# Eiropas Savienības L 95/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 95 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 5. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 95

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 5. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 378/2007 (2007. gada 27. marts), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 379/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 380/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko nosaka, ka vairs nav sasniegti daži limiti cukura produktu ievešanas atļauju izsniegšanai saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 381/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs Regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 382/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību | 12 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 378/2007 (2007. gada 27. marts), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 379/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 380/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko nosaka, ka vairs nav sasniegti daži limiti cukura produktu ievešanas atļauju izsniegšanai saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 381/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs Regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 382/2007 (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību

12

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/215/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 29. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2004/676/EK par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem | 21 |
| | | 2007/216/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 29. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2004/677/EK attiecībā uz minimālo norīkošanas laiku valstu ekspertiem un militārajam personālam, kas norīkots uz Eiropas Aizsardzības aģentūru | 24 |
| | | Komisija |
| | | 2007/217/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 22. novembris) par valsts atbalstu, ko Francija īstenojusi attiecībā uz Laboratoire national de métrologie et d’essais (C24/2005)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5477)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/218/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 28. marts), ar kuru groza galīgo Lēmumu K(2006) 4332, ar ko nosaka no Eiropas Zivsaimniecības fonda gadā atvēlēto Kopienas saistību apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1313) | 37 |
| | | 2007/219/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 30. marts) par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijā un Rumānijā plānotam pamatpētījumam par salmonellu izplatību kaujamu cūku vidū
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1394) | 41 |
| | | 2007/220/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2003/250/EK par termiņa pagarināšanu pagaidu izņēmumiem no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1454) | 50 |
| | | 2007/221/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2003/249/EK attiecībā uz pagaidu izņēmumu no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas, termiņa pagarinājumu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1455) | 51 |
| | | 2007/222/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis), ar kuru paziņo to, ka saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku darbību sāk Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome | 52 |
| | | 2007/223/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis) par vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti, ko iesniegusi Bulgārija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1469) | 53 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2007/215/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 29. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2004/676/EK par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem

21

2007/216/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 29. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2004/677/EK attiecībā uz minimālo norīkošanas laiku valstu ekspertiem un militārajam personālam, kas norīkots uz Eiropas Aizsardzības aģentūru

24

Komisija

2007/217/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 22. novembris) par valsts atbalstu, ko Francija īstenojusi attiecībā uz Laboratoire national de métrologie et d’essais (C24/2005)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5477)

   (
  1
  )

Laboratoire national de métrologie et d’essais

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5477)

1

25

2007/218/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 28. marts), ar kuru groza galīgo Lēmumu K(2006) 4332, ar ko nosaka no Eiropas Zivsaimniecības fonda gadā atvēlēto Kopienas saistību apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1313)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1313)

37

2007/219/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 30. marts) par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijā un Rumānijā plānotam pamatpētījumam par salmonellu izplatību kaujamu cūku vidū
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1394)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1394)

41

2007/220/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2003/250/EK par termiņa pagarināšanu pagaidu izņēmumiem no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1454)

Fragaria

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1454)

50

2007/221/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2003/249/EK attiecībā uz pagaidu izņēmumu no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas, termiņa pagarinājumu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1455)

Fragaria

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1455)

51

2007/222/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis), ar kuru paziņo to, ka saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku darbību sāk Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome

52

2007/223/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 4. aprīlis) par vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti, ko iesniegusi Bulgārija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1469)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1469)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 378/2007

(2007. gada 27. marts),

ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Dažas dalībvalstis sastopas ar īpašām grūtībām, finansējot savas lauku attīstības programmas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1). Lai nostiprinātu šo dalībvalstu lauku attīstības politiku, tām būtu jādod iespēja piemērot brīvprātīgas modulācijas sistēmu. Šī iespēja būtu jāpiedāvā tām dalībvalstīm, kurās jau piemēro brīvprātīgo modulāciju saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1655/2004 (2004. gada 22. septembris), ar ko paredz noteikumus pārejai no fakultatīvās modulācijas sistēmas, kas noteikta ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1259/1999 4. pantu, uz obligāto modulācijas sistēmu, kuru noteica Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 (2), vai kurām saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.a punktu ir piešķirtas atkāpes no prasības līdzfinansēt Kopienas atbalstu. Brīvprātīga modulācija būtu jāveic, samazinot tiešos maksājumus Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (3) 2. panta d) punkta nozīmē un līdzekļus, kas atbilst šim samazinājumam, izmantojot tam, lai finansētu lauku attīstības programmas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005. Tiešo maksājumu samazinājumiem, ko piemēro saistībā ar brīvprātīgu modulāciju, būtu jāpapildina samazinājumi, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantā paredzētās obligātās modulācijas piemērošanas. |
| --- | --- |

(1)

Dažas dalībvalstis sastopas ar īpašām grūtībām, finansējot savas lauku attīstības programmas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1). Lai nostiprinātu šo dalībvalstu lauku attīstības politiku, tām būtu jādod iespēja piemērot brīvprātīgas modulācijas sistēmu. Šī iespēja būtu jāpiedāvā tām dalībvalstīm, kurās jau piemēro brīvprātīgo modulāciju saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1655/2004 (2004. gada 22. septembris), ar ko paredz noteikumus pārejai no fakultatīvās modulācijas sistēmas, kas noteikta ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1259/1999 4. pantu, uz obligāto modulācijas sistēmu, kuru noteica Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 (2), vai kurām saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.a punktu ir piešķirtas atkāpes no prasības līdzfinansēt Kopienas atbalstu. Brīvprātīga modulācija būtu jāveic, samazinot tiešos maksājumus Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (3) 2. panta d) punkta nozīmē un līdzekļus, kas atbilst šim samazinājumam, izmantojot tam, lai finansētu lauku attīstības programmas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005. Tiešo maksājumu samazinājumiem, ko piemēro saistībā ar brīvprātīgu modulāciju, būtu jāpapildina samazinājumi, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantā paredzētās obligātās modulācijas piemērošanas.

| (2) | Lai atvieglinātu tās administratīvo īstenošanu, brīvprātīgai modulācijai piemērojamie noteikumi, tostarp aprēķinu bāze, būtu jāsaskaņo ar noteikumiem, ko piemēro obligātajai modulācijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglinātu tās administratīvo īstenošanu, brīvprātīgai modulācijai piemērojamie noteikumi, tostarp aprēķinu bāze, būtu jāsaskaņo ar noteikumiem, ko piemēro obligātajai modulācijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu.

| (3) | Lai ņemtu vērā mazo lauksaimnieku īpašo stāvokli, tāpat kā obligātās modulācijas gadījumā, piemērojot brīvprātīgu modulāciju, būtu jāpiešķir papildu atbalsta summa. Līdz maksimālajam apjomam, ko nosaka Komisija, minētajai papildu summai vajadzētu būt vienādai ar summu, ko iegūst, brīvprātīgu modulāciju piemērojot tiešo maksājumu pirmajiem EUR 5 000. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā mazo lauksaimnieku īpašo stāvokli, tāpat kā obligātās modulācijas gadījumā, piemērojot brīvprātīgu modulāciju, būtu jāpiešķir papildu atbalsta summa. Līdz maksimālajam apjomam, ko nosaka Komisija, minētajai papildu summai vajadzētu būt vienādai ar summu, ko iegūst, brīvprātīgu modulāciju piemērojot tiešo maksājumu pirmajiem EUR 5 000.

| (4) | Attiecībā uz dalībvalstīm, kur jau izmanto brīvprātīgu modulāciju, šajā regulā noteiktajiem jaunajiem brīvprātīgas modulācijas pasākumiem pēc iespējas būtu jāizvairās atkāpties no esošā mehānisma, lai tādējādi izvairītos radīt nevajadzīgu administratīvo slogu, kas traucētu īstenošanas pasākumus, kuri pastāv jau vairākus gadus un kuriem lauksaimnieki ir pielāgojušies gan praktiski, gan ekonomiski. Tādēļ šķiet lietderīgi dalībvalstīm, kas – stājoties spēkā šai regulai – piemēro brīvprātīgu modulāciju, atļaut saglabāt noteiktus labi iedibinātus esošās sistēmas principus, vienlaikus izvairoties no nevienlīdzīgas attieksmes pret lauksaimniekiem. Turklāt, lai nodrošinātu jauno pasākumu saderību ar vienreizējo maksājumu shēmas īstenošanas principiem, reģionāli diferencētu brīvprātīgās modulācijas likmju piemērošanai vajadzētu būt pieejamai vienīgi dalībvalstīm, kuras vienreizējo maksājumu shēmu piemēro reģionālā līmenī, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 58. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz dalībvalstīm, kur jau izmanto brīvprātīgu modulāciju, šajā regulā noteiktajiem jaunajiem brīvprātīgas modulācijas pasākumiem pēc iespējas būtu jāizvairās atkāpties no esošā mehānisma, lai tādējādi izvairītos radīt nevajadzīgu administratīvo slogu, kas traucētu īstenošanas pasākumus, kuri pastāv jau vairākus gadus un kuriem lauksaimnieki ir pielāgojušies gan praktiski, gan ekonomiski. Tādēļ šķiet lietderīgi dalībvalstīm, kas – stājoties spēkā šai regulai – piemēro brīvprātīgu modulāciju, atļaut saglabāt noteiktus labi iedibinātus esošās sistēmas principus, vienlaikus izvairoties no nevienlīdzīgas attieksmes pret lauksaimniekiem. Turklāt, lai nodrošinātu jauno pasākumu saderību ar vienreizējo maksājumu shēmas īstenošanas principiem, reģionāli diferencētu brīvprātīgās modulācijas likmju piemērošanai vajadzētu būt pieejamai vienīgi dalībvalstīm, kuras vienreizējo maksājumu shēmu piemēro reģionālā līmenī, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 58. pantā.

| (5) | Uz līdzekļiem, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas, nedrīkst attiecināt ELFLA atbalsta maksimālo apjomu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1698/2005. Tāpēc būtu jānosaka atkāpe no minētās regulas. Uz minētajiem līdzekļiem nedrīkstētu attiekties pirmsfinansējuma pasākumi, kurus ELFLA piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4). |
| --- | --- |

(5)

Uz līdzekļiem, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas, nedrīkst attiecināt ELFLA atbalsta maksimālo apjomu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1698/2005. Tāpēc būtu jānosaka atkāpe no minētās regulas. Uz minētajiem līdzekļiem nedrīkstētu attiekties pirmsfinansējuma pasākumi, kurus ELFLA piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4).

| (6) | Lai pieņemtu pamatotus lēmumus par brīvprātīgas modulācijas piemērošanu, dalībvalstīm būtu rūpīgi jāizvērtē šādas modulācijas iespējamā ietekme, jo īpaši attiecībā uz to lauksaimnieku ekonomisko stāvokli, kuriem to piemēro, kā arī uz viņu salīdzinošo stāvokli lauksaimniecības nozarē. Dalībvalstīm, kas piemēro brīvprātīgu modulāciju, būtu stingri jāpārrauga tās ieviešanas ietekme. Saistībā ar turpmāko politikas attīstību Komisija būtu jāinformē par ietekmes izvērtējumu un pārraudzības rezultātiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai pieņemtu pamatotus lēmumus par brīvprātīgas modulācijas piemērošanu, dalībvalstīm būtu rūpīgi jāizvērtē šādas modulācijas iespējamā ietekme, jo īpaši attiecībā uz to lauksaimnieku ekonomisko stāvokli, kuriem to piemēro, kā arī uz viņu salīdzinošo stāvokli lauksaimniecības nozarē. Dalībvalstīm, kas piemēro brīvprātīgu modulāciju, būtu stingri jāpārrauga tās ieviešanas ietekme. Saistībā ar turpmāko politikas attīstību Komisija būtu jāinformē par ietekmes izvērtējumu un pārraudzības rezultātiem.

| (7) | Brīvprātīga modulācija būtu jāskata plašākā saistībā ar Kopienas finansējumu lauku attīstībai. Tās ieguldījums būtu jāanalizē, tostarp ņemot vērā dalībvalstu veiktos ietekmes izvērtējumus. Pamatojoties uz minēto analīzi, Komisija līdz 2008. gada beigām iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pieredzi, kas līdz šim gūta saistībā ar brīvprātīgās modulācijas īstenošanu. |
| --- | --- |

(7)

Brīvprātīga modulācija būtu jāskata plašākā saistībā ar Kopienas finansējumu lauku attīstībai. Tās ieguldījums būtu jāanalizē, tostarp ņemot vērā dalībvalstu veiktos ietekmes izvērtējumus. Pamatojoties uz minēto analīzi, Komisija līdz 2008. gada beigām iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pieredzi, kas līdz šim gūta saistībā ar brīvprātīgās modulācijas īstenošanu.

| (8) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (9) | Summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas, būtu jāņem vērā, nosakot gada maksimālo apjomu izdevumiem, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda, un Regulā (EK) Nr. 1290/2005 būtu jāiekļauj iespēja pieņemt sīki izstrādātus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz brīvprātīgu modulāciju. |
| --- | --- |

(9)

Summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas, būtu jāņem vērā, nosakot gada maksimālo apjomu izdevumiem, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda, un Regulā (EK) Nr. 1290/2005 būtu jāiekļauj iespēja pieņemt sīki izstrādātus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz brīvprātīgu modulāciju.

| (10) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2005, |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2005,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

BRĪVPRĀTĪGA MODULĀCIJA

1. pants

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu, dalībvalstis:

| a) | kurās – stājoties spēkā šai regulai – piemēro Regulas (EK) Nr. 1655/2004 1. pantā minēto tiešo maksājumu papildu samazinājumu sistēmu, vai |
| --- | --- |

a)

kurās – stājoties spēkā šai regulai – piemēro Regulas (EK) Nr. 1655/2004 1. pantā minēto tiešo maksājumu papildu samazinājumu sistēmu, vai

| b) | kurām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.a punktu ir piešķirtas atkāpes no prasības līdzfinansēt Kopienas atbalstu, |
| --- | --- |

b)

kurām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.a punktu ir piešķirtas atkāpes no prasības līdzfinansēt Kopienas atbalstu,

var piemērot samazinājumu, turpmāk – “brīvprātīgu modulāciju”, visiem tiešajiem maksājumiem Regulas (EK) Nr. 1782/2003 2. panta d) punkta nozīmē, kurus laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam to teritorijās piešķir konkrētā kalendārajā gadā minētās regulas 2. panta e) punkta nozīmē.

2.   Neto summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas, ir pieejamas dalībvalstīs, kur tās radušās, kā Kopienas atbalsts pasākumiem saskaņā ar lauku attīstības programmām, kuras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai.

3.   Samazinājumus saskaņā ar brīvprātīgu modulāciju veic, izmantojot to pašu aprēķinu bāzi, ko piemēro modulācijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantu. Šādus samazinājumus nepiemēro papildu summām, ko lauksaimniekiem piešķir saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.

Piemērojot samazinājumu saskaņā ar brīvprātīgu modulāciju, lauksaimniekiem, kas saņem tiešos maksājumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, piešķir papildu atbalsta summu, kas ir vienāda ar summu, ko iegūst, piemērojot samazinājuma procentu tiešo maksājumu pirmajiem EUR 5 000 vai mazākai summai. Šai papildu summai nepiemēro samazinājumus ne saskaņā ar brīvprātīgu modulāciju, ne saskaņā ar modulāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. pantam.

Papildu atbalsta kopapjoms, kas izriet no šā punkta otrās daļas piemērošanas un ko dalībvalstī var piešķirt konkrētā kalendārajā gadā, nepārsniedz maksimālo apjomu, ko Komisija nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 144. panta 2. punktā minēto procedūru. Lai ievērotu minētos maksimālos apjomus, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic lineāras procentuālas korekcijas attiecībā uz papildu atbalsta summām.

4.   Katra dalībvalsts katrā kalendārajā gadā piemēro vienu brīvprātīgas modulācijas likmi. Likmi var progresīvi pielāgot atbilstīgi iepriekš noteiktām pakāpēm. Samazinājuma maksimālā likme ir 20 %.

2. pants

1.   Divos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis pieņem lēmumu par brīvprātīgas modulācijas gada likmi, ko piemēro laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam, un paziņo to Komisijai.

2.   Dalībvalstis, kas paredz piemērot brīvprātīgu modulāciju, veic izvērtēšanu, lai apzinātu brīvprātīgas modulācijas piemērošanas ietekmi, jo īpaši saistībā ar attiecīgo lauksaimnieku ekonomisko stāvokli, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no nepamatotas nevienlīdzīgas attieksmes pret lauksaimniekiem.

Dalībvalstīm, kas paredz piemērot reģionāli diferencētas likmes atbilstoši 3. panta 1. punktam, ir arī jāapzina šo diferencēto likmju ietekme, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no nepamatotas nevienlīdzīgas attieksmes pret lauksaimniekiem.

Attiecīgās dalībvalstis savus ietekmes izvērtējumus nosūta Komisijai kopā ar 1. punktā minēto paziņojumu.

3. pants

1.   Ikviena dalībvalsts, kurā – stājoties spēkā šai regulai – piemēro Regulas (EK) Nr. 1655/2004 1. pantā minēto tiešo maksājumu papildu samazinājumu sistēmu un kurā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 58. pantu vienreizējo maksājumu sistēmu piemēro reģionālā līmenī, laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam var izvēlēties:

| a) | atkāpjoties no šīs regulas 1. panta 3. punkta, nepiemērot minētā punkta otro daļu; un/vai |
| --- | --- |

a)

atkāpjoties no šīs regulas 1. panta 3. punkta, nepiemērot minētā punkta otro daļu; un/vai

| b) | atkāpjoties no šīs regulas 1. panta 4. punkta, piemērot likmes, kas ir reģionāli diferencētas atbilstīgi objektīviem kritērijiem. Katras dalībvalsts jebkurā reģionā maksimālā likme ir 20 %. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no šīs regulas 1. panta 4. punkta, piemērot likmes, kas ir reģionāli diferencētas atbilstīgi objektīviem kritērijiem. Katras dalībvalsts jebkurā reģionā maksimālā likme ir 20 %.

2.   Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta, ikviena dalībvalsts, kas saskaņā ar šā panta 1. punktu piemēro reģionāli diferencētas brīvprātīgas modulācijas likmes, divos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz laikposmu no 2007. gada līdz 2012. gadam iesniedz Komisijai izskatīšanai šādu informāciju:

| a) | brīvprātīgas modulācijas gada likmes katram reģionam un visai teritorijai; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgas modulācijas gada likmes katram reģionam un visai teritorijai;

| b) | gada kopsummas, ko samazina saskaņā ar brīvprātīgu modulāciju; |
| --- | --- |

b)

gada kopsummas, ko samazina saskaņā ar brīvprātīgu modulāciju;

| c) | attiecīgos gadījumos – kopējās gada papildu summas, kas vajadzīgas, lai segtu 1. panta 3. punkta otrajā daļā minēto atbalsta papildu summu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgos gadījumos – kopējās gada papildu summas, kas vajadzīgas, lai segtu 1. panta 3. punkta otrajā daļā minēto atbalsta papildu summu;

| d) | statistikas un citus pamatojuma datus, kas izmantoti b) un c) apakšpunktā minēto summu noteikšanā. |
| --- | --- |

d)

statistikas un citus pamatojuma datus, kas izmantoti b) un c) apakšpunktā minēto summu noteikšanā.

3.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis iesniedz Komisijai atjauninājumu par 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētajām summām. Minētos atjauninātos datus nosūta Komisijai līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pirms kalendārā gada, uz kuru šīs summas attiecas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 2. panta e) punktā.

4.   Ja Komisija pieprasa skaidrojumus attiecībā uz datiem, kas iesniegti saskaņā ar 2. un 3. punktu, dalībvalstis viena mēneša laikā sniedz atbildi uz šādu pieprasījumu.

4. pants

1.   Neto summas, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas, nosaka Komisija, pamatojoties uz:

| a) | aprēķiniem – ja visā valstī izmanto vienu brīvprātīgas modulācijas likmi; |
| --- | --- |

a)

aprēķiniem – ja visā valstī izmanto vienu brīvprātīgas modulācijas likmi;

| b) | summām, ko dalībvalstis paziņojušas savā pieteikumā saskaņā ar 3. panta 2. punktu, vai atjauninātajām summām saskaņā ar 3. panta 3. punktu – ja dalībvalstis piemēro reģionāli diferencētas likmes. |
| --- | --- |

b)

summām, ko dalībvalstis paziņojušas savā pieteikumā saskaņā ar 3. panta 2. punktu, vai atjauninātajām summām saskaņā ar 3. panta 3. punktu – ja dalībvalstis piemēro reģionāli diferencētas likmes.

Minētās neto summas pieskaita Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 4. un 5. punktā minētajam gada sadalījumam pa dalībvalstīm.

2.   Dalībvalstis var nolemt, ka Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 3. punktā minētos maksimālos apjomus nepiemēro neto summām, ko saskaņā ar šā panta 1. punktu pieskaita.

Uz neto summām, ko saskaņā ar šā panta 1. punktu pieskaita gada sadalījumam pa dalībvalstīm, neattiecas Regulas (EK) Nr. 1290/2005 25. pants.

5. pants

Dalībvalstis, kuras piemēro brīvprātīgu modulāciju, un Komisija stingri uzrauga brīvprātīgas modulācijas īstenošanas ietekmi, jo īpaši attiecībā uz lauku saimniecību ekonomisko stāvokli, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no nepamatotas nevienlīdzīgas attieksmes pret lauksaimniekiem. Šajā nolūkā minētās dalībvalstis līdz 2008. gada 30. septembrim iesniedz Komisijai ziņojumu.

6. pants

Sīki izstrādātus noteikumus šīs sadaļas piemērošanai pieņem saskaņā ar:

| a) | Regulas (EK) Nr. 1698/2005 90. panta 2. punktā minēto procedūru, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par brīvprātīgas modulācijas iekļaušanu lauku attīstības programmās; vai attiecīgi |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 1698/2005 90. panta 2. punktā minēto procedūru, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par brīvprātīgas modulācijas iekļaušanu lauku attīstības programmās; vai attiecīgi

| b) | Regulas (EK) Nr. 1290/2005 41. panta 2. punktā minēto procedūru, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par brīvprātīgas modulācijas finanšu pārvaldību un Regulas (EK) Nr. 1655/2004 1. pantā minēto tiešo maksājumu papildu samazinājumu sistēmas iekļaušanu shēmā, kas paredzēta šajā regulā. |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 1290/2005 41. panta 2. punktā minēto procedūru, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par brīvprātīgas modulācijas finanšu pārvaldību un Regulas (EK) Nr. 1655/2004 1. pantā minēto tiešo maksājumu papildu samazinājumu sistēmas iekļaušanu shēmā, kas paredzēta šajā regulā.

7. pants

Komisija līdz 2008. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par brīvprātīgas modulācijas piemērošanu, vajadzības gadījumā to papildinot ar atbilstīgiem priekšlikumiem.

II   NODAĻA

GROZĪJUMS REGULĀ (EK) NR. 1290/2005 UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8. pants

Regulu (EK) Nr. 1290/2005 groza šādi:

| 1) | Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Komisija nosaka summas, ko dara pieejamas ELFLA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 (6) 4. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

1)

Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Komisija nosaka summas, ko dara pieejamas ELFLA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 (6) 4. panta 1. punktu.

| 2) | Regulas 42. panta ievaddaļas otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Minētie noteikumi jo īpaši ietver normas:”. |
| --- | --- |

2)

Regulas 42. panta ievaddaļas otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“Minētie noteikumi jo īpaši ietver normas:”.

9. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula ir uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 27. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. STEINBRÜCK

---

(1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2012/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 8. lpp.).

1

(2)  OV L 298, 23.9.2004., 3. lpp.

2

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2013/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 13. lpp.).

3

(4)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 320/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.).

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.”;

6

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 379/2007

(2007. gada 4. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 5. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 4. aprīla Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 114,8 |
| SN | 320,6 |
| TN | 135,4 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 189,8 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 148,2 |
| ZZ | 142,9 |
| 0709 90 70 | MA | 75,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 95,6 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 39,6 |
| EG | 45,5 |
| IL | 67,3 |
| MA | 42,8 |
| TN | 64,4 |
| TR | 52,3 |
| ZZ | 52,0 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,8 |
| ZZ | 57,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,3 |
| BR | 74,0 |
| CA | 104,6 |
| CL | 89,5 |
| CN | 97,5 |
| NZ | 126,8 |
| US | 120,8 |
| UY | 80,2 |
| ZA | 87,6 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 20 50 | AR | 76,2 |
| CL | 104,4 |
| CN | 54,2 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 78,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

190,7

MA

114,8

SN

320,6

TN

135,4

TR

187,5

ZZ

189,8

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

148,2

ZZ

142,9

0709 90 70

MA

75,6

TR

115,6

ZZ

95,6

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

39,6

EG

45,5

IL

67,3

MA

42,8

TN

64,4

TR

52,3

ZZ

52,0

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,8

ZZ

57,1

0808 10 80

AR

82,3

BR

74,0

CA

104,6

CL

89,5

CN

97,5

NZ

126,8

US

120,8

UY

80,2

ZA

87,6

ZZ

95,9

0808 20 50

AR

76,2

CL

104,4

CN

54,2

UY

68,0

ZA

87,0

ZZ

78,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 380/2007

(2007. gada 4. aprīlis),

ar ko nosaka, ka vairs nav sasniegti daži limiti cukura produktu ievešanas atļauju izsniegšanai saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši minētās regulas 5. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 950/2006 5. panta 2. punktā minētā uzskaite rāda, ka vēl ir pieejami preferences cukura daudzumi ar sērijas numuru 09.4318 piegādes saistību izpildei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 24. pantā paredzētajai kvotai. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 950/2006 5. panta 2. punktā minētā uzskaite rāda, ka vēl ir pieejami preferences cukura daudzumi ar sērijas numuru 09.4318 piegādes saistību izpildei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 24. pantā paredzētajai kvotai.

| (2) | Šajā gadījumā Komisijai ir jāpaziņo, ka attiecīgie limiti vairs nav sasniegti, |
| --- | --- |

(2)

Šajā gadījumā Komisijai ir jāpaziņo, ka attiecīgie limiti vairs nav sasniegti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preferences cukura ar sērijas numuru 09.4318 piegādes saistību limiti piegādes periodam vairs nav sasniegti. Regulas (EK) Nr. 950/2006 24. pantā paredzētajai kvotai ar sērijas numuru 09.4318 saistību limiti vairs nav sasniegti.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 6. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2011/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2031/2006 (OV L 414, 30.12.2006., 43. lpp.).

2

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 381/2007

(2007. gada 4. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs Regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (1), un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu un 145. punkta c), d) un j) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 44. panta minētā vienreizējo maksājumu shēmas definīcija par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ir grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2006 (2) tā, lai jebkurai olīvkoku platībai tagad būtu tiesības pretendēt uz atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 44. panta minētā vienreizējo maksājumu shēmas definīcija par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ir grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2006 (2) tā, lai jebkurai olīvkoku platībai tagad būtu tiesības pretendēt uz atbalstu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā, kas grozīts ar Regulu (EK) Nr. 2012/2006, noteikts, ka dalībvalstīm, kuras nepiemēro atbalstu, kas paredzēts olīvu birzīm šīs regulas IV sadaļas 10.b nodaļā, nav obligāti jāizmanto ģeogrāfiskas informācijas sistēma olīvu audzēšanā. Ņemot vērā šo grozījumu, ir lietderīgi grozīt 12. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 (3) par vienotā pieteikuma saturu attiecībā uz olīvkoku zemes gabaliem, un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 (4) XXIV pielikuma 1. un 3. ievilkumu attiecībā uz tādu olīvkoku definīciju, par kuriem ir tiesības pieprasīt atbalstu, un attiecībā uz hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, aprēķinu, lai noteiktu tiesības uz maksājumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā, kas grozīts ar Regulu (EK) Nr. 2012/2006, noteikts, ka dalībvalstīm, kuras nepiemēro atbalstu, kas paredzēts olīvu birzīm šīs regulas IV sadaļas 10.b nodaļā, nav obligāti jāizmanto ģeogrāfiskas informācijas sistēma olīvu audzēšanā. Ņemot vērā šo grozījumu, ir lietderīgi grozīt 12. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 (3) par vienotā pieteikuma saturu attiecībā uz olīvkoku zemes gabaliem, un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 (4) XXIV pielikuma 1. un 3. ievilkumu attiecībā uz tādu olīvkoku definīciju, par kuriem ir tiesības pieprasīt atbalstu, un attiecībā uz hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, aprēķinu, lai noteiktu tiesības uz maksājumu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. pantā ir izklāstīti noteikumi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz nosacījumiem par tetrahidrokanabinola satura pārbaudi kaņepju kultūrai. No 2007. gada saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 4. nodaļu kultivētās platības atbilstīgi vienreizējo maksājumu shēmai drīkst izmantot, lai audzētu kaņepes, kas paredzētas citam izmantojumam nekā kaņepju šķiedras ražošanai. Tādēļ attiecīgi jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. pants un II pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. pantā ir izklāstīti noteikumi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz nosacījumiem par tetrahidrokanabinola satura pārbaudi kaņepju kultūrai. No 2007. gada saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļas 4. nodaļu kultivētās platības atbilstīgi vienreizējo maksājumu shēmai drīkst izmantot, lai audzētu kaņepes, kas paredzētas citam izmantojumam nekā kaņepju šķiedras ražošanai. Tādēļ attiecīgi jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. pants un II pielikums.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. panta 2. punktu dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai to pārbaužu rezultātus, kas veiktas tetrahidrokanabinola satura noteikšanai visu šķirņu kaņepēs, kas sētas 2006. gadā. Minētie rezultāti jāņem vērā, veidojot to šķiedras kaņepju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz tiešajiem maksājumiem turpmākajos tirdzniecības gados, kā arī to šķirņu pagaidu sarakstu, kas atļautas 2007./2008. tirdzniecības gadam. Lai pārbaudītu tetrahidrokanabinola saturu, attiecībā uz dažām no minētajām šķirnēm jāizmanto Regulas (EK) Nr. 796/2004 I pielikumā paredzētā B procedūra. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. panta 2. punktu dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai to pārbaužu rezultātus, kas veiktas tetrahidrokanabinola satura noteikšanai visu šķirņu kaņepēs, kas sētas 2006. gadā. Minētie rezultāti jāņem vērā, veidojot to šķiedras kaņepju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz tiešajiem maksājumiem turpmākajos tirdzniecības gados, kā arī to šķirņu pagaidu sarakstu, kas atļautas 2007./2008. tirdzniecības gadam. Lai pārbaudītu tetrahidrokanabinola saturu, attiecībā uz dažām no minētajām šķirnēm jāizmanto Regulas (EK) Nr. 796/2004 I pielikumā paredzētā B procedūra.

| (5) | No 2007. gada atbalsts par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 5. nodaļā, būs piemērojams jaunajās dalībvalstīs, kuras izmanto vienotā maksājuma shēmu. Tāpat šīm jaunajām dalībvalstīm būtu jāpiemēro noteikumi par kultūru grupām attiecībā uz atbalstu par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību. |
| --- | --- |

(5)

No 2007. gada atbalsts par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 5. nodaļā, būs piemērojams jaunajās dalībvalstīs, kuras izmanto vienotā maksājuma shēmu. Tāpat šīm jaunajām dalībvalstīm būtu jāpiemēro noteikumi par kultūru grupām attiecībā uz atbalstu par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 796/2004 6. panta 3. punkts tika atcelts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 263/2006 (5). Tādēļ attiecīgi jāpielāgo 136. pants Regulā (EK) Nr. 1973/2004. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 796/2004 6. panta 3. punkts tika atcelts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 263/2006 (5). Tādēļ attiecīgi jāpielāgo 136. pants Regulā (EK) Nr. 1973/2004.

| (7) | Ar Regulu (EK) Nr. 270/2007 tika grozīti noteikumi par cukurbiešu iespējamu izmantošanu produktu ar augstu enerģētisko vērtību ražošanai. Tāpēc ir jāpieņem vienādi nosacījumi šo augu audzēšanai zemē, kuru ir tiesības atstāt atmatā, saņemot par to atbalstu. |
| --- | --- |

(7)

Ar Regulu (EK) Nr. 270/2007 tika grozīti noteikumi par cukurbiešu iespējamu izmantošanu produktu ar augstu enerģētisko vērtību ražošanai. Tāpēc ir jāpieņem vienādi nosacījumi šo augu audzēšanai zemē, kuru ir tiesības atstāt atmatā, saņemot par to atbalstu.

| (8) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 796/2004 un (EK) Nr. 1973/2004. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 796/2004 un (EK) Nr. 1973/2004.

| (9) | Grozījumi, kas ieviesti ar Padomes Regulām (EK) Nr. 953/2006 (6), Nr. 2012/2006 un Nr. 270/2007, ir piemērojami no 2007. gada 1. janvāra. Tāpēc šajā regulā paredzētie attiecīgie grozījumi jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Grozījumi, kas ieviesti ar Padomes Regulām (EK) Nr. 953/2006 (6), Nr. 2012/2006 un Nr. 270/2007, ir piemērojami no 2007. gada 1. janvāra. Tāpēc šajā regulā paredzētie attiecīgie grozījumi jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 796/2004 groza šādi:

| 1) | Regulas 12. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalstīs, kuras lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā, ietver ģeogrāfiskas informācijas sistēmu olīvu audzēšanā, lauksaimniekam izsniegtajos grafiskajos materiālos attiecībā uz olīvkoku zemes gabaliem katram olīvkoku zemes gabalam ir jānorāda to olīvkoku skaits, par kuriem ir tiesības pieprasīt atbalstu, un to atrašanās vieta zemes gabalā, kā arī olīvkoku audzēšanas platība, kas izteikta ĢIS hektāros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1973/2004 XXIV pielikuma 3. punktu”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 12. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstīs, kuras lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā, ietver ģeogrāfiskas informācijas sistēmu olīvu audzēšanā, lauksaimniekam izsniegtajos grafiskajos materiālos attiecībā uz olīvkoku zemes gabaliem katram olīvkoku zemes gabalam ir jānorāda to olīvkoku skaits, par kuriem ir tiesības pieprasīt atbalstu, un to atrašanās vieta zemes gabalā, kā arī olīvkoku audzēšanas platība, kas izteikta ĢIS hektāros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1973/2004 XXIV pielikuma 3. punktu”.

| 2) | Regulas 33. panta 4. punktā un 33. panta 5. punktā pirmajā un otrajā daļā svītro vārdu “šķiedras”. |
| --- | --- |

2)

Regulas 33. panta 4. punktā un 33. panta 5. punktā pirmajā un otrajā daļā svītro vārdu “šķiedras”.

| 3) | Regulas II pielikuma tekstu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

Regulas II pielikuma tekstu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 1973/2004 groza šādi:

| 1) | Regulas 136. pantu aizstāj ar šādu:
  “136. pants
  Regulas (EK) Nr. 796/2004 piemērošana
  Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.b) panta 6. punktu, attiecībā uz vienoto platībmaksājuma shēmu piemēro Regulu (EK) Nr. 796/2004, izņemot 7. pantu, 8. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu, 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 2. punktu, 13. panta 2. līdz 8. punktu, 14. panta 2. un 3. punktu, 16. un 17. pantu, 21. panta 3. punktu, 24. panta 1. punkta b), d) un e) apakšpunktu, 26. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu un 2. punkta b), c) un d) apakšpunktu, 27. panta 2. punkta g), h), i) un j) apakšpunktu, 28. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 30. panta 3. punktu, 31. pantu, 34. līdz 40. pantu, 49. panta 2. punktu, 50. panta 2., 4., 5. un 6. punktu, 51. līdz 64. pantu, 69. pantu un 71. panta 1. punktu”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 136. pantu aizstāj ar šādu:

“136. pants

Regulas (EK) Nr. 796/2004 piemērošana

Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.b) panta 6. punktu, attiecībā uz vienoto platībmaksājuma shēmu piemēro Regulu (EK) Nr. 796/2004, izņemot 7. pantu, 8. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu, 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 2. punktu, 13. panta 2. līdz 8. punktu, 14. panta 2. un 3. punktu, 16. un 17. pantu, 21. panta 3. punktu, 24. panta 1. punkta b), d) un e) apakšpunktu, 26. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu un 2. punkta b), c) un d) apakšpunktu, 27. panta 2. punkta g), h), i) un j) apakšpunktu, 28. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 30. panta 3. punktu, 31. pantu, 34. līdz 40. pantu, 49. panta 2. punktu, 50. panta 2., 4., 5. un 6. punktu, 51. līdz 64. pantu, 69. pantu un 71. panta 1. punktu”.

| 2) | Ar šādu tekstu aizstāj 143. panta 2. punkta a) apakšpunktu:






  “a) | jebkuri cukurbiešu starpprodukti tiek izmantoti produktu ar augstu enerģētisko vērtību ražošanai, un visi blakusprodukti vai līdzprodukti, kas satur cukuru, tiek izmantoti atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006”. |
| --- | --- | --- |

2)

Ar šādu tekstu aizstāj 143. panta 2. punkta a) apakšpunktu:

“a)

jebkuri cukurbiešu starpprodukti tiek izmantoti produktu ar augstu enerģētisko vērtību ražošanai, un visi blakusprodukti vai līdzprodukti, kas satur cukuru, tiek izmantoti atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006”.

| 3) | Šādi groza XXIV pielikumu:






  a) | Regulas 1. punkta b) apakšpunktu papildina ar šādu daļu:
  “Tomēr attiecībā uz visiem iestādītajiem olīvkokiem piemēro 44. pantā Regulā (EK) Nr. 1782/2003 minēto hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, aprēķinu (tiesību uz maksājumu noteikšana)”. |
| --- | --- | --- |

3)

Šādi groza XXIV pielikumu:

a)

Regulas 1. punkta b) apakšpunktu papildina ar šādu daļu:

“Tomēr attiecībā uz visiem iestādītajiem olīvkokiem piemēro 44. pantā Regulā (EK) Nr. 1782/2003 minēto hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, aprēķinu (tiesību uz maksājumu noteikšana)”.

| b) | Ceturto daļu 3. punktā aizstāj ar šādu daļu:
  “Tādu pašu pieeju piemēro tās dalībvalstis, kuras lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā, ietver ģeogrāfiskas informācijas sistēmu olīvu audzēšanā saskaņā ar 44. pantā Regulā (EK) Nr. 1782/2003 minēto hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, aprēķinu (tiesību uz maksājumu noteikšana)”. |
| --- | --- |

b)

Ceturto daļu 3. punktā aizstāj ar šādu daļu:

“Tādu pašu pieeju piemēro tās dalībvalstis, kuras lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā, ietver ģeogrāfiskas informācijas sistēmu olīvu audzēšanā saskaņā ar 44. pantā Regulā (EK) Nr. 1782/2003 minēto hektāru, par kuriem var pretendēt uz atbalstu, aprēķinu (tiesību uz maksājumu noteikšana)”.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. panta 1. un 2. punktu un 2. pantu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Regulas 1. panta 3. punktu piemēro no 2007./2008. tirdzniecības gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2013/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 384, 29.12.2006., 8. lpp.

2

(3)  OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2025/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 81. lpp.).

3

(4)  OV L 345, 20.11.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 270/2007 (OV L 75, 15.3.2007., 8. lpp.).

4

(5)  OV L 46, 16.2.2006., 24. lpp.

5

(6)  OV L 175, 29.6.2006., 1. lpp.

6

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

KAŅEPJU ŠĶIRNES, PAR KURĀM VAR PRETENDĒT UZ TIEŠAJIEM MAKSĀJUMIEM

a)   Kaņepju šķirnes

| | Beniko |
| --- | --- |

Beniko

| | Carmagnola |
| --- | --- |

Carmagnola

| | CS |
| --- | --- |

CS

| | Delta-Llosa |
| --- | --- |

Delta-Llosa

| | Delta405 |
| --- | --- |

Delta405

| | Dioica 88 |
| --- | --- |

Dioica 88

| | Epsilon 68 |
| --- | --- |

Epsilon 68

| | Fedora 17 |
| --- | --- |

Fedora 17

| | Felina 32 |
| --- | --- |

Felina 32

| | Felina 34 Félina 34 |
| --- | --- |

Felina 34 Félina 34

| | Ferimon-Férimon |
| --- | --- |

Ferimon-Férimon

| | Fibranova |
| --- | --- |

Fibranova

| | Fibrimon 24 |
| --- | --- |

Fibrimon 24

| | Futura 75 |
| --- | --- |

Futura 75

| | Juso 14 |
| --- | --- |

Juso 14

| | Kompolti |
| --- | --- |

Kompolti

| | Red Petiole |
| --- | --- |

Red Petiole

| | Santhica 23 |
| --- | --- |

Santhica 23

| | Santhica 27 |
| --- | --- |

Santhica 27

| | Silesia |
| --- | --- |

Silesia

| | Uso-31 |
| --- | --- |

Uso-31

b)   Kaņepju šķirnes, kas apstiprinātas 2007./2008. tirdzniecības gadam

| | Bialobrzeskie |
| --- | --- |

Bialobrzeskie

| | Chamaeleon
   (1) |
| --- | --- |

Chamaeleon
   (1)

| | Cannakomp |
| --- | --- |

Cannakomp

| | Denise (2) |
| --- | --- |

Denise (2)

| | Diana
   (2) |
| --- | --- |

Diana
   (2)

| | Fasamo |
| --- | --- |

Fasamo

| | Fibriko TC |
| --- | --- |

Fibriko TC

| | Kompolti hibrid TC |
| --- | --- |

Kompolti hibrid TC

| | Lipko |
| --- | --- |

Lipko

| | Tiborszállási
   (1) |
| --- | --- |

Tiborszállási
   (1)

| | UNIKO-B |
| --- | --- |

UNIKO-B

| | Zenit
   (2) |
| --- | --- |

Zenit
   (2)

---

(1)  Attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu piemēro I pielikuma B procedūru.

1

(2)  Tikai Rumānijā, kā atļauts ar Komisijas Lēmumu 2007/69/EK (OV L 32, 6.2.2007., 167. lpp.).”

2

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 382/2007

(2007. gada 4. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 53. pantu,

tā kā:

| (1) | Ir jāizdara daži grozījumi Komisijas Regulā (EK) Nr. 753/2002 (2) saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(1)

Ir jāizdara daži grozījumi Komisijas Regulā (EK) Nr. 753/2002 (2) saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 753/2002 28. pantā paredzēti noteikumi attiecībā uz galda vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un ir uzskaitīti apzīmējumi, ko šādu vīnu aprakstam izmanto dažādos dalībvalstu reģionos. Šis saraksts ir jāpielāgo, tajā iekļaujot attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto Bulgārija un Rumānija. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 753/2002 28. pantā paredzēti noteikumi attiecībā uz galda vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un ir uzskaitīti apzīmējumi, ko šādu vīnu aprakstam izmanto dažādos dalībvalstu reģionos. Šis saraksts ir jāpielāgo, tajā iekļaujot attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto Bulgārija un Rumānija.

| (3) | Ir jāpielāgo īpašo tradicionālo apzīmējumu saraksts, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 753/2002 29. pantā, kā arī citu tradicionālo apzīmējumu saraksts, kas noteikts minētās regulas 23. pantā, ņemot vērā attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto Bulgārija un Rumānija. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāpielāgo īpašo tradicionālo apzīmējumu saraksts, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 753/2002 29. pantā, kā arī citu tradicionālo apzīmējumu saraksts, kas noteikts minētās regulas 23. pantā, ņemot vērā attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto Bulgārija un Rumānija.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikumā uzskaitīti vīnogu šķirņu nosaukumi un to sinonīmi, kuros ietilpst ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un ko var norādīt vīnu marķējumā. Šis pielikums ir jāpielāgo, ņemot vērā attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto Bulgārija un Rumānija šīs regulas piemērošanas dienā. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikumā uzskaitīti vīnogu šķirņu nosaukumi un to sinonīmi, kuros ietilpst ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un ko var norādīt vīnu marķējumā. Šis pielikums ir jāpielāgo, ņemot vērā attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto Bulgārija un Rumānija šīs regulas piemērošanas dienā.

| (5) | Nosaukums Tokaj apzīmē “noteiktā reģionā ražotu kvalitatīvu vīnu” ar izcelsmi Ungārijas un Slovākijas pārrobežu reģionā, un tas ietilpst arī Itālijas un Francijas vīnogu šķirnes apzīmējumos Tocai italico, Tocai friulano un Tokay pinot gris. Šo trīs vīnogu šķirņu apzīmējumu līdzāspastāvēšana un ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir ierobežota laikā – līdz 2007. gada 31. martam, un tā izriet no 1993. gada 23. novembra divpusēja nolīguma starp Eiropas Savienību un Ungārijas Republiku, kas kopš 2004. gada 1. maija ir daļa no aquis. No 2007. gada 1. aprīļa šos trīs vīnogu šķirņu apzīmējumus svītro no Komisijas Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikuma, savukārt vīnogu šķirnes apzīmējumu Tocai friulano tagad aizvieto ar jaunu vīnogu šķirņu apzīmējumu Friulano. |
| --- | --- |

(5)

Nosaukums Tokaj apzīmē “noteiktā reģionā ražotu kvalitatīvu vīnu” ar izcelsmi Ungārijas un Slovākijas pārrobežu reģionā, un tas ietilpst arī Itālijas un Francijas vīnogu šķirnes apzīmējumos Tocai italico, Tocai friulano un Tokay pinot gris. Šo trīs vīnogu šķirņu apzīmējumu līdzāspastāvēšana un ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir ierobežota laikā – līdz 2007. gada 31. martam, un tā izriet no 1993. gada 23. novembra divpusēja nolīguma starp Eiropas Savienību un Ungārijas Republiku, kas kopš 2004. gada 1. maija ir daļa no aquis. No 2007. gada 1. aprīļa šos trīs vīnogu šķirņu apzīmējumus svītro no Komisijas Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikuma, savukārt vīnogu šķirnes apzīmējumu Tocai friulano tagad aizvieto ar jaunu vīnogu šķirņu apzīmējumu Friulano.

| (6) | Visbeidzot, Regulas (EK) Nr. 753/2002 III pielikumā uzskaitīts tradicionālo apzīmējumu saraksts, kas ir norādīti vai ko var norādīt vīnu marķējumā. Šis saraksts ir jāpielāgo, lai tiktu ņemti vērā, no vienas puses, jaunie tradicionālie apzīmējumi, ko izmanto Kipra, un, no otras puses, tradicionālie apzīmējumi, ko izmanto Bulgārija un Rumānija. |
| --- | --- |

(6)

Visbeidzot, Regulas (EK) Nr. 753/2002 III pielikumā uzskaitīts tradicionālo apzīmējumu saraksts, kas ir norādīti vai ko var norādīt vīnu marķējumā. Šis saraksts ir jāpielāgo, lai tiktu ņemti vērā, no vienas puses, jaunie tradicionālie apzīmējumi, ko izmanto Kipra, un, no otras puses, tradicionālie apzīmējumi, ko izmanto Bulgārija un Rumānija.

| (7) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 753/2002. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 753/2002.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 753/2002 groza šādi:

| 1) | Regulas 28. panta pirmo daļu groza šādi:






  a) | desmito ievilkumu aizstāj šādi:






  “— | Τοπικός Οίνος vai (Regional Wine) – attiecībā uz Kipras izcelsmes galda vīniem”, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Regulas 28. panta pirmo daļu groza šādi:

a)

desmito ievilkumu aizstāj šādi:

“—

Τοπικός Οίνος vai (Regional Wine) – attiecībā uz Kipras izcelsmes galda vīniem”,

| b) | pievieno šādus ievilkumus:






  “— | регионално вино – attiecībā uz Bulgārijas izcelsmes galda vīniem, |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus ievilkumus:

“—

регионално вино – attiecībā uz Bulgārijas izcelsmes galda vīniem,

| — | Vin cu indicație geografică – attiecībā uz Rumānijas izcelsmes galda vīniem”. |
| --- | --- |

—

Vin cu indicație geografică – attiecībā uz Rumānijas izcelsmes galda vīniem”.

| 2) | Regulas 29. pantu groza šādi:






  a) | Panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “q) | Bulgārija:






  — | Гарантирано наименование за произход vai ГНП, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Regulas 29. pantu groza šādi:

a)

Panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“q)

Bulgārija:

—

Гарантирано наименование за произход vai ГНП,

| — | Гарантирано и контролирано наименование за произход vai ГКНП, |
| --- | --- |

—

Гарантирано и контролирано наименование за произход vai ГКНП,

| — | Благородно сладко вино vai БСВ, |
| --- | --- |

—

Благородно сладко вино vai БСВ,

| r) | Rumānija:






  — | Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C., kam seko:






  — | Cules la maturitate deplină – C.M.D., |
| --- | --- | --- | --- |

r)

Rumānija:

—

Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C., kam seko:

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.,

| — | Cules târziu – C.T., |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.,

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.” |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.”

| b) | Panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “k) | Bulgārija:






  — | Гарантирано наименование за произход vai ГНП, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“k)

Bulgārija:

—

Гарантирано наименование за произход vai ГНП,

| — | Гарантирано и контролирано наименование за произход vai ГКНП, |
| --- | --- |

—

Гарантирано и контролирано наименование за произход vai ГКНП,

| l) | Rumānija:






  — | Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.” |
| --- | --- | --- |

l)

Rumānija:

—

Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.”

| 3) | Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu.

| 4) | III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

4)

III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Lēmums stājas spēkā no 2007. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2016/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 38. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Vīnogu šķirņu un to sinonīmu saraksts, kurā iekļauta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (1), kuru atbilstīgi 19. panta 2. punktam drīkst lietot uz vīnu etiķetēm

| | Šķirnes nosaukums vai tā sinonīmi | Valstis, kuras drīkst izmantot šķirņu nosaukumus vai to sinonīmus (2) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Agiorgitiko | Grieķija° |
| 2 | Aglianico | Itālija°, Grieķija°, Malta° |
| 3 | Aglianicone | Itālija° |
| 4 | Alicante Bouschet | Grieķija°, Itālija°, Portugāle°, Alžīrija°, Tunisija°, Amerikas Savienotās Valstis°, Kipra°, Dienvidāfrika

  NB.: Nosaukumu “Alicante” vienu pašu nedrīkst izmantot vīna apzīmēšanai |
| 5 | Alicante Branco | Portugāle° |
| 6 | Alicante Henri Bouschet | Francija°, Serbija (8), Melnkalne (8) |
| 7 | Alicante | Itālija° |
| 8 | Alikant Buse | Serbija (6), Melnkalne (6) |
| 9 | Auxerrois | Dienvidāfrika, Austrālija, Kanāda, Šveice, Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga, Nīderlande, Apvienotā Karaliste |
| 10 | Barbera Bianca | Itālija° |
| 11 | Barbera | Dienvidāfrika°, Argentīna°, Austrālija°, Horvātija°, Meksika°, Slovēnija°, Urugvaja°, Amerikas Savienotās Valstis°, Grieķija°, Itālija°, Malta° |
| 12 | Barbera Sarda | Itālija° |
| 13 | Blauburgunder | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (16-27-114), Austrija (14-16), Kanāda (16-114), Čīle (16-114), Itālija (16-114) |
| 14 | Blauer Burgunder | Austrija (13-16), Serbija (24-114), Melnkalne (24-114), Šveice |
| 15 | Blauer Frühburgunder | Vācija (57) |
| 16 | Blauer Spätburgunder | Vācija (114), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (13-27-114), Austrija (13-14), Bulgārija (114), Kanāda (13-114), Čīle (13-114), Rumānija (114), Itālija (13-114) |
| 17 | Blaufränkisch | Čehija (54), Austrija°, Vācija, Slovēnija (
  Modra frankinja
  , Frankinja), Ungārija |
| 18 | Borba | Spānija° |
| 19 | Bosco | Itālija° |
| 20 | Bragão | Portugāle° |
| 21 | Budai | Ungārija° |
| 22 | Burgundac beli | Serbija (135), Melnkalne (135) |
| 23 | Burgundac Crni | Horvātija° |
| 24 | Burgundac crni | Serbija (14-114), Melnkalne (14-114) |
| 25 | Burgundac sivi | Horvātija°, Serbija°, Melnkalne° |
| 26 | Burgundec bel | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika° |
| 27 | Burgundec crn | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (13-16-114) |
| 28 | Burgundec siv | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika° |
| 29 | Busuioacă de Bohotin | Rumānija |
| 30 | Cabernet Moravia | Čehija° |
| 31 | Calabrese | Itālija (89) |
| 32 | Campanário | Portugāle° |
| 33 | Canari | Argentīna° |
| 34 | Carignan Blanc | Francija° |
| 35 | Carignan | Dienvidāfrika°, Argentīna°, Austrālija (37), Čīle (37), Horvātija, Izraēla, Maroka, Jaunzēlande, Tunisija, Grieķija, Francija, Portugāle, Malta |
| 36 | Carignan Noir | Kipra° |
| 37 | Carignane | Austrālija (35), Čīle (35), Meksika, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis |
| 38 | Carignano | Itālija° |
| 39 | Chardonnay | Dienvidāfrika, Argentīna (94), Austrālija (94), Bulgārija, Kanāda (94), Šveice, Čīle (94), Čehija, Horvātija, Ungārija (40), Indija, Izraēla, Moldova, Meksika (94), Jaunzēlande (94), Rumānija, Krievija, Sanmarīno, Slovākija, Slovēnija, Tunisija, Amerikas Savienotās Valstis (94), Urugvaja, Serbija, Melnkalne, Zimbabve, Vācija, Francija, Grieķija (94), Itālija (94), Luksemburga (94), Nīderlande (94), Apvienotā Karaliste, Spānija, Portugāle, Austrija, Beļģija (94), Kipra, Malta |
| 40 | Chardonnay Blanc | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Ungārija (39) |
| 41 | Chardonnay Musqué | Kanāda° |
| 42 | Chelva | Spānija° |
| 43 | Corinto Nero | Itālija° |
| 44 | Cserszegi fűszeres | Ungārija° |
| 45 | Děvín | Čehija° |
| 46 | Devín | Slovākija |
| 47 | Duna gyöngye | Ungārija |
| 48 | Dunaj | Slovākija |
| 49 | Durasa | Itālija° |
| 50 | Early Burgundy | Amerikas Savienotās Valstis° |
| 51 | Fehér Burgundi, Burgundi | Ungārija (132) |
| 52 | Findling | Vācija°, Apvienotā Karaliste° |
| 53 | Frâncușă | Rumānija |
| 54 | Frankovka | Čehija° (17), Slovākija (55) |
| 55 | Frankovka modrá | Slovākija (54) |
| 56 | Friulano | Itālija |
| 57 | Frühburgunder | Vācija (15), Nīderlande |
| 58 | Galbenă de Odobești | Rumānija |
| 59 | Girgenti | Malta (60, 61) |
| 60 | Ghirgentina | Malta (59, 61) |
| 61 | Girgentina | Malta (59, 60) |
| 62 | Graciosa | Portugāle° |
| 63 | Grasă de Cotnari | Rumānija |
| 64 | Grauburgunder | Vācija, Bulgārija, Ungārija°, Rumānija (65) |
| 65 | Grauer Burgunder | Kanāda, Rumānija (64), Vācija, Austrija |
| 66 | Grossburgunder | Rumānija |
| 67 | Iona | Amerikas Savienotās Valstis° |
| 68 | Kanzler | Apvienotā Karaliste°, Vācija |
| 69 | Kardinal | Vācija°, Bulgārija° |
| 70 | Kékfrankos | Ungārija |
| 71 | Kisburgundi kék | Ungārija (114) |
| 72 | Korinthiaki | Grieķija° |
| 73 | Leira | Portugāle° |
| 74 | Limnio | Grieķija° |
| 75 | Maceratino | Itālija° |
| 76 | Maratheftiko (Μαραθεύτικο) | Kipra |
| 77 | Mátrai muskotály | Ungārija° |
| 78 | Medina | Ungārija° |
| 79 | Monemvasia | Grieķija |
| 80 | Montepulciano | Itālija° |
| 81 | Moravia dulce | Spānija° |
| 82 | Moravia agria | Spānija° |
| 83 | Moslavac | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (84), Serbija°, Melnkalne° |
| 84 | Mozler | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (83) |
| 85 | Mouratón | Spānija° |
| 86 | Müller-Thurgau | Dienvidāfrika°, Austrija°, Vācija, Kanāda, Horvātija°, Ungārija°, Serbija°, Melnkalne°, Čehija°, Slovākija°, Slovēnija°, Šveice°, Luksemburga, Nīderlande°, Itālija°, Beļģija°, Francija°, Apvienotā Karaliste, Austrālija°, Bulgārija°, Amerikas Savienotās Valstis°, Jaunzēlande°, Portugāle |
| 87 | Muškát moravský | Čehija°, Slovākija |
| 88 | Nagyburgundi | Ungārija° |
| 89 | Nero d’Avola | Itālija (31) |
| 90 | Olivella nera | Itālija° |
| 91 | Orange Muscat | Austrālija°, Amerikas Savienotās Valstis° |
| 92 | Pálava | Čehija, Slovākija |
| 93 | Pau Ferro | Portugāle° |
| 94 | Pinot Chardonnay | Argentīna (39), Austrālija (39), Kanāda (39), Čīle (39), Meksika (39), Jaunzēlande (39), Amerikas Savienotās Valstis (39), Turcija°, Beļģija (39), Grieķija (39), Nīderlande, Itālija (39) |
| 95 | Pölöskei muskotály | Ungārija° |
| 96 | Portoghese | Itālija° |
| 97 | Pozsonyi | Ungārija (98) |
| 98 | Pozsonyi Fehér | Ungārija (97) |
| 99 | Radgonska ranina | Slovēnija° |
| 100 | Rajnai rizling | Ungārija (103) |
| 101 | Rajnski rizling | Serbija (102-105-108), Melnkalne (102-105-108) |
| 102 | Renski rizling | Serbija (101-105-108), Melnkalne (101-105-108), Slovēnija° (103) |
| 103 | Rheinriesling | Bulgārija°, Austrija, Vācija (105), Ungārija (100), Čehija (111), Itālija (105), Grieķija, Portugāle, Slovēnija (102) |
| 104 | Rhine Riesling | Dienvidāfrika°, Austrālija°, Čīle (106), Moldova°, Jaunzēlande°, Kipra, Ungārija° |
| 105 | Riesling renano | Vācija (103), Serbija (101-102-108), Melnkalne (101-102-108), Itālija (103) |
| 106 | Riesling Renano | Čīle (104), Malta° |
| 107 | Riminèse | Francija° |
| 108 | Rizling rajnski | Serbija (101-102-105), Melnkalne (101-102-105) |
| 109 | Rizling Rajnski | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika°, Horvātija° |
| 110 | Rizling rýnsky | Slovākija° |
| 111 | Ryzlink rýnský | Čehija (103) |
| 112 | Santareno | Portugāle° |
| 113 | Sciaccarello | Francija° |
| 114 | Spätburgunder | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (13-16-27), Serbija (14-24), Melnkalne (14-24), Bulgārija (16), Kanāda (13-16), Čīle, Ungārija (71), Moldova°, Rumānija (16), Itālija (13-16), Apvienotā Karaliste, Vācija (16) |
| 115 | Štajerska Belina | Horvātija°, Slovēnija° |
| 116 | Subirat | Spānija |
| 117 | Terrantez do Pico | Portugāle° |
| 118 | Tintilla de Rota | Spānija° |
| 119 | Tinto de Pegões | Portugāle° |
| 120 | Torrontés riojano | Argentīna° |
| 121 | Trebbiano | Dienvidāfrika°, Argentīna°, Austrālija°, Kanāda°, Kipra°, Horvātija°, Urugvaja°, Amerikas Savienotās Valstis, Izraēla, Itālija, Malta |
| 122 | Trebbiano Giallo | Itālija° |
| 123 | Trigueira | Portugāle |
| 124 | Verdea | Itālija° |
| 125 | Verdeca | Itālija |
| 126 | Verdelho | Dienvidāfrika°, Argentīna, Austrālija, Jaunzēlande, Amerikas Savienotās Valstis, Portugāle |
| 127 | Verdelho Roxo | Portugāle° |
| 128 | Verdelho Tinto | Portugāle° |
| 129 | Verdello | Itālija°, Spānija° |
| 130 | Verdese | Itālija° |
| 131 | Verdejo | Spānija° |
| 132 | Weißburgunder | Dienvidāfrika (134), Kanāda, Čīle (133), Ungārija (51), Vācija (133, 134), Austrija (133), Apvienotā Karaliste°, Itālija |
| 133 | Weißer Burgunder | Vācija (132, 134), Austrija (132), Čīle (132), Šveice°, Slovēnija, Itālija |
| 134 | Weissburgunder | Dienvidāfrika (132), Vācija (132, 133), Apvienotā Karaliste, Itālija |
| 135 | Weisser Burgunder | Serbija (22), Melnkalne (22) |
| 136 | Zalagyöngye | Ungārija° |
| PASKAIDROJUMI:








  — | : | teksts iekavās | : | norāde uz šķirnes sinonīmu. |
| — | : | “°” | : | nav sinonīma. |
| — | : | teksts izcelts ar pustrekniem burtiem | : | 2. sleja | – | vīnogu šķirnes nosaukums |
| 3. sleja | – | valsts, kurā nosaukums atbilst šķirnei un norāde uz šķirni. |

Šķirnes nosaukums vai tā sinonīmi

Valstis, kuras drīkst izmantot šķirņu nosaukumus vai to sinonīmus (2)

1

Agiorgitiko

Grieķija°

2

Aglianico

Itālija°, Grieķija°, Malta°

3

Aglianicone

Itālija°

4

Alicante Bouschet

Grieķija°, Itālija°, Portugāle°, Alžīrija°, Tunisija°, Amerikas Savienotās Valstis°, Kipra°, Dienvidāfrika

NB.: Nosaukumu “Alicante” vienu pašu nedrīkst izmantot vīna apzīmēšanai

5

Alicante Branco

Portugāle°

6

Alicante Henri Bouschet

Francija°, Serbija (8), Melnkalne (8)

7

Alicante

Itālija°

8

Alikant Buse

Serbija (6), Melnkalne (6)

9

Auxerrois

Dienvidāfrika, Austrālija, Kanāda, Šveice, Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga, Nīderlande, Apvienotā Karaliste

10

Barbera Bianca

Itālija°

11

Barbera

Dienvidāfrika°, Argentīna°, Austrālija°, Horvātija°, Meksika°, Slovēnija°, Urugvaja°, Amerikas Savienotās Valstis°, Grieķija°, Itālija°, Malta°

12

Barbera Sarda

Itālija°

13

Blauburgunder

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (16-27-114), Austrija (14-16), Kanāda (16-114), Čīle (16-114), Itālija (16-114)

14

Blauer Burgunder

Austrija (13-16), Serbija (24-114), Melnkalne (24-114), Šveice

15

Blauer Frühburgunder

Vācija (57)

16

Blauer Spätburgunder

Vācija (114), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (13-27-114), Austrija (13-14), Bulgārija (114), Kanāda (13-114), Čīle (13-114), Rumānija (114), Itālija (13-114)

17

Blaufränkisch

Čehija (54), Austrija°, Vācija, Slovēnija (
  Modra frankinja
  , Frankinja), Ungārija

18

Borba

Spānija°

19

Bosco

Itālija°

20

Bragão

Portugāle°

21

Budai

Ungārija°

22

Burgundac beli

Serbija (135), Melnkalne (135)

23

Burgundac Crni

Horvātija°

24

Burgundac crni

Serbija (14-114), Melnkalne (14-114)

25

Burgundac sivi

Horvātija°, Serbija°, Melnkalne°

26

Burgundec bel

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika°

27

Burgundec crn

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (13-16-114)

28

Burgundec siv

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika°

29

Busuioacă de Bohotin

Rumānija

30

Cabernet Moravia

Čehija°

31

Calabrese

Itālija (89)

32

Campanário

Portugāle°

33

Canari

Argentīna°

34

Carignan Blanc

Francija°

35

Carignan

Dienvidāfrika°, Argentīna°, Austrālija (37), Čīle (37), Horvātija, Izraēla, Maroka, Jaunzēlande, Tunisija, Grieķija, Francija, Portugāle, Malta

36

Carignan Noir

Kipra°

37

Carignane

Austrālija (35), Čīle (35), Meksika, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis

38

Carignano

Itālija°

39

Chardonnay

Dienvidāfrika, Argentīna (94), Austrālija (94), Bulgārija, Kanāda (94), Šveice, Čīle (94), Čehija, Horvātija, Ungārija (40), Indija, Izraēla, Moldova, Meksika (94), Jaunzēlande (94), Rumānija, Krievija, Sanmarīno, Slovākija, Slovēnija, Tunisija, Amerikas Savienotās Valstis (94), Urugvaja, Serbija, Melnkalne, Zimbabve, Vācija, Francija, Grieķija (94), Itālija (94), Luksemburga (94), Nīderlande (94), Apvienotā Karaliste, Spānija, Portugāle, Austrija, Beļģija (94), Kipra, Malta

40

Chardonnay Blanc

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Ungārija (39)

41

Chardonnay Musqué

Kanāda°

42

Chelva

Spānija°

43

Corinto Nero

Itālija°

44

Cserszegi fűszeres

Ungārija°

45

Děvín

Čehija°

46

Devín

Slovākija

47

Duna gyöngye

Ungārija

48

Dunaj

Slovākija

49

Durasa

Itālija°

50

Early Burgundy

Amerikas Savienotās Valstis°

51

Fehér Burgundi, Burgundi

Ungārija (132)

52

Findling

Vācija°, Apvienotā Karaliste°

53

Frâncușă

Rumānija

54

Frankovka

Čehija° (17), Slovākija (55)

55

Frankovka modrá

Slovākija (54)

56

Friulano

Itālija

57

Frühburgunder

Vācija (15), Nīderlande

58

Galbenă de Odobești

Rumānija

59

Girgenti

Malta (60, 61)

60

Ghirgentina

Malta (59, 61)

61

Girgentina

Malta (59, 60)

62

Graciosa

Portugāle°

63

Grasă de Cotnari

Rumānija

64

Grauburgunder

Vācija, Bulgārija, Ungārija°, Rumānija (65)

65

Grauer Burgunder

Kanāda, Rumānija (64), Vācija, Austrija

66

Grossburgunder

Rumānija

67

Iona

Amerikas Savienotās Valstis°

68

Kanzler

Apvienotā Karaliste°, Vācija

69

Kardinal

Vācija°, Bulgārija°

70

Kékfrankos

Ungārija

71

Kisburgundi kék

Ungārija (114)

72

Korinthiaki

Grieķija°

73

Leira

Portugāle°

74

Limnio

Grieķija°

75

Maceratino

Itālija°

76

Maratheftiko (Μαραθεύτικο)

Kipra

77

Mátrai muskotály

Ungārija°

78

Medina

Ungārija°

79

Monemvasia

Grieķija

80

Montepulciano

Itālija°

81

Moravia dulce

Spānija°

82

Moravia agria

Spānija°

83

Moslavac

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (84), Serbija°, Melnkalne°

84

Mozler

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (83)

85

Mouratón

Spānija°

86

Müller-Thurgau

Dienvidāfrika°, Austrija°, Vācija, Kanāda, Horvātija°, Ungārija°, Serbija°, Melnkalne°, Čehija°, Slovākija°, Slovēnija°, Šveice°, Luksemburga, Nīderlande°, Itālija°, Beļģija°, Francija°, Apvienotā Karaliste, Austrālija°, Bulgārija°, Amerikas Savienotās Valstis°, Jaunzēlande°, Portugāle

87

Muškát moravský

Čehija°, Slovākija

88

Nagyburgundi

Ungārija°

89

Nero d’Avola

Itālija (31)

90

Olivella nera

Itālija°

91

Orange Muscat

Austrālija°, Amerikas Savienotās Valstis°

92

Pálava

Čehija, Slovākija

93

Pau Ferro

Portugāle°

94

Pinot Chardonnay

Argentīna (39), Austrālija (39), Kanāda (39), Čīle (39), Meksika (39), Jaunzēlande (39), Amerikas Savienotās Valstis (39), Turcija°, Beļģija (39), Grieķija (39), Nīderlande, Itālija (39)

95

Pölöskei muskotály

Ungārija°

96

Portoghese

Itālija°

97

Pozsonyi

Ungārija (98)

98

Pozsonyi Fehér

Ungārija (97)

99

Radgonska ranina

Slovēnija°

100

Rajnai rizling

Ungārija (103)

101

Rajnski rizling

Serbija (102-105-108), Melnkalne (102-105-108)

102

Renski rizling

Serbija (101-105-108), Melnkalne (101-105-108), Slovēnija° (103)

103

Rheinriesling

Bulgārija°, Austrija, Vācija (105), Ungārija (100), Čehija (111), Itālija (105), Grieķija, Portugāle, Slovēnija (102)

104

Rhine Riesling

Dienvidāfrika°, Austrālija°, Čīle (106), Moldova°, Jaunzēlande°, Kipra, Ungārija°

105

Riesling renano

Vācija (103), Serbija (101-102-108), Melnkalne (101-102-108), Itālija (103)

106

Riesling Renano

Čīle (104), Malta°

107

Riminèse

Francija°

108

Rizling rajnski

Serbija (101-102-105), Melnkalne (101-102-105)

109

Rizling Rajnski

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika°, Horvātija°

110

Rizling rýnsky

Slovākija°

111

Ryzlink rýnský

Čehija (103)

112

Santareno

Portugāle°

113

Sciaccarello

Francija°

114

Spätburgunder

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (13-16-27), Serbija (14-24), Melnkalne (14-24), Bulgārija (16), Kanāda (13-16), Čīle, Ungārija (71), Moldova°, Rumānija (16), Itālija (13-16), Apvienotā Karaliste, Vācija (16)

115

Štajerska Belina

Horvātija°, Slovēnija°

116

Subirat

Spānija

117

Terrantez do Pico

Portugāle°

118

Tintilla de Rota

Spānija°

119

Tinto de Pegões

Portugāle°

120

Torrontés riojano

Argentīna°

121

Trebbiano

Dienvidāfrika°, Argentīna°, Austrālija°, Kanāda°, Kipra°, Horvātija°, Urugvaja°, Amerikas Savienotās Valstis, Izraēla, Itālija, Malta

122

Trebbiano Giallo

Itālija°

123

Trigueira

Portugāle

124

Verdea

Itālija°

125

Verdeca

Itālija

126

Verdelho

Dienvidāfrika°, Argentīna, Austrālija, Jaunzēlande, Amerikas Savienotās Valstis, Portugāle

127

Verdelho Roxo

Portugāle°

128

Verdelho Tinto

Portugāle°

129

Verdello

Itālija°, Spānija°

130

Verdese

Itālija°

131

Verdejo

Spānija°

132

Weißburgunder

Dienvidāfrika (134), Kanāda, Čīle (133), Ungārija (51), Vācija (133, 134), Austrija (133), Apvienotā Karaliste°, Itālija

133

Weißer Burgunder

Vācija (132, 134), Austrija (132), Čīle (132), Šveice°, Slovēnija, Itālija

134

Weissburgunder

Dienvidāfrika (132), Vācija (132, 133), Apvienotā Karaliste, Itālija

135

Weisser Burgunder

Serbija (22), Melnkalne (22)

136

Zalagyöngye

Ungārija°

PASKAIDROJUMI:

—

:

teksts iekavās

:

norāde uz šķirnes sinonīmu.

—

:

“°”

:

nav sinonīma.

—

:

teksts izcelts ar pustrekniem burtiem

:

2. sleja

–

vīnogu šķirnes nosaukums

3. sleja

–

valsts, kurā nosaukums atbilst šķirnei un norāde uz šķirni.

—

:

teksts nav izcelts ar pustrekniem burtiem

:

| 2. sleja | – | vīnogu šķirnes sinonīma nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 3. sleja | – | tās valsts nosaukums, kura lieto vīnogu šķirnes sinonīmu.” |

2. sleja

–

vīnogu šķirnes sinonīma nosaukums

3. sleja

–

tās valsts nosaukums, kura lieto vīnogu šķirnes sinonīmu.”

---

(1)  Šo šķirņu nosaukumi un to sinonīmi, arī tulkojumā vai adjektīva formā, pilnībā vai daļēji atbilst vīnu apzīmēšanai lietotajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

1

(2)  Šajā pielikumā attiecīgajām valstīm paredzētie izņēmumi ir pieļaujami tikai attiecībā uz tādiem vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas ir ražoti administratīvajās vienībās, kurās attiecīgo šķirņu audzēšana šīs regulas spēkā stāšanās brīdī ir atļauta, un ražoti atbilstīgi attiecīgo valstu noteiktajiem nosacījumiem attiecībā uz šo vīnu ražošanu un noformējumu.

2

PASKAIDROJUMI:

| — | : | teksts iekavās | : | norāde uz šķirnes sinonīmu. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | “°” | : | nav sinonīma. |
| — | : | teksts izcelts ar pustrekniem burtiem | : | 2. sleja | – | vīnogu šķirnes nosaukums |
| 3. sleja | – | valsts, kurā nosaukums atbilst šķirnei un norāde uz šķirni. |

—

:

teksts iekavās

:

norāde uz šķirnes sinonīmu.

—

:

“°”

:

nav sinonīma.

—

:

teksts izcelts ar pustrekniem burtiem

:

2. sleja

–

vīnogu šķirnes nosaukums

3. sleja

–

valsts, kurā nosaukums atbilst šķirnei un norāde uz šķirni.

—

:

teksts nav izcelts ar pustrekniem burtiem

:

| 2. sleja | – | vīnogu šķirnes sinonīma nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 3. sleja | – | tās valsts nosaukums, kura lieto vīnogu šķirnes sinonīmu.” |

2. sleja

–

vīnogu šķirnes sinonīma nosaukums

3. sleja

–

tās valsts nosaukums, kura lieto vīnogu šķirnes sinonīmu.”

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 753/2002 III pielikumu groza šādi:

| 1) | Pirms rindas, kas attiecas uz Čehiju, iestarpina šādas rindas:










  “BULGĀRIJA |
| --- | --- |
| 29. pantā minētie īpašie tradicionālie apzīmējumi |
| Гарантирано наименование за произход (ГНП)


  (guaranteed appellation of origin) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs pusdzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs dzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs deserta vīns | bulgāru | 2007 | |
| Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП)


  (guaranteed and controlled appellation of origin) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs pusdzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs dzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs deserta vīns | bulgāru | 2007 | |
| Благородно сладко вино (БСВ)


  (noble sweet wine) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs deserta vīns | bulgāru | 2007 | |
| 28. pantā minētie apzīmējumi |
| регионално вино


  (Regional wine) | visi | Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | bulgāru | 2007 | |
| 23. pantā minētie tradicionālie īpašie papildapzīmējumi |
| Ново


  (young) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns
  Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | bulgāru | 2007 | |
| Премиум


  (premium) | visi | Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | bulgāru | 2007 | |
| Резерва


  (reserve) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns
  Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | bulgāru | 2007 | |
| Премиум резерва


  (premium reserve) | visi | Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | bulgāru | 2007 | |
| Специална резерва


  (special reserve) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | bulgāru | 2007 | |
| Специална селекция


  (special selection) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | bulgāru | 2007 | |
| Колекционно


  (collection) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | bulgāru | 2007 | |
| Премиум оук, или първо зареждане в бъчва


  (premium oak) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | bulgāru | 2007 | |
| Беритба на презряло грозде


  (vintage of overripe grapes) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | bulgāru | 2007 | |
| Розенталер


  (Rosenthaler) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | bulgāru | 2007” | |

1)

Pirms rindas, kas attiecas uz Čehiju, iestarpina šādas rindas:

“BULGĀRIJA

29. pantā minētie īpašie tradicionālie apzīmējumi

Гарантирано наименование за произход (ГНП)

(guaranteed appellation of origin)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs pusdzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs dzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs deserta vīns

bulgāru

2007

Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП)

(guaranteed and controlled appellation of origin)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs pusdzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs dzirkstošais vīns, noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs deserta vīns

bulgāru

2007

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs deserta vīns

bulgāru

2007

28. pantā minētie apzīmējumi

регионално вино

(Regional wine)

visi

Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

bulgāru

2007

23. pantā minētie tradicionālie īpašie papildapzīmējumi

Ново

(young)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

bulgāru

2007

Премиум

(premium)

visi

Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

bulgāru

2007

Резерва

(reserve)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

bulgāru

2007

Премиум резерва

(premium reserve)

visi

Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

bulgāru

2007

Специална резерва

(special reserve)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

bulgāru

2007

Специална селекция

(special selection)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

bulgāru

2007

Колекционно

(collection)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

bulgāru

2007

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

bulgāru

2007

Беритба на презряло грозде

(vintage of overripe grapes)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

bulgāru

2007

Розенталер

(Rosenthaler)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

bulgāru

2007”

| 2) | Rindas, kas attiecas uz Kipru, aizstāj ar šādām:










  “KIPRA |
| --- | --- |
| 29. pantā minētie tradicionālie īpašie apzīmējumi |
| Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης


  (ΟΕΟΠ) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | grieķu | | |
| 28. pantā minētie apzīmējumi |
| Τοπικός Οίνος


  (Regional Wine) | visi | Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | grieķu | | |
| 23. pantā minētie tradicionālie īpašie papildapzīmējumi |
| Μοναστήρι (Monastiri) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | grieķu | | |
| Κτήμα (Ktima) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | grieķu | | |
| Αμπελώνας (-ες)


  (Ampelonas (-es)) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | grieķu | 2006 | |
| Μονή (Moni) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | grieķu | 2006” | |

2)

Rindas, kas attiecas uz Kipru, aizstāj ar šādām:

“KIPRA

29. pantā minētie tradicionālie īpašie apzīmējumi

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης

(ΟΕΟΠ)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

grieķu

28. pantā minētie apzīmējumi

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

visi

Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

grieķu

23. pantā minētie tradicionālie īpašie papildapzīmējumi

Μοναστήρι (Monastiri)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

grieķu

Κτήμα (Ktima)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

grieķu

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

grieķu

2006

Μονή (Moni)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

grieķu

2006”

| 3) | Aiz rindām, kas attiecas uz Portugāli, iestarpina šādas rindas:










  “RUMĀNIJA |
| --- | --- |
| 29. pantā minētie tradicionālie īpašie apzīmējumi |
| Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | rumāņu | 2007 | |
| Cules la maturitate deplină


  (C.M.D.) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | rumāņu | 2007 | |
| Cules târziu (C.T.) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | rumāņu | 2007 | |
| Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | rumāņu | 2007 | |
| 28. pantā minētie apzīmējumi |
| Vin cu indicație geografică | visi | Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi | rumāņu | 2007 | |
| 23. pantā minētie tradicionālie īpašie papildapzīmējumi |
| Rezervă | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | rumāņu | 2007 | |
| Vin de vinotecă | visi | Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns | rumāņu | 2007” | |

3)

Aiz rindām, kas attiecas uz Portugāli, iestarpina šādas rindas:

“RUMĀNIJA

29. pantā minētie tradicionālie īpašie apzīmējumi

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

rumāņu

2007

Cules la maturitate deplină

(C.M.D.)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

rumāņu

2007

Cules târziu (C.T.)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

rumāņu

2007

Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.)

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

rumāņu

2007

28. pantā minētie apzīmējumi

Vin cu indicație geografică

visi

Galda vīns ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

rumāņu

2007

23. pantā minētie tradicionālie īpašie papildapzīmējumi

Rezervă

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

rumāņu

2007

Vin de vinotecă

visi

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns

rumāņu

2007”

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/21

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 29. janvāris),

ar ko groza Lēmumu 2004/676/EK par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem

(2007/215/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punkta 3.1. apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/676/EK (2004. gada 24. septembris) par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem (2), un jo īpaši tā 170. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Aizsardzības aģentūras valdes priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lai Eiropas civildienestā nodrošinātu saskaņotāku pieeju cilvēku resursiem, ir lietderīgi Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumus saskaņot ar attiecīgiem Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par pārcelšanās pabalstu, atlaišanas pabalstu, apgādājamā bērna pabalstu, nediskriminācijas principa ievērošanu un pabalstiem, ko piešķir darbiniekiem, kas iecelti struktūrvienības vadītāja, direktora vai ģenerāldirektora amatā. Šā paša iemesla dēļ ir jāņem vērā pieredze, kas gūta, piemērojot minētos Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. |
| --- | --- |

(1)

Lai Eiropas civildienestā nodrošinātu saskaņotāku pieeju cilvēku resursiem, ir lietderīgi Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumus saskaņot ar attiecīgiem Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par pārcelšanās pabalstu, atlaišanas pabalstu, apgādājamā bērna pabalstu, nediskriminācijas principa ievērošanu un pabalstiem, ko piešķir darbiniekiem, kas iecelti struktūrvienības vadītāja, direktora vai ģenerāldirektora amatā. Šā paša iemesla dēļ ir jāņem vērā pieredze, kas gūta, piemērojot minētos Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

| (2) | Saskaņojot Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumus ar attiecīgiem Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, būtu lietderīgi ievērot tiesības, ko Eiropas Aizsardzības aģentūras darbinieki ieguvuši pirms šo grozījumu stāšanās spēkā un ņemot vērā to likumīgās cerības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņojot Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumus ar attiecīgiem Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, būtu lietderīgi ievērot tiesības, ko Eiropas Aizsardzības aģentūras darbinieki ieguvuši pirms šo grozījumu stāšanās spēkā un ņemot vērā to likumīgās cerības.

| (3) | Kopš 2004. gada, kad sākotnēji pieņēma Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumus, to tekstā ir atklātas vairākas nepilnības. Tās ir jālabo. |
| --- | --- |

(3)

Kopš 2004. gada, kad sākotnēji pieņēma Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumus, to tekstā ir atklātas vairākas nepilnības. Tās ir jālabo.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmumā 2004/676/EK izklāstītie Eiropas aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumi, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmumā 2004/676/EK izklāstītie Eiropas aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2004/676/EK groza šādi:

| 1) | ar šādu tekstu aizstāj 5. panta 4. punkta pirmo daļu:
  “4.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā persona ir invalīds, ja tai ir fiziski vai garīgi traucējumi, kas ir vai varētu būt pastāvīgi. Traucējumus nosaka saskaņā ar 37. pantā paredzēto kārtību.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu tekstu aizstāj 5. panta 4. punkta pirmo daļu:

“4.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā persona ir invalīds, ja tai ir fiziski vai garīgi traucējumi, kas ir vai varētu būt pastāvīgi. Traucējumus nosaka saskaņā ar 37. pantā paredzēto kārtību.”;

| 2) | lēmuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Pagaidu darbinieks bez AACC atļaujas no valdības vai jebkura cita avota ārpus Aģentūras nedrīkst pieņemt nekādus apbalvojumus, goda zīmes, labvēlību, dāvanas vai jebkādu citu samaksu, izņemot samaksu par pakalpojumiem, kas sniegti līdz pieņemšanai darbā vai kas nopelnīti dienesta laikā par militāro dienestu vai kādu citu valsts dienestu.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Pagaidu darbinieks bez AACC atļaujas no valdības vai jebkura cita avota ārpus Aģentūras nedrīkst pieņemt nekādus apbalvojumus, goda zīmes, labvēlību, dāvanas vai jebkādu citu samaksu, izņemot samaksu par pakalpojumiem, kas sniegti līdz pieņemšanai darbā vai kas nopelnīti dienesta laikā par militāro dienestu vai kādu citu valsts dienestu.”;

| 3) | lēmuma 21. panta 2. daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Iepriekšējās daļas noteikumus nepiemēro pagaidu darbiniekam vai bijušam pagaidu darbiniekam, kas sniedz pierādījumus Apelācijas padomei vai Disciplinārajai kolēģijai jautājumā par pagaidu darbinieku vai bijušo pagaidu darbinieku.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 21. panta 2. daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Iepriekšējās daļas noteikumus nepiemēro pagaidu darbiniekam vai bijušam pagaidu darbiniekam, kas sniedz pierādījumus Apelācijas padomei vai Disciplinārajai kolēģijai jautājumā par pagaidu darbinieku vai bijušo pagaidu darbinieku.”;

| 4) | lēmuma 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “b) | pagaidu darbinieks iepriekš ir atklājis Aģentūrai to pašu informāciju un devis Aģentūrai tās noteikto laiku attiecīgi rīkoties, ņemot vērā lietas sarežģītību. Pagaidu darbinieku pienācīgi informē par šo laikposmu 60 dienu laikā.”; |
| --- | --- | --- |

4)

lēmuma 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“b)

pagaidu darbinieks iepriekš ir atklājis Aģentūrai to pašu informāciju un devis Aģentūrai tās noteikto laiku attiecīgi rīkoties, ņemot vērā lietas sarežģītību. Pagaidu darbinieku pienācīgi informē par šo laikposmu 60 dienu laikā.”;

| 5) | lēmuma 36. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu papildina ar šādu daļu:
  “Neviens amats nav rezervēts kādas konkrētas dalībvalsts valstspiederīgajiem.”; |
| --- | --- | --- |

5)

lēmuma 36. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu papildina ar šādu daļu:

“Neviens amats nav rezervēts kādas konkrētas dalībvalsts valstspiederīgajiem.”;

| b) | panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “e) | viņš sniedz pierādījumu tam, ka viņam ir labas kādas iesaistītās dalībvalsts valodas zināšanas un apmierinošas kādas citas iesaistītās dalībvalsts valodas zināšanas, lai varētu veikt paredzētos pienākumus.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“e)

viņš sniedz pierādījumu tam, ka viņam ir labas kādas iesaistītās dalībvalsts valodas zināšanas un apmierinošas kādas citas iesaistītās dalībvalsts valodas zināšanas, lai varētu veikt paredzētos pienākumus.”;

| 6) | lēmuma 39. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkts kļūst par 3. punktu; |
| --- | --- | --- |

6)

lēmuma 39. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkts kļūst par 3. punktu;

| b) | pievieno šādu jaunu 2. punktu:
  “2.   Pagaidu darbinieku, kas divus gadus ir atradies vienā pakāpes līmenī, automātiski paaugstina uz nākamo šīs pakāpes līmeni.
  Ja pagaidu darbinieku ieceļ par struktūrvienības vadītāju, direktoru vai ģenerāldirektoru un ja viņš pirmajos deviņos mēnešos pienākumus ir veicis pienācīgi, tad viņu ar atpakaļejošu datumu paaugstina amatā par vienu pakāpes līmeni no dienas, kad stājās spēkā iecelšana amatā. Ar šo paaugstinājumu amatā mēneša pamatalga palielinās par summu, kas procentuāli atbilst palielinājumam starp katras pakāpes pirmo un otro līmeni.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu jaunu 2. punktu:

“2.   Pagaidu darbinieku, kas divus gadus ir atradies vienā pakāpes līmenī, automātiski paaugstina uz nākamo šīs pakāpes līmeni.

Ja pagaidu darbinieku ieceļ par struktūrvienības vadītāju, direktoru vai ģenerāldirektoru un ja viņš pirmajos deviņos mēnešos pienākumus ir veicis pienācīgi, tad viņu ar atpakaļejošu datumu paaugstina amatā par vienu pakāpes līmeni no dienas, kad stājās spēkā iecelšana amatā. Ar šo paaugstinājumu amatā mēneša pamatalga palielinās par summu, kas procentuāli atbilst palielinājumam starp katras pakāpes pirmo un otro līmeni.”;

| 7) | 40. pantā svītro otro daļu; |
| --- | --- |

7)

40. pantā svītro otro daļu;

| 8) | lēmuma 59. pantā svītro 9. punktu; |
| --- | --- |

8)

lēmuma 59. pantā svītro 9. punktu;

| 9) | lēmuma 63. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Pārcelšanās pabalstu, kas paredzēts V pielikuma 6. pantā, piešķir pagaidu darbiniekiem, kas nostrādājuši četrus gadus. Pagaidu darbinieks, kas nostrādājis vairāk nekā vienu gadu, bet mazāk nekā četrus gadus, saņem pārcelšanās pabalstu, kas proporcionāls viņa darba stāžam, neskaitot nepilnos gadus.”; |
| --- | --- |

9)

lēmuma 63. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Pārcelšanās pabalstu, kas paredzēts V pielikuma 6. pantā, piešķir pagaidu darbiniekiem, kas nostrādājuši četrus gadus. Pagaidu darbinieks, kas nostrādājis vairāk nekā vienu gadu, bet mazāk nekā četrus gadus, saņem pārcelšanās pabalstu, kas proporcionāls viņa darba stāžam, neskaitot nepilnos gadus.”;

| 10) | lēmuma V pielikumu papildina ar šādu 2.a pantu:
  “2.a pants
  Neatkarīgi no 2. panta 1. punkta apgādājamā bērna pabalsta lielumu aizstāj ar šādām attiecīgiem periodiem paredzētām summām:






  1.2.2007.–31.12.2007. | EUR 302,35 |
| --- | --- | --- |
| 1.1.2008.–31.12.2008. | EUR 315,53 |

10)

lēmuma V pielikumu papildina ar šādu 2.a pantu:

“2.a pants

Neatkarīgi no 2. panta 1. punkta apgādājamā bērna pabalsta lielumu aizstāj ar šādām attiecīgiem periodiem paredzētām summām:

1.2.2007.–31.12.2007.

EUR 302,35

1.1.2008.–31.12.2008.

EUR 315,53

Šo tabulu pārskata katru reizi, kad saskaņā ar Civildienesta noteikumu 59. pantu pārskata atalgojumu.”;

| 11) | lēmuma V pielikuma 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Par katru apgādājamo bērnu 2. panta 2. punkta nozīmē, kurš vēl nav sasniedzis piecu gadu vecumu vai vēl regulāri pilna laika klātienē neapmeklē pamatskolu vai vidusskolu, šā pabalsta summa ir šāda:






  1.2.2007.–31.8.2007. | EUR 48,17 |
| --- | --- | --- |
| 1.9.2007.–31.8.2008. | EUR 64,24 |
| pēc 1.9.2008. | EUR 80,30 |

11)

lēmuma V pielikuma 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Par katru apgādājamo bērnu 2. panta 2. punkta nozīmē, kurš vēl nav sasniedzis piecu gadu vecumu vai vēl regulāri pilna laika klātienē neapmeklē pamatskolu vai vidusskolu, šā pabalsta summa ir šāda:

1.2.2007.–31.8.2007.

EUR 48,17

1.9.2007.–31.8.2008.

EUR 64,24

pēc 1.9.2008.

EUR 80,30

Šo tabulu pārskata katru reizi, kad saskaņā ar Civildienesta noteikumu 59. pantu pārskata atalgojumu.”;

| 12) | lēmuma VI pielikuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  1.   Darbinieks, kas kāda iemesla dēļ, izņemot nāves iestāšanos vai invaliditātes dēļ, pārtrauc dienestu, ir tiesīgs, atstājot dienestu:






  a) | ja viņš ir nostrādājis dienestā mazāk nekā gadu – saņemt atlaišanas pabalstu, kas ir vienāds ar trīskāršu summu, kura ir ieturēta no viņa pamatalgas sakarā ar pensijas iemaksām, atskaitot jebkuras summas, kas izmaksātas saskaņā ar Civildienesta noteikumu 90. un 131. pantu; |
| --- | --- | --- |

12)

lēmuma VI pielikuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

1.   Darbinieks, kas kāda iemesla dēļ, izņemot nāves iestāšanos vai invaliditātes dēļ, pārtrauc dienestu, ir tiesīgs, atstājot dienestu:

a)

ja viņš ir nostrādājis dienestā mazāk nekā gadu – saņemt atlaišanas pabalstu, kas ir vienāds ar trīskāršu summu, kura ir ieturēta no viņa pamatalgas sakarā ar pensijas iemaksām, atskaitot jebkuras summas, kas izmaksātas saskaņā ar Civildienesta noteikumu 90. un 131. pantu;

| b) | citos gadījumos viņš ir tiesīgs:






  1) | uz to, ka izdienas pensijas tiesību aktuāro ekvivalentu, kas ir atjaunināts pārskaitījuma dienā, Aģentūra pārskaita administrācijas vai organizācijas pensiju fondam vai pensiju fondam, saskaņā ar kuru viņam pienākas izdienas pensijas tiesības atbilstīgi darbībām, ko viņš veicis kā nodarbināta vai kā pašnodarbināta persona, vai |
| --- | --- | --- |

b)

citos gadījumos viņš ir tiesīgs:

1)

uz to, ka izdienas pensijas tiesību aktuāro ekvivalentu, kas ir atjaunināts pārskaitījuma dienā, Aģentūra pārskaita administrācijas vai organizācijas pensiju fondam vai pensiju fondam, saskaņā ar kuru viņam pienākas izdienas pensijas tiesības atbilstīgi darbībām, ko viņš veicis kā nodarbināta vai kā pašnodarbināta persona, vai

| 2) | saņemt šādu pabalstu aktuārā ekvivalenta pārvedumu uz viņa izvēlētu privātu apdrošināšanas uzņēmumu vai pensijas fondu, ar nosacījumu, ka šāds uzņēmums vai fonds garantē, ka:






  i) | kapitāls nebūs atmaksājams; |
| --- | --- | --- |

2)

saņemt šādu pabalstu aktuārā ekvivalenta pārvedumu uz viņa izvēlētu privātu apdrošināšanas uzņēmumu vai pensijas fondu, ar nosacījumu, ka šāds uzņēmums vai fonds garantē, ka:

i)

kapitāls nebūs atmaksājams;

| ii) | mēneša ienākumus izmaksās agrākais no 60 gadu vecuma un vēlākais – no 65 gadu vecuma; |
| --- | --- |

ii)

mēneša ienākumus izmaksās agrākais no 60 gadu vecuma un vēlākais – no 65 gadu vecuma;

| iii) | ir paredzēti noteikumi apgādnieka zaudējuma pensijas iegūšanai; |
| --- | --- |

iii)

ir paredzēti noteikumi apgādnieka zaudējuma pensijas iegūšanai;

| iv) | pārvedumu uz citu apdrošināšanas uzņēmumu vai citu fondu atļaus vienīgi tad, ja minētais fonds atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti i), ii) un iii) punktā. |
| --- | --- |

iv)

pārvedumu uz citu apdrošināšanas uzņēmumu vai citu fondu atļaus vienīgi tad, ja minētais fonds atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti i), ii) un iii) punktā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, darbinieki, kas kopš dienesta attiecību sākšanas, lai nodibinātu vai uzturētu pensiju tiesības, ir veikuši iemaksas valsts pensiju programmā, privātā apdrošināšanas shēmā vai pensiju fondā pēc viņu izvēles, kas atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām, un kuru dienesta attiecības beidzas citu iemeslu, nevis nāves vai invaliditātes dēļ, atstājot dienestu, ir tiesīgi saņemt atlaišanas pabalstu, kas vienāds ar viņu pensiju tiesību aktuāro vērtību, kuras iegūtas, strādājot Aģentūrā. Šādos gadījumos maksājumus, kas veikti, lai valsts pensiju programmā nodibinātu vai uzturētu pensijas tiesības, piemērojot 90. vai 131. pantu, atskaita no atlaišanas pabalsta.

3.   Ja darbinieka dienesta attiecības pārtrauc, to atlaižot no amata, izmaksājamo atlaišanas pabalstu vai atkarībā no attiecīgā gadījuma – pārvedamo aktuāro ekvivalentu nosaka, atsaucoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Civildienesta noteikumu 146. pantu.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 29. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

Horst SEEHOFER

---

(1)  OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.

1

(2)  OV L 310, 7.10.2004., 9. lpp.

2

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 29. janvāris),

ar ko groza Lēmumu 2004/677/EK attiecībā uz minimālo norīkošanas laiku valstu ekspertiem un militārajam personālam, kas norīkots uz Eiropas Aizsardzības aģentūru

(2007/216/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/677/EK (2004. gada 24. septembris) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Eiropas Aizsardzības aģentūru (1), un jo īpaši tā 33. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Aizsardzības aģentūras valdes priekšlikumu,

tā kā:

Padomes Vienotās rīcības 2004/551/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi (2) 11. panta 3. punkta 3.2. apakšpunktā paredzēts, ka Eiropas Aizsardzības aģentūras personālā ir valstu eksperti, ko norīkojušas dalībvalstis vai nu uz amatiem Aģentūras organizatoriskajā struktūrā vai specifiskiem uzdevumiem un projektiem. Tā kā sešu mēnešu minimālais norīkojuma laikposms ir ilgāks, nekā nepieciešams valstu ekspertiem, kas norīkoti īpašiem uzdevumiem un projektiem, būtu jāgroza Lēmums 2004/677/EK, lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu attiecībā uz minimālo norīkojuma ilgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/677/EK 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Norīkojuma laikposms nevar būt mazāks par diviem mēnešiem, kā arī nevar pārsniegt trīs gadus, un šo termiņu var sekojoši atjaunot līdz kopējam laikam, kas nepārsniedz četrus gadus.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2007. gada 29. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

Horst SEEHOFER

---

(1)  OV L 310, 7.10.2004., 64. lpp.

1

(2)  OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.

2

---

Komisija

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 22. novembris)

par valsts atbalstu, ko Francija īstenojusi attiecībā uz Laboratoire national de métrologie et d’essais (C24/2005)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5477)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/217/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir izteikts uzaicinājums iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem pantiem (1), kā arī ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc konkurenta sūdzības saņemšanas Komisija tika informēta par to, ka Francija varētu būt īstenojusi valsts atbalstu attiecībā uz Laboratoire national de métrologie et d’essais (Nacionālā metroloģijas un izmēģinājumu laboratorija, turpmāk tekstā – “LNE” (2)). |
| --- | --- |

(1)

Pēc konkurenta sūdzības saņemšanas Komisija tika informēta par to, ka Francija varētu būt īstenojusi valsts atbalstu attiecībā uz Laboratoire national de métrologie et d’essais (Nacionālā metroloģijas un izmēģinājumu laboratorija, turpmāk tekstā – “LNE” (2)).

| (2) | Komisija 2003. gada 3. septembra, 2004. gada 11. februāra un 2004. gada 7. jūnija vēstulēs aicināja Francijas iestādes nosūtīt tai informāciju par valsts finansiālā atbalsta piešķiršanu LNE. Francijas iestādes informāciju nosūtīja 2003. gada 7. novembra, 2004. gada 5. aprīļa un 2004. gada 6. augusta vēstulēs. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2003. gada 3. septembra, 2004. gada 11. februāra un 2004. gada 7. jūnija vēstulēs aicināja Francijas iestādes nosūtīt tai informāciju par valsts finansiālā atbalsta piešķiršanu LNE. Francijas iestādes informāciju nosūtīja 2003. gada 7. novembra, 2004. gada 5. aprīļa un 2004. gada 6. augusta vēstulēs.

| (3) | Komisija 2005. gada 5. jūlija vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz dažiem pasākumiem. Francija 2005. gada 4. novembra un 2006. gada 19. aprīļa vēstulēs sniedza informāciju, kas pieprasīta lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2005. gada 5. jūlija vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz dažiem pasākumiem. Francija 2005. gada 4. novembra un 2006. gada 19. aprīļa vēstulēs sniedza informāciju, kas pieprasīta lēmumā par procedūras uzsākšanu.

| (4) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par šo pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par šo pasākumu.

| (5) | Komisija saņēma ieinteresēto pušu apsvērumus. Tā šos apsvērumus nosūtīja Francijai, lai tā varētu komentēt šos iebildumus. Francijas komentāri tika saņemti 2006. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma ieinteresēto pušu apsvērumus. Tā šos apsvērumus nosūtīja Francijai, lai tā varētu komentēt šos iebildumus. Francijas komentāri tika saņemti 2006. gada 1. martā.

| (6) | Komisija 2006. gada 6. jūnijā nosūtīja papildu jautājumus. Francijas iestāžu atbildes tika nosūtītas 2006. gada 2. augustā, un tajā pašā dienā tās tika reģistrētas Komisijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2006. gada 6. jūnijā nosūtīja papildu jautājumus. Francijas iestāžu atbildes tika nosūtītas 2006. gada 2. augustā, un tajā pašā dienā tās tika reģistrētas Komisijā.

2.   SĪKS PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (7) | Laboratoire national d’essais tika nodibināta 1901. gadā kā Conservatoire National des Arts et Métiers (Mākslas un amatniecības institūts) sastāvdaļa, tādējādi būdama Valsts izglītības ministrijas pakļautībā esošā iestāde. 1978. gadā tā ieguva valsts iestādes ar rūpniecisku un komerciālu raksturu (turpmāk tekstā – EPIC; établissement public à caractère industriel et commercial) statusu, piemērojot 1978. gada 10. janvāra likumu Nr. 78-23 par patērēju aizsardzību un informēšanu par precēm un pakalpojumiem. Šajā aktā Laboratoire national d’essais tiek uzticēts “veikt visa veida izpēti, pētījumus, konsultācijas, ekspertu atzinumus, pārbaudes, uzraudzību, kā arī visus tehniskā atbalsta pakalpojumus, kas nepieciešami patērētāju aizsardzībai un informēšanai vai preču kvalitātes uzlabošanai”. Tai tika dota atļauja “ministriju vajadzībām un pēc to pieprasījuma pētīt izmēģinājumu metodes, kas nepieciešamas reglamentu un standartu izstrādei”, kā arī “izsniegt kvalifikācijas sertifikātus” un nodrošināt valsts iestāžu vārdā sakarus ar starptautiskajām organizācijām, kas darbojas šajās jomās. 2005. gadā Laboratoire national d’essais saņēma papildu uzdevumu – īstenot valsts zinātniskās metroloģijas uzraudzību (iepriekš šis uzdevums bija uzticēts valsts iestādei Bureau national de métrologie (Nacionālā metroloģijas aģentūra, turpmāk tekstā – BNM)), un tā kļuva par Laboratoire national de métrologie et d’essais. |
| --- | --- |

(7)

Laboratoire national d’essais tika nodibināta 1901. gadā kā Conservatoire National des Arts et Métiers (Mākslas un amatniecības institūts) sastāvdaļa, tādējādi būdama Valsts izglītības ministrijas pakļautībā esošā iestāde. 1978. gadā tā ieguva valsts iestādes ar rūpniecisku un komerciālu raksturu (turpmāk tekstā – EPIC; établissement public à caractère industriel et commercial) statusu, piemērojot 1978. gada 10. janvāra likumu Nr. 78-23 par patērēju aizsardzību un informēšanu par precēm un pakalpojumiem. Šajā aktā Laboratoire national d’essais tiek uzticēts “veikt visa veida izpēti, pētījumus, konsultācijas, ekspertu atzinumus, pārbaudes, uzraudzību, kā arī visus tehniskā atbalsta pakalpojumus, kas nepieciešami patērētāju aizsardzībai un informēšanai vai preču kvalitātes uzlabošanai”. Tai tika dota atļauja “ministriju vajadzībām un pēc to pieprasījuma pētīt izmēģinājumu metodes, kas nepieciešamas reglamentu un standartu izstrādei”, kā arī “izsniegt kvalifikācijas sertifikātus” un nodrošināt valsts iestāžu vārdā sakarus ar starptautiskajām organizācijām, kas darbojas šajās jomās. 2005. gadā Laboratoire national d’essais saņēma papildu uzdevumu – īstenot valsts zinātniskās metroloģijas uzraudzību (iepriekš šis uzdevums bija uzticēts valsts iestādei Bureau national de métrologie (Nacionālā metroloģijas aģentūra, turpmāk tekstā – BNM)), un tā kļuva par Laboratoire national de métrologie et d’essais.

| (8) | Papildus pakalpojumiem, ko tā sniedz valsts iestādēm, LNE piedāvā uzņēmumiem plašu pakalpojumu klāstu attiecībā uz visu preces aprites ciklu, izmantojot četrus pamatpakalpojumus: mērījumus, pārbaudes, sertificēšanu un apmācību. Tās rīcībā ir līdzekļi, kas ļauj tai īstenot gan standartizētas, gan pasūtītas izmēģinājumu programmas vairākās nozarēs (4). Tās klienti ir rūpniecības uzņēmumi, izplatītājsabiedrības, valsts iestādes, patērētāju organizācijas, tiesu eksperti un tiesas, apdrošināšanas sabiedrības un pārvaldes iestādes (5). |
| --- | --- |

(8)

Papildus pakalpojumiem, ko tā sniedz valsts iestādēm, LNE piedāvā uzņēmumiem plašu pakalpojumu klāstu attiecībā uz visu preces aprites ciklu, izmantojot četrus pamatpakalpojumus: mērījumus, pārbaudes, sertificēšanu un apmācību. Tās rīcībā ir līdzekļi, kas ļauj tai īstenot gan standartizētas, gan pasūtītas izmēģinājumu programmas vairākās nozarēs (4). Tās klienti ir rūpniecības uzņēmumi, izplatītājsabiedrības, valsts iestādes, patērētāju organizācijas, tiesu eksperti un tiesas, apdrošināšanas sabiedrības un pārvaldes iestādes (5).

| (9) | LNE izmanto ēkas un iekārtas gan valsts uzdevumu izpildei, gan pakalpojumu sniegšanai trešām personām. |
| --- | --- |

(9)

LNE izmanto ēkas un iekārtas gan valsts uzdevumu izpildei, gan pakalpojumu sniegšanai trešām personām.

| (10) | LNE aktīvi darbojas Eiropas un starptautiskajās organizācijās, piemēram, Eiropas Standartizācijas komitejā (ESK), EUROLAB (Eiropas valstu testēšanas un analītisko laboratoriju asociāciju federācija), EOTC (Eiropas testēšanas un sertifikācijas organizācija) un I'LAC (International Laboratory Accreditation Committee). |
| --- | --- |

(10)

LNE aktīvi darbojas Eiropas un starptautiskajās organizācijās, piemēram, Eiropas Standartizācijas komitejā (ESK), EUROLAB (Eiropas valstu testēšanas un analītisko laboratoriju asociāciju federācija), EOTC (Eiropas testēšanas un sertifikācijas organizācija) un I'LAC (International Laboratory Accreditation Committee).

| (11) | Tajā ir 700 darbinieku, kas sadalīti 30 daudznozaru grupās, tās rīcībā ir 55 000 m2 laboratoriju platību, tostarp 10 000 m2 Parīzē un 45 000 m2 Trapā. |
| --- | --- |

(11)

Tajā ir 700 darbinieku, kas sadalīti 30 daudznozaru grupās, tās rīcībā ir 55 000 m2 laboratoriju platību, tostarp 10 000 m2 Parīzē un 45 000 m2 Trapā.

| (12) | LNE ir pārstāvniecības Āzijā (LNE-Asia Honkongā (6)), kā arī ASV (G-MED North America filiāle Vašingtonā). To darbība tomēr nav plaša. |
| --- | --- |

(12)

LNE ir pārstāvniecības Āzijā (LNE-Asia Honkongā (6)), kā arī ASV (G-MED North America filiāle Vašingtonā). To darbība tomēr nav plaša.

| (13) | LNE ieņēmumi 2005. gadā sasniedz 65 miljonus euro, peļņa – 0,7 miljonus euro. |
| --- | --- |

(13)

LNE ieņēmumi 2005. gadā sasniedz 65 miljonus euro, peļņa – 0,7 miljonus euro.

| (14) | Kopš 1997. gada pilnvaras, ko valsts uzticējusi LNE, ir iekļautas nolīgumos par mērķiem, ko Francijas iestādes uz 4 gadiem noslēdz ar uzņēmumu. Pirmais nolīgums par mērķiem tika piemērots no 1997. gada līdz 2001. gadam, otrais – no 2001. līdz 2004. gadam. Trešais nolīgums ir noslēgts laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(14)

Kopš 1997. gada pilnvaras, ko valsts uzticējusi LNE, ir iekļautas nolīgumos par mērķiem, ko Francijas iestādes uz 4 gadiem noslēdz ar uzņēmumu. Pirmais nolīgums par mērķiem tika piemērots no 1997. gada līdz 2001. gadam, otrais – no 2001. līdz 2004. gadam. Trešais nolīgums ir noslēgts laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (15) | Šajos nolīgumos iekļauti uzdevumi, kas veicami valsts metroloģijas laboratorijai kā pētniecības struktūrai, tehniskā atbalsta uzdevumi valsts iestādēm, kā arī uzdevumi, kas saistīti ar “atbalstu uzņēmumiem” pārbaužu un atbilstības apliecinājumu jomā. |
| --- | --- |

(15)

Šajos nolīgumos iekļauti uzdevumi, kas veicami valsts metroloģijas laboratorijai kā pētniecības struktūrai, tehniskā atbalsta uzdevumi valsts iestādēm, kā arī uzdevumi, kas saistīti ar “atbalstu uzņēmumiem” pārbaužu un atbilstības apliecinājumu jomā.

| (16) | 1978. gada 10. marta dekrētā Nr. 78-280 par LNE noteikts, ka “iestādes resursi ir: (...) valsts, vietējo pašvaldību, publisku iestāžu, kā arī visu publisku vai privātu struktūru subsīdijas (...)” (7). Pamatojoties uz šo dekrētu, līdz šim LNE ir piešķirtas darbības subsīdijas (8), kā arī ieguldījumu subsīdijas:







  (milj. EUR) |
| --- | --- |
| | Darbības subsīdijas | Ieguldījumu subsīdijas |
| 2005 | 14,7 | 6,9 |
| 2004 | 13,8 | 6,1 |
| 2003 | 13,0 | 5,5 |
| 2002 | 13,6 | 4,6 |
| 2001 | 12,6 | 4,6 |
| 2000 | 11,2 | 4,6 |
| 1999 | 10,8 | 4,4 |
| 1998 | 10,9 | 4,1 |
| 1997 | 10,9 | 4,2 |
| 1996 | 10,4 | 4,2 |
| 1995 | 10,7 | 4,1 |
| 1994 | 11,0 | 4,0 |
| 1993 | 10,6 | 3,8 |

(16)

1978. gada 10. marta dekrētā Nr. 78-280 par LNE noteikts, ka “iestādes resursi ir: (...) valsts, vietējo pašvaldību, publisku iestāžu, kā arī visu publisku vai privātu struktūru subsīdijas (...)” (7). Pamatojoties uz šo dekrētu, līdz šim LNE ir piešķirtas darbības subsīdijas (8), kā arī ieguldījumu subsīdijas:

(milj. EUR)

Darbības subsīdijas

Ieguldījumu subsīdijas

2005

14,7

6,9

2004

13,8

6,1

2003

13,0

5,5

2002

13,6

4,6

2001

12,6

4,6

2000

11,2

4,6

1999

10,8

4,4

1998

10,9

4,1

1997

10,9

4,2

1996

10,4

4,2

1995

10,7

4,1

1994

11,0

4,0

1993

10,6

3,8

| (17) | Saskaņā ar Francijas iestāžu praksi darbības subsīdijas un ieguldījumu subsīdijas piešķīra Rūpniecības ministrija un BNM“kā atlīdzību par LNE uzdevumiem sabiedrisko pakalpojumu jomā”. Pēc būtības tās ir subsīdijas, lai segtu izmaksas, kas nepieciešamas minēto uzdevumu izpildei. Šo subsīdiju juridiskais pamats ir budžeta likums, ko katru gadu pieņem Francijas parlaments. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Francijas iestāžu praksi darbības subsīdijas un ieguldījumu subsīdijas piešķīra Rūpniecības ministrija un BNM“kā atlīdzību par LNE uzdevumiem sabiedrisko pakalpojumu jomā”. Pēc būtības tās ir subsīdijas, lai segtu izmaksas, kas nepieciešamas minēto uzdevumu izpildei. Šo subsīdiju juridiskais pamats ir budžeta likums, ko katru gadu pieņem Francijas parlaments.

| (18) | Ieguldījumu subsīdijām pieskaitāmas ir arī subsīdijas, kas saistītas ar divu laboratoriju kompleksu (Trapas 3. un 4. kompleksa) celtniecību pirmajā un otrajā kārtā atbilstīgi to izvietojumam. Šīs subsīdijas piešķīra Rūpniecības ministrija un Vides ministrija, BNM, kā arī Ildefransas reģions un Ivlīnas departamenta padome. |
| --- | --- |

(18)

Ieguldījumu subsīdijām pieskaitāmas ir arī subsīdijas, kas saistītas ar divu laboratoriju kompleksu (Trapas 3. un 4. kompleksa) celtniecību pirmajā un otrajā kārtā atbilstīgi to izvietojumam. Šīs subsīdijas piešķīra Rūpniecības ministrija un Vides ministrija, BNM, kā arī Ildefransas reģions un Ivlīnas departamenta padome.

| (19) | LNE resursus veido arī tās komerciālā darbība. Komerciālās darbības apgrozījums aplūkojamajā periodā vienmēr bijis vairāk nekā 50 % no LNE kopējiem ieņēmumiem, 2005. gadā tas sasniedza 63 %. |
| --- | --- |

(19)

LNE resursus veido arī tās komerciālā darbība. Komerciālās darbības apgrozījums aplūkojamajā periodā vienmēr bijis vairāk nekā 50 % no LNE kopējiem ieņēmumiem, 2005. gadā tas sasniedza 63 %.

2.2.   Attiecīgie tirgi

| (20) | LNE darbojas pārbaužu pakalpojumu, metroloģijas, sertificēšanas, kalibrēšanas, apmācības, pētniecības un attīstības tirgos. LNE sniedz iepriekšminētos pakalpojumus, īpaši patēriņa, medicīnisko un veselības aprūpes, materiālu, iepakojuma, celtniecības un rūpniecības preču jomā. |
| --- | --- |

(20)

LNE darbojas pārbaužu pakalpojumu, metroloģijas, sertificēšanas, kalibrēšanas, apmācības, pētniecības un attīstības tirgos. LNE sniedz iepriekšminētos pakalpojumus, īpaši patēriņa, medicīnisko un veselības aprūpes, materiālu, iepakojuma, celtniecības un rūpniecības preču jomā.

| (21) | Šie tirgi Eiropas Kopienā ir atvērti konkurencei. LNE jo īpaši konkurē ar citām struktūrām Eiropas Savienības direktīvās pieprasītās sertifikācijas tirgū, kā arī ar tūkstošiem atbilstības kontroles iestāžu, sevišķi tāpēc, ka tai ir atļauja piešķirt apliecinājumus par atbilstību citu dalībvalstu iestāžu noteiktajiem valsts standartiem (piemēram, Vācijas markai GS). |
| --- | --- |

(21)

Šie tirgi Eiropas Kopienā ir atvērti konkurencei. LNE jo īpaši konkurē ar citām struktūrām Eiropas Savienības direktīvās pieprasītās sertifikācijas tirgū, kā arī ar tūkstošiem atbilstības kontroles iestāžu, sevišķi tāpēc, ka tai ir atļauja piešķirt apliecinājumus par atbilstību citu dalībvalstu iestāžu noteiktajiem valsts standartiem (piemēram, Vācijas markai GS).

2.3.   Procedūras uzsākšanas iemesli

| (22) | Iepriekšējās izpētes beigās Komisija atklāja, ka šajā posmā nav iespējams precīzi novērtēt, vai noteikts skaits LNE veicamo uzdevumu ir vai nav vispārējas nozīmes pakalpojums, kā arī spriest par attiecīgo darbību komerciālo vai nekomerciālo raksturu. |
| --- | --- |

(22)

Iepriekšējās izpētes beigās Komisija atklāja, ka šajā posmā nav iespējams precīzi novērtēt, vai noteikts skaits LNE veicamo uzdevumu ir vai nav vispārējas nozīmes pakalpojums, kā arī spriest par attiecīgo darbību komerciālo vai nekomerciālo raksturu.

| (23) | Komisija apšaubīja, vai ir pamatotas darbības un ieguldījumu subsīdiju summas, kas piešķirtas LNE, lai kompensētu izmaksas par nekomerciālo darbību vai ieguldījumu projektu īstenošanu, kā arī izmaksas, kas radušās, īstenojot valsts uzticēto uzdevumu. Tā kā dažāda veida darbības, kuru robežas turklāt nav iespējams precīzi noteikt, grāmatvedības uzskaitē nav nošķirtas, LNE daļu valsts subsīdiju var izmantot konkurences apstākļos veicamajām darbībām. Tas varētu atbilst šo darbību savstarpējai subsidēšanai un būtu uzskatāms par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Komisija apšaubīja, vai ir pamatotas darbības un ieguldījumu subsīdiju summas, kas piešķirtas LNE, lai kompensētu izmaksas par nekomerciālo darbību vai ieguldījumu projektu īstenošanu, kā arī izmaksas, kas radušās, īstenojot valsts uzticēto uzdevumu. Tā kā dažāda veida darbības, kuru robežas turklāt nav iespējams precīzi noteikt, grāmatvedības uzskaitē nav nošķirtas, LNE daļu valsts subsīdiju var izmantot konkurences apstākļos veicamajām darbībām. Tas varētu atbilst šo darbību savstarpējai subsidēšanai un būtu uzskatāms par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta nozīmē.

| (24) | Atbilstīgi Komisijas viedoklim priekšrocības, kas gūtas no konkurencei pakļautu darbību savstarpējas subsidēšanas, radītu LNE labvēlīgāku situāciju pakalpojumu sniegšanā konkurencei pakļautā tirgū Eiropas mērogā. Tas ietekmētu tirdzniecību Kopienā. |
| --- | --- |

(24)

Atbilstīgi Komisijas viedoklim priekšrocības, kas gūtas no konkurencei pakļautu darbību savstarpējas subsidēšanas, radītu LNE labvēlīgāku situāciju pakalpojumu sniegšanā konkurencei pakļautā tirgū Eiropas mērogā. Tas ietekmētu tirdzniecību Kopienā.

| (25) | Atbalsts būtu jāuzskata par nelikumīgu atbilstīgi 1. panta f) apakšpunktam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999 , ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (9). |
| --- | --- |

(25)

Atbalsts būtu jāuzskata par nelikumīgu atbilstīgi 1. panta f) apakšpunktam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999 , ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (9).

| (26) | Izņēmumi, kas saistīti ar šo nesaderību un paredzēti EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā, uz šo konkrēto gadījumu neattiecas. |
| --- | --- |

(26)

Izņēmumi, kas saistīti ar šo nesaderību un paredzēti EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā, uz šo konkrēto gadījumu neattiecas.

| (27) | EK Līguma 86. panta 2. punkts attiecas tikai uz vispārējas nozīmes tautsaimniecisku darbību, ko veic valsts uzdevumā. Tomēr pēc lietas iepriekšējas izskatīšanas Komisija uzskatīja, ka no informācijas, kas bija tās rīcībā šajā posmā, nevarēja secināt, ka LNE darbības, ko ta veikusi valsts uzdevumā saskaņā ar nolīgumu par mērķiem, nepārprotami ir tikai saimnieciskas darbības. Turklāt neradās iespaids, ka LNE konkurences apstākļos sniegtie pakalpojumi būtu darbība, kas nav saistīta uz vispārējas nozīmes pakalpojumu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šajā posmā nevar atsaukties uz Līguma 86. panta 2. punktu attiecībā uz konkrēto pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(27)

EK Līguma 86. panta 2. punkts attiecas tikai uz vispārējas nozīmes tautsaimniecisku darbību, ko veic valsts uzdevumā. Tomēr pēc lietas iepriekšējas izskatīšanas Komisija uzskatīja, ka no informācijas, kas bija tās rīcībā šajā posmā, nevarēja secināt, ka LNE darbības, ko ta veikusi valsts uzdevumā saskaņā ar nolīgumu par mērķiem, nepārprotami ir tikai saimnieciskas darbības. Turklāt neradās iespaids, ka LNE konkurences apstākļos sniegtie pakalpojumi būtu darbība, kas nav saistīta uz vispārējas nozīmes pakalpojumu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šajā posmā nevar atsaukties uz Līguma 86. panta 2. punktu attiecībā uz konkrēto pasākumu saderību.

3.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (28) | Trīs ieinteresētās personas iesniedza apsvērumus attiecībā uz šo procedūru:






  — | sabiedrība Emitech2005. gada 14. novembra vēstulē, |
| --- | --- | --- |

(28)

Trīs ieinteresētās personas iesniedza apsvērumus attiecībā uz šo procedūru:

—

sabiedrība Emitech2005. gada 14. novembra vēstulē,

| — | laboratorija Intertek Testing Services (Francija) 2005. gada 21. novembra vēstulē, |
| --- | --- |

—

laboratorija Intertek Testing Services (Francija) 2005. gada 21. novembra vēstulē,

| — | laboratorijas Pourquery Analyses industrielles2005. gada 21. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

—

laboratorijas Pourquery Analyses industrielles2005. gada 21. novembra vēstulē.

| (29) | Šie apsvērumi, kuri bieži vien bija līdzīgi, ir apkopoti un tematiski sagrupēti 30. līdz 32. apsvērumā. |
| --- | --- |

(29)

Šie apsvērumi, kuri bieži vien bija līdzīgi, ir apkopoti un tematiski sagrupēti 30. līdz 32. apsvērumā.

| (30) | Pirmkārt, nav skaidri definēts LNE uzticētais sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums. Tāpēc LNE konkurentiem nav iespējams noteikt robežu starp saimniecisku darbību un attiecīgo pienākumu sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Turklāt konkurentiem nav nekādu iespēju objektīvi un pārredzami pārbaudīt, vai LNE no valsts saņemtās subsīdijas izmanto tikai attiecībā uz pienākumu sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Tāpat arī subsīdijas var maksāt vietējās pašvaldības, piemēram, attiecībā uz ražošanas teritoriju Trapā, kurā notiek saimnieciska darbība. LNE nepilda arī dažus uzdevumus, piemēram, valsts struktūru pārstāvēšanu starptautiskās struktūrās (INTERTEK norāda, piemēram, dalību ANFOR un CEN komisijās, nesaņemot atlīdzību no valsts iestādēm). Turklāt konkrētais atbalsts piešķirts LNE bez iepriekšēja paziņojuma, tāpēc nav likumīgs un ir atzīstams par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(30)

Pirmkārt, nav skaidri definēts LNE uzticētais sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums. Tāpēc LNE konkurentiem nav iespējams noteikt robežu starp saimniecisku darbību un attiecīgo pienākumu sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Turklāt konkurentiem nav nekādu iespēju objektīvi un pārredzami pārbaudīt, vai LNE no valsts saņemtās subsīdijas izmanto tikai attiecībā uz pienākumu sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Tāpat arī subsīdijas var maksāt vietējās pašvaldības, piemēram, attiecībā uz ražošanas teritoriju Trapā, kurā notiek saimnieciska darbība. LNE nepilda arī dažus uzdevumus, piemēram, valsts struktūru pārstāvēšanu starptautiskās struktūrās (INTERTEK norāda, piemēram, dalību ANFOR un CEN komisijās, nesaņemot atlīdzību no valsts iestādēm). Turklāt konkrētais atbalsts piešķirts LNE bez iepriekšēja paziņojuma, tāpēc nav likumīgs un ir atzīstams par spēkā neesošu.

| (31) | Otrkārt, LNE atbilstīgi valsts uzņēmuma statusam izmanto dažas īpašas priekšrocības, piemēram, pašapdrošināšanu, vai vispārīgāk – atbrīvojumu no apdrošināšanas prēmijām, īpašu darba tiesību režīmu, jo īpaši saistībā ar pensijām un apdrošināšanu bezdarba gadījumā, tiesības dokumentos izmantot republikas logotipu, turklāt tā izmanto oficiālo attēlu vai oficiālās laboratorijas attēlu, faktiskus atvieglojumus saistībā ar nodokļu kredītu pētniecībai, kā arī bezmaksas arhivēšanu. Turklāt muitas pārvaldes iestādēm, kas izmanto LNE pakalpojumus vai kas liek uzņēmumiem izmantot tikai LNE, nevis citu laboratoriju pakalpojumus, ir labvēlīgāka attieksme pret LNE. |
| --- | --- |

(31)

Otrkārt, LNE atbilstīgi valsts uzņēmuma statusam izmanto dažas īpašas priekšrocības, piemēram, pašapdrošināšanu, vai vispārīgāk – atbrīvojumu no apdrošināšanas prēmijām, īpašu darba tiesību režīmu, jo īpaši saistībā ar pensijām un apdrošināšanu bezdarba gadījumā, tiesības dokumentos izmantot republikas logotipu, turklāt tā izmanto oficiālo attēlu vai oficiālās laboratorijas attēlu, faktiskus atvieglojumus saistībā ar nodokļu kredītu pētniecībai, kā arī bezmaksas arhivēšanu. Turklāt muitas pārvaldes iestādēm, kas izmanto LNE pakalpojumus vai kas liek uzņēmumiem izmantot tikai LNE, nevis citu laboratoriju pakalpojumus, ir labvēlīgāka attieksme pret LNE.

| (32) | Treškārt, valsts subsīdijas kropļo konkurenci, īpaši starptautiskā līmenī. Turklāt LNE ir vairākas filiāles ārzemēs. |
| --- | --- |

(32)

Treškārt, valsts subsīdijas kropļo konkurenci, īpaši starptautiskā līmenī. Turklāt LNE ir vairākas filiāles ārzemēs.

4.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

| (33) | Divās vēstulēs, kas datētas ar 2005. gada 4. novembri un 2006. gada 19. aprīli, Francija nosūtīja Komisijai komentārus attiecībā uz formālo LNE piešķirtā finansiālā atbalsta pārbaudes procedūru un sniedza papildu informāciju par LNE darbību grāmatvedības uzskaiti. |
| --- | --- |

(33)

Divās vēstulēs, kas datētas ar 2005. gada 4. novembri un 2006. gada 19. aprīli, Francija nosūtīja Komisijai komentārus attiecībā uz formālo LNE piešķirtā finansiālā atbalsta pārbaudes procedūru un sniedza papildu informāciju par LNE darbību grāmatvedības uzskaiti.

| (34) | Pirmkārt, Francija uzsver, ka ir izpildīti noteikumi, kas minēti Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvas 80/723/EEK par dalībvalstu un publisko uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (10) 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā. Tas atbrīvo LNE no pienākuma veikt atsevišķu uzskaiti. |
| --- | --- |

(34)

Pirmkārt, Francija uzsver, ka ir izpildīti noteikumi, kas minēti Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvas 80/723/EEK par dalībvalstu un publisko uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (10) 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā. Tas atbrīvo LNE no pienākuma veikt atsevišķu uzskaiti.

| (35) | Francijas iestādes tomēr uzsver, ka LNE kopš 1990. gada veic analītisku grāmatvedības uzskaiti. Tā pārskatīta 2005. gadā, lai atbilstu valsts un LNE nolīgumam par mērķiem 2005.–2008. gadam. Šī uzskaite ļauj pilnībā nošķirt saimnieciskās un publiskās jomas uzskaiti, kā arī jo īpaši parāda LNE sniegto komercpakalpojumu rentabilitāti neatkarīgi no uzņēmumam piešķirtajām ikgadējām subsīdijām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(35)

Francijas iestādes tomēr uzsver, ka LNE kopš 1990. gada veic analītisku grāmatvedības uzskaiti. Tā pārskatīta 2005. gadā, lai atbilstu valsts un LNE nolīgumam par mērķiem 2005.–2008. gadam. Šī uzskaite ļauj pilnībā nošķirt saimnieciskās un publiskās jomas uzskaiti, kā arī jo īpaši parāda LNE sniegto komercpakalpojumu rentabilitāti neatkarīgi no uzņēmumam piešķirtajām ikgadējām subsīdijām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai.

| (36) | Izmantotā metode ir pilnīgo izmaksu metode: LNE veido analīzes centri, kas tieši vai netieši palīdz veikt dažādos uzdevumus un darbības. Maksājumu un produktu apjoms sadalīts cik vien iespējams precīzi:






  — | operatīvās nodaļas vai galvenie analīžu centri, kopskaitā 80 ar aptuveni 500 darbiniekiem, |
| --- | --- | --- |

(36)

Izmantotā metode ir pilnīgo izmaksu metode: LNE veido analīzes centri, kas tieši vai netieši palīdz veikt dažādos uzdevumus un darbības. Maksājumu un produktu apjoms sadalīts cik vien iespējams precīzi:

—

operatīvās nodaļas vai galvenie analīžu centri, kopskaitā 80 ar aptuveni 500 darbiniekiem,

| — | funkcionālās nodaļas un izmaksu centri, kas kopā veido aptuveni četrdesmit atbalsta centrus, kuros strādā apmēram 200 darbinieku. |
| --- | --- |

—

funkcionālās nodaļas un izmaksu centri, kas kopā veido aptuveni četrdesmit atbalsta centrus, kuros strādā apmēram 200 darbinieku.

| (37) | LNE darbinieki stundas aprēķina, ievadot programmā attiecīgos datus. Atkarībā no darbības veida stundas ir ražošanas stundas (operatīvajās nodaļās) vai neražošanas stundas (operatīvajās un funkcionālajās nodaļas), turklāt vispārējās izmaksas veido atbalsta centru izmaksas (funkcionālās nodaļas un izmaksu centri). |
| --- | --- |

(37)

LNE darbinieki stundas aprēķina, ievadot programmā attiecīgos datus. Atkarībā no darbības veida stundas ir ražošanas stundas (operatīvajās nodaļās) vai neražošanas stundas (operatīvajās un funkcionālajās nodaļas), turklāt vispārējās izmaksas veido atbalsta centru izmaksas (funkcionālās nodaļas un izmaksu centri).

| (38) | Atbalsta centru izmaksas pēc tam tiek sadalītas starp galvenajiem centriem atbilstoši vairākām darba vienībām vai sadalījuma kritērijiem (darbinieku skaits, personāla izmaksas, informātikas posteņu skaits, telpu platība, siltumregulējošo un klimatu regulējošo sistēmu kvalitāte). |
| --- | --- |

(38)

Atbalsta centru izmaksas pēc tam tiek sadalītas starp galvenajiem centriem atbilstoši vairākām darba vienībām vai sadalījuma kritērijiem (darbinieku skaits, personāla izmaksas, informātikas posteņu skaits, telpu platība, siltumregulējošo un klimatu regulējošo sistēmu kvalitāte).

| (39) | Pēc tam galveno analīzes centru izmaksas tiek sadalītas pēc darbībām, pamatojoties uz diviem izmaksu faktoriem:






  — | tiešā darbaspēka stundas katram darbiniekam, |
| --- | --- | --- |

(39)

Pēc tam galveno analīzes centru izmaksas tiek sadalītas pēc darbībām, pamatojoties uz diviem izmaksu faktoriem:

—

tiešā darbaspēka stundas katram darbiniekam,

| — | iekārtu izmantošanas koeficients. |
| --- | --- |

—

iekārtu izmantošanas koeficients.

| (40) | Otrais faktors paredzēts, lai uz LNE darbībām atbilstīgi attiecinātu LNE amortizācijas un infrastruktūras izmaksas (infrastruktūras izmaksas veido apkopes vienību, cehu un nekustamā īpašuma pārvaldības netiešās izmaksas). |
| --- | --- |

(40)

Otrais faktors paredzēts, lai uz LNE darbībām atbilstīgi attiecinātu LNE amortizācijas un infrastruktūras izmaksas (infrastruktūras izmaksas veido apkopes vienību, cehu un nekustamā īpašuma pārvaldības netiešās izmaksas).

| (41) | Galvenā analīžu centra līmenī (vidēja operatīva nodaļa ar 6 darbiniekiem), izmantošanas koeficients tiek aprēķināts katrai nozarei, sabalansējot izmantošanas koeficientu ar iekārtu vērtību. Amortizācijas un infrastruktūras izmaksas, kas tieši saistītas ar iekārtām, var proporcionāli šim līmenim attiecināt gan uz saimniecisko, gan publisko jomu. |
| --- | --- |

(41)

Galvenā analīžu centra līmenī (vidēja operatīva nodaļa ar 6 darbiniekiem), izmantošanas koeficients tiek aprēķināts katrai nozarei, sabalansējot izmantošanas koeficientu ar iekārtu vērtību. Amortizācijas un infrastruktūras izmaksas, kas tieši saistītas ar iekārtām, var proporcionāli šim līmenim attiecināt gan uz saimniecisko, gan publisko jomu.

| (42) | Netiešās izmaksas un citas vispārējās analīžu centra izmaksas tiek attiecinātas uz saimniecisko vai publisko darbību proporcionāli nodaļas darbinieku darba stundām. |
| --- | --- |

(42)

Netiešās izmaksas un citas vispārējās analīžu centra izmaksas tiek attiecinātas uz saimniecisko vai publisko darbību proporcionāli nodaļas darbinieku darba stundām.

| (43) | 2005. gadā iekārtu izmantošanas koeficients saimnieciskajā un publiskajā jomā deva iespēju dalīt infrastruktūras un katras iekārtas amortizācijas izmaksas proporcionāli tās izmantošanai. Kopējo skaitli 2005. gadam iegūst, saskaitot atsevišķās daļas. |
| --- | --- |

(43)

2005. gadā iekārtu izmantošanas koeficients saimnieciskajā un publiskajā jomā deva iespēju dalīt infrastruktūras un katras iekārtas amortizācijas izmaksas proporcionāli tās izmantošanai. Kopējo skaitli 2005. gadam iegūst, saskaitot atsevišķās daļas.

| (44) | 1993–2004. gadam šāds individuāls sadalījums nebija iespējams, tāpēc izvēlējās pielietot vispārēju izmantošanas koeficientu. Šo vispārējo rādītāju iegūst, sabalansējot katras iekārtas individuālos izmantošanas koeficientus ar iekārtu vērtību. Šā rādītāja vērtība 2005. gadam ir 44 % saimnieciskajā jomā un 56 % publiskajā jomā. Šos izmantošanas koeficientus sniedza katra grupa par galvenajām laboratorijas iekārtām, kuru iepirkuma vērtība bija 7 500euro vai vairāk, t. i., aptuveni 1 200 iekārtām, kuru vērtība ir 70 % no LNE kopējās iekārtu un aprīkojuma vērtības. |
| --- | --- |

(44)

1993–2004. gadam šāds individuāls sadalījums nebija iespējams, tāpēc izvēlējās pielietot vispārēju izmantošanas koeficientu. Šo vispārējo rādītāju iegūst, sabalansējot katras iekārtas individuālos izmantošanas koeficientus ar iekārtu vērtību. Šā rādītāja vērtība 2005. gadam ir 44 % saimnieciskajā jomā un 56 % publiskajā jomā. Šos izmantošanas koeficientus sniedza katra grupa par galvenajām laboratorijas iekārtām, kuru iepirkuma vērtība bija 7 500euro vai vairāk, t. i., aptuveni 1 200 iekārtām, kuru vērtība ir 70 % no LNE kopējās iekārtu un aprīkojuma vērtības.

| (45) | Tomēr Francija savos izmaksu sadalījuma aprēķinos, proti, publiskās un saimnieciskās jomas rezultātu aprēķinos, izmanto saprātīgāku proporcionālo sadalījumu 50/50, nevis 56/44. Tas atbilst aptuveni 10 % drošības rezervei (reāli 6 punkti no 56). |
| --- | --- |

(45)

Tomēr Francija savos izmaksu sadalījuma aprēķinos, proti, publiskās un saimnieciskās jomas rezultātu aprēķinos, izmanto saprātīgāku proporcionālo sadalījumu 50/50, nevis 56/44. Tas atbilst aptuveni 10 % drošības rezervei (reāli 6 punkti no 56).

| (46) | Ēkas nav iekļautas iepriekš minētajā uzskaitījumā, taču izmantošanas proporcijas analītiskajā grāmatvedības uzskaitē ir 2/3 un 1/3 par labu publiskajai jomai. |
| --- | --- |

(46)

Ēkas nav iekļautas iepriekš minētajā uzskaitījumā, taču izmantošanas proporcijas analītiskajā grāmatvedības uzskaitē ir 2/3 un 1/3 par labu publiskajai jomai.

| (47) | LNE 1993.–2004. gada rēķinus varēja pāranalizēt atbilstīgi Komisijas prasībai, lai vispārējās nemainīgās ražošanas izmaksas attiecinātu uz saimniecisko vai publisko jomu, lai gan grāmatvedības uzskaitē tās tika uzskatītas par “jauktajām” izmaksām. Izmantotā metode pamatojas uz starptautiskā grāmatvedības standarta IAS 2 principu, atbilstīgi kuram ražošanas vispārējās nemainīgās izmaksas jāattiecina uz ražošanas izmaksām, pamatojoties uz ražošanas iekārtu normālo kapacitāti. |
| --- | --- |

(47)

LNE 1993.–2004. gada rēķinus varēja pāranalizēt atbilstīgi Komisijas prasībai, lai vispārējās nemainīgās ražošanas izmaksas attiecinātu uz saimniecisko vai publisko jomu, lai gan grāmatvedības uzskaitē tās tika uzskatītas par “jauktajām” izmaksām. Izmantotā metode pamatojas uz starptautiskā grāmatvedības standarta IAS 2 principu, atbilstīgi kuram ražošanas vispārējās nemainīgās izmaksas jāattiecina uz ražošanas izmaksām, pamatojoties uz ražošanas iekārtu normālo kapacitāti.

| (48) | Otrkārt, Francija atgādina par darbībām, kas saistītas ar LNE uzticēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, un precizē, ka LNE ir publisks uzņēmums, kurš veic rūpniecisku vai saimniecisku darbību (EPIC) un attiecībā uz kuru jāievēro specifikācijas princips, kas attiecas uz jebkuru sabiedriska pakalpojuma pārvaldībai īpaši radītu uzņēmumu. Francija, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru (11), atzīmē, ka uzņēmuma LNE sabiedrisko pakalpojumu darbība ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes darbība, jo LNE izmanto līdzekļus, ko tā neizmantotu, ja darbotos tikai komerciālās interesēs. Uzdevumiem, kas minēti nolīgumā par mērķiem 2005.–2008. gadam, ir noteikts saimniecisks un specifisks raksturs. Nobeigumā Tiesas judikatūrā (12) uzsvērts, ka, no vienas puses, struktūrai, kurai jāsniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, šis pienākums jāuztic ar oficiālu aktu, kurā precīzi definēts sabiedriskā pakalpojuma saturs, bet, no otras puses, Komisija tikai acīmredzamas kļūdas gadījumā var apstrīdēt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu definīciju, ko noteikusi dalībvalsts. Francija uzskata, ka EPIC pēc definīcijas atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(48)

Otrkārt, Francija atgādina par darbībām, kas saistītas ar LNE uzticēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, un precizē, ka LNE ir publisks uzņēmums, kurš veic rūpniecisku vai saimniecisku darbību (EPIC) un attiecībā uz kuru jāievēro specifikācijas princips, kas attiecas uz jebkuru sabiedriska pakalpojuma pārvaldībai īpaši radītu uzņēmumu. Francija, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru (11), atzīmē, ka uzņēmuma LNE sabiedrisko pakalpojumu darbība ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes darbība, jo LNE izmanto līdzekļus, ko tā neizmantotu, ja darbotos tikai komerciālās interesēs. Uzdevumiem, kas minēti nolīgumā par mērķiem 2005.–2008. gadam, ir noteikts saimniecisks un specifisks raksturs. Nobeigumā Tiesas judikatūrā (12) uzsvērts, ka, no vienas puses, struktūrai, kurai jāsniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, šis pienākums jāuztic ar oficiālu aktu, kurā precīzi definēts sabiedriskā pakalpojuma saturs, bet, no otras puses, Komisija tikai acīmredzamas kļūdas gadījumā var apstrīdēt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu definīciju, ko noteikusi dalībvalsts. Francija uzskata, ka EPIC pēc definīcijas atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem.

| (49) | Treškārt, saskaņā ar Francijas viedokli LNE piešķirtā kompensācija sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai nav neatļauts valsts atbalsts. Tik tiešām, ir izpildīti visi četri Altmark lietas spriedumā (13) minētie kumulatīvie nosacījumi. Vēl vairāk, analīze parāda, ka ir ievērotas Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (14) (turpmāk tekstā – Nostādnes). Turklāt ikviena pret Franciju vērsta sankcija būtu pretrunā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumam 2005/842/EK par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (15). Tik tiešām, saskaņā ar minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu šādas kompensācijas ir pieņemamas ar zināmiem nosacījumiem, kuriem atbilst LNE. |
| --- | --- |

(49)

Treškārt, saskaņā ar Francijas viedokli LNE piešķirtā kompensācija sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai nav neatļauts valsts atbalsts. Tik tiešām, ir izpildīti visi četri Altmark lietas spriedumā (13) minētie kumulatīvie nosacījumi. Vēl vairāk, analīze parāda, ka ir ievērotas Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (14) (turpmāk tekstā – Nostādnes). Turklāt ikviena pret Franciju vērsta sankcija būtu pretrunā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumam 2005/842/EK par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (15). Tik tiešām, saskaņā ar minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu šādas kompensācijas ir pieņemamas ar zināmiem nosacījumiem, kuriem atbilst LNE.

| (50) | Subsīdijas ražošanas teritorijai Trapā, ko piešķīrušas vietējās pašvaldības un valsts, sedza LNE uzticēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma pildīšanai nepieciešamos līdzekļus. |
| --- | --- |

(50)

Subsīdijas ražošanas teritorijai Trapā, ko piešķīrušas vietējās pašvaldības un valsts, sedza LNE uzticēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma pildīšanai nepieciešamos līdzekļus.

| (51) | Turklāt, pamatojoties uz attiecīgo tirgu analīzi, Francija vēlas demonstrēt, ka brīdī, kad lieta tika nodota izskatīšanai, nebija nelikumīgu savstarpēju subsīdiju, t. i., tādu, kas ļautu LNE noteikt zemas cenas attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt, pamatojoties uz attiecīgo tirgu analīzi, Francija vēlas demonstrēt, ka brīdī, kad lieta tika nodota izskatīšanai, nebija nelikumīgu savstarpēju subsīdiju, t. i., tādu, kas ļautu LNE noteikt zemas cenas attiecīgajā jomā.

| (52) | Nobeigumā Francija uzskata, ka LNE nepieder nozīmīga tirgus daļa, jo tā ir novērtēta 4,2 % valsts līmenī un 1 % Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

(52)

Nobeigumā Francija uzskata, ka LNE nepieder nozīmīga tirgus daļa, jo tā ir novērtēta 4,2 % valsts līmenī un 1 % Eiropas līmenī.

| (53) | Ceturtkārt, Francija precizē, ka komerciālā atlaide, kas piešķirta Ildefransas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), atbilst shēmai, ko Komisija atļāva 1989. gadā (16) un kas pieejama visām laboratorijām, tostarp sūdzības iesniedzējiem. Subsīdiju apjoms, ko Ildefransas reģions piešķīris kopš 1995. gada, ir 61 000euro. Šo subsīdiju reālie saņēmēji bija attiecīgie MVU. Turklāt Francija nespēja atrast ziņas par subsīdiju, ko Agence de l’environnement et de la maîtrise de l’énergie (Vides aizsardzības un enerģētikas pārvaldības aģentūra, ADEME) būtu piešķīrusi LNE. |
| --- | --- |

(53)

Ceturtkārt, Francija precizē, ka komerciālā atlaide, kas piešķirta Ildefransas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), atbilst shēmai, ko Komisija atļāva 1989. gadā (16) un kas pieejama visām laboratorijām, tostarp sūdzības iesniedzējiem. Subsīdiju apjoms, ko Ildefransas reģions piešķīris kopš 1995. gada, ir 61 000euro. Šo subsīdiju reālie saņēmēji bija attiecīgie MVU. Turklāt Francija nespēja atrast ziņas par subsīdiju, ko Agence de l’environnement et de la maîtrise de l’énergie (Vides aizsardzības un enerģētikas pārvaldības aģentūra, ADEME) būtu piešķīrusi LNE.

| (54) | Piektkārt, Francija norāda, ka pārbaužu veikšanai Muitas un netiešo nodokļu aplikšanas ģenerāldirektorāts (Direction générale des douanes et droits indirects, DGDDI) izmanto pats savas laboratorijas vai Patērētāju, konkurences un viltojumu apkarošanas ģenerāldirektorāta (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF) laboratorijas, ja tām konkrētajā gadījumā ir tehniskā kompetence (piemēram, daudzas rotaļlietu pārbaudes tika veiktas kādā muitas laboratorijā). Pretējā gadījumā DGDDI vēršas pie ārējām laboratorijām, starp kurām minama LNE. Laboratorijas izvēle notiek atkarībā no tās kompetences attiecībā uz atbilstīgo noteikumu piemērošanu. DGDDI var vērsties, piemēram, Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļu nacionālajā pētnieciskajā institūtā (Institut national de recherche et de sécurité pour les masques de protection) vai Būvmateriālu un konstrukciju zinātniski tehniskajā centrā (Centre scientifique et technique du bâtiment pour les produits de construction). |
| --- | --- |

(54)

Piektkārt, Francija norāda, ka pārbaužu veikšanai Muitas un netiešo nodokļu aplikšanas ģenerāldirektorāts (Direction générale des douanes et droits indirects, DGDDI) izmanto pats savas laboratorijas vai Patērētāju, konkurences un viltojumu apkarošanas ģenerāldirektorāta (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF) laboratorijas, ja tām konkrētajā gadījumā ir tehniskā kompetence (piemēram, daudzas rotaļlietu pārbaudes tika veiktas kādā muitas laboratorijā). Pretējā gadījumā DGDDI vēršas pie ārējām laboratorijām, starp kurām minama LNE. Laboratorijas izvēle notiek atkarībā no tās kompetences attiecībā uz atbilstīgo noteikumu piemērošanu. DGDDI var vērsties, piemēram, Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļu nacionālajā pētnieciskajā institūtā (Institut national de recherche et de sécurité pour les masques de protection) vai Būvmateriālu un konstrukciju zinātniski tehniskajā centrā (Centre scientifique et technique du bâtiment pour les produits de construction).

5.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (55) | Šīs procedūras objekts ir ikgadējās darbības subsīdijas, kā arī ieguldījumu subsīdijas, ko valsts iestādes piešķīra LNE 1993.–2005. gadā. |
| --- | --- |

(55)

Šīs procedūras objekts ir ikgadējās darbības subsīdijas, kā arī ieguldījumu subsīdijas, ko valsts iestādes piešķīra LNE 1993.–2005. gadā.

5.1.   Valsts atbalsta kvalificēšana

| (56) | Konkurences noteikumi neattiecas uz darbību, kas nav saimnieciska. Tāpēc nepieciešams vispirms novērtēt to, vai LNE darbība publiskajā sektorā ir saimnieciska (17). |
| --- | --- |

(56)

Konkurences noteikumi neattiecas uz darbību, kas nav saimnieciska. Tāpēc nepieciešams vispirms novērtēt to, vai LNE darbība publiskajā sektorā ir saimnieciska (17).

| (57) | Saimnieciska darbība ir jebkura darbība, ar kuru noteiktajā tirgū piedāvā preces vai pakalpojumus (18). Atbilstīgi ģenerāladvokāta Jacobs viedoklim, ko viņš izteica savos secinājumos lietai C-222/04, galvenais kritērijs, pēc kura novērtē, vai kāda darbība ir saimnieciska, ir tas, vai šo darbību vismaz principā peļņas nolūkos var veikt privāts uzņēmums. |
| --- | --- |

(57)

Saimnieciska darbība ir jebkura darbība, ar kuru noteiktajā tirgū piedāvā preces vai pakalpojumus (18). Atbilstīgi ģenerāladvokāta Jacobs viedoklim, ko viņš izteica savos secinājumos lietai C-222/04, galvenais kritērijs, pēc kura novērtē, vai kāda darbība ir saimnieciska, ir tas, vai šo darbību vismaz principā peļņas nolūkos var veikt privāts uzņēmums.

| (58) | Šajā saistībā Komisija uzskata, ka izpētes, pētījumu, konsultāciju, ekspertu, pārbaužu, kontroles darbu, kā arī visus tehniskā atbalsta pakalpojumus, kas noderīgi patērētāju aizsardzībai un informēšanai vai to produktu kvalitātes uzlabošanai, ko piedāvā LNE saistībā ar savu vispārējās nozīmes uzdevumu, atbilst pakalpojumu piedāvājumam konkrētajā tirgū, un šos pakalpojumus principā var sniegt uzņēmums, kura mērķis ir gūt peļņu. Uzdevumiem, ko valsts ir uzticējusi LNE, tātad ir saimniecisks raksturs (19). |
| --- | --- |

(58)

Šajā saistībā Komisija uzskata, ka izpētes, pētījumu, konsultāciju, ekspertu, pārbaužu, kontroles darbu, kā arī visus tehniskā atbalsta pakalpojumus, kas noderīgi patērētāju aizsardzībai un informēšanai vai to produktu kvalitātes uzlabošanai, ko piedāvā LNE saistībā ar savu vispārējās nozīmes uzdevumu, atbilst pakalpojumu piedāvājumam konkrētajā tirgū, un šos pakalpojumus principā var sniegt uzņēmums, kura mērķis ir gūt peļņu. Uzdevumiem, ko valsts ir uzticējusi LNE, tātad ir saimniecisks raksturs (19).

| (59) | Atbilstīgi 87. panta 1. punktam pasākums uzskatāms par valsts atbalstu, ja ir izpildīti četri kumulatīvie kritēriji. Pirmkārt, to piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem. Otrkārt, tas rada priekšrocības tā saņēmējam. Treškārt, tas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem. Ceturtkārt, atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(59)

Atbilstīgi 87. panta 1. punktam pasākums uzskatāms par valsts atbalstu, ja ir izpildīti četri kumulatīvie kritēriji. Pirmkārt, to piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem. Otrkārt, tas rada priekšrocības tā saņēmējam. Treškārt, tas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem. Ceturtkārt, atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (60) | Valsts budžeta dotācijas nepārprotami ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(60)

Valsts budžeta dotācijas nepārprotami ir valsts līdzekļi.

| (61) | Valsts nozīmes grupu Bureau national de métrologie, pirms tā 2005. gadā tika iekļauta LNE, kontrolēja valsts (20). LNE līdzekļi, kas bija saistīti ar līgumiem ar BNM, tātad bija valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(61)

Valsts nozīmes grupu Bureau national de métrologie, pirms tā 2005. gadā tika iekļauta LNE, kontrolēja valsts (20). LNE līdzekļi, kas bija saistīti ar līgumiem ar BNM, tātad bija valsts līdzekļi.

| (62) | Ir jānovērtē, vai atbalsts, ko piešķīrušas dalībvalstu reģionālās un vietējās struktūras neatkarīgi no to statusa un mērķa, ir saderīgs ar Līguma 87. pantu (21). Ildefransas departamenta un Ivlīnas departamenta padomes iemaksātās subsīdijas ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(62)

Ir jānovērtē, vai atbalsts, ko piešķīrušas dalībvalstu reģionālās un vietējās struktūras neatkarīgi no to statusa un mērķa, ir saderīgs ar Līguma 87. pantu (21). Ildefransas departamenta un Ivlīnas departamenta padomes iemaksātās subsīdijas ir valsts līdzekļi.

| (63) | Tātad aplūkojamais atbalsts, par kuru ir runa, ir finansēts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(63)

Tātad aplūkojamais atbalsts, par kuru ir runa, ir finansēts no valsts līdzekļiem.

| (64) | Priekšrocība EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē ir visa veida atbalsts, kas atvieglo izdevumu slogu uzņēmuma budžetā, kas tādējādi pielīdzināms subsīdijām (22). |
| --- | --- |

(64)

Priekšrocība EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē ir visa veida atbalsts, kas atvieglo izdevumu slogu uzņēmuma budžetā, kas tādējādi pielīdzināms subsīdijām (22).

| (65) | Darbības subsīdijas un ieguldījumu subsīdijas atvieglo izdevumu slogu LNE budžetā. Šīs subsīdijas tādējādi rada priekšrocības LNE. |
| --- | --- |

(65)

Darbības subsīdijas un ieguldījumu subsīdijas atvieglo izdevumu slogu LNE budžetā. Šīs subsīdijas tādējādi rada priekšrocības LNE.

| (66) | EK Līguma 87. panta 1. punktā ir aizliegts atbalsts, kas dod “priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai”, proti, selektīvais atbalsts. |
| --- | --- |

(66)

EK Līguma 87. panta 1. punktā ir aizliegts atbalsts, kas dod “priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai”, proti, selektīvais atbalsts.

| (67) | Tā kā vienīgais atbalsta saņēmējs un šīs procedūras objekts ir LNE, acīmredzami ir izpildīts selektivitātes noteikums. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā vienīgais atbalsta saņēmējs un šīs procedūras objekts ir LNE, acīmredzami ir izpildīts selektivitātes noteikums.

| (68) | Turklāt jāatgādina, ka atbalsts, kura mērķis ir atbrīvot uzņēmumu no maksājumiem, kas tam parasti būtu jāsedz atbilstīgi tā ikdienas vadībai vai kārtējai darbībai, principā rada konkurences noteikumu traucējumus (23). |
| --- | --- |

(68)

Turklāt jāatgādina, ka atbalsts, kura mērķis ir atbrīvot uzņēmumu no maksājumiem, kas tam parasti būtu jāsedz atbilstīgi tā ikdienas vadībai vai kārtējai darbībai, principā rada konkurences noteikumu traucējumus (23).

| (69) | Tāpēc vērtējamie pasākumi, kas sniedz priekšrocības LNE, var radīt konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(69)

Tāpēc vērtējamie pasākumi, kas sniedz priekšrocības LNE, var radīt konkurences traucējumus.

| (70) | Komisija konstatē, ka apspriežamajos tirgos noris Kopienas iekšējā tirdzniecība. LNE apgrozījums Eiropas Savienībā 2005. gadā bija 4 miljoni euro (ārpus Francijas) un 2,35 miljoni euro ārpus Eiropas Savienības. Saskaņā ar Francijas sniegtajām ziņām LNE 2000. gadā ārpus Francijas guva 13 % no sava apgrozījuma, no tiem 9 % Eiropas Savienībā un 4 % ārpus tās. |
| --- | --- |

(70)

Komisija konstatē, ka apspriežamajos tirgos noris Kopienas iekšējā tirdzniecība. LNE apgrozījums Eiropas Savienībā 2005. gadā bija 4 miljoni euro (ārpus Francijas) un 2,35 miljoni euro ārpus Eiropas Savienības. Saskaņā ar Francijas sniegtajām ziņām LNE 2000. gadā ārpus Francijas guva 13 % no sava apgrozījuma, no tiem 9 % Eiropas Savienībā un 4 % ārpus tās.

| (71) | Starp citu, lai tiktu izpildīts tirdzniecības traucējumu nosacījums, Komisijai nav jākonstatē atbalsta faktiska ietekme uz dalībvalstu tirdzniecību un konkurences kropļojumi, tai tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts var traucēt tirdzniecībai un kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(71)

Starp citu, lai tiktu izpildīts tirdzniecības traucējumu nosacījums, Komisijai nav jākonstatē atbalsta faktiska ietekme uz dalībvalstu tirdzniecību un konkurences kropļojumi, tai tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts var traucēt tirdzniecībai un kropļot konkurenci.

| (72) | Šajā kontekstā pietiek ar konstatējumu, ka tirgi, kuros darbojas LNE, ir pārrobežu tirgi, un ka LNE konkurē ar uzņēmumiem citās dalībvalstīs un Francijas uzņēmumiem, kuri šajā tirgū darbojas starptautiskā līmenī. Šajā sakarā ir nolemts, ka jebkāda atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kurš darbojas Kopienas tirgū, var radīt konkurences traucējumus un traucēt dalībvalstu tirdzniecībai (24). |
| --- | --- |

(72)

Šajā kontekstā pietiek ar konstatējumu, ka tirgi, kuros darbojas LNE, ir pārrobežu tirgi, un ka LNE konkurē ar uzņēmumiem citās dalībvalstīs un Francijas uzņēmumiem, kuri šajā tirgū darbojas starptautiskā līmenī. Šajā sakarā ir nolemts, ka jebkāda atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kurš darbojas Kopienas tirgū, var radīt konkurences traucējumus un traucēt dalībvalstu tirdzniecībai (24).

| (73) | Tāpēc Francijas argumentācija, ka tirdzniecība nav traucēta LNE nelielo tirgus daļu dēļ, nav pieņemama, jo vairāk tāpēc, ka piešķirtās summas ir ievērojamas. |
| --- | --- |

(73)

Tāpēc Francijas argumentācija, ka tirdzniecība nav traucēta LNE nelielo tirgus daļu dēļ, nav pieņemama, jo vairāk tāpēc, ka piešķirtās summas ir ievērojamas.

| (74) | Apspriežamie pasākumi apgrūtina to Kopienas uzņēmēju darbību (25), kas vēlas attīstīt savas aktivitātes Francijā. Bez valsts atbalsta LNE darbība nebūtu tik apjomīga, un tas ļautu LNE konkurentiem palielināt apgrozījumu. |
| --- | --- |

(74)

Apspriežamie pasākumi apgrūtina to Kopienas uzņēmēju darbību (25), kas vēlas attīstīt savas aktivitātes Francijā. Bez valsts atbalsta LNE darbība nebūtu tik apjomīga, un tas ļautu LNE konkurentiem palielināt apgrozījumu.

| (75) | Tā kā apspriežamie pasākumi stiprina LNE pozīciju attiecībā uz konkurējošiem uzņēmējiem, kas veic tirdzniecības darbības Kopienā, var uzskatīt, ka tie traucē dalībvalstu tirdzniecību un var radīt konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(75)

Tā kā apspriežamie pasākumi stiprina LNE pozīciju attiecībā uz konkurējošiem uzņēmējiem, kas veic tirdzniecības darbības Kopienā, var uzskatīt, ka tie traucē dalībvalstu tirdzniecību un var radīt konkurences traucējumus.

| (76) | Tiesa 2003. gada jūlijā Altmark lietā (26) pamatoti nosprieda, ka ciktāl valsts intervence uzskatāma par kompensāciju uzņēmumiem, kas saņem kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tā, ka patiesībā šiem uzņēmumiem nav finansiālu priekšrocību un ka minētās intervences rezultātā viņiem nav priekšrocību attiecībā uz konkurenci ar konkurējošajiem uzņēmumiem, šāda kompensācija nav uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šim nolūkam jāizpilda spriedumā minētie četri kumulatīvie nosacījumi. |
| --- | --- |

(76)

Tiesa 2003. gada jūlijā Altmark lietā (26) pamatoti nosprieda, ka ciktāl valsts intervence uzskatāma par kompensāciju uzņēmumiem, kas saņem kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tā, ka patiesībā šiem uzņēmumiem nav finansiālu priekšrocību un ka minētās intervences rezultātā viņiem nav priekšrocību attiecībā uz konkurenci ar konkurējošajiem uzņēmumiem, šāda kompensācija nav uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šim nolūkam jāizpilda spriedumā minētie četri kumulatīvie nosacījumi.

| (77) | Francija uzskata, ka LNE izmaksātās kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu nav aizliegtais valsts atbalsts, jo Tiesas minētie četri kumulatīvie nosacījumi šajā sakarā ir izpildīti. |
| --- | --- |

(77)

Francija uzskata, ka LNE izmaksātās kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu nav aizliegtais valsts atbalsts, jo Tiesas minētie četri kumulatīvie nosacījumi šajā sakarā ir izpildīti.

| (78) | Komisija nepiekrīt šīm viedoklim. |
| --- | --- |

(78)

Komisija nepiekrīt šīm viedoklim.

| (79) | Atbilstīgi ceturtajam kritērijam, kas minēts spriedumā Altmark lietā, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kas Kopienai spētu sniegt šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas, pildot šos pienākumus, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir attiecīgas iekārtas, lai atbilstu nepieciešamajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgus rēķinus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šos pienākumus. |
| --- | --- |

(79)

Atbilstīgi ceturtajam kritērijam, kas minēts spriedumā Altmark lietā, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kas Kopienai spētu sniegt šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas, pildot šos pienākumus, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir attiecīgas iekārtas, lai atbilstu nepieciešamajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgus rēķinus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šos pienākumus.

| (80) | Francija savos argumentos, ar kuriem tā mēģina pierādīt, ka iepriekšējā punktā minētais nosacījums ir izpildīts, tikai atzīmē, ka, analizējot izmaksas, kas rodas tipiskam uzņēmumam, jāņem vērā LNE uzticēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu dažādība, kas attiecas gan uz normatīvu piemērošanu, gan uz fundamentāliem pētījumiem dažādās nozarēs (metroloģija, veselības aprūpe, vide, rūpniecība, patēriņa preces, celtniecības materiāli, iepakojums un iesaiņošana). |
| --- | --- |

(80)

Francija savos argumentos, ar kuriem tā mēģina pierādīt, ka iepriekšējā punktā minētais nosacījums ir izpildīts, tikai atzīmē, ka, analizējot izmaksas, kas rodas tipiskam uzņēmumam, jāņem vērā LNE uzticēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu dažādība, kas attiecas gan uz normatīvu piemērošanu, gan uz fundamentāliem pētījumiem dažādās nozarēs (metroloģija, veselības aprūpe, vide, rūpniecība, patēriņa preces, celtniecības materiāli, iepakojums un iesaiņošana).

| (81) | Francija neiesniedza nekādu tipiska labi vadīta uzņēmuma izmaksu analīzi. Turklāt nav iesniegti nekādi paskaidrojumi par to, kāpēc nav iespējams salīdzināt LNE ar šādu tipisku uzņēmumu. |
| --- | --- |

(81)

Francija neiesniedza nekādu tipiska labi vadīta uzņēmuma izmaksu analīzi. Turklāt nav iesniegti nekādi paskaidrojumi par to, kāpēc nav iespējams salīdzināt LNE ar šādu tipisku uzņēmumu.

| (82) | Komisija nevar ex nihilo atteikties no salīdzinoša rādītāja, ko pieprasa Kopienas judikatūra. |
| --- | --- |

(82)

Komisija nevar ex nihilo atteikties no salīdzinoša rādītāja, ko pieprasa Kopienas judikatūra.

| (83) | Tāpēc Komisija uzskata, ka ceturtais kritērijs, kas minēts lēmumā Altmark lietā, nav izpildīts. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc Komisija uzskata, ka ceturtais kritērijs, kas minēts lēmumā Altmark lietā, nav izpildīts.

| (84) | Abstraktā Francijas atsauce uz Nostādņu 13.–17. punktu šo vērtējumu nekādā veidā nemaina. |
| --- | --- |

(84)

Abstraktā Francijas atsauce uz Nostādņu 13.–17. punktu šo vērtējumu nekādā veidā nemaina.

| (85) | Ņemot vērā visus iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka budžeta dotācijas, kā arī apspriežamās teritoriālo pašvaldību izmaksātās subsīdijas ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā visus iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka budžeta dotācijas, kā arī apspriežamās teritoriālo pašvaldību izmaksātās subsīdijas ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

5.2.   Atbalsta nelegālais raksturs

| (86) | Komisija uzskata, ka šajā procedūrā nav nozīmes tam, ka ar 1978. gada dekrētu varēja būt izveidots finansējuma režīms. Šis dekrēts ir ļoti vispārīgs, un lēmumi par LNE subsīdiju apjomu, ko piešķīra valsts un BNM, tika pieņemti katru gadu atkarībā no motivācijas un noteikumiem, kas dažādos gados varēja būt ļoti atšķirīgi. Ikgadējās darbības subsīdijas, kā arī ieguldījumu subsīdijas, kas piešķirtas LNE, tāpēc ir jauns individuāls atbalsts. |
| --- | --- |

(86)

Komisija uzskata, ka šajā procedūrā nav nozīmes tam, ka ar 1978. gada dekrētu varēja būt izveidots finansējuma režīms. Šis dekrēts ir ļoti vispārīgs, un lēmumi par LNE subsīdiju apjomu, ko piešķīra valsts un BNM, tika pieņemti katru gadu atkarībā no motivācijas un noteikumiem, kas dažādos gados varēja būt ļoti atšķirīgi. Ikgadējās darbības subsīdijas, kā arī ieguldījumu subsīdijas, kas piešķirtas LNE, tāpēc ir jauns individuāls atbalsts.

| (87) | Šīs atbalsts piešķirts, iepriekš nepaziņojot Komisijai. Tāpēc tas ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

(87)

Šīs atbalsts piešķirts, iepriekš nepaziņojot Komisijai. Tāpēc tas ir nelikumīgs.

5.3.   Atbalsta saderība ar kopējo tirgu

5.3.1.   Līguma 87. pantā minētie izņēmumi

| (88) | Līguma 87. panta 2. punktā paredzētās atkāpes attiecībā uz sociālu atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, un atbalstu, ko sniedz, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, kā arī atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apgabalos, lai kompensētu saimnieciskās grūtības, ko radījusi sadalīšana, acīmredzami nav attiecināmas uz šo konkrēto gadījumu. |
| --- | --- |

(88)

Līguma 87. panta 2. punktā paredzētās atkāpes attiecībā uz sociālu atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, un atbalstu, ko sniedz, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, kā arī atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apgabalos, lai kompensētu saimnieciskās grūtības, ko radījusi sadalīšana, acīmredzami nav attiecināmas uz šo konkrēto gadījumu.

| (89) | Attiecībā uz Līguma 87. panta 3. punktā minētajām atkāpēm Komisija konstatē, ka apspriežamais atbalsts nav paredzēts ekonomikas attīstībai reģionos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. Tā mērķis nav arī kultūras veicināšana un kultūras mantojuma saglabāšana. Attiecībā uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām atkāpēm Komisija uzskata, ka šaubas, kas tika izklāstītas, uzsākot procedūru, nav zudušas: apspriežamais atbalsts neveicina ne atsevišķu reģionu ekonomikas attīstību, ne atsevišķu preču ražošanu. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz Līguma 87. panta 3. punktā minētajām atkāpēm Komisija konstatē, ka apspriežamais atbalsts nav paredzēts ekonomikas attīstībai reģionos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. Tā mērķis nav arī kultūras veicināšana un kultūras mantojuma saglabāšana. Attiecībā uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām atkāpēm Komisija uzskata, ka šaubas, kas tika izklāstītas, uzsākot procedūru, nav zudušas: apspriežamais atbalsts neveicina ne atsevišķu reģionu ekonomikas attīstību, ne atsevišķu preču ražošanu.

| (90) | Šajā sakarā ir pamatoti norādīt, ka ne Francijas iestādes, ne ieinteresētās personas administratīvās procedūras gaitā nav atsaukušās uz 87. panta 2. un 3. punktu. Īpaši Francija uzskatīja, ka 87. panta noteikumi nav piemērojami, jo izskatāmie pasākumi nerada konkurences traucējumus un neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(90)

Šajā sakarā ir pamatoti norādīt, ka ne Francijas iestādes, ne ieinteresētās personas administratīvās procedūras gaitā nav atsaukušās uz 87. panta 2. un 3. punktu. Īpaši Francija uzskatīja, ka 87. panta noteikumi nav piemērojami, jo izskatāmie pasākumi nerada konkurences traucējumus un neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.3.2.   Līguma 86. panta 2. punkts

| (91) | Līguma 86. panta 2. punktā paredzēts, ka uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums netraucē veikt tiem uzticētos īpašos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(91)

Līguma 86. panta 2. punktā paredzēts, ka uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums netraucē veikt tiem uzticētos īpašos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm.

| (92) | Atbilstīgi Nostādņu 26. punktam Komisija nepaziņotam atbalstam piemēro šo Nostādņu noteikumus, ja atbalsts piešķirts pēc 2005. gada 29. novembra, bet citos gadījumos – noteikumus, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(92)

Atbilstīgi Nostādņu 26. punktam Komisija nepaziņotam atbalstam piemēro šo Nostādņu noteikumus, ja atbalsts piešķirts pēc 2005. gada 29. novembra, bet citos gadījumos – noteikumus, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī.

| (93) | Šī procedūra attiecas uz atbalstu, kas piešķirts līdz 2005. gada 29. novembrim. |
| --- | --- |

(93)

Šī procedūra attiecas uz atbalstu, kas piešķirts līdz 2005. gada 29. novembrim.

| (94) | Tāpēc jāpiemēro Komisijas paziņojums “Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (27), kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Ja saskaņā ar to uz kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu veikšanu attiecas konkurences noteikumi, atbilstība šiem noteikumiem balstās uz trīs principiem:






  — | neitralitāte attiecībā uz to, vai uzņēmums ir valsts vai privāts, |
| --- | --- | --- |

(94)

Tāpēc jāpiemēro Komisijas paziņojums “Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (27), kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Ja saskaņā ar to uz kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu veikšanu attiecas konkurences noteikumi, atbilstība šiem noteikumiem balstās uz trīs principiem:

—

neitralitāte attiecībā uz to, vai uzņēmums ir valsts vai privāts,

| — | dalībvalstu neatkarība, nosakot vispārējas nozīmes pakalpojumus, vienīgais ierobežojums ir kontrole, lai pārbaudītu, vai nav pieļauta acīmredzama kļūda, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu neatkarība, nosakot vispārējas nozīmes pakalpojumus, vienīgais ierobežojums ir kontrole, lai pārbaudītu, vai nav pieļauta acīmredzama kļūda,

| — | proporcionalitāte, atbilstīgi kurai konkurences un kopējā tirgus ierobežojumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai garantētu efektīvu uzdevuma veikšanu. |
| --- | --- |

—

proporcionalitāte, atbilstīgi kurai konkurences un kopējā tirgus ierobežojumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai garantētu efektīvu uzdevuma veikšanu.

| (95) | Neitralitātes principa ievērošana šajā konkrētajā gadījumā nerada nekādas grūtības. |
| --- | --- |

(95)

Neitralitātes principa ievērošana šajā konkrētajā gadījumā nerada nekādas grūtības.

| (96) | Izlemjot, vai LNE sabiedriskos pakalpojumus iespējams kvalificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku (saimniecisku) nozīmi, Komisijai jānovērtē apspriežamās saimnieciskās darbības raksturs un jāpārbauda, vai dalībvalsts nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, to kvalificējot kā vispārējas nozīmes uzdevumu. |
| --- | --- |

(96)

Izlemjot, vai LNE sabiedriskos pakalpojumus iespējams kvalificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku (saimniecisku) nozīmi, Komisijai jānovērtē apspriežamās saimnieciskās darbības raksturs un jāpārbauda, vai dalībvalsts nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, to kvalificējot kā vispārējas nozīmes uzdevumu.

| (97) | Jau noteikts, ka LNE darbība publiskajā jomā ir saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

(97)

Jau noteikts, ka LNE darbība publiskajā jomā ir saimnieciska darbība.

| (98) | Nosakot vispārēju nozīmi, dalībvalstu rīcībā ir plašas novērtēšanas pilnvaras, ja vien Komisija nav atklājusi acīmredzamu kļūdu, – izņemot nozares, kurās šis jautājums jau ir reglamentēts Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(98)

Nosakot vispārēju nozīmi, dalībvalstu rīcībā ir plašas novērtēšanas pilnvaras, ja vien Komisija nav atklājusi acīmredzamu kļūdu, – izņemot nozares, kurās šis jautājums jau ir reglamentēts Kopienas līmenī.

| (99) | Šajā konkrētajā gadījumā Komisija uzskata, ka LNE sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija, kāda tā minēta 1978. gada dibināšanas aktā un 2005. gadā izdarītajos papildinājumos, ir pietiekami skaidra (28), un tāpēc Francijas iestādes nav pieļāvušas acīmredzamu novērtēšanas kļūdu. Turklāt pienākums sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi attiecīgajam uzņēmumam jāuztic ar oficiālu aktu. Konkrētajā gadījumā 1978. gada 10. janvāra likums Nr. 78-23 un 2005. gada dekrēti ir valsts oficiālie tiesību akti. Turklāt no 1997. gada valsts ir noslēgusi nolīgumus par mērķiem, kuros precīzi un sīki izklāstīti LNE uzdevumi. |
| --- | --- |

(99)

Šajā konkrētajā gadījumā Komisija uzskata, ka LNE sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma definīcija, kāda tā minēta 1978. gada dibināšanas aktā un 2005. gadā izdarītajos papildinājumos, ir pietiekami skaidra (28), un tāpēc Francijas iestādes nav pieļāvušas acīmredzamu novērtēšanas kļūdu. Turklāt pienākums sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi attiecīgajam uzņēmumam jāuztic ar oficiālu aktu. Konkrētajā gadījumā 1978. gada 10. janvāra likums Nr. 78-23 un 2005. gada dekrēti ir valsts oficiālie tiesību akti. Turklāt no 1997. gada valsts ir noslēgusi nolīgumus par mērķiem, kuros precīzi un sīki izklāstīti LNE uzdevumi.

| (100) | Ieinteresēto personu komentāri, kuros pēc būtības norādīts, ka LNE konkurentiem nav iespējams noteikt robežu starp uzņēmuma saimniecisko darbību un attiecīgo pienākumu sniegt sabiedriskus pakalpojumu, šo slēdzienu neatceļ. Praksē konkurenti, cenzdamies izvairīties no jebkādām savstarpējām subsīdijām, kas neatbilst EK Līgumam, atsaucas uz prasību nošķirt grāmatvedības uzskaiti par iepriekšminētajiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un grāmatvedības uzskaiti par saimniecisku darbību. Šie aspekti tiek aplūkoti turpmāk. |
| --- | --- |

(100)

Ieinteresēto personu komentāri, kuros pēc būtības norādīts, ka LNE konkurentiem nav iespējams noteikt robežu starp uzņēmuma saimniecisko darbību un attiecīgo pienākumu sniegt sabiedriskus pakalpojumu, šo slēdzienu neatceļ. Praksē konkurenti, cenzdamies izvairīties no jebkādām savstarpējām subsīdijām, kas neatbilst EK Līgumam, atsaucas uz prasību nošķirt grāmatvedības uzskaiti par iepriekšminētajiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un grāmatvedības uzskaiti par saimniecisku darbību. Šie aspekti tiek aplūkoti turpmāk.

| (101) | Proporcionalitāte, kas izriet no 86. panta 2. punkta, paredz, ka līdzekļi, kas izmantoti vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanai nedrīkst radīt nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus. Konkrētāk, ir jāgarantē, lai visi EK Līgumā paredzētie ierobežojumi būtu tikai tie, kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzdevuma veikšanu. Ir jānodrošina vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšana, un uzņēmumiem, kuriem tie ir uzticēti, jāspēj uzņemties specifiskos izdevumus un papildu tīrās izmaksas, ko tie rada. |
| --- | --- |

(101)

Proporcionalitāte, kas izriet no 86. panta 2. punkta, paredz, ka līdzekļi, kas izmantoti vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanai nedrīkst radīt nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus. Konkrētāk, ir jāgarantē, lai visi EK Līgumā paredzētie ierobežojumi būtu tikai tie, kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzdevuma veikšanu. Ir jānodrošina vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšana, un uzņēmumiem, kuriem tie ir uzticēti, jāspēj uzņemties specifiskos izdevumus un papildu tīrās izmaksas, ko tie rada.

| (102) | Komisija uzskata, ka apspriežamais atbalsts attiecas uz LNE vispārējas nozīmes pienākumu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija uzskata, ka apspriežamais atbalsts attiecas uz LNE vispārējas nozīmes pienākumu.

| (103) | Tādējādi proporcionalitātes princips tiek ievērots, ja ikgadējā kompensācija, ko izmaksā valsts iestādes, ir mazāka vai vienāda ar papildu tīrajām izmaksām, kas rodas LNE, veicot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. Šis fakts būtu apliecināts, ja, analītiskajā grāmatvedībā pareizi nodalot publiskās un komerciālās jomas produktus un izmaksas, publiskās jomas darbības rezultāts, kurā iekļautas visas finanšu gadā saņemtās subsīdijas, būtu negatīvs vai vienāds ar nulli vai uzrādītu saprātīgu peļņu, īpaši ņemot vērā LNE darbību un nozari, kurā tā darbojas. |
| --- | --- |

(103)

Tādējādi proporcionalitātes princips tiek ievērots, ja ikgadējā kompensācija, ko izmaksā valsts iestādes, ir mazāka vai vienāda ar papildu tīrajām izmaksām, kas rodas LNE, veicot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. Šis fakts būtu apliecināts, ja, analītiskajā grāmatvedībā pareizi nodalot publiskās un komerciālās jomas produktus un izmaksas, publiskās jomas darbības rezultāts, kurā iekļautas visas finanšu gadā saņemtās subsīdijas, būtu negatīvs vai vienāds ar nulli vai uzrādītu saprātīgu peļņu, īpaši ņemot vērā LNE darbību un nozari, kurā tā darbojas.

| (104) | Komisija izpētīja LNE analītiskajā grāmatvedībā izmantotās metodes, lai pārbaudītu, vai tās ļauj efektīvi identificēt visus produktus un izmaksas vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem 1993.–2005. gadā (29). |
| --- | --- |

(104)

Komisija izpētīja LNE analītiskajā grāmatvedībā izmantotās metodes, lai pārbaudītu, vai tās ļauj efektīvi identificēt visus produktus un izmaksas vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem 1993.–2005. gadā (29).

| (105) | LNE 2005. gada analītiskā grāmatvedības uzskaite balstās uz kopējo izmaksu uzskaiti, kuras pamatā ir precīza visu veikto darbību uzskaite, izmantojot lielu skaitu operatīvo pozīciju (80) un funkcionālo pozīciju (aptuveni 40). |
| --- | --- |

(105)

LNE 2005. gada analītiskā grāmatvedības uzskaite balstās uz kopējo izmaksu uzskaiti, kuras pamatā ir precīza visu veikto darbību uzskaite, izmantojot lielu skaitu operatīvo pozīciju (80) un funkcionālo pozīciju (aptuveni 40).

| (106) | Ieņēmumus LNE saimnieciskajā jomā veido apgrozījums par sniegtajiem pakalpojumiem un citiem produktiem, piemēram, personāla norīkošanu, piegādi klientiem, par ko tiek izrakstīts rēķins, un riska izmaksas. |
| --- | --- |

(106)

Ieņēmumus LNE saimnieciskajā jomā veido apgrozījums par sniegtajiem pakalpojumiem un citiem produktiem, piemēram, personāla norīkošanu, piegādi klientiem, par ko tiek izrakstīts rēķins, un riska izmaksas.

| (107) | Ieņēmumus publiskajā jomā veido apgrozījums par pētījumiem, Metroloģijas nolīgums (bijušais BNM), dažādi ieņēmumi (piemēram, no starptautiskās tehniskās sadarbības), tās darbības subsīdiju un ieguldījumu subsīdiju daļas, kas ieskaitītas publiskās jomas bilancē. |
| --- | --- |

(107)

Ieņēmumus publiskajā jomā veido apgrozījums par pētījumiem, Metroloģijas nolīgums (bijušais BNM), dažādi ieņēmumi (piemēram, no starptautiskās tehniskās sadarbības), tās darbības subsīdiju un ieguldījumu subsīdiju daļas, kas ieskaitītas publiskās jomas bilancē.

| (108) | Bilancē ieskaitītā ieguldījumu subsīdiju daļa ietver arī ieguldījumu subsīdijas, ko maksā vietējās pašvaldības. Tāpēc šīs subsīdijas, kas palīdzēja finansēt LNE uzticētos sabiedriskos pakalpojumus, analizējot ir iekļautas kompensācijas summā, kas piešķirta LNE, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu izmaksas. Publiskās un saimnieciskās jomas attiecība (2/3 un 1/3) ēku amortizācijā atbilst piešķīrumiem ēkām Trapas 3. un 4. objektā. |
| --- | --- |

(108)

Bilancē ieskaitītā ieguldījumu subsīdiju daļa ietver arī ieguldījumu subsīdijas, ko maksā vietējās pašvaldības. Tāpēc šīs subsīdijas, kas palīdzēja finansēt LNE uzticētos sabiedriskos pakalpojumus, analizējot ir iekļautas kompensācijas summā, kas piešķirta LNE, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu izmaksas. Publiskās un saimnieciskās jomas attiecība (2/3 un 1/3) ēku amortizācijā atbilst piešķīrumiem ēkām Trapas 3. un 4. objektā.

| (109) | Tas pats attiecas uz izdevumiem saimnieciskajā un publiskajā jomā. Tos galvenokārt veido tiešās darbaspēka, tiešo iepirkumu un apakšlīgumu un citas tiešās izmaksas, tiešo uzdevumu izpildes izmaksas, netiešās izmaksas, vispārējās izmaksas, infrastruktūras un amortizācijas izmaksas. |
| --- | --- |

(109)

Tas pats attiecas uz izdevumiem saimnieciskajā un publiskajā jomā. Tos galvenokārt veido tiešās darbaspēka, tiešo iepirkumu un apakšlīgumu un citas tiešās izmaksas, tiešo uzdevumu izpildes izmaksas, netiešās izmaksas, vispārējās izmaksas, infrastruktūras un amortizācijas izmaksas.

| (110) | Pievēršoties konkrētāk amortizācijas un tādu iekārtu infrastruktūras izmaksām, kas izmantotas gan saimnieciskajā, gan publiskajā jomā, analītiskā grāmatvedības uzskaite ir balstīta uz plaši pieņemtām metodēm, ņemot vērā šo iekārtu izmantošanas koeficientu. |
| --- | --- |

(110)

Pievēršoties konkrētāk amortizācijas un tādu iekārtu infrastruktūras izmaksām, kas izmantotas gan saimnieciskajā, gan publiskajā jomā, analītiskā grāmatvedības uzskaite ir balstīta uz plaši pieņemtām metodēm, ņemot vērā šo iekārtu izmantošanas koeficientu.

| (111) | Komisija uzskata, ka analizētais paraugs, kas atbilst 70 % no LNE aprīkojuma un iekārtu vērtībai, kura ir pamatā proporcijas 44/56 izstrādei, ir apmierinošs. Turklāt vispārējo sadalījuma koeficientu, kas piemērots visdārgākajām iekārtām, var izmantot plašāk, attiecinot to arī uz lētākām iekārtām, kas papildina dārgās iekārtas. |
| --- | --- |

(111)

Komisija uzskata, ka analizētais paraugs, kas atbilst 70 % no LNE aprīkojuma un iekārtu vērtībai, kura ir pamatā proporcijas 44/56 izstrādei, ir apmierinošs. Turklāt vispārējo sadalījuma koeficientu, kas piemērots visdārgākajām iekārtām, var izmantot plašāk, attiecinot to arī uz lētākām iekārtām, kas papildina dārgās iekārtas.

| (112) | Turklāt attiecība 44/56 ir attiecināma uz visu aplūkojamo periodu, jo darbībai saimnieciskajā jomā ir pieaugoša tendence (30). Tāpēc ir saprātīgi uzskatīt, ka iekārtu izmantošanas koeficients publiskajā jomā, kas konstatēts 2005. gadā, atbilst minimālajam koeficientam 1993.–2004. gada periodā. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt attiecība 44/56 ir attiecināma uz visu aplūkojamo periodu, jo darbībai saimnieciskajā jomā ir pieaugoša tendence (30). Tāpēc ir saprātīgi uzskatīt, ka iekārtu izmantošanas koeficients publiskajā jomā, kas konstatēts 2005. gadā, atbilst minimālajam koeficientam 1993.–2004. gada periodā.

| (113) | Turklāt Komisija uzskata, ka 10 % drošības rezervē, ko izmantojušas Francijas iestādes, veicot pārrēķinu par 1993.-2004. gadu, netiek pārvērtētas publiskās jomas izmaksas, tātad netiek attaisnotas, iespējams, pārmērīgās subsīdijas. Francijas iestāžu pieeja ir saprātīga. |
| --- | --- |

(113)

Turklāt Komisija uzskata, ka 10 % drošības rezervē, ko izmantojušas Francijas iestādes, veicot pārrēķinu par 1993.-2004. gadu, netiek pārvērtētas publiskās jomas izmaksas, tātad netiek attaisnotas, iespējams, pārmērīgās subsīdijas. Francijas iestāžu pieeja ir saprātīga.

| (114) | Tāpēc Komisija secina, ka LNE analītiskā grāmatvedība atbilst parasti atzītajiem standartiem šajā jomā, ka tai nav ievērojamas specifikas un ka ir pieņemams pārrēķins, kas veikts, lai nodrošinātu katras jomas uzskaiti (31) laikposmā no 1993. līdz 2003. gadam (32). |
| --- | --- |

(114)

Tāpēc Komisija secina, ka LNE analītiskā grāmatvedība atbilst parasti atzītajiem standartiem šajā jomā, ka tai nav ievērojamas specifikas un ka ir pieņemams pārrēķins, kas veikts, lai nodrošinātu katras jomas uzskaiti (31) laikposmā no 1993. līdz 2003. gadam (32).

| (115) | Publiskās jomas gada rezultāts, kurā iekļautas valsts subsīdijas, atbilstīgi LNE analītiskajai grāmatvedības uzskaitei ir šāds:







  (Milj. EUR) |
| --- | --- |
| | Publiskās jomas rezultāts | Publiskās jomas rezultāts/apgrozījums (33) |
| 2005 | (1 414) | (8,4 %) |
| 2004 | (851) | (5,1 %) |
| 2003 | (321) | (2,2 %) |
| 2002 | 204 | 1,3 % |
| 2001 | (186) | (1,3 %) |
| 2000 | (856) | (6,2 %) |
| 1999 | 65 | 0,5 % |
| 1998 | (459) | (3,5 %) |
| 1997 | 271 | 2,0 % |
| 1996 | (223) | (1,7 %) |
| 1995 | 56 | 0,4 % |
| 1994 | 178 | 1,3 % |
| 1993 | (41) | (0,3 %) |

(115)

Publiskās jomas gada rezultāts, kurā iekļautas valsts subsīdijas, atbilstīgi LNE analītiskajai grāmatvedības uzskaitei ir šāds:

(Milj. EUR)

Publiskās jomas rezultāts

Publiskās jomas rezultāts/apgrozījums (33)

2005

(1 414)

(8,4 %)

2004

(851)

(5,1 %)

2003

(321)

(2,2 %)

2002

204

1,3 %

2001

(186)

(1,3 %)

2000

(856)

(6,2 %)

1999

65

0,5 %

1998

(459)

(3,5 %)

1997

271

2,0 %

1996

(223)

(1,7 %)

1995

56

0,4 %

1994

178

1,3 %

1993

(41)

(0,3 %)

| (116) | Kopš 1993. gada publiskās jomas rezultāti, proti, tās darbības rezultāti, kas attiecas uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, biežāk bija ar zaudējumiem, kaut arī tika piešķirts atbalsts. Ja parādās pārpalikums, tas nepārsniedz 2 % no apgrozījuma publiskajā jomā. Svērtais rezultāts 1993.–2004. gada periodā ir 1,9 % zaudējumu. |
| --- | --- |

(116)

Kopš 1993. gada publiskās jomas rezultāti, proti, tās darbības rezultāti, kas attiecas uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, biežāk bija ar zaudējumiem, kaut arī tika piešķirts atbalsts. Ja parādās pārpalikums, tas nepārsniedz 2 % no apgrozījuma publiskajā jomā. Svērtais rezultāts 1993.–2004. gada periodā ir 1,9 % zaudējumu.

| (117) | Šādi rezultāti, kas vidēji ir negatīvi, acīmredzami ir zemāki par saprātīgu peļņu līdzvērtīgā privātā uzņēmumā. |
| --- | --- |

(117)

Šādi rezultāti, kas vidēji ir negatīvi, acīmredzami ir zemāki par saprātīgu peļņu līdzvērtīgā privātā uzņēmumā.

| (118) | Papildus Komisija sīki izpētīja LNE un to trīs ieinteresēto personu rezultātus un apgrozījumu, kuras veica līdzīgu darbību 1998.-2005. gadā (34). Tas rādīja, ka tīrās peļņas attiecība pret apgrozījumu LNE bija viszemākā (– 3,2 % LNE darbībai publiskajā jomā, 0,6 % LNE darbībai kopumā), salīdzinot ar ieinteresētajām personām, kurām šī proporcija ir no 0 % līdz 4 %. Tas apstiprina, ka LNE peļņa publiskajā jomā atbilst saprātīgai peļņai. |
| --- | --- |

(118)

Papildus Komisija sīki izpētīja LNE un to trīs ieinteresēto personu rezultātus un apgrozījumu, kuras veica līdzīgu darbību 1998.-2005. gadā (34). Tas rādīja, ka tīrās peļņas attiecība pret apgrozījumu LNE bija viszemākā (– 3,2 % LNE darbībai publiskajā jomā, 0,6 % LNE darbībai kopumā), salīdzinot ar ieinteresētajām personām, kurām šī proporcija ir no 0 % līdz 4 %. Tas apstiprina, ka LNE peļņa publiskajā jomā atbilst saprātīgai peļņai.

| (119) | Tāpēc Komisija secina, ka LNE kopš 1993. gada nav saņēmusi pārmērīgu kompensāciju par izmaksām, kas saistītas ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu. Kompensācijas, kas izmaksātas LNE 1993.-2005. gadā, ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(119)

Tāpēc Komisija secina, ka LNE kopš 1993. gada nav saņēmusi pārmērīgu kompensāciju par izmaksām, kas saistītas ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu. Kompensācijas, kas izmaksātas LNE 1993.-2005. gadā, ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

| (120) | No tā izriet, ka nav nepieciešams pārbaudīt savstarpējo subsīdiju esamību LNE
   (35) attiecībā uz tās darbību saimnieciskajā jomā. |
| --- | --- |

(120)

No tā izriet, ka nav nepieciešams pārbaudīt savstarpējo subsīdiju esamību LNE
   (35) attiecībā uz tās darbību saimnieciskajā jomā.

5.4.   Dažu LNE darbību nekomerciālais raksturs publiskajā jomā

| (121) | Lai gan dažas (turklāt – ierobežotas) LNE darbības publiskajā jomā nevajadzētu uzskatīt par saimnieciskām darbībām (36) un tās varētu pielīdzināt publiskas iestādes uzdevumiem, tomēr būtu jāpārbauda, vai valsts iestāžu maksātās kompensācijas ir mazākas vai vienādas ar tīrajām izmaksām, kas saistītas ar šo uzdevumu veikšanu (37). |
| --- | --- |

(121)

Lai gan dažas (turklāt – ierobežotas) LNE darbības publiskajā jomā nevajadzētu uzskatīt par saimnieciskām darbībām (36) un tās varētu pielīdzināt publiskas iestādes uzdevumiem, tomēr būtu jāpārbauda, vai valsts iestāžu maksātās kompensācijas ir mazākas vai vienādas ar tīrajām izmaksām, kas saistītas ar šo uzdevumu veikšanu (37).

| (122) | Šī analīze jau veikta 115.-120. apsvērumā, un no tās izriet, ka nav iebildumu pret apspriežamo kompensāciju. Tomēr tā dod pamatu uzskatīt, ka minēto darbību finansēšana nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(122)

Šī analīze jau veikta 115.-120. apsvērumā, un no tās izriet, ka nav iebildumu pret apspriežamo kompensāciju. Tomēr tā dod pamatu uzskatīt, ka minēto darbību finansēšana nav valsts atbalsts.

5.5.   Trešo personu apsvērumi

| (123) | Apsvērumos, ko saistībā ar šo procedūru iesniedza daži konkurenti, ir pieminēts cits LNE gūtais atbalsts. Šī procedūra nebija veltīta šiem pasākumiem. Ņemot vērā Francijas iestāžu atbildes, Komisija tomēr uzskata, ka ir pietiekami informēta, lai varētu paust savu nostāju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(123)

Apsvērumos, ko saistībā ar šo procedūru iesniedza daži konkurenti, ir pieminēts cits LNE gūtais atbalsts. Šī procedūra nebija veltīta šiem pasākumiem. Ņemot vērā Francijas iestāžu atbildes, Komisija tomēr uzskata, ka ir pietiekami informēta, lai varētu paust savu nostāju šajā jautājumā.

| (124) | To subsīdiju kopapjoms, ko LNE bija saņēmusi no Ildefransas reģiona, lai finansētu atlaides, ko LNE piešķīra šā reģiona MVU, 2003. gadā bija 61 000euro. Tā kā šīs subsīdijas var uzskatīt par valsts atbalstu LNE (nevis tās klientiem – MVU) un tās neattiecas uz valsts atbalsta shēmu (sk. 53. apsvērumu), tās atbilst 2. pantam Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (38). Komisijai pret to nav iebildumu. |
| --- | --- |

(124)

To subsīdiju kopapjoms, ko LNE bija saņēmusi no Ildefransas reģiona, lai finansētu atlaides, ko LNE piešķīra šā reģiona MVU, 2003. gadā bija 61 000euro. Tā kā šīs subsīdijas var uzskatīt par valsts atbalstu LNE (nevis tās klientiem – MVU) un tās neattiecas uz valsts atbalsta shēmu (sk. 53. apsvērumu), tās atbilst 2. pantam Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (38). Komisijai pret to nav iebildumu.

| (125) | Komisija turklāt atzīmē, ka ADEME nav piešķīrusi atbalstu LNE. |
| --- | --- |

(125)

Komisija turklāt atzīmē, ka ADEME nav piešķīrusi atbalstu LNE.

| (126) | Ne oficiālo Francijas Republikas logotipu izmantošana, ne arī LNE dalības līmenis starptautiskās struktūrās šajā konkrētajā gadījumā nav būtiski. LNE logotips atšķiras no oficiālā logotipa, kuru izmanto tikai valsts iestādes. Saistībā ar valsts iestāžu pārstāvību dažās Eiropas Savienības un starptautiskajās struktūrās (Reglamentētās metroloģijas starptautiskā organizācija (OIML) un Eiropas reglamentētās metroloģijas kooperācijā (WELMEC)) priekšrocības, kas izpaužas kā LNE atpazīstamība, nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(126)

Ne oficiālo Francijas Republikas logotipu izmantošana, ne arī LNE dalības līmenis starptautiskās struktūrās šajā konkrētajā gadījumā nav būtiski. LNE logotips atšķiras no oficiālā logotipa, kuru izmanto tikai valsts iestādes. Saistībā ar valsts iestāžu pārstāvību dažās Eiropas Savienības un starptautiskajās struktūrās (Reglamentētās metroloģijas starptautiskā organizācija (OIML) un Eiropas reglamentētās metroloģijas kooperācijā (WELMEC)) priekšrocības, kas izpaužas kā LNE atpazīstamība, nav valsts atbalsts.

| (127) | Nav priekšrocību attiecībā uz pašapdrošināšanu, īpašu darba tiesību režīmu darbiniekiem vai bezmaksas arhivēšanu. LNE apdrošināšanas polises, kuru prēmiju apjoms 2004. gadā pārsniedza 300 000euro, ir līdzīgas tām, kuras izsniedz privāti uzņēmumi. LNE darbiniekiem nav īpaša statusa, kāds ir valsts dienestā, viņi ir privāttiesību subjekti gan attiecībā uz apdrošināšanu bezdarba gadījumam, gan attiecībā uz pensiju apdrošināšanu. Visbeidzot, LNE neizmanto bezmaksas arhivēšanu, gluži pretēji, tās tiešās izmaksas 2005. gadā bija ap 80 000euro. |
| --- | --- |

(127)

Nav priekšrocību attiecībā uz pašapdrošināšanu, īpašu darba tiesību režīmu darbiniekiem vai bezmaksas arhivēšanu. LNE apdrošināšanas polises, kuru prēmiju apjoms 2004. gadā pārsniedza 300 000euro, ir līdzīgas tām, kuras izsniedz privāti uzņēmumi. LNE darbiniekiem nav īpaša statusa, kāds ir valsts dienestā, viņi ir privāttiesību subjekti gan attiecībā uz apdrošināšanu bezdarba gadījumam, gan attiecībā uz pensiju apdrošināšanu. Visbeidzot, LNE neizmanto bezmaksas arhivēšanu, gluži pretēji, tās tiešās izmaksas 2005. gadā bija ap 80 000euro.

| (128) | Atvieglojumi, kurus izmanto LNE saistībā ar nodokļu kredītu pētniecībā, nav valsts atbalsts 87. panta 1. punkta nozīmē, īpaši tāpēc, ka šie atvieglojumi neparedz valsts finansējumu. Tie radušies no tā, ka LNE pētniecības darbinieki tika pakļauti ad hoc novērtējumam saistībā ar sabiedriskajiem uzdevumiem pētniecības jomā. Turklāt nodokļu kredīts pētniecībā tiek ņemts vērā LNE ieņēmumos un izdevumos. |
| --- | --- |

(128)

Atvieglojumi, kurus izmanto LNE saistībā ar nodokļu kredītu pētniecībā, nav valsts atbalsts 87. panta 1. punkta nozīmē, īpaši tāpēc, ka šie atvieglojumi neparedz valsts finansējumu. Tie radušies no tā, ka LNE pētniecības darbinieki tika pakļauti ad hoc novērtējumam saistībā ar sabiedriskajiem uzdevumiem pētniecības jomā. Turklāt nodokļu kredīts pētniecībā tiek ņemts vērā LNE ieņēmumos un izdevumos.

| (129) | Atbalstu, ko LNE sniedz muitas iestādes, nepamato nekādi precīzi argumenti. Konstatēts, ka DGDDI izmanto pats savas laboratorijas, DGCCRF laboratorijas vai ārējās laboratorijas, tostarp LNE, Institut national de recherche et de sécurité (Nacionālais pētniecības un drošības institūtu) vai Centre scientifique et technique du bâtiment (Celtniecības zinātnes un tehnisko centru, CSTB) attiecībā uz būvmateriāliem. |
| --- | --- |

(129)

Atbalstu, ko LNE sniedz muitas iestādes, nepamato nekādi precīzi argumenti. Konstatēts, ka DGDDI izmanto pats savas laboratorijas, DGCCRF laboratorijas vai ārējās laboratorijas, tostarp LNE, Institut national de recherche et de sécurité (Nacionālais pētniecības un drošības institūtu) vai Centre scientifique et technique du bâtiment (Celtniecības zinātnes un tehnisko centru, CSTB) attiecībā uz būvmateriāliem.

6.   SECINĀJUMI

| (130) | Atbilstīgi 5.4. sadaļai kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu valsts un BNM budžeta dotāciju, kā arī vietējo pašvaldību subsīdiju veidā, kas piešķirtas LNE 1993.–2005. gadā, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(130)

Atbilstīgi 5.4. sadaļai kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu valsts un BNM budžeta dotāciju, kā arī vietējo pašvaldību subsīdiju veidā, kas piešķirtas LNE 1993.–2005. gadā, ir valsts atbalsts.

| (131) | Komisija konstatē, ka Francija nelikumīgi sniegusi šo atbalstu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(131)

Komisija konstatē, ka Francija nelikumīgi sniegusi šo atbalstu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu.

| (132) | Tomēr šis atbalsts ir saderīgs ar Līguma 86. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(132)

Tomēr šis atbalsts ir saderīgs ar Līguma 86. panta 2. punktu.

| (133) | Šis lēmums neattiecas uz valsts garantijām LNE darbībai saimnieciskajā jomā, jo tai ir EPIC statuss. Šis aspekts, saistībā ar kuru tika saņemts priekšlikums veikt derīgus pasākumus atbilstīgi Līguma 88. panta 1. punktam (39), tiks izskatīts turpmākajos lēmumos, |
| --- | --- |

(133)

Šis lēmums neattiecas uz valsts garantijām LNE darbībai saimnieciskajā jomā, jo tai ir EPIC statuss. Šis aspekts, saistībā ar kuru tika saņemts priekšlikums veikt derīgus pasākumus atbilstīgi Līguma 88. panta 1. punktam (39), tiks izskatīts turpmākajos lēmumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko Francija nelikumīgi izmaksājusi Laboratoire national de métrologie et d’essais 1993.–2005. gadā, ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

Šī lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 22. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 263, 22.10.2005., 22. lpp.

1

(2)  LNE ir akronīms, kas apzīmē Laboratoire national de métrologie et d’essais, kas dibināta ar 2005. gada 25. janvāra dekrētu pēc Bureau national de métrologie (Nacionālais metroloģijas birojs) iekļaušanas Laboratoire national d’essais (Nacionālā izmēģinājumu laboratorija) sastāvā.

2

LNE

Laboratoire national de métrologie et d’essais

Bureau national de métrologie

Laboratoire national d’essais

(3)  SKK. iepriekš 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Piemēram: metroloģija, aprīkojums, materiāli, patēriņa preces, veselība un medicīnas aprīkojums, industriālās iekārtas un komponenti, loģistika, iepakojums, enerģētika un vide.

4

(5)  Avots: www.lne.fr

5

(6)  2001. gadā LNE izveidoja LNE-Asia, kas ir LNE un CMA-Testing and Certification Laboratories kopuzņēmums.

6

LNE

LNE-Asia

LNE

CMA-Testing and Certification Laboratories

(7)  Šis dekrēts tika grozīts ar 2005. gada 25. janvāra dekrētu Nr. 2005-49 un 2005. gada 9. maija dekrētu Nr. 2005-436, īpaši attiecībā uz LNE finansēšanas un uzskaites kārtību un kontroli. LNE resursi tomēr nemainījās.

7

LNE

LNE

(8)  Runa ir par tā līdzekļu apjoma, kas atbilst Contrat Métrologie, pieskaitīšanu ieguldījumu subsīdijām bilancē.

8

Contrat Métrologie

(9)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp. Jaunākie grozījumi direktīvā izdarīti ar Direktīvu 2005/81/EK (OV L 312, 29.11.2005., 47. lpp.).

10

(11)  Īpaši uz 1989. gada 11. aprīļa spriedumu lietā Ahmed Saeed Flugreisen u.c., (66/86, Rec. 1989, 803. lpp.).

11

Ahmed Saeed Flugreisen

Rec

(12)  Pirmās instances tiesas 2005. gada 15. jūnija spriedums lietā Olsen pret Komisiju, (T-17/02, Rec. 2005, II-2031. lpp., 186. un turpmākie punkti un 216. punkts).

12

Olsen

Rec

(13)  2003. gada 24. jūlija spriedums lietā Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, (C-280/00, Rec. I-7747. lpp.).

13

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Rec

(14)  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

14

(15)  OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.

15

(16)  Lieta NN 6/89, reģionālie jauninājumu un tehnoloģiju nodošanas centri. Vēstule Francijas iestādēm SEC(1989) 814, 23.5.1989.

16

(17)  Ir acīmredzams, ka darbība komerciālajā jomā judikatūrā tiek uzskatīta par saimniecisku darbību.

17

(18)  Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedums lietā Cassa di Risparmio di Firenze u. c. (C-222/04, Rec. 2006, I-289. lpp.).

18

Cassa di Risparmio di Firenze

Rec

(19)  Atbilstīgi apsvērumiem minētā lēmuma 5. panta 4. punktā.

19

(20)  BNM bija valsts nozīmes grupa, ko, no vienas puses, izveidoja Francijas valsts, ko pārstāvēja Rūpniecības ministrija un Pētījumu un jauno tehnoloģiju ministrija, un, no otras puses, publiskas struktūras: Commissariat à l’énergie atomique, Conservatoire national des arts et métiers, LNE un l’Observatoire de Paris. Šī sabiedriskas nozīmes grupa guva finanšu līdzekļus no saviem dalībniekiem.

20

BNM

Commissariat à l’énergie atomique, Conservatoire national des arts et métiers, LNE

l’Observatoire de Paris

(21)  SKK. Tiesas 1987. gada 14. oktobra spriedumu lietā Allemagne/Commission (248/84, Rec. I-4013. lpp., 17. punkts).

21

Allemagne/Commission

Rec

(22)  SKK. Tiesas 2000. gada 19. septembra spriedumu lietā Allemagne/Commission (C-156/98, Rec. I-6857. lpp., 30. punkts un minētā judikatūra).

22

Allemagne/Commission

Rec

(23)  SKK. Tiesas 2004. gada 16. septembra spriedumu lietā Allemagne/Commission (C-274/01, Rec. II-3145. lpp., 44. punkts un minētā judikatūra).

23

Allemagne/Commission

Rec

(24)  SKK. īpaši Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedumu lietā Philip Morris pret Komisiju (730/79, Rec. 2671. lpp., 11. un 12. punkts) un Pirmās instances tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedumu lietā Vlaams Gewest pret Komisiju (T-214/95, Rec. II-717. lpp., 48.–50. punkts).

24

Philip Morris

Rec

Vlaams Gewest

Rec

(25)  LNE konkurenti ir gan valsts, gan starptautiska līmeņa uzņēmumi (Bureau Veritas, Intertek (...).

25

LNE

Bureau Veritas, Intertek

(26)  SKK. 2003. gada 24. jūlija spriedumu Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg lietā (C-280/00, Rec. I-7747. lpp., 87. punkts).

26

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Rec

(27)  OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.

27

(28)  Apspriežamie uzdevumi izklāstīti 2. nodaļā.

28

(29)  Nav nepieciešams saistībā ar šo procedūru noteikt, vai LNE ir vedusi atsevišķu grāmatvedības uzskaiti un noskaidrojusi valsts resursu piešķiršanu atbilstīgi Komisijas Direktīvai 80/723/EEK. Iespējamais šīs direktīvas pārkāpums neskar apspriežamā atbalsta saderību ar kopējo tirgu.

29

LNE

(30)  Saimnieciskās jomas procentuālā attiecība ir šāda:

30

2005. gadā – 71 %, 2004. gadā – 70 %, 2003. gadā – 69 %, 2002. gadā – 66 %, 2001. gadā – 66 %, 2000. gadā – 66 %, 1999. gadā – 64 %, 1998. gadā – 65 %, 1997. gadā – 61 %, 1996. gadā – 60 %, 1995. gadā – 58 %, 1994. gadā – 60 %, 1993. gadā – 62 %.

(31)  “Jauktie” izdevumi un ieņēmumi, kas minēti procedūras sākumā, tika sadalīti publiskajā un saimnieciskajā jomā atbilstīgi metodēm, kas izklāstītas iepriekšējos apsvērumos.

31

(32)  Tiesa apstiprināja (skatīt 2006. gada 7. jūnija spriedumu lietā Union française de l’express (UFEX), T-613/97, it īpaši 137. punktu), ka Komisijai ir iespējas, ņemot vērā analītiskas grāmatvedības uzskaites nepastāvēšanu, balstīties uz izdevumu analītisko rekonstrukciju, izmantojot “retropolācijas” metodi.

32

Union française de l’express (UFEX)

(33)  Publiskās jomas apgrozījums neietver ieguldījumu subsīdiju daļu, kas ieskaitīts rezultāta aprēķinā.

33

(34)  Par Laboratoires Pourquery ir pieejami dati līdz 2004. gadam.

34

Laboratoires Pourquery

(35)  Pārbaudot LNE saņemto banku aizdevumu nosacījumus, tika konstatēts, ka pat tad, ja garantijas, kas saistītas ar publiskā rūpnieciska un saimnieciska uzņēmuma statusu, būtu LNE priekšrocība attiecībā uz darbībām publiskajā sektorā, šīs priekšrocības vērtība ir zema, tuva de minimis apjomam un nevar būt par iemeslu, lai apstrīdētu proporcionalitātes pārbaudes, kas minētas 101.–103. apsvērumā un attiecas uz kompensācijām par sabiedrisku pakalpojumu.

35

LNE

LNE

de minimis

(36)  Tie varētu būt fundamentālie pētījumi metroloģijā.

36

(37)  Šajā saistībā sk. Komisijas 2000. gada 26. jūlija Lēmumu 2001/46/EK par Vācijas sniegto valsts atbalstu Sican grupai un tās partneriem (OV L 18, 19.1.2001., 18. lpp.), īpaši 87.–92. apsvērumu.

37

Sican

(38)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

38

(39)  Atbalsts E 24/2004 un 2005. gada 5. jūlija vēstule.

39

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 28. marts),

ar kuru groza galīgo Lēmumu K(2006) 4332, ar ko nosaka no Eiropas Zivsaimniecības fonda gadā atvēlēto Kopienas saistību apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1313)

(2007/218/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (1), un jo īpaši tās 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 4. oktobra galīgajā Lēmumā K(2006) 4332 noteikts no Eiropas Zivsaimniecības fonda (turpmāk “EZF”) gadā atvēlētais Kopienas saistību apropriāciju paredzamais sadalījums starp dalībvalstīm laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim reģioniem, kas tiesīgi saņemt EZF finansējumu saskaņā ar mērķi, kas nav konverģences mērķis, reģioniem, kas tiesīgi saņemt EZF finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi, un EZF Kopienas saistību apropriāciju kopējais apjoms. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 4. oktobra galīgajā Lēmumā K(2006) 4332 noteikts no Eiropas Zivsaimniecības fonda (turpmāk “EZF”) gadā atvēlētais Kopienas saistību apropriāciju paredzamais sadalījums starp dalībvalstīm laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim reģioniem, kas tiesīgi saņemt EZF finansējumu saskaņā ar mērķi, kas nav konverģences mērķis, reģioniem, kas tiesīgi saņemt EZF finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi, un EZF Kopienas saistību apropriāciju kopējais apjoms.

| (2) | Lai Bulgārija un Rumānija līdz 2013. gadam saņemtu EZF finansējumu, Bulgārijai un Rumānijai jānosaka Kopienas saistību apropriāciju paredzamais sadalījums reģioniem, kas tiesīgi saņemt EZF finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi, un jānosaka no EZF atvēlēto Kopienas saistību apropriāciju kopējais apjoms. |
| --- | --- |

(2)

Lai Bulgārija un Rumānija līdz 2013. gadam saņemtu EZF finansējumu, Bulgārijai un Rumānijai jānosaka Kopienas saistību apropriāciju paredzamais sadalījums reģioniem, kas tiesīgi saņemt EZF finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi, un jānosaka no EZF atvēlēto Kopienas saistību apropriāciju kopējais apjoms.

| (3) | Tāpēc attiecīgi ir jāgroza galīgais Lēmums K(2006) 4332, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi ir jāgroza galīgais Lēmums K(2006) 4332,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Galīgā Lēmuma K(2006) 4332 I pielikumu aizstāj ar šim lēmumam pievienoto I pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim dalībvalstīm gadā atvēlētās saistību apropriāciju paredzamās summas reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu no EZF, atskaitot summu, kas piešķirta tehniskajai palīdzībai, kuru sniedz pēc Komisijas iniciatīvas un/vai tās vārdā

1.   tabula

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim dalībvalstīm gadā atvēlētās saistību apropriāciju paredzamās summas reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu no EZF saskaņā ar mērķi, kas nav konverģences mērķis (2004. gada cenās) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 7 478 994 | 7 478 994 | 7 478 993 | 7 478 992 | 7 478 992 | 7 478 993 | 7 478 993 | 52 352 951 |
| Ellas | 3 928 793 | 3 928 792 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 794 | 27 501 551 |
| España | 23 601 330 | 23 601 331 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 329 | 23 601 330 | 165 209 310 |
| France | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 155 | 23 044 156 | 23 044 155 | 161 309 090 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 94 105 302 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Magyarország | 75 111 | 69 970 | 64 013 | 64 354 | 71 628 | 74 181 | 76 743 | 496 000 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 642 893 | 642 893 | 642 893 | 642 894 | 642 894 | 642 893 | 642 893 | 4 500 253 |
| Portugal | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 303 | 2 857 305 | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 304 | 20 001 128 |
| Slovensko | 138 394 | 130 323 | 121 389 | 108 136 | 114 157 | 123 797 | 156 605 | 892 801 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 677 | 12 000 677 | 12 000 676 | 12 000 676 | 84 004 734 |
| Kopā | 133 428 153 | 133 414 943 | 133 400 050 | 133 387 143 | 133 400 436 | 133 412 628 | 133 447 999 | 933 891 352 |

(EUR)

Dalībvalsts

Laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim dalībvalstīm gadā atvēlētās saistību apropriāciju paredzamās summas reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu no EZF saskaņā ar mērķi, kas nav konverģences mērķis (2004. gada cenās)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

7 478 994

7 478 994

7 478 993

7 478 992

7 478 992

7 478 993

7 478 993

52 352 951

Ellas

3 928 793

3 928 792

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 794

27 501 551

España

23 601 330

23 601 331

23 601 330

23 601 330

23 601 330

23 601 329

23 601 330

165 209 310

France

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 155

23 044 156

23 044 155

161 309 090

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

13 443 614

13 443 614

13 443 614

13 443 615

13 443 615

13 443 615

13 443 615

94 105 302

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Magyarország

75 111

69 970

64 013

64 354

71 628

74 181

76 743

496 000

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

642 893

642 893

642 893

642 894

642 894

642 893

642 893

4 500 253

Portugal

2 857 304

2 857 304

2 857 303

2 857 305

2 857 304

2 857 304

2 857 304

20 001 128

Slovensko

138 394

130 323

121 389

108 136

114 157

123 797

156 605

892 801

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

12 000 676

12 000 676

12 000 676

12 000 677

12 000 677

12 000 676

12 000 676

84 004 734

Kopā

133 428 153

133 414 943

133 400 050

133 387 143

133 400 436

133 412 628

133 447 999

933 891 352

2.   tabula

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim dalībvalstīm gadā atvēlētās saistību apropriāciju paredzamās summas reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu no EZF saskaņā ar konverģences mērķi (2004. gada cenās) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |
| Bulgarija | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| Česká republica | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Deutschland | 13 005 939 | 12 769 374 | 12 532 810 | 12 296 245 | 12 059 681 | 11 823 115 | 11 586 551 | 86 073 715 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 24 586 550 | 23 881 216 | 23 175 882 | 22 470 547 | 21 765 213 | 21 059 878 | 20 354 544 | 157 293 830 |
| España | 126 126 267 | 124 094 454 | 122 062 642 | 120 030 829 | 117 999 017 | 115 967 205 | 113 935 392 | 840 215 806 |
| France | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 30 389 485 |
| Italia | 40 819 468 | 40 664 853 | 40 510 238 | 40 355 621 | 40 201 006 | 40 046 391 | 39 891 775 | 282 489 352 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 603 492 | 4 288 375 | 3 923 245 | 3 944 206 | 4 389 998 | 4 546 487 | 4 703 536 | 30 399 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Österreich | 29 403 | 27 565 | 25 728 | 23 889 | 22 052 | 20 214 | 18 377 | 167 228 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 28 759 662 | 28 638 179 | 28 516 696 | 28 395 213 | 28 273 730 | 28 152 248 | 28 030 764 | 198 766 492 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 742 715 | 1 641 095 | 1 528 588 | 1 361 693 | 1 437 517 | 1 558 903 | 1 972 041 | 11 242 552 |
| United Kingdom | 5 738 742 | 5 651 305 | 5 563 868 | 5 476 431 | 5 388 994 | 5 301 558 | 5 214 121 | 38 335 019 |
| Kopā | 400 765 539 | 406 617 519 | 413 450 422 | 413 467 274 | 415 043 082 | 416 503 374 | 418 469 445 | 2 884 316 655 |

(EUR)

Dalībvalsts

Laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim dalībvalstīm gadā atvēlētās saistību apropriāciju paredzamās summas reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu no EZF saskaņā ar konverģences mērķi (2004. gada cenās)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā

Bulgarija

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

Česká republica

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Deutschland

13 005 939

12 769 374

12 532 810

12 296 245

12 059 681

11 823 115

11 586 551

86 073 715

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

24 586 550

23 881 216

23 175 882

22 470 547

21 765 213

21 059 878

20 354 544

157 293 830

España

126 126 267

124 094 454

122 062 642

120 030 829

117 999 017

115 967 205

113 935 392

840 215 806

France

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

30 389 485

Italia

40 819 468

40 664 853

40 510 238

40 355 621

40 201 006

40 046 391

39 891 775

282 489 352

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 603 492

4 288 375

3 923 245

3 944 206

4 389 998

4 546 487

4 703 536

30 399 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Österreich

29 403

27 565

25 728

23 889

22 052

20 214

18 377

167 228

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

28 759 662

28 638 179

28 516 696

28 395 213

28 273 730

28 152 248

28 030 764

198 766 492

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 742 715

1 641 095

1 528 588

1 361 693

1 437 517

1 558 903

1 972 041

11 242 552

United Kingdom

5 738 742

5 651 305

5 563 868

5 476 431

5 388 994

5 301 558

5 214 121

38 335 019

Kopā

400 765 539

406 617 519

413 450 422

413 467 274

415 043 082

416 503 374

418 469 445

2 884 316 655

3.   tabula

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim dalībvalstīm no EZF atvēlētās saistību apropriāciju kopsummas paredzamais sadalījums pa gadiem (2004. gada cenās) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |
| Bulgarija | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Česká republika | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 20 484 933 | 20 248 368 | 20 011 803 | 19 775 237 | 19 538 673 | 19 302 108 | 19 065 544 | 138 426 666 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 28 515 343 | 27 810 008 | 27 104 675 | 26 399 340 | 25 694 006 | 24 988 671 | 24 283 338 | 184 795 381 |
| España | 149 727 597 | 147 695 785 | 145 663 972 | 143 632 159 | 141 600 347 | 139 568 534 | 137 536 722 | 1 005 425 116 |
| France | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 510 | 27 385 511 | 27 385 510 | 191 698 575 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 54 263 082 | 54 108 467 | 53 953 852 | 53 799 236 | 53 644 621 | 53 490 006 | 53 335 390 | 376 594 654 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 678 603 | 4 358 345 | 3 987 258 | 4 008 560 | 4 461 626 | 4 620 668 | 4 780 279 | 30 895 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 672 296 | 670 458 | 668 621 | 666 783 | 664 946 | 663 107 | 661 270 | 4 667 481 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 31 616 966 | 31 495 483 | 31 373 999 | 31 252 518 | 31 131 034 | 31 009 552 | 30 888 068 | 218 767 620 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 881 109 | 1 771 418 | 1 649 977 | 1 469 829 | 1 551 674 | 1 682 700 | 2 128 646 | 12 135 353 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 17 739 418 | 17 651 981 | 17 564 544 | 17 477 108 | 17 389 671 | 17 302 234 | 17 214 797 | 122 339 753 |
| Kopā | 534 193 692 | 540 032 462 | 546 850 472 | 546 854 417 | 548 443 518 | 549 916 002 | 551 917 444 | 3 818 208 007” |

(EUR)

Dalībvalsts

Laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim dalībvalstīm no EZF atvēlētās saistību apropriāciju kopsummas paredzamais sadalījums pa gadiem (2004. gada cenās)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā

Bulgarija

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Česká republika

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

20 484 933

20 248 368

20 011 803

19 775 237

19 538 673

19 302 108

19 065 544

138 426 666

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

28 515 343

27 810 008

27 104 675

26 399 340

25 694 006

24 988 671

24 283 338

184 795 381

España

149 727 597

147 695 785

145 663 972

143 632 159

141 600 347

139 568 534

137 536 722

1 005 425 116

France

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 510

27 385 511

27 385 510

191 698 575

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

54 263 082

54 108 467

53 953 852

53 799 236

53 644 621

53 490 006

53 335 390

376 594 654

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 678 603

4 358 345

3 987 258

4 008 560

4 461 626

4 620 668

4 780 279

30 895 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

672 296

670 458

668 621

666 783

664 946

663 107

661 270

4 667 481

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

31 616 966

31 495 483

31 373 999

31 252 518

31 131 034

31 009 552

30 888 068

218 767 620

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 881 109

1 771 418

1 649 977

1 469 829

1 551 674

1 682 700

2 128 646

12 135 353

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

17 739 418

17 651 981

17 564 544

17 477 108

17 389 671

17 302 234

17 214 797

122 339 753

Kopā

534 193 692

540 032 462

546 850 472

546 854 417

548 443 518

549 916 002

551 917 444

3 818 208 007”

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 30. marts)

par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijā un Rumānijā plānotam pamatpētījumam par salmonellu izplatību kaujamu cūku vidū

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1394)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru un rumāņu valodā)

(2007/219/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 90/424/EEK noteikts Kopienas finansiālais atbalsts attiecībā uz īpašiem veterinārajiem pasākumiem. Tajā arī paredzēts, ka Kopienai jāveic vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tiesību aktus veterinārijas jomā un pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 90/424/EEK noteikts Kopienas finansiālais atbalsts attiecībā uz īpašiem veterinārajiem pasākumiem. Tajā arī paredzēts, ka Kopienai jāveic vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tiesību aktus veterinārijas jomā un pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulā (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (2) noteikts, ka Kopienas mērķis ir līdz 2007. gada beigām samazināt salmonellu izplatību kaujamu cūku ganāmpulkos. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulā (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (2) noteikts, ka Kopienas mērķis ir līdz 2007. gada beigām samazināt salmonellu izplatību kaujamu cūku ganāmpulkos.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa 2006. gada 16. marta sanāksmē pēc Komisijas lūguma apstiprināja atzinumu attiecībā uz “salmonellu riska novērtējumu un mazināšanas iespējām cūkkopībā”. Atzinumā ierosinātas tehniskas specifikācijas pamatpētījumam par salmonellu izplatību nobarojamu cūku vidū Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa 2006. gada 16. marta sanāksmē pēc Komisijas lūguma apstiprināja atzinumu attiecībā uz “salmonellu riska novērtējumu un mazināšanas iespējām cūkkopībā”. Atzinumā ierosinātas tehniskas specifikācijas pamatpētījumam par salmonellu izplatību nobarojamu cūku vidū Kopienā.

| (4) | Lai noteiktu šo Kopienas mērķi, jābūt pieejamiem salīdzināmiem datiem par salmonellu izplatību kaujamu cūku populācijās Bulgārijā un Rumānijā. Pašlaik šāda informācija nav pieejama, tādēļ ir jāveic īpašs pētījums, lai minētajās dalībvalstīs uzraudzītu salmonellu izplatību kaujamu cūku vidū atbilstīgā laikposmā. |
| --- | --- |

(4)

Lai noteiktu šo Kopienas mērķi, jābūt pieejamiem salīdzināmiem datiem par salmonellu izplatību kaujamu cūku populācijās Bulgārijā un Rumānijā. Pašlaik šāda informācija nav pieejama, tādēļ ir jāveic īpašs pētījums, lai minētajās dalībvalstīs uzraudzītu salmonellu izplatību kaujamu cūku vidū atbilstīgā laikposmā.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 29. septembra Lēmumu 2006/668/EK par Kopienas finansiālo līdzdalību dalībvalstīs veicamā bāzlīnijas pētījumā par salmonellas izplatību kaujamo cūku vidū (3) laikposmā no 2006. gada oktobra līdz 2007. gada septembrim citās dalībvalstīs ir jāveic pamatpētījums par salmonellu izplatību kaujamu cūku vidū. Tāda pati procedūra ir jāievēro, veicot pamatpētījumus Bulgārijā un Rumānijā. Taču ir jāsamazina pētījuma ilgums, lai vienlaikus varētu analizēt visu dalībvalstu datus. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 29. septembra Lēmumu 2006/668/EK par Kopienas finansiālo līdzdalību dalībvalstīs veicamā bāzlīnijas pētījumā par salmonellas izplatību kaujamo cūku vidū (3) laikposmā no 2006. gada oktobra līdz 2007. gada septembrim citās dalībvalstīs ir jāveic pamatpētījums par salmonellu izplatību kaujamu cūku vidū. Tāda pati procedūra ir jāievēro, veicot pamatpētījumus Bulgārijā un Rumānijā. Taču ir jāsamazina pētījuma ilgums, lai vienlaikus varētu analizēt visu dalībvalstu datus.

| (6) | EPNI atzinumā ieteikts kautuvēs ievākt ileocekālo limfmezglu paraugus, kas atspoguļotu uz kaušanu nosūtīto cūku salmonellu statusu. Tādēļ šāda paraugu vākšana izmantojama salmonellu izplatības uzraudzībai kaujamo cūku vidū. |
| --- | --- |

(6)

EPNI atzinumā ieteikts kautuvēs ievākt ileocekālo limfmezglu paraugus, kas atspoguļotu uz kaušanu nosūtīto cūku salmonellu statusu. Tādēļ šāda paraugu vākšana izmantojama salmonellu izplatības uzraudzībai kaujamo cūku vidū.

| (7) | Šāds pētījums sniegs tehnisku informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir iegūt salīdzināmus datus par salmonellu izplatību nobarojamu cūku vidū Bulgārijā un Rumānijā, šīm dalībvalstīm jāpiešķir Kopienas finansiālais atbalsts, lai tās varētu izpildīt pētījuma īpašās prasības. Tādēļ izmaksas, kas radušās, veicot testus laboratorijās, jākompensē 100 % apjomā, nosakot šāda maksājuma griestus. Kopienas finansiālo atbalstu nevar saņemt attiecībā uz jebkādām citām izmaksām, piemēram, izmaksām saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem, pārvaldību. |
| --- | --- |

(7)

Šāds pētījums sniegs tehnisku informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir iegūt salīdzināmus datus par salmonellu izplatību nobarojamu cūku vidū Bulgārijā un Rumānijā, šīm dalībvalstīm jāpiešķir Kopienas finansiālais atbalsts, lai tās varētu izpildīt pētījuma īpašās prasības. Tādēļ izmaksas, kas radušās, veicot testus laboratorijās, jākompensē 100 % apjomā, nosakot šāda maksājuma griestus. Kopienas finansiālo atbalstu nevar saņemt attiecībā uz jebkādām citām izmaksām, piemēram, izmaksām saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem, pārvaldību.

| (8) | Kopienas finansiālo atbalstu piešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un ka tas atbilst dažiem citiem īpašiem nosacījumiem. Konkrētāk, finansiālo atbalstu piešķir, ja paredzētās darbības tiek īstenotas efektīvi un iestādes noteiktajā laikā sniedz visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Kopienas finansiālo atbalstu piešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un ka tas atbilst dažiem citiem īpašiem nosacījumiem. Konkrētāk, finansiālo atbalstu piešķir, ja paredzētās darbības tiek īstenotas efektīvi un iestādes noteiktajā laikā sniedz visu nepieciešamo informāciju.

| (9) | Jāprecizē valūtas maiņas kurss attiecībā uz maksājumu pieprasījumiem, kas izteikti valstu valūtās, atbilstīgi 1. panta d) apakšpunktam Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (4). |
| --- | --- |

(9)

Jāprecizē valūtas maiņas kurss attiecībā uz maksājumu pieprasījumiem, kas izteikti valstu valūtās, atbilstīgi 1. panta d) apakšpunktam Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (4).

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Pētījumu veic, lai novērtētu Salmonella spp. izplatību Bulgārijā un Rumānijā kaujamu cūku vidū, ņemot paraugus attiecīgo dalībvalstu kautuvēs (turpmāk tekstā “pētījums”).

2.   Pētījums attiecas uz laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim.

3.   Šajā lēmumā “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts iestāde(-es), ko izraugās atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2160/2003 3. panta 1. punktam.

2. pants

Tehniskās specifikācijas

Paraugu ņemšanu un analīzi pētījuma vajadzībām veic kompetentā iestāde, vai tas notiek kompetentās iestādes uzraudzībā, ievērojot I pielikumā izklāstītās tehniskās specifikācijas.

3. pants

Datu vākšana, novērtēšana un ziņojumu sniegšana

1.   Kompetentā iestāde apkopo un novērtē rezultātus, kas iegūti saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu, un visus vajadzīgos apkopotos datus un savu vērtējumu paziņo Komisijai.

Rezultātus kopā ar valstu apkopotajiem datiem un dalībvalstu vērtējumiem Komisija nosūta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kas tos izskata.

2.   Valstu apkopotie dati un rezultāti, kas minēti 1. punktā, tiek publiskoti tā, lai nodrošinātu konfidencialitāti.

4. pants

Kopienas finansiālais atbalsts

1.   Kopiena piešķir finansējumu Bulgārijai un Rumānijai, lai segtu izmaksas, kas tām radušās, veicot laboratorijas testus, t. i., Salmonella spp. bakterioloģisku noteikšanu un attiecīgo izolātu serotipizēšanu un seroloģiju.

2.   Kopienas finansiālā atbalsta maksimālais apjoms ir šāds:

| a) | EUR 20 par vienu Salmonella spp. bakterioloģisko noteikšanas testu; |
| --- | --- |

a)

EUR 20 par vienu Salmonella spp. bakterioloģisko noteikšanas testu;

| b) | EUR 30 par vienu attiecīgo izolātu serotipizēšanas testu. |
| --- | --- |

b)

EUR 30 par vienu attiecīgo izolātu serotipizēšanas testu.

Tomēr Kopienas finansiālais atbalsts nepārsniedz II pielikumā noteiktās summas.

5. pants

Nosacījumi Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai

1.   Šā lēmuma 4. pantā minēto finansiālo atbalstu piešķir Bulgārijai un Rumānijai ar noteikumu, ka pētījumu veic, ievērojot Kopienas tiesību aktu attiecīgos noteikumus, tostarp noteikumus par konkurenci un publisko līgumu piešķiršanu, kā arī šādus nosacījumus:

| a) | ne vēlāk kā līdz 2007. gada 1. aprīlim stājas spēkā pētījuma veikšanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā līdz 2007. gada 1. aprīlim stājas spēkā pētījuma veikšanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti;

| b) | līdz 2007. gada 31. jūlijam tiek iesniegts progresa ziņojums par pētījuma pirmajiem trīs mēnešiem. Progresa ziņojumā jāietver visa I pielikumā prasītā informācija; |
| --- | --- |

b)

līdz 2007. gada 31. jūlijam tiek iesniegts progresa ziņojums par pētījuma pirmajiem trīs mēnešiem. Progresa ziņojumā jāietver visa I pielikumā prasītā informācija;

| c) | līdz 2007. gada 31. oktobrim iesniedz galīgo ziņojumu par pētījuma tehnisko izpildi kopā ar pierādījumiem par izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laikā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim. Iesniedzot ar izmaksām saistītos apliecinājuma dokumentus, tajos obligāti iekļauj III pielikumā izklāstīto informāciju; |
| --- | --- |

c)

līdz 2007. gada 31. oktobrim iesniedz galīgo ziņojumu par pētījuma tehnisko izpildi kopā ar pierādījumiem par izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laikā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim. Iesniedzot ar izmaksām saistītos apliecinājuma dokumentus, tajos obligāti iekļauj III pielikumā izklāstīto informāciju;

| d) | pētījumu veic efektīvi. |
| --- | --- |

d)

pētījumu veic efektīvi.

2.   Pēc Bulgārijas un Rumānijas pieprasījuma var izmaksāt avansa maksājumu 50 % apjomā no II pielikumā minētās kopējās summas.

3.   Ja netiek ievēroti 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie termiņi, Kopienas finansiālā atbalsta apjomu attiecīgi samazina: līdz 2007. gada 15. novembrim – par 25 % no kopējās summas, līdz 2007. gada 1. decembrim – par 50 %, līdz 2007. gada 15. decembrim – par 100 %.

6. pants

Valūtas maiņas kurss izdevumiem

Administratīvās efektivitātes labad visi iesniegtie izdevumi Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai jāizsaka euro. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1913/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas (5), uz izdevumiem, kas nav euro, attiecas pēdējais valūtas maiņas kurss, kuru Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu.

7. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no 2007. gada 1. aprīļa.

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai un Rumānijai.

Briselē, 2007. gada 30. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006.

2

(3)  OV L 275, 6.10.2006., 51. lpp.

3

(4)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

4

(5)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Tehniskās specifikācijas saskaņā ar 2. pantu

1.   Paraugu ņemšanas kārtība

Paraugus nejaušas izlases veidā no cūkām, kuras vismaz trīs iepriekšējos mēnešus audzētas dalībvalstī, ņem vismaz šādam skaitam cūku:

| | Bulgārijā: 192 |
| --- | --- |

Bulgārijā: 192

| | Rumānijā: 300 |
| --- | --- |

Rumānijā: 300

Bulgārijā un Rumānijā papildus ņem 10 % paraugu gadījumiem, ja kādi paraugi dažādu iemeslu dēļ nebūtu derīgi pētījumam.

Paraugus attiecīgi sadala pa kautuvēm, kuras piedalās, un proporcionāli kautuvju jaudai. Katra no šīm dalībvalstīm sarindo visas kautuves pēc iepriekšējā gadā nokauto nobarojamo cūku skaita. Tādējādi katra dalībvalsts nosaka tās kautuves, kurās nokauti vismaz 80 % no visām nobarojamām cūkām.

Kopējais pētījuma paraugiem vajadzīgo cūku un kautķermeņu skaits katrā no kautuvēm aprēķināms, pareizinot paraugu skaitu (piem., 2 400) ar iepriekšējā gadā pārstrādāto nobarojamo cūku proporciju. Piemēram, ja vienā kautuvē nokauti 25 % no visām nobarojamām cūkām, kas nokautas atlasītajās kautuvēs (kurās nokauti vismaz 80 % no visām nobarojamām cūkām dalībvalstī), tad jāņem paraugi no (2 400 × 0,25) 600 cūkām. Paraugu ņemšanu veic vienmērīgi, katru mēnesi 12 mēnešu laikposmā paņemot paraugus no 50 cūkām. Vēl viens piemērs dots 1. tabulā.

Taču, ja kautuve ir pārtraukusi darbību, ja ir atvērtas jaunas iekārtas vai ja pētījuma laikā ir paredzamas būtiskas pārmaiņas kautuves caurlaides spējā, tad aprēķinātais nokaujamo cūku skaits ir attiecīgi jākoriģē.

1.   tabula

Kautuvju sarindošana pēc nokauto cūku skaita, lai noteiktu nobarojamo cūku skaitu, no kurām jāievāc paraugi katrā kautuvē; katrā kautuvē ievācamo paraugu skaita aprēķināšana

| Kautuves ID | Iepriekšējā gadā pārstrādātās nobarojamās cūkas | Procentuālā daļa no kopējā nokauto cūku skaita, kas iekļautas pētījumā | Paraugu skaits vienā kautuvē | Paraugi mēnesī (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4 : 12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 |
| TPB | 75 000 | 15,0 |
| MLG | 100 000 | 20,0 |
| GHT | 212 000 | 42,4 |
| Kopā | 500 000 (1) | 100,0 | | |

Kautuves ID

Iepriekšējā gadā pārstrādātās nobarojamās cūkas

Procentuālā daļa no kopējā nokauto cūku skaita, kas iekļautas pētījumā

Paraugu skaits vienā kautuvē

Paraugi mēnesī (/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4 : 12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

Kopā

500 000 (1)

100,0

Katrai kautuvei katru mēnesi nejaušas izlases veidā izraugās skaitli no 1 līdz 31. Ja nejauši izraudzītais skaitlis ir kaujamā diena, tad tajā mēnesī paraugu ņemšanai izraugās šo dienu. Ja ne, tad nejaušas izlases veidā izraugās jaunu skaitli. To dara vienreiz mēnesī un atkārto tik daudz reižu, cik paraugu kautuvē ir jāievāc. Piemēram, kautuvē AXD process atkārtojams vismaz 36 reizes, lai nejaušā izlasē izraudzītos vismaz 36 darba dienas. Attiecīgi vienā dienā var būt jāņem paraugi vairāk nekā no viena kautķermeņa.

Tā kā konkrētā dienā nokauto lopu skaits var ievērojami atšķirties, atsevišķa dzīvnieka nejaušai izlasei jānotiek kautuvē tajā dienā, kas izraudzīta paraugu ņemšanai. Jābūt zināmai konkrētajai dienai un dzīvnieku kopskaitam, un tad kautuves personāls nejaušā izlasē izraugās kautķermeni(-us), izmantojot tiem pieejamo nejaušas izlases lapu, kas izstrādāta, ņemot vērā maksimālo skaitu, kas pārsniedz augstāko iespējamo nobarojamo cūku skaitu, ko nokauj vienā konkrētā dienā jebkurā dalībvalsts kautuvē.

Nejaušas izlases tabula var būt līdzīga 2. tabulā attēlotajai.

2.   tabula

Nejaušas izlases tabula

| Kautuve | Mēneša diena | Kautķermeņa izvēle (2) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Kautuve

Mēneša diena

Kautķermeņa izvēle (2)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Pamatpētījumā neiekļauj šādus dzīvniekus:

| — | dzīvniekus, kuru dzīvsvars ir mazāks par 50 kg vai lielāks par 170 kg, |
| --- | --- |

—

dzīvniekus, kuru dzīvsvars ir mazāks par 50 kg vai lielāks par 170 kg,

| — | dzīvniekus, kas nokauti ārkārtas izkaušanā, |
| --- | --- |

—

dzīvniekus, kas nokauti ārkārtas izkaušanā,

| — | kautķermeņus, kas pilnīgi izbrāķēti. |
| --- | --- |

—

kautķermeņus, kas pilnīgi izbrāķēti.

2.   Paraugi

2.1.   Paraugu ņemšanas vispārīgi nosacījumi

| — | Jāpaņem ileocekālo limfmezglu sakopojums vai vismaz pieci atsevišķi ileocekālie limfmezgli no visām atlasītajām cūkām. Ja iespējams, jāpaņem vismaz 25 g limfmezglu bez taukiem un saistaudiem. |
| --- | --- |

—

Jāpaņem ileocekālo limfmezglu sakopojums vai vismaz pieci atsevišķi ileocekālie limfmezgli no visām atlasītajām cūkām. Ja iespējams, jāpaņem vismaz 25 g limfmezglu bez taukiem un saistaudiem.

| — | Kautuvē jāveic paraugu ņemšanas uzskaite, norādot katra parauga ņemšanas laiku un datumu, kā arī kurjera vārdu, kas veic paraugu piegādi, un piegādes datumu. |
| --- | --- |

—

Kautuvē jāveic paraugu ņemšanas uzskaite, norādot katra parauga ņemšanas laiku un datumu, kā arī kurjera vārdu, kas veic paraugu piegādi, un piegādes datumu.

2.2.   Ileocekālo limfmezglu paraugu ņemšanas sīkāks apraksts

Jāpārplēš apzarnis starp aklo zarnu un tai tuvāko līkumainās zarnas daļu, un ileocekālie limfmezgli parādās atplēstā laukuma virspusē. Ja ņem atsevišķus limfmezglus, tad bez naža, ar cimdotiem pirkstiem “ievāc” limfmezglus no atvērtā apzarņa. Limfmezglus vai to sakopojumu ievieto plastmasas maisiņā, uz kura uzraksta datumu, laiku, kautuves identifikācijas kodu un parauga identifikācijas kodu.

3.   Pārvadāšana

Paraugi jānosūta 36 stundu laikā ar kurjerpastu vai kurjeru, un tiem jānonāk laboratorijā ne vēlāk kā 72 stundas pēc paraugu ņemšanas. Paraugus, kas saņemti vēlāk nekā 72 stundas pēc parauga ņemšanas, iznīcina, ja vien analīzi nesāk 96 stundu laikā pēc parauga ņemšanas un netiek pārtraukta aukstuma ķēde.

4.   Paraugu analīze un serotipizēšana

Paraugus analizē un serotipizē valsts references laboratorijā (VRL). Ja VRL nav iespējams veikt visas analīzes vai minētajā laboratorijā šādu noteikšanu parasti neveic, kompetentās iestādes analīžu veikšanai var izraudzīties nelielu skaitu citu laboratoriju, kas saistītas ar valsts pārbaudēm attiecībā uz salmonellu.

Šīm laboratorijām ir jābūt apstiprinātai pieredzei attiecīgās noteikšanas metodes izmantošanas jomā, un tajās jābūt kvalitātes nodrošināšanas sistēmai, kas atbilst ISO standartam 17025, un tai jābūt VRL uzraudzībā.

Laboratorijā paraugus uzglabā ledusskapī līdz bakterioloģiskajai izmeklēšanai, kas jāveic 24 stundu laikā pēc paraugu saņemšanas, lai analīze tiktu uzsākta ne vēlāk kā 96 stundas pēc paraugu ņemšanas.

4.1.   Paraugu sagatavošana

Limfmezglu virsmu pirms analīzes attīra, iemērcot absolūtā alkoholā un izžāvējot gaisā.

Visus limfmezglus savāc kopā plastmasas maisiņā, ko aizdara un dauza ar āmuru vai tamlīdzīgi, lai tos sasmalcinātu.

Homogenizētos limfmezglus nosver un ievieto sterilā traukā ar uzsildītu buferētu peptona ūdeni (BPW) atšķaidījumā 1:10. Traukus iztur (37 ± 1) °C temperatūrā kopā (18 ± 2) stundas.

4.2.   Noteikšanas metode

Jāizmanto metode, ko ieteikusi Kopienas salmonellas references laboratorija (KRL) Bilthofenē, Nīderlandē.

Šī metode ir aprakstīta ISO 6579:2002 D pielikuma projekta pašreizējā redakcijā “Salmonella spp. atklāšana dzīvnieku izkārnījumos un ražošanas sākuma posma paraugos”. Saskaņā ar šo metodi par vienīgo selektīvo barotni izmanto modificētu pusšķidru Rapaporta-Vasiliada barotni (MSRV).

4.3.   Serotipizēšana

Visus celmus, kas izolēti un apstiprināti kā Salmonella spp., serotipizē pēc Kaufmaņa-Vaita shēmas.

Kvalitātes nodrošināšanai 16 tipizējamus celmus un 16 netipizējamus izolātus nosūta KRL. Ja izolēts mazāk celmu, nosūta visus.

4.4.   Fāgu tipizēšana

Ja fāgu tipizēšanu veic salmonellu serotipam Typhimurium un salmonellu serotipam Enteritidis (fakultatīvi), jāizmanto Veselības aizsardzības aģentūras (VAA) (Colindale, Apvienotā Karaliste) PVO atsauces centra salmonellu fāgu tipizēšanas aprakstītās metodes.

4.5.   Antimikrobiālās uzņēmības pārbaudes

Ja tiek pārbaudīta antimikrobiālā uzņēmība (fakultatīvi), jāizmanto validēta un pārbaudīta testēšanas metode, piemēram, kāda no tām, ko iesaka Klīnisko laboratoriju standartu valsts komiteja (NCCLS, kopš 2005. gada 1. janvāra – Klīnisko un laboratorijas standartu institūts (CLSI)).

Pieņemama ir gan agara difūzijas, gan buljona atšķaidīšanas metode. Rezultātus paziņo gan kvantitatīvi (MIK attiecībā uz atšķaidīšanas metodēm un aiztures zonas diametrs attiecībā uz difūzijas metodēm), gan kvalitatīvi (rezistento izolātu daļa).

Kvalitatīvie dati jāpamato uz interpretāciju saskaņā ar epidemioloģiskajām robežvērtībām, ko Eiropas Antimikrobiālās uzņēmības pārbaudes komiteja (EUCAST) publicē vietnē http://www.eucast.org

Izolātiem pārbauda uzņēmību pret tālāk uzskaitītajām antimikrobiālajām vielām:

| — | ampicilīns vai amoksicilīns, |
| --- | --- |

—

ampicilīns vai amoksicilīns,

| — | tetraciklīns, |
| --- | --- |

—

tetraciklīns,

| — | hloramfenikols, |
| --- | --- |

—

hloramfenikols,

| — | florfenikols, |
| --- | --- |

—

florfenikols,

| — | nalidiksskābe, |
| --- | --- |

—

nalidiksskābe,

| — | ciprofloksacīns (vēlams) vai enrofloksacīns, |
| --- | --- |

—

ciprofloksacīns (vēlams) vai enrofloksacīns,

| — | sulfonamīds (vēlams sulfametoksazols), |
| --- | --- |

—

sulfonamīds (vēlams sulfametoksazols),

| — | sulfonamīds/trimetoprims vai trimetoprims, |
| --- | --- |

—

sulfonamīds/trimetoprims vai trimetoprims,

| — | gentamicīns, |
| --- | --- |

—

gentamicīns,

| — | streptomicīns, |
| --- | --- |

—

streptomicīns,

| — | kanamicīns (vēlams) vai neomicīns, |
| --- | --- |

—

kanamicīns (vēlams) vai neomicīns,

| — | 3. paaudzes cefalosporīns (vēlams cefotaksims), |
| --- | --- |

—

3. paaudzes cefalosporīns (vēlams cefotaksims),

| — | kolistīns (fakultatīvi). |
| --- | --- |

—

kolistīns (fakultatīvi).

Abas dalībvalstis tiek mudinātas pirms pētījuma uzsākšanas sarīkot iesaistīto personu apmācību.

5.   Rezultāti un paraugu uzglabāšana

Bakterioloģijas rezultāti attiecībā uz visiem apstrādātajiem paraugiem glabājami tā, kā minēts 3. tabulā dotajā piemērā, vai līdzīgā veidā.

Visi izolētie celmi glabājami abu dalībvalstu VRL, ja vien tā nodrošina celmu saglabāšanos vismaz piecus gadus.

Visus gaļas sulas paraugus seroloģijai glabā sasaldētus divus gadus.

3.   tabula

Piemērs ar pierakstiem par visiem apstrādātajiem paraugiem

| Paraugs | Saņemšana | Analīze |
| --- | --- | --- |
| Parauga ID + veids | Kautuves ID | Nosaukums | Datums | Laiks | Nosaukums | Datums | Laiks | Poz. vai neg. | Serotips | Fāga tips | Antibiogramma | Uzglabāšanas ID |
| 1 S | EU012 | PW | 3-10-06 | 12:00 | AB | 3-10 | 14:00 | Neg. | | | | |
| 2 L | EU023 | PW | 4-10 | 12:30 | AB | 4-10 | 14:00 | Poz. | Typh | DT104 | ASTSu | (IDnr.) |
| 3 L | EU083 | PW | 8-10 | 16:30 | AB | 9-10 | 9:00 | Poz. | Agona | n.p. | ASTE | (IDnr.) |
| utt. |

Paraugs

Saņemšana

Analīze

Parauga ID + veids

Kautuves ID

Nosaukums

Datums

Laiks

Nosaukums

Datums

Laiks

Poz. vai neg.

Serotips

Fāga tips

Antibiogramma

Uzglabāšanas ID

1 S

EU012

PW

3-10-06

12:00

AB

3-10

14:00

Neg.

2 L

EU023

PW

4-10

12:30

AB

4-10

14:00

Poz.

Typh

DT104

ASTSu

(IDnr.)

3 L

EU083

PW

8-10

16:30

AB

9-10

9:00

Poz.

Agona

n.p.

ASTE

(IDnr.)

utt.

6.   Bulgārijas un Rumānijas ziņojumi

Kompetentā iestāde, kas atbild par to, lai tiktu sagatavots ikgadējais ziņojums par salmonellu uzraudzību dzīvniekiem saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. pantu, apkopo un izvērtē rezultātus un paziņo tos Komisijai.

Šajos ziņojumos iekļauj vismaz šādas ziņas:

6.1.   Vispārīgs pētījuma programmas īstenošanas apraksts

| — | pētāmās populācijas apraksts, grupējot pēc kautuvju jaudas, |
| --- | --- |

—

pētāmās populācijas apraksts, grupējot pēc kautuvju jaudas,

| — | nejaušas atlases procedūras apraksts, ieskaitot paziņošanas sistēmu, |
| --- | --- |

—

nejaušas atlases procedūras apraksts, ieskaitot paziņošanas sistēmu,

| — | aprēķinātais parauga lielums, |
| --- | --- |

—

aprēķinātais parauga lielums,

| — | dati par iestādēm un laboratorijām, kas iesaistītas paraugu ņemšanā/testēšanā/tipizēšanā, |
| --- | --- |

—

dati par iestādēm un laboratorijām, kas iesaistītas paraugu ņemšanā/testēšanā/tipizēšanā,

| — | pētījuma vispārīgie rezultāti (bakterioloģiski analizētie paraugi, pozitīvo paraugu skaits, serotips, fāga tips un antibiotiku rezistences pārbaudes). |
| --- | --- |

—

pētījuma vispārīgie rezultāti (bakterioloģiski analizētie paraugi, pozitīvo paraugu skaits, serotips, fāga tips un antibiotiku rezistences pārbaudes).

6.2.   Pilnīgi dati par katru dzīvnieku, no kura ņemts paraugs, un attiecīgo izmeklējumu rezultāti

Dalībvalstis iesniedz pētījuma rezultātus neapstrādātu datu veidā, izmantojot Komisijas nodrošināto datu vārdnīcu un datu vākšanas veidlapas.

Šo vārdnīcu un veidlapas izstrādā Komisija, un tajās obligāti jāiekļauj šādi dati:

| — | kautuves atsauce, |
| --- | --- |

—

kautuves atsauce,

| — | kautuves jauda, |
| --- | --- |

—

kautuves jauda,

| — | paraugu ņemšanas diena un laiks, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas diena un laiks,

| — | paraugu atsauce (numurs), |
| --- | --- |

—

paraugu atsauce (numurs),

| — | ievākto paraugu veids: limfmezgli, |
| --- | --- |

—

ievākto paraugu veids: limfmezgli,

| — | nosūtīšanas uz laboratoriju datums. |
| --- | --- |

—

nosūtīšanas uz laboratoriju datums.

Par katru laboratorijai nosūtītu paraugu dalībvalstīs ievāc šādas ziņas:

| — | laboratorijas ID (ja iesaistītas vairākas laboratorijas), |
| --- | --- |

—

laboratorijas ID (ja iesaistītas vairākas laboratorijas),

| — | paraugu pārvadāšanas veids, |
| --- | --- |

—

paraugu pārvadāšanas veids,

| — | saņemšanas laboratorijā datums, |
| --- | --- |

—

saņemšanas laboratorijā datums,

| — | pārbaudot limfmezglus – parauga svars, |
| --- | --- |

—

pārbaudot limfmezglus – parauga svars,

| — | atsevišķu paraugu pārbaudes rezultāti:“negatīvs” vai, ja pozitīvs uz Salmonella spp., arī “salmonellu serotipa” serotipizēšanas rezultāti vai “netipizējams”, |
| --- | --- |

—

atsevišķu paraugu pārbaudes rezultāti:“negatīvs” vai, ja pozitīvs uz Salmonella spp., arī “salmonellu serotipa” serotipizēšanas rezultāti vai “netipizējams”,

| — | rezultāti attiecībā uz celmiem, kuriem izdarīta antimikrobiālās uzņēmības pārbaude, un/vai fāga tipa noteikšanas rezultāti. |
| --- | --- |

—

rezultāti attiecībā uz celmiem, kuriem izdarīta antimikrobiālās uzņēmības pārbaude, un/vai fāga tipa noteikšanas rezultāti.

---

(1)  Šim skaitlim jābūt reprezentatīvam attiecībā uz vismaz 80 % nokauto nobarojamo cūku dalībvalstī.

(2)  Pētījumam paraugu ņem no attiecīgā mēneša 19. dienā pārstrādājamā 5. kautķermeņa.

---

II PIELIKUMS

Kopienas finansiālā atbalsta maksimālais apjoms Bulgārijai un Rumānijai

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Summa |
| Bulgārija | 4 992 |
| Rumānija | 7 800 |

(EUR)

Dalībvalsts

Summa

Bulgārija

4 992

Rumānija

7 800

---

III PIELIKUMS

Apstiprināts finanšu pārskats par pamatpētījuma īstenošanu attiecībā uz Salmonella spp. izplatību kaujamu cūku ganāmpulkos

Pārskata periods: no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim.

Paziņojums par izmaksām, kas radušās pētījuma veikšanas laikā un atbilst Kopienas finansējuma piešķiršanas nosacījumiem

Atsauces numurs Komisijas lēmumam, ar kuru piešķir Kopienas finansiālo atbalstu: ...

...

| Ar darbu saistītās izmaksas attiecībā uz | Testu skaits | Kopējās testēšanas izmaksas pārskata periodā
  (valsts valūtā) |
| --- | --- | --- |
| Salmonella spp. bakterioloģiju | | |
| Salmonellas izolātu serotipizēšanu | | |

Ar darbu saistītās izmaksas attiecībā uz

Testu skaits

Kopējās testēšanas izmaksas pārskata periodā

(valsts valūtā)

Salmonella spp. bakterioloģiju

Salmonellas izolātu serotipizēšanu

Saņēmēja deklarācija

Mēs apliecinām, ka

| — | paziņojumā par izmaksām minētās izmaksas ir patiesas un radušās, veicot Komisijas Lēmumā 2007/219/EK noteiktos uzdevumus, un tās bija nepieciešamas, lai nodrošinātu pareizu šo uzdevumu izpildi, |
| --- | --- |

—

paziņojumā par izmaksām minētās izmaksas ir patiesas un radušās, veicot Komisijas Lēmumā 2007/219/EK noteiktos uzdevumus, un tās bija nepieciešamas, lai nodrošinātu pareizu šo uzdevumu izpildi,

| — | visi ar izmaksām saistītie apliecinājuma dokumenti ir pieejami revīzijai. |
| --- | --- |

—

visi ar izmaksām saistītie apliecinājuma dokumenti ir pieejami revīzijai.

Datums: ...

Par finansēm atbildīgā persona: ...

Paraksts: ...

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/50

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 4. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu 2003/250/EK par termiņa pagarināšanu pagaidu izņēmumiem no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1454)

(2007/220/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus, kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, izņemot sēklas, principā nedrīkst ievest Kopienā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no minētā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus, kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, izņemot sēklas, principā nedrīkst ievest Kopienā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no minētā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2003/250/EK (2) atļauj dalībvalstīm paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2003/250/EK (2) atļauj dalībvalstīm paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas.

| (3) | Apstākļi, kas attaisno šo izņēmumu, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus. |
| --- | --- |

(3)

Apstākļi, kas attaisno šo izņēmumu, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus.

| (4) | Tādēļ, piemērojot īpašus nosacījumus, dalībvalstīm turpmāk uz ierobežotu laiku jāatļauj ievest šādus stādus to teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ, piemērojot īpašus nosacījumus, dalībvalstīm turpmāk uz ierobežotu laiku jāatļauj ievest šādus stādus to teritorijā.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2003/250/EK 1. panta otrajā daļā pievieno šādus e) līdz h) punktus:

| “e) | 2007. gada 1. jūnija līdz 2007. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

“e)

2007. gada 1. jūnija līdz 2007. gada 30. septembrim;

| f) | 2008. gada 1. jūnija līdz 2008. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

f)

2008. gada 1. jūnija līdz 2008. gada 30. septembrim;

| g) | 2009. gada 1. jūnija līdz 2009. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

g)

2009. gada 1. jūnija līdz 2009. gada 30. septembrim;

| h) | 2010. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 30. septembrim.” |
| --- | --- |

h)

2010. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 30. septembrim.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/35/EK (OV L 88, 25.3.2006., 9. lpp.).

1

(2)  OV L 93, 10.4.2003., 36. lpp.

2

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/51

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 4. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu 2003/249/EK attiecībā uz pagaidu izņēmumu no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas, termiņa pagarinājumu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1455)

(2007/221/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus (izņemot sēklas), kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, principā nedrīkst ievest Kopienā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no šā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus (izņemot sēklas), kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, principā nedrīkst ievest Kopienā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no šā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība.

| (2) | Komisijas Lēmumā 2003/249/EK (2) atļauts dalībvalstīm paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 2003/249/EK (2) atļauts dalībvalstīm paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas.

| (3) | Apstākļi, kas attaisno šo izņēmumu, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus. |
| --- | --- |

(3)

Apstākļi, kas attaisno šo izņēmumu, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus.

| (4) | Tāpēc dalībvalstīm ar īpašiem nosacījumiem uz turpmāk ierobežotu laiku jāatļauj ievest to teritorijā šādus augus. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc dalībvalstīm ar īpašiem nosacījumiem uz turpmāk ierobežotu laiku jāatļauj ievest to teritorijā šādus augus.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2003/249/EK 1. panta otrajai daļai pievieno šādus punktus no e) līdz h):

| “e) | no 2007. gada 1. jūnija līdz 2007. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

“e)

no 2007. gada 1. jūnija līdz 2007. gada 30. septembrim;

| f) | no 2008. gada 1. jūnija līdz 2008. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

f)

no 2008. gada 1. jūnija līdz 2008. gada 30. septembrim;

| g) | no 2009. gada 1. jūnija līdz 2009. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

g)

no 2009. gada 1. jūnija līdz 2009. gada 30. septembrim;

| h) | no 2010. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 30. septembrim.” |
| --- | --- |

h)

no 2010. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 30. septembrim.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/35/EK (OV L 88, 25.3.2006., 9. lpp.).

1

(2)  OV L 93, 10.4.2003., 32. lpp.

2

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/52

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 4. aprīlis),

ar kuru paziņo to, ka saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku darbību sāk Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome

(2007/222/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. jūlija Lēmumu 2004/585/EK, ar ko izveido reģionālās konsultatīvās padomes atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu,

ņemot vērā ieteikumu, ko Francija 2007. gada 9. februārī nosūtīja Beļģijas, Spānijas, Francijas, Nīderlandes un Portugāles vārdā,

tā kā:

| (1) | Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) un Lēmums 2004/585/EK veido pamatu reģionālo konsultatīvo padomju izveidei un darbībai. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) un Lēmums 2004/585/EK veido pamatu reģionālo konsultatīvo padomju izveidei un darbībai.

| (2) | Ar Lēmuma 2004/585/EK 2. pantu izveido reģionālo konsultatīvo padomi, kuras pārziņā ir Dienvidrietumu ūdeņi t.i., Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) VIII, IX un X apgabals (ūdeņi ap Azoru salām) un CEFAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. rajons (ūdeņi apkārt Madeiras salām un Kanāriju salām) (3). |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmuma 2004/585/EK 2. pantu izveido reģionālo konsultatīvo padomi, kuras pārziņā ir Dienvidrietumu ūdeņi t.i., Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) VIII, IX un X apgabals (ūdeņi ap Azoru salām) un CEFAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. rajons (ūdeņi apkārt Madeiras salām un Kanāriju salām) (3).

| (3) | Saskaņā ar Lēmuma 2004/585/EK 3. panta 1. punktu zivsaimniecības nozares un citu interešu grupu pārstāvji iesniedza Beļģijai, Spānijai, Francijai, Nīderlandei un Portugālei pieprasījumu par minētās reģionālās konsultatīvās padomes darbību. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmuma 2004/585/EK 3. panta 1. punktu zivsaimniecības nozares un citu interešu grupu pārstāvji iesniedza Beļģijai, Spānijai, Francijai, Nīderlandei un Portugālei pieprasījumu par minētās reģionālās konsultatīvās padomes darbību.

| (4) | Kā paredzēts Lēmuma 2004/585/EK 3. panta 2. punktā, attiecīgās dalībvalstis lēma par to, vai šis pieprasījums par Dienvidrietumu ūdeņu reģionālo konsultatīvo padomi atbilst minētajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem. Attiecīgās dalībvalstis 2007. gada 9. februārī iesniedza Komisijai ieteikumu par minēto reģionālo konsultatīvo padomi. |
| --- | --- |

(4)

Kā paredzēts Lēmuma 2004/585/EK 3. panta 2. punktā, attiecīgās dalībvalstis lēma par to, vai šis pieprasījums par Dienvidrietumu ūdeņu reģionālo konsultatīvo padomi atbilst minētajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem. Attiecīgās dalībvalstis 2007. gada 9. februārī iesniedza Komisijai ieteikumu par minēto reģionālo konsultatīvo padomi.

| (5) | Ieinteresēto pušu pieprasījumu un minēto ieteikumu Komisija ir izvērtējusi saistībā ar Lēmuma 2004/585/EK nostādnēm un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un principiem un uzskata, ka Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome ir gatava sākt darbību, |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresēto pušu pieprasījumu un minēto ieteikumu Komisija ir izvērtējusi saistībā ar Lēmuma 2004/585/EK nostādnēm un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un principiem un uzskata, ka Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome ir gatava sākt darbību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome, kas izveidota ar Lēmuma 2004/585/EK 2. panta 1. punkta e) apakšpunktu, sāk darbību 2007. gada 9. aprīlī.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 256, 3.8.2004., 17. lpp.

1

(2)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

2

(3)  Kā definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 3880/91 (OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp.).

3

---

| 5.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 95/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 95/53

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 4. aprīlis)

par vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti, ko iesniegusi Bulgārija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1469)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru valodā)

(2007/223/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1493/1999 paredzēts, ka priekšnoteikums, lai saņemtu jaunas stādīšanas tiesības, kā arī pārstrukturēšanas un pārorientēšanas atbalstu, ir tas, ka ieinteresētajai dalībvalstij jāveic vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaite. Šai uzskaitei jāatbilst minētās regulas 16. pantā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1493/1999 paredzēts, ka priekšnoteikums, lai saņemtu jaunas stādīšanas tiesības, kā arī pārstrukturēšanas un pārorientēšanas atbalstu, ir tas, ka ieinteresētajai dalībvalstij jāveic vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaite. Šai uzskaitei jāatbilst minētās regulas 16. pantā izklāstītajiem noteikumiem.

| (2) | Ar 19. pantu Komisijas 2000. gada 31. maija Regulā (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu (2), paredzēts, kāda informācija jāiekļauj minētajā uzskaitē un kā šī informācija jāstrukturē. |
| --- | --- |

(2)

Ar 19. pantu Komisijas 2000. gada 31. maija Regulā (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu (2), paredzēts, kāda informācija jāiekļauj minētajā uzskaitē un kā šī informācija jāstrukturē.

| (3) | Ar 2007. gada 10. janvāra un 17. janvāra vēstulēm Bulgārija nosūtīja Komisijai Regulas (EK) Nr. 1493/1999 16. pantā un Regulas (EK) Nr. 1227/2000 19. pantā paredzēto informāciju. Šīs informācijas pārbaude ļauj secināt, ka Bulgārija minēto uzskaiti ir veikusi. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2007. gada 10. janvāra un 17. janvāra vēstulēm Bulgārija nosūtīja Komisijai Regulas (EK) Nr. 1493/1999 16. pantā un Regulas (EK) Nr. 1227/2000 19. pantā paredzēto informāciju. Šīs informācijas pārbaude ļauj secināt, ka Bulgārija minēto uzskaiti ir veikusi.

| (4) | Šis lēmums nenozīmē, ka Komisija atzītu uzskaitē ietvertās informācijas precizitāti vai tajā minēto tiesību aktu saderību ar Kopienas tiesību aktiem. Šis lēmums netraucē Komisijai pieņemt jebkādu citu lēmumu par minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums nenozīmē, ka Komisija atzītu uzskaitē ietvertās informācijas precizitāti vai tajā minēto tiesību aktu saderību ar Kopienas tiesību aktiem. Šis lēmums netraucē Komisijai pieņemt jebkādu citu lēmumu par minētajiem jautājumiem.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisija konstatē, ka Bulgārija ir veikusi vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti atbilstīgi Regulas (EK) Nr.1493/1999 16. pantam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 143, 16.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1460/2006 (OV L 272, 3.10.2006., 9. lpp.).

2

---