‚Ohridsko ezero‘ 3

13

BG 2212003

‚Darko‘ AD

gr. Sofia ul. ‚Ohridsko ezero‘ 3

14

BG 2212022

‚Megle-Em Dzhey‘ OOD

gr. Sofia ul. ‚Probuda‘ 12–14

15

BG 2512020

‚Mizia-Milk‘ OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

16

BG 2612047

‚Balgarsko sirene‘ OOD

gr. Haskovo bul. ‚Saedinenie‘ 94“

---

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/55

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 3. aprila 2007

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza pentaeritritola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Rusije, Turčije, Ukrajine in Združenih držav Amerike

(2007/214/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 2. decembra 2005 prejela pritožbo, ki jo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložil CEFIC (Svet evropske kemične industrije) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje pentaeritritola Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 2. decembra 2005 prejela pritožbo, ki jo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložil CEFIC (Svet evropske kemične industrije) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje pentaeritritola Skupnosti.

| (2) | Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu nekaterih vrst pentaeritritola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Ukrajine, Rusije, Turčije in Združenih držav Amerike („ZDA“) ter o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu nekaterih vrst pentaeritritola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Ukrajine, Rusije, Turčije in Združenih držav Amerike („ZDA“) ter o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Postopek se je začel 17. januarja 2006 z objavo obvestila o začetku (2) v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Postopek se je začel 17. januarja 2006 z objavo obvestila o začetku (2) v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Stranke v postopku

| (4) | Komisija je pritožnika, proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožnika, proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (5) | Proizvajalci pritožniki, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, uporabniki in dobavitelji so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Proizvajalci pritožniki, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, uporabniki in dobavitelji so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (6) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK in Ukrajini lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim in ukrajinskim organom ter proizvajalcem izvoznikom iz teh dveh držav, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce zahtevka. Ena družba v LRK je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjuje pogojev za TGO. Edini ukrajinski proizvajalec je zahteval samo IO. |
| --- | --- |

(6)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK in Ukrajini lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim in ukrajinskim organom ter proizvajalcem izvoznikom iz teh dveh držav, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce zahtevka. Ena družba v LRK je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjuje pogojev za TGO. Edini ukrajinski proizvajalec je zahteval samo IO.

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da se vzorčenje v tej preiskavi lahko uporabi za izvoznike/proizvajalce v LRK. Ker pa je le ena družba sodelovala in izrazila pripravljenost za vključitev v vzorec, vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da se vzorčenje v tej preiskavi lahko uporabi za izvoznike/proizvajalce v LRK. Ker pa je le ena družba sodelovala in izrazila pripravljenost za vključitev v vzorec, vzorčenje ni bilo potrebno.

| (8) | Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so poslali trije proizvajalci Skupnosti, eden od njih z dvema proizvodnima obratoma, trije nepovezani uvozniki, pet uporabnikov, en dobavitelj, en proizvajalec izvoznik v LRK, en proizvajalec izvoznik v Turčiji, en proizvajalec izvoznik v Ukrajini in en proizvajalec, ki se je strinjal s sodelovanjem v možni primerljivi državi, Čilu. |
| --- | --- |

(8)

Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so poslali trije proizvajalci Skupnosti, eden od njih z dvema proizvodnima obratoma, trije nepovezani uvozniki, pet uporabnikov, en dobavitelj, en proizvajalec izvoznik v LRK, en proizvajalec izvoznik v Turčiji, en proizvajalec izvoznik v Ukrajini in en proizvajalec, ki se je strinjal s sodelovanjem v možni primerljivi državi, Čilu.

| (9) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Perstorp Specialty Chemicals AB, Perstorp, Švedska |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Perstorp Specialty Chemicals AB, Perstorp, Švedska

| — | Perstorp Chemicals GmbH, Arnsberg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Perstorp Chemicals GmbH, Arnsberg, Nemčija

| — | Chemza AS Strazske, Strazske, Slovaška |
| --- | --- |

—

Chemza AS Strazske, Strazske, Slovaška

| — | S.A. Polialco, Barcelona, Španija |
| --- | --- |

—

S.A. Polialco, Barcelona, Španija

| (b) | Proizvajalec izvoznik v LRK







  — | Hubei Yihua Chemical Industry Co., Ltd., Yichang |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec izvoznik v LRK

—

Hubei Yihua Chemical Industry Co., Ltd., Yichang

| (c) | Proizvajaelc izvoznik v Ukrajini







  — | Rubezhnoye State Chemical Plant („Zarja“), Rubezhnoye |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajaelc izvoznik v Ukrajini

—

Rubezhnoye State Chemical Plant („Zarja“), Rubezhnoye

| (d) | Proizvajalec izvoznik v Turčiji







  — | MKS Marmara Entegre Kimya Sanayi A.Ș., Beșiktaș |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalec izvoznik v Turčiji

—

MKS Marmara Entegre Kimya Sanayi A.Ș., Beșiktaș

| (10) | Ob upoštevanju potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK in Ukrajini, ki jim TGO morda ne bo odobren, je bil preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz možne primerljive države, Čila, opravljen v prostorih naslednje družbe:






  — | Oxiquim, Viña del Mar |
| --- | --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK in Ukrajini, ki jim TGO morda ne bo odobren, je bil preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz možne primerljive države, Čila, opravljen v prostorih naslednje družbe:

—

Oxiquim, Viña del Mar

| (e) | Industrijski uporabnik v Skupnosti







  — | Nuplex Resins BV, Bergen op Zoom, Nizozemska |
| --- | --- | --- |

(e)

Industrijski uporabnik v Skupnosti

—

Nuplex Resins BV, Bergen op Zoom, Nizozemska

3.   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (12) | Zadevni izdelek je pentaeritritol, ki se uvršča pod oznako KN 2905 42 00. Pentaeritritol je bela, kristalnična, trdna spojina brez vonja, pridobljena iz formaldehida in acetaldehida ter je svetovno najbolj razširjen poliol za proizvodnjo alkidne smole. Glavne surovine so metanol, ki se uporablja za proizvodnjo formaldehida, acetaldehid in natrijev hidroksid. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek je pentaeritritol, ki se uvršča pod oznako KN 2905 42 00. Pentaeritritol je bela, kristalnična, trdna spojina brez vonja, pridobljena iz formaldehida in acetaldehida ter je svetovno najbolj razširjen poliol za proizvodnjo alkidne smole. Glavne surovine so metanol, ki se uporablja za proizvodnjo formaldehida, acetaldehid in natrijev hidroksid.

| (13) | Alkidne smole, ki se uporabljajo predvsem za premaze, predstavljajo približno 60–70 % končne uporabe zadevnega izdelka. Uporabljajo se še za sintetična maziva za hladilne kompresorje, smolne estre, ki se uporabljajo kot adhezijska sredstva v lepilih, in pentaeritritol tetranitrat (PETN). |
| --- | --- |

(13)

Alkidne smole, ki se uporabljajo predvsem za premaze, predstavljajo približno 60–70 % končne uporabe zadevnega izdelka. Uporabljajo se še za sintetična maziva za hladilne kompresorje, smolne estre, ki se uporabljajo kot adhezijska sredstva v lepilih, in pentaeritritol tetranitrat (PETN).

| (14) | Po svetu se proizvajajo večinoma tri kakovosti, najobičajnejša je kakovost mono. Drugi dve sta tehnična in nitritna kakovost. Kakovost je odvisna od stopnje čistosti, ki jo določa vsebnost mono- in di-pentaeritritola. Tako denimo vsebuje kakovost mono 98 % mono-pentaeritritola, tehnična kakovost pa 87 %. Preiskava je pokazala, da so proizvodni proces in torej tudi proizvodni stroški za najobičajnejše kakovosti pentaeritritola v veliki meri enaki. Ugotovljeno je bilo tudi, da imajo vse kakovosti enake kemijske in fizikalne lastnosti in se dejansko uporabljajo za iste namene. |
| --- | --- |

(14)

Po svetu se proizvajajo večinoma tri kakovosti, najobičajnejša je kakovost mono. Drugi dve sta tehnična in nitritna kakovost. Kakovost je odvisna od stopnje čistosti, ki jo določa vsebnost mono- in di-pentaeritritola. Tako denimo vsebuje kakovost mono 98 % mono-pentaeritritola, tehnična kakovost pa 87 %. Preiskava je pokazala, da so proizvodni proces in torej tudi proizvodni stroški za najobičajnejše kakovosti pentaeritritola v veliki meri enaki. Ugotovljeno je bilo tudi, da imajo vse kakovosti enake kemijske in fizikalne lastnosti in se dejansko uporabljajo za iste namene.

| (15) | Kakovost mono in tehnična kakovost pentaeritritola se ponekod dobavljata tudi v mikronizirani obliki, kar pomeni, da se izdelek po proizvodnem procesu zmelje. Kemijsko gledano je mikronizirani pentaeritritol popolnoma isti izdelek, zaradi mletja pa so stroški in prodajna cena nekoliko višji. |
| --- | --- |

(15)

Kakovost mono in tehnična kakovost pentaeritritola se ponekod dobavljata tudi v mikronizirani obliki, kar pomeni, da se izdelek po proizvodnem procesu zmelje. Kemijsko gledano je mikronizirani pentaeritritol popolnoma isti izdelek, zaradi mletja pa so stroški in prodajna cena nekoliko višji.

| (16) | Turški proizvajalec izvoznik je bil proti uporabi le ene vrste pentaeritritola, ki je kombinacija vseh treh kakovosti, tj. mono, tehnične in nitritne. Zahteval je zlasti, da se mikronizirani pentaeritritol šteje za drugo vrsto. Slednje je bilo mogoče upoštevati, zato je bil mikronizirani pentaeritritol, ki predstavlja zelo majhen del proizvodnje industrije Skupnosti in za katerega ni bilo ugotovljeno, da ga katera koli od zadevnih držav izvaža v Skupnost, v okviru te preiskave izvzet iz opredelitve izdelka. Vendar pa se je štelo, da ni razloga za razdelitev treh različnih kakovosti v različne vrste, saj so njihovi stroški in cene enaki. Poudariti je treba tudi, da je pentaeritritol predvsem bazični izdelek, ki ga končni uporabnik dojema kot en in isti izdelek. Zato je bila ta zahteva zavrnjena in ohranila se je ena sama vrsta. |
| --- | --- |

(16)

Turški proizvajalec izvoznik je bil proti uporabi le ene vrste pentaeritritola, ki je kombinacija vseh treh kakovosti, tj. mono, tehnične in nitritne. Zahteval je zlasti, da se mikronizirani pentaeritritol šteje za drugo vrsto. Slednje je bilo mogoče upoštevati, zato je bil mikronizirani pentaeritritol, ki predstavlja zelo majhen del proizvodnje industrije Skupnosti in za katerega ni bilo ugotovljeno, da ga katera koli od zadevnih držav izvaža v Skupnost, v okviru te preiskave izvzet iz opredelitve izdelka. Vendar pa se je štelo, da ni razloga za razdelitev treh različnih kakovosti v različne vrste, saj so njihovi stroški in cene enaki. Poudariti je treba tudi, da je pentaeritritol predvsem bazični izdelek, ki ga končni uporabnik dojema kot en in isti izdelek. Zato je bila ta zahteva zavrnjena in ohranila se je ena sama vrsta.

| (17) | Na podlagi fizičnih, kemijskih in tehničnih lastnosti, proizvodnega procesa in zamenljivosti različnih vrst izdelka z vidika uporabnika, se vse kakovosti pentaeritritola za namene postopka štejejo za en izdelek. |
| --- | --- |

(17)

Na podlagi fizičnih, kemijskih in tehničnih lastnosti, proizvodnega procesa in zamenljivosti različnih vrst izdelka z vidika uporabnika, se vse kakovosti pentaeritritola za namene postopka štejejo za en izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (18) | Zadevni izdelek in pentaeritritol, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevnih držav in na domačem trgu Japonske, ki naj bi prvotno služila kot primerljiva država, in pentaeritritol, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, imajo enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako uporabo. |
| --- | --- |

(18)

Zadevni izdelek in pentaeritritol, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevnih držav in na domačem trgu Japonske, ki naj bi prvotno služila kot primerljiva država, in pentaeritritol, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, imajo enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako uporabo.

| (19) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Splošna metodologija

| (20) | V nadaljevanju je opisana splošna metodologija. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico. |
| --- | --- |

(20)

V nadaljevanju je opisana splošna metodologija. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico.

2.   Normalna vrednost

| (21) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja pentaeritritola reprezentativna, tj., ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza proizvajalca v Skupnost. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja pentaeritritola reprezentativna, tj., ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza proizvajalca v Skupnost.

| (22) | Z ugotovitvijo deleža dobičkonosne prodaje pentaeritritola neodvisnim strankam je Komisija nato preverila, ali se za domačo prodajo pentaeritritola, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. V primerih, ko je obseg prodaje pentaeritritola, prodanega po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje in je bila tehtana povprečna cena enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje pentaeritritola predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedenega izdelka ali je bila tehtana povprečna cena nižja kot proizvodni stroški, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje pentaeritritola. |
| --- | --- |

(22)

Z ugotovitvijo deleža dobičkonosne prodaje pentaeritritola neodvisnim strankam je Komisija nato preverila, ali se za domačo prodajo pentaeritritola, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. V primerih, ko je obseg prodaje pentaeritritola, prodanega po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje in je bila tehtana povprečna cena enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje pentaeritritola predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedenega izdelka ali je bila tehtana povprečna cena nižja kot proizvodni stroški, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje pentaeritritola.

| (23) | V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje pentaeritritola predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedenega izdelka, se je štelo, da je bil ta izdelek prodan v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti. V primerih, ko domačih cen pentaeritritola, ki ga je prodal proizvajalec, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. |
| --- | --- |

(23)

V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje pentaeritritola predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedenega izdelka, se je štelo, da je bil ta izdelek prodan v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti. V primerih, ko domačih cen pentaeritritola, ki ga je prodal proizvajalec, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo.

| (24) | V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana na podlagi lastnih stroškov proizvodnje posameznega proizvajalca z dodanim ustreznim zneskom za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroške“) in za dobiček. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana na podlagi lastnih stroškov proizvodnje posameznega proizvajalca z dodanim ustreznim zneskom za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroške“) in za dobiček.

| (25) | Zato je Komisija proučila, ali so podatki o nastalih PSA-stroških in dobičku, ki ga je ustvaril vsak zadevni proizvajalec na domačem trgu, zanesljivi. |
| --- | --- |

(25)

Zato je Komisija proučila, ali so podatki o nastalih PSA-stroških in dobičku, ki ga je ustvaril vsak zadevni proizvajalec na domačem trgu, zanesljivi.

| (26) | Dejanski domači PSA-stroški so se šteli za zanesljive, če se je obseg domače prodaje zadevne družbe lahko štel za reprezentativnega, kakor je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Domača stopnja dobička je bila določena na podlagi domače prodaje, opravljene v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(26)

Dejanski domači PSA-stroški so se šteli za zanesljive, če se je obseg domače prodaje zadevne družbe lahko štel za reprezentativnega, kakor je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Domača stopnja dobička je bila določena na podlagi domače prodaje, opravljene v običajnem poteku trgovine.

| (27) | V vseh primerih, kjer ti pogoji niso bili izpolnjeni, je Komisija preverila, ali bi se v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe lahko uporabili podatki drugih izvoznikov ali proizvajalcev na domačem trgu države porekla. Kadar so bili zanesljivi podatki na voljo samo za enega proizvajalca izvoznika, povprečja iz člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče določiti in preverjeno je bilo, ali so bili izpolnjeni pogoji iz člena 2(6)(b), tj. uporaba podatkov glede proizvodnje in prodaje enake splošne kategorije izdelkov za zadevnega izvoznika ali proizvajalca. Če taki podatki niso bili na voljo ali jih proizvajalec ni predložil, so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi kakršne koli druge primerne metode. |
| --- | --- |

(27)

V vseh primerih, kjer ti pogoji niso bili izpolnjeni, je Komisija preverila, ali bi se v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe lahko uporabili podatki drugih izvoznikov ali proizvajalcev na domačem trgu države porekla. Kadar so bili zanesljivi podatki na voljo samo za enega proizvajalca izvoznika, povprečja iz člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče določiti in preverjeno je bilo, ali so bili izpolnjeni pogoji iz člena 2(6)(b), tj. uporaba podatkov glede proizvodnje in prodaje enake splošne kategorije izdelkov za zadevnega izvoznika ali proizvajalca. Če taki podatki niso bili na voljo ali jih proizvajalec ni predložil, so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi kakršne koli druge primerne metode.

3.   Izvozna cena

| (28) | V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek prodal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(28)

V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek prodal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se plačevale ali se plačujejo.

(a)   Primerjava

| (29) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(29)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

(b)   Stopnja dampinga

| (30) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vsakega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vsakega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

4.   Turčija

| (31) | Edini znan proizvajalec izvoznik je izpolnil vprašalnik. |
| --- | --- |

(31)

Edini znan proizvajalec izvoznik je izpolnil vprašalnik.

(a)   Normalna vrednost

| (32) | Proizvajalec je imel na splošno reprezentativno prodajo podobnega izdelka na domačem trgu in za celotno prodajo se je lahko štelo, da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(32)

Proizvajalec je imel na splošno reprezentativno prodajo podobnega izdelka na domačem trgu in za celotno prodajo se je lahko štelo, da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine.

| (33) | Ugotovljeno je bilo tudi, da so se domače cene znatno razlikovale glede na mesec prodaje. |
| --- | --- |

(33)

Ugotovljeno je bilo tudi, da so se domače cene znatno razlikovale glede na mesec prodaje.

| (34) | Glede na zgoraj navedeno in da bi bila normalna vrednost zadevnega izdelka v OP ustrezno izražena, se je zdelo primerno, da se v tem posebnem primeru določi mesečna normalna vrednost za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(34)

Glede na zgoraj navedeno in da bi bila normalna vrednost zadevnega izdelka v OP ustrezno izražena, se je zdelo primerno, da se v tem posebnem primeru določi mesečna normalna vrednost za zadevni izdelek.

| (35) | Domače cene za vsak mesec posebej so se štele kot ustrezna osnova za določitev normalne vrednosti. Zato je normalna vrednost temeljila na dejanskih cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo na turškem domačem trgu za vsak mesec v OP. |
| --- | --- |

(35)

Domače cene za vsak mesec posebej so se štele kot ustrezna osnova za določitev normalne vrednosti. Zato je normalna vrednost temeljila na dejanskih cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo na turškem domačem trgu za vsak mesec v OP.

(b)   Izvozna cena

| (36) | V vseh primerih je bil zadevni izdelek prodan neodvisnim strankam v Skupnosti. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvozne cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje. |
| --- | --- |

(36)

V vseh primerih je bil zadevni izdelek prodan neodvisnim strankam v Skupnosti. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvozne cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje.

| (37) | Za zagotovitev ustrezne primerjave kljub spremenljivi normalni vrednosti v OP, se je zdelo primerno določiti tehtano povprečno izvozno ceno na mesec v OP. |
| --- | --- |

(37)

Za zagotovitev ustrezne primerjave kljub spremenljivi normalni vrednosti v OP, se je zdelo primerno določiti tehtano povprečno izvozno ceno na mesec v OP.

(c)   Primerjava

| (38) | Prilagoditve so bile izvedene glede na razlike v stroških prevoza, zavarovanja, natovarjanja in kredita ter za popuste, provizije in rabate. |
| --- | --- |

(38)

Prilagoditve so bile izvedene glede na razlike v stroških prevoza, zavarovanja, natovarjanja in kredita ter za popuste, provizije in rabate.

| (39) | Ugotovljeno je bilo, da so navedeni stroški zavarovanja, odobrenih rabatov in pakiranja nekoliko odstopali od podatkov iz knjigovodskih evidenc proizvajalca izvoznika. Zato so bili zneski prilagoditev ustrezno popravljeni. |
| --- | --- |

(39)

Ugotovljeno je bilo, da so navedeni stroški zavarovanja, odobrenih rabatov in pakiranja nekoliko odstopali od podatkov iz knjigovodskih evidenc proizvajalca izvoznika. Zato so bili zneski prilagoditev ustrezno popravljeni.

| (40) | Preiskava je pokazala tudi, da je proizvajalec izvoznik plačal velik znesek za svetovalne storitve. Družba je trdila, da takšna plačila ne upravičujejo prilagoditve in zato se jih ne sme odšteti niti od izvozne niti od domače prodajne cene. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je ta strošek vplival na stroške in cene zadevnega izdelka in s tem tudi na primerljivost cen. Zato je bil zadevni znesek razporejen na podlagi količine zadevne prodaje (domača prodaja, prodaja ES in prodaja v tretje države) in odštet od prodajnih cen kot prilagoditev v smislu 2(10)(i) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Preiskava je pokazala tudi, da je proizvajalec izvoznik plačal velik znesek za svetovalne storitve. Družba je trdila, da takšna plačila ne upravičujejo prilagoditve in zato se jih ne sme odšteti niti od izvozne niti od domače prodajne cene. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je ta strošek vplival na stroške in cene zadevnega izdelka in s tem tudi na primerljivost cen. Zato je bil zadevni znesek razporejen na podlagi količine zadevne prodaje (domača prodaja, prodaja ES in prodaja v tretje države) in odštet od prodajnih cen kot prilagoditev v smislu 2(10)(i) osnovne uredbe.

| (41) | Glede stroškov kredita je bilo ugotovljeno, da navedena obrestna mera za OP ni odražala dejanskih kratkoročnih stroškov financiranja, ki jih je imela družba. Zato so bili stroški kredita ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(41)

Glede stroškov kredita je bilo ugotovljeno, da navedena obrestna mera za OP ni odražala dejanskih kratkoročnih stroškov financiranja, ki jih je imela družba. Zato so bili stroški kredita ustrezno prilagojeni.

(d)   Stopnja dampinga

| (42) | Glede na jasen vzorec izvoznih cen, ki se razlikujejo glede na obdobje, se je štelo, da je treba ta element upoštevati pri izračunu stopnje dampinga. Zato je bila primerjava med tehtano povprečno izvozno ceno in tehtano povprečno normalno vrednostjo za zadevni izdelek izvedena za vsak mesec posebej. |
| --- | --- |

(42)

Glede na jasen vzorec izvoznih cen, ki se razlikujejo glede na obdobje, se je štelo, da je treba ta element upoštevati pri izračunu stopnje dampinga. Zato je bila primerjava med tehtano povprečno izvozno ceno in tehtano povprečno normalno vrednostjo za zadevni izdelek izvedena za vsak mesec posebej.

| (43) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika, izražena kot odstotek na neto ceno franko meja Skupnosti, pod pragom de minimis, določenim v členu 9(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika, izražena kot odstotek na neto ceno franko meja Skupnosti, pod pragom de minimis, določenim v členu 9(3) osnovne uredbe.

| (44) | Treba je opozoriti, da bi bila tudi stopnja dampinga de minimis, če bi bila primerjava izvedena med tehtano povprečno normalno vrednostjo in posameznimi izvoznimi transakcijami. Vendar je bilo ugotovljeno, da taka primerjava ni primerna. Čeprav je bil vzorec izvoznih cen dejansko odvisen od posameznega meseca (ugotovljena je bila tudi do 20-odstotna razlika izvozne cene med posameznimi meseci v OP – z znatno nižjimi ravnmi od maja do oktobra 2005), so se mesečne normalne vrednosti razvijale enako. Razlog za ta razvoj je dejstvo, da so se enako razvijale tudi glavne surovine, ki predstavljajo znatni delež proizvodnih stroškov zadevnega izdelka. Metoda, opisana v uvodni izjavi 42, torej odraža celoten znesek obstoječega dampinga. |
| --- | --- |

(44)

Treba je opozoriti, da bi bila tudi stopnja dampinga de minimis, če bi bila primerjava izvedena med tehtano povprečno normalno vrednostjo in posameznimi izvoznimi transakcijami. Vendar je bilo ugotovljeno, da taka primerjava ni primerna. Čeprav je bil vzorec izvoznih cen dejansko odvisen od posameznega meseca (ugotovljena je bila tudi do 20-odstotna razlika izvozne cene med posameznimi meseci v OP – z znatno nižjimi ravnmi od maja do oktobra 2005), so se mesečne normalne vrednosti razvijale enako. Razlog za ta razvoj je dejstvo, da so se enako razvijale tudi glavne surovine, ki predstavljajo znatni delež proizvodnih stroškov zadevnega izdelka. Metoda, opisana v uvodni izjavi 42, torej odraža celoten znesek obstoječega dampinga.

| (45) | Ker se je štelo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavlja celoten turški izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ni bilo razloga za domnevo, da bi se kateri koli proizvajalec izvoznik vzdržal sodelovanja. |
| --- | --- |

(45)

Ker se je štelo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavlja celoten turški izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ni bilo razloga za domnevo, da bi se kateri koli proizvajalec izvoznik vzdržal sodelovanja.

| (46) | Zato je treba postopek v zvezi s Turčijo zaključiti, kot to določa člen 9(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Zato je treba postopek v zvezi s Turčijo zaključiti, kot to določa člen 9(3) osnovne uredbe.

5.   Ljudska republika Kitajska („LRK“) in Ukrajina

(a)   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (47) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK in Ukrajine normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK in Ukrajine normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (48) | Merila za TGO so na kratko in samo za lažje sklicevanje povzeta v nadaljevanju:






  (i) | poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države; |
| --- | --- | --- |

(48)

Merila za TGO so na kratko in samo za lažje sklicevanje povzeta v nadaljevanju:

(i)

poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države;

| (ii) | podjetja imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

(ii)

podjetja imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene;

| (iii) | odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(iii)

odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| (iv) | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

(iv)

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| (v) | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

(v)

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (49) | En proizvajalec izvoznik iz LRK je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in je v danem roku izpolnil obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Komisija je v prostorih te družbe poiskala in preverila vse potrebne informacije, navedene v njenem zahtevku za TGO, za katere je menila, da je to potrebno. |
| --- | --- |

(49)

En proizvajalec izvoznik iz LRK je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in je v danem roku izpolnil obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Komisija je v prostorih te družbe poiskala in preverila vse potrebne informacije, navedene v njenem zahtevku za TGO, za katere je menila, da je to potrebno.

| (50) | Preiskava je pokazala, da je bilo treba zahtevek za TGO za to družbo zavrniti, ker ni izpolnila zahtev zgoraj navedenih meril ena, dva in tri. |
| --- | --- |

(50)

Preiskava je pokazala, da je bilo treba zahtevek za TGO za to družbo zavrniti, ker ni izpolnila zahtev zgoraj navedenih meril ena, dva in tri.

| (51) | Ker so glavni delničarji državna podjetja in imajo direktorji, ki so jih ti delničarji imenovali, nesorazmerno veliko število sedežev v nadzornem svetu in s tem tudi nadzor, je bilo ugotovljeno, da bi država v veliki meri uveljavljala svoj vpliv na poslovne odločitve družbe glede vsakodnevnega upravljanja ter razdeljevanje dobička, izdajanja novih delnic, večanja kapitala, spreminjanja statuta ter popolnega prenehanja družbe in da zato take odločitve niso bile sprejete kot odziv na tržne razmere. |
| --- | --- |

(51)

Ker so glavni delničarji državna podjetja in imajo direktorji, ki so jih ti delničarji imenovali, nesorazmerno veliko število sedežev v nadzornem svetu in s tem tudi nadzor, je bilo ugotovljeno, da bi država v veliki meri uveljavljala svoj vpliv na poslovne odločitve družbe glede vsakodnevnega upravljanja ter razdeljevanje dobička, izdajanja novih delnic, večanja kapitala, spreminjanja statuta ter popolnega prenehanja družbe in da zato take odločitve niso bile sprejete kot odziv na tržne razmere.

| (52) | Poleg tega računovodske evidence družbe niso odražale pravilnega finančnega stanja, saj je družba neupravičeno porazdelila amortizacijo stalnih sredstev, kar pomeni kršitev IAS 1–13. S tem in ker revizorji družbe niso izrazili nobenih zadržkov ali pojasnil v zvezi z ugotovljenimi praksami, so bili jasno kršeni mednarodni računovodski standardi. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega računovodske evidence družbe niso odražale pravilnega finančnega stanja, saj je družba neupravičeno porazdelila amortizacijo stalnih sredstev, kar pomeni kršitev IAS 1–13. S tem in ker revizorji družbe niso izrazili nobenih zadržkov ali pojasnil v zvezi z ugotovljenimi praksami, so bili jasno kršeni mednarodni računovodski standardi.

| (53) | Glede na vrednotenje začetnih sredstev družba ni mogla zagotoviti kakršnih koli pojasnil o osnovi, na kateri je bila ta ocena opravljena. Družba tudi ni mogla zagotoviti kakršnih koli dokazov o plačilu najemnine za poslovno stavbo. Obe nepravilnosti kažeta na znatna izkrivljanja, prenesena iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(53)

Glede na vrednotenje začetnih sredstev družba ni mogla zagotoviti kakršnih koli pojasnil o osnovi, na kateri je bila ta ocena opravljena. Družba tudi ni mogla zagotoviti kakršnih koli dokazov o plačilu najemnine za poslovno stavbo. Obe nepravilnosti kažeta na znatna izkrivljanja, prenesena iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva.

| (54) | Komisija se je posvetovala s svetovalnim odborom, stranke, ki jih to neposredno zadeva, pa so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve. Vendar te niso predložile nobenih pripomb. Tudi industriji Skupnosti je bila dana možnost za pripombe in ta se je strinjala z določitvijo TGO. |
| --- | --- |

(54)

Komisija se je posvetovala s svetovalnim odborom, stranke, ki jih to neposredno zadeva, pa so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve. Vendar te niso predložile nobenih pripomb. Tudi industriji Skupnosti je bila dana možnost za pripombe in ta se je strinjala z določitvijo TGO.

| (55) | Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da se TGO kitajskemu proizvajalcu izvozniku ne odobri. |
| --- | --- |

(55)

Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da se TGO kitajskemu proizvajalcu izvozniku ne odobri.

(b)   Individualna obravnava („IO“)

| (56) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila za individualno obravnavo, določena v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila za individualno obravnavo, določena v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (57) | Kitajski proizvajalec izvoznik, kateremu TGO ni bilo mogoče odobriti, je v primeru, da mu ta ne bi bil odobren, zahteval IO. Vendar je bilo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 51, ugotovljeno, da je država prek svojih predstavnikov v nadzornem odboru družbe izvajala znaten vpliv v zvezi z izvoznimi cenami in količinami ter pogoji prodaje, tako da se zanje ne more šteti, da so prosto oblikovane. Takšno vmešavanje države, povezano z vsakodnevnim upravljanjem družbe, je pomenilo, da tveganja izogibanja ni bilo mogoče izključiti, če bi bila temu izvozniku dodeljena individualna stopnja dajatve. |
| --- | --- |

(57)

Kitajski proizvajalec izvoznik, kateremu TGO ni bilo mogoče odobriti, je v primeru, da mu ta ne bi bil odobren, zahteval IO. Vendar je bilo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 51, ugotovljeno, da je država prek svojih predstavnikov v nadzornem odboru družbe izvajala znaten vpliv v zvezi z izvoznimi cenami in količinami ter pogoji prodaje, tako da se zanje ne more šteti, da so prosto oblikovane. Takšno vmešavanje države, povezano z vsakodnevnim upravljanjem družbe, je pomenilo, da tveganja izogibanja ni bilo mogoče izključiti, če bi bila temu izvozniku dodeljena individualna stopnja dajatve.

| (58) | Zato in ker je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajalec izvoznik ni izpolnil vseh zahtev za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, mu je bilo treba IO zavrniti. |
| --- | --- |

(58)

Zato in ker je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajalec izvoznik ni izpolnil vseh zahtev za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, mu je bilo treba IO zavrniti.

| (59) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v Ukrajini, ki ni zahteval TGO, je zahteval le IO. Vendar v Ukrajini ni nobenega drugega znanega proizvajalca pentaeritritola, kar potrjuje tudi dejstvo, da je izvoz pentaeritritola iz Ukrajine v Skupnost, o katerem je poročal sodelujoči proizvajalec izvoznik, ustrezal količinam, ki jih je navedel Eurostat. Zato se ni zdelo potrebno odločiti, ali naj se temu proizvajalcu izvozniku IO odobri, saj bi bila v vsakem primeru uvedena ena dajatev za celotno državo. |
| --- | --- |

(59)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v Ukrajini, ki ni zahteval TGO, je zahteval le IO. Vendar v Ukrajini ni nobenega drugega znanega proizvajalca pentaeritritola, kar potrjuje tudi dejstvo, da je izvoz pentaeritritola iz Ukrajine v Skupnost, o katerem je poročal sodelujoči proizvajalec izvoznik, ustrezal količinam, ki jih je navedel Eurostat. Zato se ni zdelo potrebno odločiti, ali naj se temu proizvajalcu izvozniku IO odobri, saj bi bila v vsakem primeru uvedena ena dajatev za celotno državo.

(c)   Normalna vrednost

(i)   Primerljiva država

| (60) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (61) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava za določitev normalne vrednosti za LRK in Ukrajino uporabiti Japonsko kot ustrezno primerljivo državo, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. Nobena zainteresirana stranka ni nasprotovala temu predlogu. |
| --- | --- |

(61)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava za določitev normalne vrednosti za LRK in Ukrajino uporabiti Japonsko kot ustrezno primerljivo državo, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. Nobena zainteresirana stranka ni nasprotovala temu predlogu.

| (62) | Komisija je stopila v stik z znanim japonskim proizvajalcem pentaeritritola in ga prosila za sodelovanje v tem postopku. Vendar ta ni želel sodelovati. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je stopila v stik z znanim japonskim proizvajalcem pentaeritritola in ga prosila za sodelovanje v tem postopku. Vendar ta ni želel sodelovati.

| (63) | Prvotno države, ki jih zadeva ta postopek, niso bile izbrane bodisi zaradi nesodelovanja ali zaradi verjetnosti, da je damping izkrivil njihov domač trg. Zato je Komisija zaprosila za sodelovanje druge znane proizvajalce v Čilu, Tajvanu, Braziliji, Republiki Koreji in v drugih državah, kjer proizvajajo pentaeritritol. |
| --- | --- |

(63)

Prvotno države, ki jih zadeva ta postopek, niso bile izbrane bodisi zaradi nesodelovanja ali zaradi verjetnosti, da je damping izkrivil njihov domač trg. Zato je Komisija zaprosila za sodelovanje druge znane proizvajalce v Čilu, Tajvanu, Braziliji, Republiki Koreji in v drugih državah, kjer proizvajajo pentaeritritol.

| (64) | Samo proizvajalec iz Čila je pristal na sodelovanje. Čeprav je v Čilu samo en proizvajalec pentaeritritola, je bila na čilenskem domačem trgu pentaeritritola v OP zaradi uvoza iz Kitajske, Tajvana, ZDA, Švedske in Republike Koreje velika konkurenca, saj ta država nima določenih kvot ali drugih količinskih omejitev uvoza. |
| --- | --- |

(64)

Samo proizvajalec iz Čila je pristal na sodelovanje. Čeprav je v Čilu samo en proizvajalec pentaeritritola, je bila na čilenskem domačem trgu pentaeritritola v OP zaradi uvoza iz Kitajske, Tajvana, ZDA, Švedske in Republike Koreje velika konkurenca, saj ta država nima določenih kvot ali drugih količinskih omejitev uvoza.

| (65) | Glede na zgoraj navedeno se je začasno sklenilo, da predstavljajo Čile najbolj primerno in smiselno primerljivo državo v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Glede na zgoraj navedeno se je začasno sklenilo, da predstavljajo Čile najbolj primerno in smiselno primerljivo državo v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

| (66) | Temu proizvajalcu je bil zato poslan vprašalnik, v katerem so se zahtevale informacije o domačih prodajnih cenah in stroških proizvodnje podobnega izdelka, podatki, ki jih je predložil, pa so bili preverjeni na kraju samem. |
| --- | --- |

(66)

Temu proizvajalcu je bil zato poslan vprašalnik, v katerem so se zahtevale informacije o domačih prodajnih cenah in stroških proizvodnje podobnega izdelka, podatki, ki jih je predložil, pa so bili preverjeni na kraju samem.

| (67) | Vendar je preiskava pokazala, da sodelujoči turški proizvajalec izvoznik ni izvajal dampinga. Ni prihajalo do očitnih izkrivljanj turškega trga pentaeritritola, proizvodni proces in surovine, ki jih uporablja turški proizvajalec, so bolj podobni tistim, ki jih uporabljajo kitajski in ukrajinski proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(67)

Vendar je preiskava pokazala, da sodelujoči turški proizvajalec izvoznik ni izvajal dampinga. Ni prihajalo do očitnih izkrivljanj turškega trga pentaeritritola, proizvodni proces in surovine, ki jih uporablja turški proizvajalec, so bolj podobni tistim, ki jih uporabljajo kitajski in ukrajinski proizvajalci izvozniki.

| (68) | Zato je bilo sklenjeno, da se Turčija lahko šteje za smiselno primerljivo državo za namen tega postopka. |
| --- | --- |

(68)

Zato je bilo sklenjeno, da se Turčija lahko šteje za smiselno primerljivo državo za namen tega postopka.

(ii)   Določitev normalne vrednosti v primerljivi državi

| (69) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz primerljive države. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz primerljive države.

| (70) | Normalna vrednost je bila določena, kot je opisano v uvodnih izjavah 32 do 35. |
| --- | --- |

(70)

Normalna vrednost je bila določena, kot je opisano v uvodnih izjavah 32 do 35.

(d)   Izvozne cene

| (71) | Celoten izvoz kitajskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov v Skupnost je bil opravljen neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, namreč na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(71)

Celoten izvoz kitajskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov v Skupnost je bil opravljen neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, namreč na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (72) | Ker je bilo ugotovljeno, da povprečna normalna vrednost v celotnem OP ni bila reprezentativna, so bile zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 33 do 37, določene mesečne povprečne izvozne cene. |
| --- | --- |

(72)

Ker je bilo ugotovljeno, da povprečna normalna vrednost v celotnem OP ni bila reprezentativna, so bile zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 33 do 37, določene mesečne povprečne izvozne cene.

(e)   Primerjava

| (73) | Opravljene so bile prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno. |
| --- | --- |

(73)

Opravljene so bile prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi stroški in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno.

(f)   Stopnje dampinga

| (74) | Za vsakega od proizvajalcev izvoznikov, ki jim TGO ni bil odobren, se je mesečna tehtana povprečna normalna vrednost, določena za primerljivo državo, primerjala z mesečno tehtano povprečno izvozno ceno v Skupnost, kot je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Za vsakega od proizvajalcev izvoznikov, ki jim TGO ni bil odobren, se je mesečna tehtana povprečna normalna vrednost, določena za primerljivo državo, primerjala z mesečno tehtano povprečno izvozno ceno v Skupnost, kot je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe.

| (75) | V primeru LRK je po podatkih Eurostata količina pentaeritritola, ki ga je izvozil sodelujoči proizvajalec izvoznik, predstavljala manj kot 70 % celotne količine pentaeritritola, uvoženega med OP iz navedene države. Torej je bilo treba v skladu s členom 18 osnovne uredbe za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK stopnjo dampinga določiti na podlagi razpoložljivih dejstev. Zato se je zdelo potrebno, da se stopnja dampinga določi na podlagi najvišjih dampinških transakcij, ugotovljenih za sodelujočega proizvajalca. Ta pristop je bil potreben tudi zato, da nesodelovanje ne bi bilo nagrajeno, in ker ni bilo drugih dokazov za damping nesodelujočih strank na nižji stopnji. |
| --- | --- |

(75)

V primeru LRK je po podatkih Eurostata količina pentaeritritola, ki ga je izvozil sodelujoči proizvajalec izvoznik, predstavljala manj kot 70 % celotne količine pentaeritritola, uvoženega med OP iz navedene države. Torej je bilo treba v skladu s členom 18 osnovne uredbe za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK stopnjo dampinga določiti na podlagi razpoložljivih dejstev. Zato se je zdelo potrebno, da se stopnja dampinga določi na podlagi najvišjih dampinških transakcij, ugotovljenih za sodelujočega proizvajalca. Ta pristop je bil potreben tudi zato, da nesodelovanje ne bi bilo nagrajeno, in ker ni bilo drugih dokazov za damping nesodelujočih strank na nižji stopnji.

| (76) | Zato je bila povprečna stopnja dampinga na ravni države izračunana z uporabo vrednosti CIF, kot dejavnika tehtanja, za vsako skupino izvoznikov, tj. sodelujočih in nesodelujočih. |
| --- | --- |

(76)

Zato je bila povprečna stopnja dampinga na ravni države izračunana z uporabo vrednosti CIF, kot dejavnika tehtanja, za vsako skupino izvoznikov, tj. sodelujočih in nesodelujočih.

| (77) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 59, se je v primeru Ukrajine zaradi visoke ravni sodelovanja zdelo primerno, da se določi stopnja dampinga na ravni države na isti ravni kot stopnja za sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(77)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 59, se je v primeru Ukrajine zaradi visoke ravni sodelovanja zdelo primerno, da se določi stopnja dampinga na ravni države na isti ravni kot stopnja za sodelujočega proizvajalca izvoznika.

| (78) | Stopnji dampinga, izraženi kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, sta:






  Država | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| LRK | 18,7 % |
| Ukrajina | 10,3 % |

(78)

Stopnji dampinga, izraženi kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, sta:

Država

Stopnja dampinga

LRK

18,7 %

Ukrajina

10,3 %

6.   Rusija in Združene države Amerike (ZDA)

| (79) | Nobeden od proizvajalcev iz Rusije ali ZDA ni sodeloval v tej preiskavi. Zato in ker ni na voljo druge primernejše osnove, je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. podatkov iz pritožbe. |
| --- | --- |

(79)

Nobeden od proizvajalcev iz Rusije ali ZDA ni sodeloval v tej preiskavi. Zato in ker ni na voljo druge primernejše osnove, je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. podatkov iz pritožbe.

| (80) | Stopnji dampinga, izraženi kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, sta:






  Država | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Rusija | 25 % |
| ZDA | 54 % |

(80)

Stopnji dampinga, izraženi kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, sta:

Država

Stopnja dampinga

Rusija

25 %

ZDA

54 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (81) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da podobni izdelek trenutno proizvaja pet proizvajalcev v Skupnosti, eden od njih ima dva proizvodna obrata. Pritožba je bila vložena v imenu dveh od teh proizvajalcev. Po začetku postopka se je tretji proizvajalec odločil za podporo postopka in v celoti sodeloval pri preiskavi. Oba preostala proizvajalca, ki sta predložila splošne podatke o proizvodnji in prodaji, sta izrazila podporo postopku. |
| --- | --- |

(81)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da podobni izdelek trenutno proizvaja pet proizvajalcev v Skupnosti, eden od njih ima dva proizvodna obrata. Pritožba je bila vložena v imenu dveh od teh proizvajalcev. Po začetku postopka se je tretji proizvajalec odločil za podporo postopka in v celoti sodeloval pri preiskavi. Oba preostala proizvajalca, ki sta predložila splošne podatke o proizvodnji in prodaji, sta izrazila podporo postopku.

| (82) | Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunan tako, da sta se seštela obseg proizvodnje treh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti in obseg proizvodnje ostalih dveh proizvajalcev v skladu s podatki, ki sta jih slednja predložila. Na podlagi tega je celotna proizvodnja Skupnosti podobnega izdelka v OP znašala 115 609 ton. |
| --- | --- |

(82)

Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunan tako, da sta se seštela obseg proizvodnje treh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti in obseg proizvodnje ostalih dveh proizvajalcev v skladu s podatki, ki sta jih slednja predložila. Na podlagi tega je celotna proizvodnja Skupnosti podobnega izdelka v OP znašala 115 609 ton.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (83) | Proizvodnja treh proizvajalcev Skupnosti, ki so v celoti sodelovali v preiskavi, predstavlja 94 % podobnega izdelka, proizvedenega v Skupnosti. Zato se šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Proizvodnja treh proizvajalcev Skupnosti, ki so v celoti sodelovali v preiskavi, predstavlja 94 % podobnega izdelka, proizvedenega v Skupnosti. Zato se šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (84) | Po podatkih Eurostata je bila potrošnja Skupnosti določena na podlagi obsega prodaje znanih proizvajalcev v Skupnosti ter uvoza iz vseh tretjih držav pod ustrezno oznako KN. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je le eden od dveh nesodelujočih proizvajalcev Skupnosti predložil podatke za celotno obravnavano obdobje. Zato se prodaja drugega proizvajalca ni upoštevala, saj je bila posredovana samo za OP. Ker je bil ta obseg prodaje majhen, njegova izključitev ne vpliva na splošno sliko. Kot je prikazano v spodnji preglednici, se je potrošnja Skupnosti zadevnega in podobnega izdelka v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Povpraševanje med letoma 2003 in 2004 je bilo stabilno, v OP pa se je v primerjavi s prejšnjim letom zmanjšalo za 9 %. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Skupnosti (v tonah) | 83 195 | 80 697 | 80 403 | 73 025 |
| Indeks | 100 | 97 | 97 | 88 |

(84)

Po podatkih Eurostata je bila potrošnja Skupnosti določena na podlagi obsega prodaje znanih proizvajalcev v Skupnosti ter uvoza iz vseh tretjih držav pod ustrezno oznako KN. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je le eden od dveh nesodelujočih proizvajalcev Skupnosti predložil podatke za celotno obravnavano obdobje. Zato se prodaja drugega proizvajalca ni upoštevala, saj je bila posredovana samo za OP. Ker je bil ta obseg prodaje majhen, njegova izključitev ne vpliva na splošno sliko. Kot je prikazano v spodnji preglednici, se je potrošnja Skupnosti zadevnega in podobnega izdelka v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Povpraševanje med letoma 2003 in 2004 je bilo stabilno, v OP pa se je v primerjavi s prejšnjim letom zmanjšalo za 9 %.

2002

2003

2004

OP

Potrošnja Skupnosti (v tonah)

83 195

80 697

80 403

73 025

Indeks

100

97

97

88

4.   Uvoz iz zadevnih držav v Skupnost

(a)   Kumulacija

| (85) | Komisija je nadalje proučila, ali naj se učinki uvoza pentaeritritola s poreklom iz LRK, ZDA, Turčije, Rusije in Ukrajine ocenijo kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Opozoriti je treba, da je bilo ugotovljeno, da se uvoz iz Turčije ni izvajal po dampinških cenah, zato je treba postopek v zvezi z uvozom iz navedene države zaključiti. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je nadalje proučila, ali naj se učinki uvoza pentaeritritola s poreklom iz LRK, ZDA, Turčije, Rusije in Ukrajine ocenijo kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Opozoriti je treba, da je bilo ugotovljeno, da se uvoz iz Turčije ni izvajal po dampinških cenah, zato je treba postopek v zvezi z uvozom iz navedene države zaključiti.

(b)   Stopnja dampinga in obseg uvoza

| (86) | Splošne stopnje dampinga, določene za vsako od preostalih štirih držav po izključitvi Turčije, so nad pragom de minimis, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, obseg uvoza iz vsake države pa v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni zanemarljiv, njihovi zadevni deleži so namreč v OP dosegli 1,8 % za LRK, 1,5 % za Rusijo, 3,7 % za Ukrajino in 1,9 % za ZDA. |
| --- | --- |

(86)

Splošne stopnje dampinga, določene za vsako od preostalih štirih držav po izključitvi Turčije, so nad pragom de minimis, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, obseg uvoza iz vsake države pa v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni zanemarljiv, njihovi zadevni deleži so namreč v OP dosegli 1,8 % za LRK, 1,5 % za Rusijo, 3,7 % za Ukrajino in 1,9 % za ZDA.

(c)   Pogoji konkurence

| (87) | Obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, razvoj cen pa je bil podoben, tj. jasno nelojalno niža cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(87)

Obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, razvoj cen pa je bil podoben, tj. jasno nelojalno niža cene industrije Skupnosti.

| (88) | Kot je navedeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, in podobni izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, enake osnovne tehnične, fizikalne in kemijske lastnosti in končno uporabo. Poleg tega se vsi izdelki prodajajo po podobnih prodajnih poteh enakim strankam, torej medsebojno konkurirajo. |
| --- | --- |

(88)

Kot je navedeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, in podobni izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, enake osnovne tehnične, fizikalne in kemijske lastnosti in končno uporabo. Poleg tega se vsi izdelki prodajajo po podobnih prodajnih poteh enakim strankam, torej medsebojno konkurirajo.

| (89) | Ugotovljeno je bilo, da uvoz iz ZDA ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti (glej uvodno izjavo 141). Izkazalo se je, da je določanje cen ameriških izvoznikov popolnoma drugačno od določanja cen izvoznikov v drugih zadevnih državah. Dejansko je ZDA uspelo povečati svoj tržni delež na trgu Skupnosti po cenah, ki so višje od cen drugih treh držav. To pojasnjuje dejstvo, da je bil en ameriški proizvajalec izvoznik zelo uspešen v različnih tržnih segmentih, kjer je mogoče pridobiti višje cene. V teh okoliščinah se je štelo, da kumulativna ocena uvoza iz ZDA z dampinškim uvozom iz LRK, Rusije in Ukrajine glede na konkurenčne pogoje med uvozom iz ZDA in dampinškim uvozom iz treh zadevnih držav na eni strani ter podobnim izdelkom na drugi strani ni bila ustrezna. |
| --- | --- |

(89)

Ugotovljeno je bilo, da uvoz iz ZDA ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti (glej uvodno izjavo 141). Izkazalo se je, da je določanje cen ameriških izvoznikov popolnoma drugačno od določanja cen izvoznikov v drugih zadevnih državah. Dejansko je ZDA uspelo povečati svoj tržni delež na trgu Skupnosti po cenah, ki so višje od cen drugih treh držav. To pojasnjuje dejstvo, da je bil en ameriški proizvajalec izvoznik zelo uspešen v različnih tržnih segmentih, kjer je mogoče pridobiti višje cene. V teh okoliščinah se je štelo, da kumulativna ocena uvoza iz ZDA z dampinškim uvozom iz LRK, Rusije in Ukrajine glede na konkurenčne pogoje med uvozom iz ZDA in dampinškim uvozom iz treh zadevnih držav na eni strani ter podobnim izdelkom na drugi strani ni bila ustrezna.

| (90) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so izpolnjeni vsi pogoji za kumulacijo uvoza pentaeritritola s poreklom iz LRK, Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(90)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so izpolnjeni vsi pogoji za kumulacijo uvoza pentaeritritola s poreklom iz LRK, Rusije in Ukrajine.

(d)   Kumuliran obseg in tržni delež

| (91) | Po podatkih Eurostata se je obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine znatno povečal, in sicer s 1 235 ton leta 2002 na 5 136 ton v OP. Njihov skupni tržni delež se je nenehno povečeval, z 1 % na 7 % v enakem obdobju. Pri tem je treba upoštevati, da se je hkrati potrošnja zmanjševala. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 1 235 | 3 397 | 4 752 | 5 136 |
| Indeks | 100 | 275 | 385 | 416 |
| Tržni delež | 1 % | 4 % | 6 % | 7 % |

(91)

Po podatkih Eurostata se je obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine znatno povečal, in sicer s 1 235 ton leta 2002 na 5 136 ton v OP. Njihov skupni tržni delež se je nenehno povečeval, z 1 % na 7 % v enakem obdobju. Pri tem je treba upoštevati, da se je hkrati potrošnja zmanjševala.

2002

2003

2004

OP

Obseg uvoza (v tonah)

1 235

3 397

4 752

5 136

Indeks

100

275

385

416

Tržni delež

1 %

4 %

6 %

7 %

(e)   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

| (92) | Informacije o ceni glede celotnega uvoza iz treh zadevnih držav temeljijo na podatkih Eurostata. Spodnja preglednica prikazuje razvoj povprečnih uvoznih cen iz LRK, Rusije in Ukrajine. V obravnavanem obdobju so se te cene znižale za 13 %. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene (EUR/tono) | 1 131 | 1 032 | 1 030 | 988 |
| Indeks | 100 | 91 | 91 | 87 |

(92)

Informacije o ceni glede celotnega uvoza iz treh zadevnih držav temeljijo na podatkih Eurostata. Spodnja preglednica prikazuje razvoj povprečnih uvoznih cen iz LRK, Rusije in Ukrajine. V obravnavanem obdobju so se te cene znižale za 13 %.

2002

2003

2004

OP

Uvozne cene (EUR/tono)

1 131

1 032

1 030

988

Indeks

100

91

91

87

| (93) | Za določitev nelojalnega nižanja cen je Komisija analizirala podatke, ki zadevajo OP. Ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti so bile prodajne cene za neodvisne stranke, ki so bile po potrebi prilagojene ravni cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnost in po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s cenami uvoza iz treh zadevnih držav. Zaradi nesodelovanja je bila tehtana povprečna izvozna cena v zvezi z Rusijo določena na podlagi podatkov Eurostata. Za LRK in Ukrajino so se izvozne cene, ki so jih sodelujoči proizvajalci zaračunali kot neto cene brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene CIF meja Skupnosti, primerjale z ustreznimi prilagoditvami za stroške carinjenja in stroške, nastale po uvozu. Cene so se štele za reprezentativne v obeh primerih, saj je v Ukrajini le en proizvajalec pentaeritritola, izvoz sodelujočega proizvajalca v LRK pa predstavlja približno polovico vsega pentaeritritola, izvoženega iz LRK v ES. |
| --- | --- |

(93)

Za določitev nelojalnega nižanja cen je Komisija analizirala podatke, ki zadevajo OP. Ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti so bile prodajne cene za neodvisne stranke, ki so bile po potrebi prilagojene ravni cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnost in po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s cenami uvoza iz treh zadevnih držav. Zaradi nesodelovanja je bila tehtana povprečna izvozna cena v zvezi z Rusijo določena na podlagi podatkov Eurostata. Za LRK in Ukrajino so se izvozne cene, ki so jih sodelujoči proizvajalci zaračunali kot neto cene brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene CIF meja Skupnosti, primerjale z ustreznimi prilagoditvami za stroške carinjenja in stroške, nastale po uvozu. Cene so se štele za reprezentativne v obeh primerih, saj je v Ukrajini le en proizvajalec pentaeritritola, izvoz sodelujočega proizvajalca v LRK pa predstavlja približno polovico vsega pentaeritritola, izvoženega iz LRK v ES.

| (94) | Ta primerjava je pokazala, da je bila v OP tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen 11,3 % za LRK, 6,2 za Ukrajino in 11,9 za Rusijo. |
| --- | --- |

(94)

Ta primerjava je pokazala, da je bila v OP tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen 11,3 % za LRK, 6,2 za Ukrajino in 11,9 za Rusijo.

5.   Stanje industrije Skupnosti

| (95) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vsebovala analizo vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vsebovala analizo vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije v obravnavanem obdobju.

(a)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (96) | Proizvodnja se je med letom 2002 in OP zmanjšala za 3 %. Zaradi povečanja proizvodnih zmogljivosti enega proizvajalca je prišlo do povečanja proizvodnje leta 2004. Razvoj obsega proizvodnje je bil sledeč: | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 111 665 | 103 913 | 115 204 | 108 309 |
| Indeks | 100 | 93 | 103 | 97 |

(96)

Proizvodnja se je med letom 2002 in OP zmanjšala za 3 %. Zaradi povečanja proizvodnih zmogljivosti enega proizvajalca je prišlo do povečanja proizvodnje leta 2004. Razvoj obsega proizvodnje je bil sledeč:

2002

2003

2004

OP

Proizvodnja (v tonah)

111 665

103 913

115 204

108 309

Indeks

100

93

103

97

| (97) | Proizvodna zmogljivost je bila ugotovljena na podlagi nazivne zmogljivosti proizvodnih enot industrije Skupnosti, ob upoštevanju motenj v proizvodnji. Proizvodna zmogljivost se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Do tega povečanja je prišlo zlasti leta 2004 in je bilo posledica uspešne odprave ozkega grla pri enem proizvajalcu ter reorganizacije drugega proizvodnega obrata istega proizvajalca. |
| --- | --- |

(97)

Proizvodna zmogljivost je bila ugotovljena na podlagi nazivne zmogljivosti proizvodnih enot industrije Skupnosti, ob upoštevanju motenj v proizvodnji. Proizvodna zmogljivost se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Do tega povečanja je prišlo zlasti leta 2004 in je bilo posledica uspešne odprave ozkega grla pri enem proizvajalcu ter reorganizacije drugega proizvodnega obrata istega proizvajalca.

| (98) | Znižanje obsega proizvodnje in rahlo povečanje zmogljivosti sta privedla do zmanjšanja izkoriščenosti zmogljivosti od 95 % leta 2002 do 87 % v OP. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 117 020 | 119 020 | 123 987 | 123 987 |
| Indeks | 100 | 102 | 106 | 106 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 95 % | 87 % | 93 % | 87 % |

(98)

Znižanje obsega proizvodnje in rahlo povečanje zmogljivosti sta privedla do zmanjšanja izkoriščenosti zmogljivosti od 95 % leta 2002 do 87 % v OP.

2002

2003

2004

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

117 020

119 020

123 987

123 987

Indeks

100

102

106

106

Izkoriščenost zmogljivosti

95 %

87 %

93 %

87 %

(b)   Zaloge

| (99) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju več kot podvojile, kar kaže, da je industrija Skupnosti vedno težje prodajala svoje izdelke na trgu Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 3 178 | 6 598 | 6 910 | 7 122 |
| Indeks | 100 | 208 | 217 | 224 |

(99)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju več kot podvojile, kar kaže, da je industrija Skupnosti vedno težje prodajala svoje izdelke na trgu Skupnosti.

2002

2003

2004

OP

Zaloge (v tonah)

3 178

6 598

6 910

7 122

Indeks

100

208

217

224

(c)   Obseg prodaje, tržni deleži in povprečne cene na enoto v Skupnosti

| (100) | Prodaja pentaeritritola industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti se je stalno zmanjševala, in sicer s 64 663 ton leta 2002 na 54 543 to v OP, tj. za 16 %. Zmanjšanje obsega prodaje je bilo zato večje kot zmanjšanje potrošnje Skupnosti, ki se je, kot je navedeno zgoraj, v istem obdobju zmanjšala za 12 %. Torej je industrija utrpela izgubo tržnega deleža za 3 odstotne točke. Tržni delež se je zmanjšal z 78 % leta 2002 na 75 % v OP. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje v ES (v tonah) | 64 663 | 61 308 | 58 681 | 54 543 |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 84 |
| Tržni delež | 78 % | 76 % | 73 % | 75 % |

(100)

Prodaja pentaeritritola industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti se je stalno zmanjševala, in sicer s 64 663 ton leta 2002 na 54 543 to v OP, tj. za 16 %. Zmanjšanje obsega prodaje je bilo zato večje kot zmanjšanje potrošnje Skupnosti, ki se je, kot je navedeno zgoraj, v istem obdobju zmanjšala za 12 %. Torej je industrija utrpela izgubo tržnega deleža za 3 odstotne točke. Tržni delež se je zmanjšal z 78 % leta 2002 na 75 % v OP.

2002

2003

2004

OP

Obseg prodaje v ES (v tonah)

64 663

61 308

58 681

54 543

Indeks

100

95

91

84

Tržni delež

78 %

76 %

73 %

75 %

| (101) | Povprečne prodajne cene nepovezanim strankam na trgu Skupnosti so se v obravnavnem obdobju znižale za 11 %. Po rahlem povišanju cen med letoma 2002 in 2003, so se cene ponovno znižale in v OP dosegle rekordno nizko raven, in sicer 1 040 EUR/tono. |
| --- | --- |

(101)

Povprečne prodajne cene nepovezanim strankam na trgu Skupnosti so se v obravnavnem obdobju znižale za 11 %. Po rahlem povišanju cen med letoma 2002 in 2003, so se cene ponovno znižale in v OP dosegle rekordno nizko raven, in sicer 1 040 EUR/tono.

| (102) | Nižanje cen v obravnavanem obdobju je treba obravnavati v smislu prizadevanj industrije Skupnosti, da bi konkurirala dampinškemu uvozu. Vendar so trenutne ravni cen nevzdržne, saj je industrija Skupnosti prisiljena prodajati po cenah, nižjih od stroškov, da bi se obdržala na trgu. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehtana povprečna cena (EUR/tono) | 1 163 | 1 203 | 1 151 | 1 040 |
| Indeks | 100 | 103 | 99 | 89 |

(102)

Nižanje cen v obravnavanem obdobju je treba obravnavati v smislu prizadevanj industrije Skupnosti, da bi konkurirala dampinškemu uvozu. Vendar so trenutne ravni cen nevzdržne, saj je industrija Skupnosti prisiljena prodajati po cenah, nižjih od stroškov, da bi se obdržala na trgu.

2002

2003

2004

OP

Tehtana povprečna cena (EUR/tono)

1 163

1 203

1 151

1 040

Indeks

100

103

99

89

(d)   Dobičkonosnost in denarni tok

| (103) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti močno zmanjšala, in sicer z 12,6 % leta 2002 na – 11,5 % v OP. Leta 2004 je industriji Skupnosti vseeno uspelo ustvariti majhen dobiček, vendar pa se je stanje v OP dramatično spremenilo, ko je začela industrija ustvarjati izgubo. Glavni razlog za ta razvoj je dejstvo, da povišanje cen surovin, zlasti metanola, ki predstavlja približno 25 % stroškov proizvodnje, zaradi nizkih cen uvoza iz zadevnih držav ni bilo mogoče prenesti na končnega potrošnika. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička pred obdavčitvijo | 12,6 % | 7,5 % | 5,7 % | –11,5 % |

(103)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti močno zmanjšala, in sicer z 12,6 % leta 2002 na – 11,5 % v OP. Leta 2004 je industriji Skupnosti vseeno uspelo ustvariti majhen dobiček, vendar pa se je stanje v OP dramatično spremenilo, ko je začela industrija ustvarjati izgubo. Glavni razlog za ta razvoj je dejstvo, da povišanje cen surovin, zlasti metanola, ki predstavlja približno 25 % stroškov proizvodnje, zaradi nizkih cen uvoza iz zadevnih držav ni bilo mogoče prenesti na končnega potrošnika.

2002

2003

2004

OP

Stopnja dobička pred obdavčitvijo

12,6 %

7,5 %

5,7 %

–11,5 %

| (104) | Prav tako se je v obravnavanem obdobju hkrati z zmanjšanjem dobičkonosnosti poslabšal tudi denarni tok, ki je bil v OP negativen. Absolutna raven negativnega denarnega toka na koncu tega obdobja se je znižala zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje in prodaje. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | 16 189 720 | 9 427 189 | 4 441 120 | –3 012 661 |
| Indeks | 100 | 58 | 27 | –19 |

(104)

Prav tako se je v obravnavanem obdobju hkrati z zmanjšanjem dobičkonosnosti poslabšal tudi denarni tok, ki je bil v OP negativen. Absolutna raven negativnega denarnega toka na koncu tega obdobja se je znižala zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje in prodaje.

2002

2003

2004

OP

Denarni tok (EUR)

16 189 720

9 427 189

4 441 120

–3 012 661

Indeks

100

58

27

–19

(e)   Naložbe, donosnost naložb in sposobnost zbiranja kapitala

| (105) | Naložbe so se v obravnavanem obdobju razvijale pozitivno. Vendar so bile glavne naložbe izvedene leta 2003, ko je bila industrija Skupnosti še dobičkonosna. Naložbe v OP so bile povezane z odpravo ozkega grla pri enem proizvajalcu in posodobitvijo proizvodne opreme drugega proizvajalca, s čimer je izpolnil okoljske zahteve. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR) | 3 756 302 | 8 483 655 | 2 956 275 | 4 394 137 |
| Indeks | 100 | 226 | 79 | 117 |

(105)

Naložbe so se v obravnavanem obdobju razvijale pozitivno. Vendar so bile glavne naložbe izvedene leta 2003, ko je bila industrija Skupnosti še dobičkonosna. Naložbe v OP so bile povezane z odpravo ozkega grla pri enem proizvajalcu in posodobitvijo proizvodne opreme drugega proizvajalca, s čimer je izpolnil okoljske zahteve.

2002

2003

2004

OP

Naložbe (EUR)

3 756 302

8 483 655

2 956 275

4 394 137

Indeks

100

226

79

117

| (106) | Donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka je bila v OP negativna in se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, kar odraža zgoraj navedeni negativni razvoj dobičkonosnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb | 18,5 % | 10,5 % | 7,9 % | –13,5 % |
| Indeks | 100 | 57 | 43 | –73 |

(106)

Donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka je bila v OP negativna in se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, kar odraža zgoraj navedeni negativni razvoj dobičkonosnosti.

2002

2003

2004

OP

Donosnost naložb

18,5 %

10,5 %

7,9 %

–13,5 %

Indeks

100

57

43

–73

| (107) | Ni dokazov o tem, da bi imela industrija Skupnosti, ki jo sestavljajo velike družbe, prav tako vključene v proizvodnjo drugih izdelkov, težave pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti, zato je bilo sklenjeno, da je bila industrija Skupnosti v celotnem obravnavnem obdobju sposobna zbrati kapital za svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(107)

Ni dokazov o tem, da bi imela industrija Skupnosti, ki jo sestavljajo velike družbe, prav tako vključene v proizvodnjo drugih izdelkov, težave pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti, zato je bilo sklenjeno, da je bila industrija Skupnosti v celotnem obravnavnem obdobju sposobna zbrati kapital za svoje dejavnosti.

(f)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (108) | Razvoj zaposlenosti, produktivnosti in plač: | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 290 | 296 | 293 | 299 |
| Indeks | 100 | 102 | 101 | 103 |
| Produktivnost (ton/zaposlenega) | 385 | 351 | 393 | 362 |
| Indeks | 100 | 91 | 102 | 94 |
| Stroški dela na zaposlenega (EUR) | 43 379 | 44 469 | 46 899 | 44 921 |
| Indeks | 100 | 103 | 108 | 104 |

(108)

Razvoj zaposlenosti, produktivnosti in plač:

2002

2003

2004

OP

Število zaposlenih

290

296

293

299

Indeks

100

102

101

103

Produktivnost (ton/zaposlenega)

385

351

393

362

Indeks

100

91

102

94

Stroški dela na zaposlenega (EUR)

43 379

44 469

46 899

44 921

Indeks

100

103

108

104

| (109) | Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju povečalo za 3 %. Razlog za to povečanje je bila reorganizacija enega proizvajalca Skupnosti, zaradi česar je prišlo do notranje prerazporeditve zaposlenih v proizvodnji pentaeritritola, skupno število zaposlenih pri tej družbi kot celoti pa je ostalo nespremenjeno. Zaradi rahlega povečanja števila zaposlenih in zmanjšanja obsega proizvodnje se je proizvodnja v obravnavanem obdobju razvijala negativno. |
| --- | --- |

(109)

Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju povečalo za 3 %. Razlog za to povečanje je bila reorganizacija enega proizvajalca Skupnosti, zaradi česar je prišlo do notranje prerazporeditve zaposlenih v proizvodnji pentaeritritola, skupno število zaposlenih pri tej družbi kot celoti pa je ostalo nespremenjeno. Zaradi rahlega povečanja števila zaposlenih in zmanjšanja obsega proizvodnje se je proizvodnja v obravnavanem obdobju razvijala negativno.

| (110) | Povprečne ravni plače na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju dvignile za 4 %, to povečanje pa je bilo manjše od povečanja inflacije v istem obdobju. |
| --- | --- |

(110)

Povprečne ravni plače na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju dvignile za 4 %, to povečanje pa je bilo manjše od povečanja inflacije v istem obdobju.

(g)   Rast

| (111) | Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju znižala za 12 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 16 %, istočasno pa se je obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine povečal za več kot 300 %, uvoz iz ZDA pa za več kot 700 %. To je privedlo do izgube tržnega deleža industrije Skupnosti, medtem ko je zadevni uvoz svoj tržni delež povečal. |
| --- | --- |

(111)

Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju znižala za 12 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 16 %, istočasno pa se je obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine povečal za več kot 300 %, uvoz iz ZDA pa za več kot 700 %. To je privedlo do izgube tržnega deleža industrije Skupnosti, medtem ko je zadevni uvoz svoj tržni delež povečal.

(h)   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (112) | Stopnje dampinga za LRK, Rusijo, Ukrajino in ZDA so podrobno opredeljene v zgornjem oddelku o dampingu. Te stopnje so jasno višje od stopenj de minimis. Poleg tega glede na obseg in cene dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga ne more biti zanemarljiv. |
| --- | --- |

(112)

Stopnje dampinga za LRK, Rusijo, Ukrajino in ZDA so podrobno opredeljene v zgornjem oddelku o dampingu. Te stopnje so jasno višje od stopenj de minimis. Poleg tega glede na obseg in cene dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga ne more biti zanemarljiv.

| (113) | Ali si je Skupnost opomogla od učinkov preteklega dampinga oziroma subvencij ali ne, ni mogoče reči, saj v preteklosti ni bila izvedena nobena preiskava. |
| --- | --- |

(113)

Ali si je Skupnost opomogla od učinkov preteklega dampinga oziroma subvencij ali ne, ni mogoče reči, saj v preteklosti ni bila izvedena nobena preiskava.

6.   Sklep o škodi

| (114) | Analiza kazalnikov škode kaže, da se je stanje industrije Skupnosti po letu 2002 znatno poslabšalo in doseglo najnižjo raven v OP, ko je industrija ustvarila 11,5-odstotno izgubo. |
| --- | --- |

(114)

Analiza kazalnikov škode kaže, da se je stanje industrije Skupnosti po letu 2002 znatno poslabšalo in doseglo najnižjo raven v OP, ko je industrija ustvarila 11,5-odstotno izgubo.

| (115) | Ko se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjševala, se je istočasno proizvodnja Skupnosti zmanjšala za 3 %, izkoriščenost zmogljivosti pa za 8 %. Prodaja na trgu Skupnosti se je v smislu obsega zmanjšala za 16 %, v smislu vrednosti pa za 25 %. Ta razvoj odraža tudi povečanje zalog, ki so se v obravnavanem obdobju skoraj podvojile. To je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža z 78 % leta 2002 na 75 % v OP. Povprečne cene na enoto so se v obravnavanem obdobju znižale za 11 %, kar ni odrazilo povišanja stroškov surovin v istem obdobju. Da industrija Skupnosti ne bi izgubila še več tržnega deleža in bi ohranila proizvodnjo, je morala slediti ravnem cene, ki jo je določil dampinški uvoz. To je povzročilo znatno zmanjšanje dobičkonosnosti v OP. |
| --- | --- |

(115)

Ko se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjševala, se je istočasno proizvodnja Skupnosti zmanjšala za 3 %, izkoriščenost zmogljivosti pa za 8 %. Prodaja na trgu Skupnosti se je v smislu obsega zmanjšala za 16 %, v smislu vrednosti pa za 25 %. Ta razvoj odraža tudi povečanje zalog, ki so se v obravnavanem obdobju skoraj podvojile. To je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža z 78 % leta 2002 na 75 % v OP. Povprečne cene na enoto so se v obravnavanem obdobju znižale za 11 %, kar ni odrazilo povišanja stroškov surovin v istem obdobju. Da industrija Skupnosti ne bi izgubila še več tržnega deleža in bi ohranila proizvodnjo, je morala slediti ravnem cene, ki jo je določil dampinški uvoz. To je povzročilo znatno zmanjšanje dobičkonosnosti v OP.

| (116) | Tudi večina drugih kazalnikov škode potrjuje negativno stanje industrije Skupnosti. Donosnost naložb in denarni tok sta bila negativna, zmanjšala se je tudi produktivnost. Naložbe pa so se razvijale pozitivno. Naložbe, izvedene v OP, tj. v letu, ko je industrija Skupnosti ustvarila izgube, so bile povezane z odpravo ozkega grla in posodobitvijo strojev za odziv na okoljske zahteve, in niso bile namenjene novi proizvodni opremi. Število zaposlenih se je nekoliko povečalo zaradi reorganizacije enega proizvajalca, ki pa v času slabega gospodarskega stanja ni zaposloval novega osebja. |
| --- | --- |

(116)

Tudi večina drugih kazalnikov škode potrjuje negativno stanje industrije Skupnosti. Donosnost naložb in denarni tok sta bila negativna, zmanjšala se je tudi produktivnost. Naložbe pa so se razvijale pozitivno. Naložbe, izvedene v OP, tj. v letu, ko je industrija Skupnosti ustvarila izgube, so bile povezane z odpravo ozkega grla in posodobitvijo strojev za odziv na okoljske zahteve, in niso bile namenjene novi proizvodni opremi. Število zaposlenih se je nekoliko povečalo zaradi reorganizacije enega proizvajalca, ki pa v času slabega gospodarskega stanja ni zaposloval novega osebja.

| (117) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(117)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvodna opomba

| (118) | V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni še drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročali škodo industriji Skupnosti, da se zagotovi, da škoda, ki bi jo morebiti povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(118)

V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni še drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročali škodo industriji Skupnosti, da se zagotovi, da škoda, ki bi jo morebiti povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (119) | Opozoriti je treba, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena za Turčijo, ki je imela v OP 8,6-odstotni tržni delež, pod pragom de minimis. Zato se uvoz iz Turčije ni upošteval pri analizi učinka dampinškega uvoza na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Skupni tržni delež preostalih štirih držav je v OP znašal 9 %. |
| --- | --- |

(119)

Opozoriti je treba, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena za Turčijo, ki je imela v OP 8,6-odstotni tržni delež, pod pragom de minimis. Zato se uvoz iz Turčije ni upošteval pri analizi učinka dampinškega uvoza na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Skupni tržni delež preostalih štirih držav je v OP znašal 9 %.

| (120) | Obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine se je v obravnavanem obdobju znatno povečal tako v absolutnem smislu kot v smislu tržnega deleža. Dejansko je bil obseg uvoza leta 2002 skoraj zanemarljiv, znašal je komaj 1 235 ton, v obravnavanem obdobju pa se je povečal na 5 136 ton oz. za 316 % v OP. Tehtane povprečne uvozne cene so se znižale za 13 %, kar je povzročilo jasno nelojalno nižanje cen v OP. Torej sta znatno povečanje obsega uvoza iz treh zadevnih držav in pridobitev tržnega deleža v obravnavnem obdobju po cenah, ki so bile znatno pod cenami industrije Skupnosti, sovpadla z očitnim poslabšanjem splošnega finančnega stanja industrije Skupnosti v istem obdobju. |
| --- | --- |

(120)

Obseg uvoza iz LRK, Rusije in Ukrajine se je v obravnavanem obdobju znatno povečal tako v absolutnem smislu kot v smislu tržnega deleža. Dejansko je bil obseg uvoza leta 2002 skoraj zanemarljiv, znašal je komaj 1 235 ton, v obravnavanem obdobju pa se je povečal na 5 136 ton oz. za 316 % v OP. Tehtane povprečne uvozne cene so se znižale za 13 %, kar je povzročilo jasno nelojalno nižanje cen v OP. Torej sta znatno povečanje obsega uvoza iz treh zadevnih držav in pridobitev tržnega deleža v obravnavnem obdobju po cenah, ki so bile znatno pod cenami industrije Skupnosti, sovpadla z očitnim poslabšanjem splošnega finančnega stanja industrije Skupnosti v istem obdobju.

| (121) | Industrija Skupnosti je trdila, da je kljub nizkemu tržnemu deležu dampinški uvoz zaradi narave poslovanja povzročil resne motnje na trgu. Pentaeritritol je bazični izdelek in najnižja cena na trgu v veliki meri določa tržno ceno, kateri se morajo prilagoditi drugi proizvajalci, če želijo ohraniti naročila. To dokazuje trend nižanja prodajnih cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, medtem ko so se cene surovine, metanola, zvišale. Industrija Skupnosti vztraja pri trditvi, da zaradi močnega pritiska cen dampinškega uvoza ni mogla prenesti povišanja cen surovine na svoje potrošnike. To je povzročilo znatno zmanjšanje dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka. |
| --- | --- |

(121)

Industrija Skupnosti je trdila, da je kljub nizkemu tržnemu deležu dampinški uvoz zaradi narave poslovanja povzročil resne motnje na trgu. Pentaeritritol je bazični izdelek in najnižja cena na trgu v veliki meri določa tržno ceno, kateri se morajo prilagoditi drugi proizvajalci, če želijo ohraniti naročila. To dokazuje trend nižanja prodajnih cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, medtem ko so se cene surovine, metanola, zvišale. Industrija Skupnosti vztraja pri trditvi, da zaradi močnega pritiska cen dampinškega uvoza ni mogla prenesti povišanja cen surovine na svoje potrošnike. To je povzročilo znatno zmanjšanje dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka.

| (122) | Pri natančnejšem opazovanju razvoja pa se zdi, da se je finančno stanje industrije Skupnosti znatno poslabšalo v OP. V letih pred OP se je uvoz iz LRK, Rusije in Ukrajine znatno povečal, in sicer z 1 235 ton leta 2002 na 4 752 ton leta 2004, tj. za 285 %, cene iz teh držav pa so se v istem obdobju znižale za 9 %. Vendar pa to povečanje uvoza ni dramatično vplivalo na stanje industrije Skupnosti, obseg prodaje se je namreč zmanjšal za 9 %, cene znižale za 1 %, raven dobička, dosežena leta 2004, pa je ostala na razumni ravni (5,7 %). Zmanjšanje prodaje industrije Skupnosti za 7 % v OP je sovpadlo z nadaljnjim povečanjem uvoza iz zadevnih držav za 8 %, kar je bilo sorazmerno majhno povečanje v primerjavi s povečanjem iz prejšnjih dveh let. Vendar se je dobičkonosnost industrije Skupnosti znatno zmanjšala le v OP, ko se je zmanjšala za 11,5 % in se je njeno finančno stanje dramatično poslabšalo. |
| --- | --- |

(122)

Pri natančnejšem opazovanju razvoja pa se zdi, da se je finančno stanje industrije Skupnosti znatno poslabšalo v OP. V letih pred OP se je uvoz iz LRK, Rusije in Ukrajine znatno povečal, in sicer z 1 235 ton leta 2002 na 4 752 ton leta 2004, tj. za 285 %, cene iz teh držav pa so se v istem obdobju znižale za 9 %. Vendar pa to povečanje uvoza ni dramatično vplivalo na stanje industrije Skupnosti, obseg prodaje se je namreč zmanjšal za 9 %, cene znižale za 1 %, raven dobička, dosežena leta 2004, pa je ostala na razumni ravni (5,7 %). Zmanjšanje prodaje industrije Skupnosti za 7 % v OP je sovpadlo z nadaljnjim povečanjem uvoza iz zadevnih držav za 8 %, kar je bilo sorazmerno majhno povečanje v primerjavi s povečanjem iz prejšnjih dveh let. Vendar se je dobičkonosnost industrije Skupnosti znatno zmanjšala le v OP, ko se je zmanjšala za 11,5 % in se je njeno finančno stanje dramatično poslabšalo.

| (123) | Glede na zgornje premisleke se zdi, da obstaja, upoštevajoč celotno obravnavano obdobje, povezava med razvojem dampinškega uvoza in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar le dampinški uvoz ni razlog za znatno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti v OP. Zato ni mogoče sklepati, da je dampinški uvoz odločilni dejavnik za škodljivo stanje industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(123)

Glede na zgornje premisleke se zdi, da obstaja, upoštevajoč celotno obravnavano obdobje, povezava med razvojem dampinškega uvoza in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar le dampinški uvoz ni razlog za znatno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti v OP. Zato ni mogoče sklepati, da je dampinški uvoz odločilni dejavnik za škodljivo stanje industrije Skupnosti v OP.

3.   Učinek drugih dejavnikov

(a)   Zmanjšanje potrošnje ES

| (124) | Potrošnja pentaeritritola v Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Zdi se, da je ta trend upadanja povezan z zmanjšanjem povpraševanja po alkidni smoli, ki predstavlja približno 70 % končne uporabe pentaeritritola na trgu Skupnosti. Z obiskom industrijskega uporabnika pentaeritritola, ki proizvaja alkidno smolo za industrijo barv, je bilo ugotovljeno, da se zaradi pričakovanih sprememb okoljske zakonodaje, ki bo uvedla omejitve emisij hlapnih organskih spojin („HOS“) iz barv, ki se uporabljajo v gradbeništvu in industriji, v prihodnosti pričakuje še večje zmanjšanje povpraševanja po alkidih. Ker so alkidne smole v tem pogledu okolju manj prijazne kot druge tehnologije, se pričakuje, da se bo njihova uporaba za barve še zmanjšala. |
| --- | --- |

(124)

Potrošnja pentaeritritola v Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Zdi se, da je ta trend upadanja povezan z zmanjšanjem povpraševanja po alkidni smoli, ki predstavlja približno 70 % končne uporabe pentaeritritola na trgu Skupnosti. Z obiskom industrijskega uporabnika pentaeritritola, ki proizvaja alkidno smolo za industrijo barv, je bilo ugotovljeno, da se zaradi pričakovanih sprememb okoljske zakonodaje, ki bo uvedla omejitve emisij hlapnih organskih spojin („HOS“) iz barv, ki se uporabljajo v gradbeništvu in industriji, v prihodnosti pričakuje še večje zmanjšanje povpraševanja po alkidih. Ker so alkidne smole v tem pogledu okolju manj prijazne kot druge tehnologije, se pričakuje, da se bo njihova uporaba za barve še zmanjšala.

| (125) | Prodaja industrije Skupnosti se je v smislu obsega zmanjšala za 16 % in za tri odstotne točke v smislu tržnega deleža, in sicer z 78 % leta 2002 na 75 % v OP. Uvoz iz LRK, Rusije in Ukrajine je v obravnavanem obdobju povečal svoj tržni delež z 1 % na 7 % in tako prevzel izgubljen tržni delež industrije Skupnosti. Zato zmanjšano povpraševanje po pentaeritritolu v Skupnosti ni edini razlog za poslabšanje stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(125)

Prodaja industrije Skupnosti se je v smislu obsega zmanjšala za 16 % in za tri odstotne točke v smislu tržnega deleža, in sicer z 78 % leta 2002 na 75 % v OP. Uvoz iz LRK, Rusije in Ukrajine je v obravnavanem obdobju povečal svoj tržni delež z 1 % na 7 % in tako prevzel izgubljen tržni delež industrije Skupnosti. Zato zmanjšano povpraševanje po pentaeritritolu v Skupnosti ni edini razlog za poslabšanje stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (126) | Vendar pa letni razvoj potrošnje kaže, da je bilo njeno znižanje med letom 2004 in OP, ko je dosegla 9-odstotno znižanje, veliko večje kot pretekla leta. Dejansko je potrošnja med letoma 2003 in 2004 ostala nespremenjena, med letoma 2002 in 2003 pa se je povečala za 3 %. Ker zmanjšanje potrošnje sovpada z obdobjem, ko je industrija Skupnosti začela ustvarjati izgube, ni mogoče izključiti, da je zmanjšanje povpraševanja po pentaeritritolu na trgu Skupnosti vplivalo na škodljivo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(126)

Vendar pa letni razvoj potrošnje kaže, da je bilo njeno znižanje med letom 2004 in OP, ko je dosegla 9-odstotno znižanje, veliko večje kot pretekla leta. Dejansko je potrošnja med letoma 2003 in 2004 ostala nespremenjena, med letoma 2002 in 2003 pa se je povečala za 3 %. Ker zmanjšanje potrošnje sovpada z obdobjem, ko je industrija Skupnosti začela ustvarjati izgube, ni mogoče izključiti, da je zmanjšanje povpraševanja po pentaeritritolu na trgu Skupnosti vplivalo na škodljivo stanje industrije Skupnosti.

(b)   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (127) | Uvoz iz drugih tretjih držav (petih največjih): | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čile |
| Obseg (v tonah) | 1 600 | 536 | 1 032 | 1 384 |
| Indeks | 100 | 34 | 65 | 87 |
| Cene (EUR/tono) | 1 141 | 1 245 | 1 128 | 981 |
| Indeks | 100 | 109 | 99 | 86 |
| Indija |
| Obseg (v tonah) | 0 | 119 | 390 | 551 |
| Indeks | 0 | 100 | 328 | 141 |
| Cene (EUR/tono) | 0 | 1 167 | 1 085 | 1 253 |
| Indeks | 0 | 100 | 87 | 84 |
| Tajvan |
| Obseg (v tonah) | 343 | 657 | 1 840 | 863 |
| Indeks | 100 | 192 | 536 | 252 |
| Cene (EUR/tono) | 1 071 | 1 060 | 1 003 | 1 004 |
| Indeks | 100 | 99 | 94 | 94 |
| Turčija |
| Obseg (v tonah) | 6 300 | 7 065 | 8 957 | 6 730 |
| Indeks | 100 | 112 | 142 | 107 |
| Cene (EUR/tono) | 1 292 | 1 339 | 1 277 | 1 097 |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 85 |
| Japonska |
| Obseg (v tonah) | 0 | 20 | 58 | 65 |
| Indeks | 0 | 100 | 290 | 112 |
| Cene (EUR/tono) | 0 | 3 905 | 3 334 | 2 731 |
| Indeks | 0 | 100 | 85 | 82 |

(127)

Uvoz iz drugih tretjih držav (petih največjih):

2002

2003

2004

OP

Čile

Obseg (v tonah)

1 600

536

1 032

1 384

Indeks

100

34

65

87

Cene (EUR/tono)

1 141

1 245

1 128

981

Indeks

100

109

99

86

Indija

Obseg (v tonah)

0

119

390

551

Indeks

0

100

328

141

Cene (EUR/tono)

0

1 167

1 085

1 253

Indeks

0

100

87

84

Tajvan

Obseg (v tonah)

343

657

1 840

863

Indeks

100

192

536

252

Cene (EUR/tono)

1 071

1 060

1 003

1 004

Indeks

100

99

94

94

Turčija

Obseg (v tonah)

6 300

7 065

8 957

6 730

Indeks

100

112

142

107

Cene (EUR/tono)

1 292

1 339

1 277

1 097

Indeks

100

104

99

85

Japonska

Obseg (v tonah)

0

20

58

65

Indeks

0

100

290

112

Cene (EUR/tono)

0

3 905

3 334

2 731

Indeks

0

100

85

82

| (128) | Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane med preiskavo, so glavne tretje države, iz katerih se uvaža pentaeritritol, Čile, Indija in Tajvan. Če uvozu iz drugih tretjih držav prištejemo turški uvoz, ugotovimo, da se je celoten obseg uvoza iz drugih tretjih držav povečal za 12 %, in sicer z 8 586 ton leta 2002 na 9 636 ton v OP. To ustreza povečanju njihovega skupnega tržnega deleža z 10 % na 13 %. Cene uvoza tretjih držav so ostale nad cenami industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Uvoz iz drugih tretjih držav, ki tekmuje z dampinškim uvozom, je torej povečal svoj tržni delež za tri odstotne točke, tj. na cene, ki so bile višje od cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(128)

Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane med preiskavo, so glavne tretje države, iz katerih se uvaža pentaeritritol, Čile, Indija in Tajvan. Če uvozu iz drugih tretjih držav prištejemo turški uvoz, ugotovimo, da se je celoten obseg uvoza iz drugih tretjih držav povečal za 12 %, in sicer z 8 586 ton leta 2002 na 9 636 ton v OP. To ustreza povečanju njihovega skupnega tržnega deleža z 10 % na 13 %. Cene uvoza tretjih držav so ostale nad cenami industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Uvoz iz drugih tretjih držav, ki tekmuje z dampinškim uvozom, je torej povečal svoj tržni delež za tri odstotne točke, tj. na cene, ki so bile višje od cen industrije Skupnosti.

| (129) | Vendar pa je treba opozoriti, da se je uvoz iz drugih tretjih držav razvijal drugače kot dampinški uvoz, saj je uvoz iz drugih tretjih držav svoj višek dosegel leta 2004, v OP, tj. v letu izgub industrije Skupnosti, pa se je uvoz iz tretjih držav v primerjavi s prejšnjim letom ponovno zmanjšal, in sicer za 22 %. Tudi njegove povprečne cene so se v istem obdobju znižale za 11 %, njegov tržni delež pa se je zmanjšal za dve odstotni točki. Na podlagi tega bi lahko sklepali, da so od leta 2004 nizke tržne cene prizadele tudi proizvajalce v drugih tretjih državah. Kljub temu so njihove cene ostale nad cenami industrije Skupnosti tudi v OP. |
| --- | --- |

(129)

Vendar pa je treba opozoriti, da se je uvoz iz drugih tretjih držav razvijal drugače kot dampinški uvoz, saj je uvoz iz drugih tretjih držav svoj višek dosegel leta 2004, v OP, tj. v letu izgub industrije Skupnosti, pa se je uvoz iz tretjih držav v primerjavi s prejšnjim letom ponovno zmanjšal, in sicer za 22 %. Tudi njegove povprečne cene so se v istem obdobju znižale za 11 %, njegov tržni delež pa se je zmanjšal za dve odstotni točki. Na podlagi tega bi lahko sklepali, da so od leta 2004 nizke tržne cene prizadele tudi proizvajalce v drugih tretjih državah. Kljub temu so njihove cene ostale nad cenami industrije Skupnosti tudi v OP.

(c)   Izvoz industrije Skupnosti

| (130) | Proučeno je bilo tudi, ali je izvoz industrije Skupnosti v države nečlanice ES prispeval k škodi, nastali med obravnavanim obdobjem. Izvoz nepovezanim strankam v države nečlanice ES je v obravnavanem obdobju predstavljal skoraj polovico prodaje podobnega izdelka industrije Skupnosti. Obseg izvoza se je med letom 2002 in OP povečal za 3 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 7 %. | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgih držav nečlanic ES (v tonah) | 44 333 | 35 376 | 46 460 | 45 587 |
| Indeks | 100 | 80 | 105 | 103 |
| Povprečne prodajne cene na trgih nečlanic držav ES (EUR/tono) | 1 034 | 1 090 | 1 001 | 958 |
| Indeks | 100 | 105 | 97 | 93 |

(130)

Proučeno je bilo tudi, ali je izvoz industrije Skupnosti v države nečlanice ES prispeval k škodi, nastali med obravnavanim obdobjem. Izvoz nepovezanim strankam v države nečlanice ES je v obravnavanem obdobju predstavljal skoraj polovico prodaje podobnega izdelka industrije Skupnosti. Obseg izvoza se je med letom 2002 in OP povečal za 3 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 7 %.

2002

2003

2004

OP

Obseg prodaje na trgih držav nečlanic ES (v tonah)

44 333

35 376

46 460

45 587

Indeks

100

80

105

103

Povprečne prodajne cene na trgih nečlanic držav ES (EUR/tono)

1 034

1 090

1 001

958

Indeks

100

105

97

93

| (131) | Čeprav se je izvoz količinsko nekoliko povečal, pa je dejstvo, da so bile povprečne izvozne cene v obravnavanem obdobju nižje od povprečnih prodajnih cen na trgu Skupnosti in stroškov proizvodnje na enoto, vsekakor negativno vplivalo na splošno finančno stanje industrije Skupnosti, čeprav ni neposredno vplivalo na dobičkonosnost trga Skupnosti. Zato ni mogoče ovreči dejstva, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, neposredno povzročil tudi negativni razvoj dobičkonosnosti na izvoznih trgih, saj bi lahko to vplivalo na sposobnost industrije Skupnosti za nove naložbe ali zaposlovanje novega osebja. |
| --- | --- |

(131)

Čeprav se je izvoz količinsko nekoliko povečal, pa je dejstvo, da so bile povprečne izvozne cene v obravnavanem obdobju nižje od povprečnih prodajnih cen na trgu Skupnosti in stroškov proizvodnje na enoto, vsekakor negativno vplivalo na splošno finančno stanje industrije Skupnosti, čeprav ni neposredno vplivalo na dobičkonosnost trga Skupnosti. Zato ni mogoče ovreči dejstva, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, neposredno povzročil tudi negativni razvoj dobičkonosnosti na izvoznih trgih, saj bi lahko to vplivalo na sposobnost industrije Skupnosti za nove naložbe ali zaposlovanje novega osebja.

(d)   Ostali proizvajalci Skupnosti

| (132) | Obseg prodaje proizvajalca Skupnosti nepritožnika, ki je predložil podatke za celotno zadevno obdobje, se je zmanjšal veliko bolj kot prodaja industrije Skupnosti. Zato se zdi, da je ta proizvajalec v podobnem položaju kot proizvajalci Skupnosti pritožniki. Jasno je torej, da ta proizvajalec ni pripomogel k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(132)

Obseg prodaje proizvajalca Skupnosti nepritožnika, ki je predložil podatke za celotno zadevno obdobje, se je zmanjšal veliko bolj kot prodaja industrije Skupnosti. Zato se zdi, da je ta proizvajalec v podobnem položaju kot proizvajalci Skupnosti pritožniki. Jasno je torej, da ta proizvajalec ni pripomogel k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(e)   Zvišanje cen surovin

| (133) | Cene glavne surovine, metanola, so se v obravnavanem obdobju znatno zvišale. Glede na statistične podatke, objavljene na spletišču družbe Methanex, največjega proizvajalca in distributerja metanola na svetu, so se evropske pogodbene cene zvišale s 125 EUR/tono januarja 2002 na 235 EUR/tono decembra 2005. To je prispevalo k 10-odstotnemu povišanju stroškov proizvodnje na enoto v obravnavanem obdobju in posledično k zmanjšanju dobičkonosnosti, saj so se prodajne cene na enoto v istem obdobju znižale za 13 %. |
| --- | --- |

(133)

Cene glavne surovine, metanola, so se v obravnavanem obdobju znatno zvišale. Glede na statistične podatke, objavljene na spletišču družbe Methanex, največjega proizvajalca in distributerja metanola na svetu, so se evropske pogodbene cene zvišale s 125 EUR/tono januarja 2002 na 235 EUR/tono decembra 2005. To je prispevalo k 10-odstotnemu povišanju stroškov proizvodnje na enoto v obravnavanem obdobju in posledično k zmanjšanju dobičkonosnosti, saj so se prodajne cene na enoto v istem obdobju znižale za 13 %.

| (134) | Za povišanje cen surovin kot tako se ne more šteti, da je škodljivo vplivalo na industrijo Skupnosti. Razlog za negativni razvoj dobičkonosnosti je bilo dejstvo, da proizvajalci Skupnosti teh višjih stroškov surovin niso mogli prenesti na svoje stranke tako, da bi povišali svoje prodajne cene, saj so bile cene na trgu Skupnosti na nizki ravni. Čeprav so se cene metanola v obravnavanem obdobju povišale za 88 %, je bilo povišanje cen v OP 2-odstotno. Čeprav je bila tržna cena za pentaeritritol v OP nizka, istočasni razvoj cene metanola ne pojasni, zakaj je industrija Skupnosti v OP začela ustvarjati tolikšne izgube. |
| --- | --- |

(134)

Za povišanje cen surovin kot tako se ne more šteti, da je škodljivo vplivalo na industrijo Skupnosti. Razlog za negativni razvoj dobičkonosnosti je bilo dejstvo, da proizvajalci Skupnosti teh višjih stroškov surovin niso mogli prenesti na svoje stranke tako, da bi povišali svoje prodajne cene, saj so bile cene na trgu Skupnosti na nizki ravni. Čeprav so se cene metanola v obravnavanem obdobju povišale za 88 %, je bilo povišanje cen v OP 2-odstotno. Čeprav je bila tržna cena za pentaeritritol v OP nizka, istočasni razvoj cene metanola ne pojasni, zakaj je industrija Skupnosti v OP začela ustvarjati tolikšne izgube.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (135) | Razpoložljivi podatki kažejo, da je dampinški uvoz iz LRK, Rusije in Ukrajine, čeprav z nizkim tržnim deležem, izvajal pritisk na cene industrije Skupnosti. Vendar podrobnejša analiza ne kaže, da bi obstajala znatna vzročna zveza med poslabšanjem finančnega stanja industrije Skupnosti in razvojem dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(135)

Razpoložljivi podatki kažejo, da je dampinški uvoz iz LRK, Rusije in Ukrajine, čeprav z nizkim tržnim deležem, izvajal pritisk na cene industrije Skupnosti. Vendar podrobnejša analiza ne kaže, da bi obstajala znatna vzročna zveza med poslabšanjem finančnega stanja industrije Skupnosti in razvojem dampinškega uvoza.

| (136) | Znatno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti in njeno splošno slabo finančno stanje sta nastopila med letom 2004 in OP, ko se je obseg dampinškega uvoza povečal le za 8 % v primerjavi z 285-odstotnim povečanjem v prejšnjih treh letih, ko je industrija Skupnosti še vedno ustvarjala dobiček. Poleg tega je zmanjšanje povpraševanja po pentaeritritolu na trgu Skupnosti sovpadlo s poslabšanjem finančnega stanja industrije Skupnosti. Zdi se tudi, da je bilo zvišanje cen surovine, metanola, veliko manj opazno v OP kot prejšnja leta in zato ta ne more biti razlog za nenadno in dramatično zmanjšanje dobičkonosnosti v OP. |
| --- | --- |

(136)

Znatno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti in njeno splošno slabo finančno stanje sta nastopila med letom 2004 in OP, ko se je obseg dampinškega uvoza povečal le za 8 % v primerjavi z 285-odstotnim povečanjem v prejšnjih treh letih, ko je industrija Skupnosti še vedno ustvarjala dobiček. Poleg tega je zmanjšanje povpraševanja po pentaeritritolu na trgu Skupnosti sovpadlo s poslabšanjem finančnega stanja industrije Skupnosti. Zdi se tudi, da je bilo zvišanje cen surovine, metanola, veliko manj opazno v OP kot prejšnja leta in zato ta ne more biti razlog za nenadno in dramatično zmanjšanje dobičkonosnosti v OP.

| (137) | Dejstvo, da izvozi industrija Skupnosti skoraj polovico svoje proizvodnje po cenah, ki so nižje od stroškov, je treba upoštevati kot dejavnik, ki je prav tako pripomogel k splošnemu negativnemu stanju industrije Skupnosti, čeprav na dobičkonosnost trga Skupnosti ne vpliva neposredno. |
| --- | --- |

(137)

Dejstvo, da izvozi industrija Skupnosti skoraj polovico svoje proizvodnje po cenah, ki so nižje od stroškov, je treba upoštevati kot dejavnik, ki je prav tako pripomogel k splošnemu negativnemu stanju industrije Skupnosti, čeprav na dobičkonosnost trga Skupnosti ne vpliva neposredno.

| (138) | Zato ni mogoče sklepati, da je dampinški uvoz sam povzročil znatno škodo. Proučitev drugih dejavnikov v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je dejansko pokazala, da je škodo mogoče pripisati tudi zmanjšanju potrošnje, izvozu industrije Skupnosti ter uvozu iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(138)

Zato ni mogoče sklepati, da je dampinški uvoz sam povzročil znatno škodo. Proučitev drugih dejavnikov v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je dejansko pokazala, da je škodo mogoče pripisati tudi zmanjšanju potrošnje, izvozu industrije Skupnosti ter uvozu iz drugih tretjih držav.

5.   Uvoz iz ZDA

| (139) | Obseg uvoza iz ZDA se je povečal s 169 ton leta 2002 na 1 355 ton v OP. To je povzročilo povečanje tržnega deleža z 0,2 % na 1,9 % v istem obdobju. |
| --- | --- |

(139)

Obseg uvoza iz ZDA se je povečal s 169 ton leta 2002 na 1 355 ton v OP. To je povzročilo povečanje tržnega deleža z 0,2 % na 1,9 % v istem obdobju.

| (140) | Povprečne cene uvoza iz ZDA so se v obravnavanem obdobju znižale, vendar so bile nad cenami, ki so jih zaračunavali proizvajalci iz LRK, Rusije in Ukrajine: | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene (EUR/tono) | 1 935 | 2 212 | 1 251 | 1 244 |
| Indeks | 100 | 114 | 65 | 64 |

(140)

Povprečne cene uvoza iz ZDA so se v obravnavanem obdobju znižale, vendar so bile nad cenami, ki so jih zaračunavali proizvajalci iz LRK, Rusije in Ukrajine:

2002

2003

2004

OP

Uvozne cene (EUR/tono)

1 935

2 212

1 251

1 244

Indeks

100

114

65

64

| (141) | Nelojalno nižanje cen je bilo določeno tako, kot je opisano v uvodni izjavi 93. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen za ZDA je bila v OP – 19,5-odstotna, kar pomeni, da je bila povprečna uvozna cena višja od cene, ki jo je industrija Skupnosti zaračunavala na trgu Skupnosti. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, uvoz iz ZDA ni povzročil padca cen. |
| --- | --- |

(141)

Nelojalno nižanje cen je bilo določeno tako, kot je opisano v uvodni izjavi 93. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen za ZDA je bila v OP – 19,5-odstotna, kar pomeni, da je bila povprečna uvozna cena višja od cene, ki jo je industrija Skupnosti zaračunavala na trgu Skupnosti. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, uvoz iz ZDA ni povzročil padca cen.

| (142) | Hkrati z večanjem uvoza iz ZDA sta se v obravnavanem obdobju, med drugim, zmanjšala prodaja in tržni delež ter znižale cene industrije Skupnosti, na podlagi česar je mogoče sklepati, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, kot je navedeno v uvodni izjavi 117. Vendar je treba opozoriti, da cene uvoza iz ZDA niso nelojalno nižale cen industrije Skupnosti, ampak se je prodajal po znatno višjih cenah. Opravljena je bila še dodatna primerjava cen uvoza iz ZDA z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila pridobljena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da se odrazi stopnja dobička, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Ta primerjava je pokazala, da je bila prodaja pod ceno de minimis. Na podlagi tega se sklene, da ta uvoz ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(142)

Hkrati z večanjem uvoza iz ZDA sta se v obravnavanem obdobju, med drugim, zmanjšala prodaja in tržni delež ter znižale cene industrije Skupnosti, na podlagi česar je mogoče sklepati, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, kot je navedeno v uvodni izjavi 117. Vendar je treba opozoriti, da cene uvoza iz ZDA niso nelojalno nižale cen industrije Skupnosti, ampak se je prodajal po znatno višjih cenah. Opravljena je bila še dodatna primerjava cen uvoza iz ZDA z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila pridobljena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da se odrazi stopnja dobička, ki bi jo lahko industrija Skupnosti pričakovala, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Ta primerjava je pokazala, da je bila prodaja pod ceno de minimis. Na podlagi tega se sklene, da ta uvoz ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

F.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (143) | Ker ni znatne vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je treba sedanji protidampinški postopek v skladu s členom 9(2) in 9(3) osnovne uredbe zaključiti. |
| --- | --- |

(143)

Ker ni znatne vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je treba sedanji protidampinški postopek v skladu s členom 9(2) in 9(3) osnovne uredbe zaključiti.

| (144) | Pritožnik in vse druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih namerava Komisija zaključiti ta postopek. Pritožniki so naknadno predložili svoja stališča, vendar se zaradi njih zgornji sklepi ne spremenijo – |
| --- | --- |

(144)

Pritožnik in vse druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih namerava Komisija zaključiti ta postopek. Pritožniki so naknadno predložili svoja stališča, vendar se zaradi njih zgornji sklepi ne spremenijo –

SKLENILA:

Člen 1

Protidampinški postopek glede uvoza pentaeritritola, ki se uvršča pod oznako KN 2905 42 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Rusije, Turčije, Ukrajine in Združenih držav Amerike, se zaključi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 3. aprila 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 11, 17.1.2006, str. 4.

2

---

SPORAZUMI

Svet

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/70

---

Informacije v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah (1), podpisan v Bruslju 19. oktobra 2005, bo začel veljati 1. julija 2007 v skladu s členom 10(2) Sporazuma.

---

(1)  UL L 300, 17.11.2005, str. 55.

---

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/70

---

Informacije v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), podpisan v Bruslju 19. oktobra 2005, bo začel veljati 1. julija 2007 v skladu s členom 12(2) Sporazuma.

---

(1)  UL L 299, 16.11.2005, str. 62.

---

Popravki

| 4.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 94/71 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 94/71

---

Popravek Direktive Komisije 2007/19/ES z dne 30. marca 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in Direktive Sveta 85/572/EGS o določitvi seznama modelnih raztopin za preskušanje migracije sestavin polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili

(
  Uradni list Evropske unije L 91 z dne 31. marca 2007
  )

Naslov direktive na naslovnici in strani 17:

besedilo:

„z dne 30. marca 2007“

se glasi:

„z dne 2. aprila 2007“.

Stran 22, člen 3(1):

| | prvi pododstavek:







  besedilo | : | „do 1. aprila 2008“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „do 4. aprila 2008“; |

prvi pododstavek:

besedilo

:

„do 1. aprila 2008“

se glasi

:

„do 4. aprila 2008“;

| | tretji pododstavek: | točka (a):







  besedilo | : | „od 1. aprila 2008“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „od 4. aprila 2008“; |

tretji pododstavek:

točka (a):

besedilo

:

„od 1. aprila 2008“

se glasi

:

„od 4. aprila 2008“;

| | točka (b):







  besedilo | : | „od 1. junija 2008“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „od 4. junija 2008“; |

točka (b):

besedilo

:

„od 1. junija 2008“

se glasi

:

„od 4. junija 2008“;

| | točka (c):







  besedilo | : | „od 1. junija 2008“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „od 4. junija 2008“; |

točka (c):

besedilo

:

„od 1. junija 2008“

se glasi

:

„od 4. junija 2008“;

| | točka (d):







  besedilo | : | „od 1. aprila 2009“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „od 4. aprila 2009“. |

točka (d):

besedilo

:

„od 1. aprila 2009“

se glasi

:

„od 4. aprila 2009“.

Stran 22, člen 4 se glasi:

„Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po 3. aprila 2007.“

---