# Euroopan unionin L 79/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 79 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta20. maaliskuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 79

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta20. maaliskuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 292/2007, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 293/2007, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007, tarjouskilpailun avaamisesta viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin käyttämiseksi bioetanolina yhteisössä | 3 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2007/16/EY, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007, arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY täytäntöönpanosta tiettyjen määritelmien selventämiseksi (
  1
  ) | 11 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 292/2007, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 293/2007, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007, tarjouskilpailun avaamisesta viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin käyttämiseksi bioetanolina yhteisössä

3

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2007/16/EY, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007, arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY täytäntöönpanosta tiettyjen määritelmien selventämiseksi (
  1
  )

1

11

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/170/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista (ensimmäinen pilari)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 845) | 20 |
| | | 2007/171/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista (kolmas pilari) | 29 |
| | | 2007/172/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2007, ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevän koordinoijaryhmän perustamisesta | 38 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/170/EY

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista (ensimmäinen pilari)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 845)

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 845)

20

2007/171/EY

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista (kolmas pilari)

29

2007/172/EY

*

Komission päätös, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2007, ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevän koordinoijaryhmän perustamisesta

38

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2007/173/YUTP, hyväksytty 19 päivänä maaliskuuta 2007, Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta | 40 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston yhteinen kanta 2007/173/YUTP, hyväksytty 19 päivänä maaliskuuta 2007, Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta

40

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 980/2005, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (EUVL L 169, 30.6.2005) | 41 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 980/2005, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (EUVL L 169, 30.6.2005)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 292/2007,

annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä maaliskuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 19 päivänä maaliskuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | IL | 166,2 |
| MA | 92,4 |
| TN | 143,7 |
| TR | 132,7 |
| ZZ | 133,8 |
| 0707 00 05 | JO | 132,2 |
| MA | 65,6 |
| TR | 175,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0709 90 70 | MA | 66,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 90 80 | IL | 121,6 |
| ZZ | 121,6 |
| 0805 10 20 | CU | 47,3 |
| EG | 45,3 |
| IL | 53,0 |
| MA | 41,7 |
| TN | 50,9 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 50,6 |
| 0805 50 10 | EG | 58,7 |
| IL | 68,1 |
| TR | 44,3 |
| ZZ | 57,0 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 80,4 |
| CA | 92,2 |
| CL | 95,2 |
| CN | 75,4 |
| US | 114,1 |
| UY | 71,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 74,8 |
| CL | 73,1 |
| UY | 70,9 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 72,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

IL

166,2

MA

92,4

TN

143,7

TR

132,7

ZZ

133,8

0707 00 05

JO

132,2

MA

65,6

TR

175,9

ZZ

124,6

0709 90 70

MA

66,2

TR

67,1

ZZ

66,7

0709 90 80

IL

121,6

ZZ

121,6

0805 10 20

CU

47,3

EG

45,3

IL

53,0

MA

41,7

TN

50,9

TR

65,1

ZZ

50,6

0805 50 10

EG

58,7

IL

68,1

TR

44,3

ZZ

57,0

0808 10 80

AR

77,4

BR

80,4

CA

92,2

CL

95,2

CN

75,4

US

114,1

UY

71,1

ZA

87,1

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

74,8

CL

73,1

UY

70,9

ZA

71,7

ZZ

72,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 293/2007,

annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007,

tarjouskilpailun avaamisesta viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin käyttämiseksi bioetanolina yhteisössä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinamekanismien osalta 25 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1623/2000 (2) vahvistetaan muun muassa interventioelinten hallussa olevien, viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 (3) 35, 36 ja 39 artiklassa sekä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27,28 ja 30 artiklassa tarkoitetuista tislauksista saatujen alkoholien varastojen myyntiä koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. |
| --- | --- |

(1)

Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinamekanismien osalta 25 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1623/2000 (2) vahvistetaan muun muassa interventioelinten hallussa olevien, viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 (3) 35, 36 ja 39 artiklassa sekä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27,28 ja 30 artiklassa tarkoitetuista tislauksista saatujen alkoholien varastojen myyntiä koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1623/2000 92 artiklan mukaisesti olisi järjestettävä tarjouskilpailu viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin käyttämiseksi yksinomaan polttoainealalla bioetanolina yhteisössä, jotta yhteisön viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin varastot pienentyisivät ja jotta varmistettaisiin asetuksen (EY) N:o 1623/2000 92 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen yritysten hankintojen jatkuvuus. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1623/2000 92 artiklan mukaisesti olisi järjestettävä tarjouskilpailu viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin käyttämiseksi yksinomaan polttoainealalla bioetanolina yhteisössä, jotta yhteisön viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin varastot pienentyisivät ja jotta varmistettaisiin asetuksen (EY) N:o 1623/2000 92 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen yritysten hankintojen jatkuvuus.

| (3) | Myyntihinnat ja vakuudet on ilmoitettava ja maksut suoritettava euroina 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Myyntihinnat ja vakuudet on ilmoitettava ja maksut suoritettava euroina 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 (4) mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Järjestetään tarjouskilpailu nro 9/2007 EY viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin käyttämiseksi bioetanolina yhteisössä.

Alkoholi on peräisin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27,28 ja 30 artiklassa tarkoitetuista tislauksista, ja se on jäsenvaltioiden interventioelinten hallussa.

2.   Myytävä määrä on yhteensä 653 380,74 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia, ja se jakautuu seuraavasti:

| a) | erä, jonka numero on 96/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

a)

erä, jonka numero on 96/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| b) | erä, jonka numero on 97/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

b)

erä, jonka numero on 97/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| c) | erä, jonka numero on 98/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

c)

erä, jonka numero on 98/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| d) | erä, jonka numero on 99/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

d)

erä, jonka numero on 99/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| e) | erä, jonka numero on 100/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

e)

erä, jonka numero on 100/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| f) | erä, jonka numero on 101/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

f)

erä, jonka numero on 101/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| g) | erä, jonka numero on 102/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

g)

erä, jonka numero on 102/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| h) | erä, jonka numero on 103/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

h)

erä, jonka numero on 103/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| i) | erä, jonka numero on 104/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

i)

erä, jonka numero on 104/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| j) | erä, jonka numero on 105/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

j)

erä, jonka numero on 105/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| k) | erä, jonka numero on 106/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

k)

erä, jonka numero on 106/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| l) | erä, jonka numero on 107/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

l)

erä, jonka numero on 107/2007 EY ja jonka määrä on 50 000 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| m) | erä, jonka numero on 108/2007 EY ja jonka määrä on 53 380,74 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

m)

erä, jonka numero on 108/2007 EY ja jonka määrä on 53 380,74 hehtolitraa 100 tilavuusprosentin alkoholia;

3.   Tämän asetuksen liitteessä I esitetään erät muodostavien sammioiden sijainti ja viitteet sekä kunkin sammion sisältämä alkoholimäärä, alkoholin alkoholipitoisuus ja ominaisuudet.

4.   Tarjouskilpailuun voivat osallistua ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1623/2000 92 artiklan mukaisesti hyväksytyt yritykset.

2 artikla

Myynti tapahtuu asetuksen (EY) N:o 1623/2000 93, 94, 94 b, 94 c, 94 d, 95–98, 100 ja 101 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 2799/98 2 artiklan säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Tarjoukset on jätettävä liitteessä II mainituille interventioelimille, joiden hallussa alkoholi on, tai lähetettävä kirjattuna kirjeenä asianomaisten interventioelinten osoitteeseen.

2.   Tarjoukset on toimitettava sinetöidyssä kirjekuoressa, jonka päällä on merkintä ”Tarjous – käyttöön bioetanolina yhteisössä liittyvä tarjouskilpailu nro 9/2007 EY”, joka on toisessa, asianomaiselle interventioelimelle osoitetussa kirjekuoressa.

3.   Tarjousten on oltava kyseisellä interventioelimellä viimeistään 2 päivänä huhtikuuta 2007 kello 12.00 (Brysselin aikaa).

4 artikla

1.   Jotta tarjous voitaisiin ottaa huomioon, sen on oltava asetuksen (EY) N:o 1623/2000 94 ja 97 artiklan mukainen.

2.   Jotta tarjous voitaisiin ottaa huomioon, tarjousta jätettäessä on toimitettava

| a) | todiste siitä, että kyseisen alkoholin hallussaan pitävälle interventioelimelle on annettu osallistumisvakuus, joka on 4 euroa hehtolitralta 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

a)

todiste siitä, että kyseisen alkoholin hallussaan pitävälle interventioelimelle on annettu osallistumisvakuus, joka on 4 euroa hehtolitralta 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| b) | tarjouksen tekijän nimi ja osoite, viittaus tarjouskilpailuilmoitukseen, ehdotettu hinta euroina hehtolitralta 100 tilavuusprosentin alkoholia; |
| --- | --- |

b)

tarjouksen tekijän nimi ja osoite, viittaus tarjouskilpailuilmoitukseen, ehdotettu hinta euroina hehtolitralta 100 tilavuusprosentin alkoholia;

| c) | tarjouksen tekijän sitoumus noudattaa kyseistä tarjouskilpailua koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

c)

tarjouksen tekijän sitoumus noudattaa kyseistä tarjouskilpailua koskevia säännöksiä;

| d) | tarjouksen tekijän ilmoitus, jonka mukaan hän






  i) | luopuu kaikista mahdollisesti luovutettavan tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevista vaateista; |
| --- | --- | --- |

d)

tarjouksen tekijän ilmoitus, jonka mukaan hän

i)

luopuu kaikista mahdollisesti luovutettavan tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevista vaateista;

| ii) | suostuu kaikkeen alkoholin käyttöä ja määräpaikkaa koskevaan valvontaan; |
| --- | --- |

ii)

suostuu kaikkeen alkoholin käyttöä ja määräpaikkaa koskevaan valvontaan;

| iii) | suostuu esittämään todisteet siitä, että alkoholi käytetään kyseessä olevassa tarjouskilpailuilmoituksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

suostuu esittämään todisteet siitä, että alkoholi käytetään kyseessä olevassa tarjouskilpailuilmoituksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

5 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1623/2000 94 a artiklassa säädetyt, tässä asetuksessa avattua tarjouskilpailua koskevat tiedonannot on toimitettava komissiolle tämän asetuksen liitteessä III ilmoitettuun osoitteeseen.

6 artikla

Näytteiden ottoa koskevat muodollisuudet on määritelty asetuksen (EY) N:o 1623/2000 98 artiklassa.

Interventioelimen on annettava kaikki tarvittavat myytävien alkoholien ominaisuuksia koskevat tiedot.

Kukin asianomainen voi ottaa yhteyttä kyseiseen interventioelimeen ja saada myyntiin tarjotusta alkoholista interventioelimen edustajan ottamia näytteitä.

7 artikla

1.   Kukin asianomainen voi ottaa yhteyttä kyseiseen interventioelimeen ja saada myyntiin tarjotusta alkoholista interventioelimen edustajan ottamia näytteitä. Tätä tarkoitusta varten voidaan

| a) | soveltaa asetuksen (EY) N:o 1623/2000 102 artiklan säännöksiä soveltuvin osin; |
| --- | --- |

a)

soveltaa asetuksen (EY) N:o 1623/2000 102 artiklan säännöksiä soveltuvin osin;

| b) | ottaa näytteitä alkoholin laadun varmistamiseksi ydinmagneettiseen resonanssiin perustuvalla määrityksellä sen lopullisen käyttötarkoituksen yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

ottaa näytteitä alkoholin laadun varmistamiseksi ydinmagneettiseen resonanssiin perustuvalla määrityksellä sen lopullisen käyttötarkoituksen yhteydessä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten kustannuksista vastaa yritys, jolle alkoholi on myyty.

8 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EYVL L 194, 31.7.2000, s. 45. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2016/2006 (EUVL L 384, 29.12.2006, s. 38).

2

(3)  EYVL L 84, 27.3.1987, s. 1. Asetus kumottu asetuksella (EY) N:o 1493/1999.

3

(4)  EYVL L 349, 24.12.1998, s. 1.

4

---

LIITE I

| Jäsenvaltio ja erän numero | Varastointipaikka | Sammioiden numero | Määrä hehtolitroina 100 tilavuusprosentin alkoholia | Viittaus asetuksen (EY) N:o 1493/1999 artiklaan | Alkoholityyppi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Espanja
  Erän nro 96/2007 EY | Tarancón | A-2 | 21 335 | 27 | Raaka |
| B-9 | 24 685 | 27 | Raaka |
| B-10 | 3 980 | 27 | Raaka |
| | Yhteensä | | 50 000 | | |
| Espanja
  Erän nro 97/2007 EY | Tarancón | C-7 | 24 882 | 30 | Raaka |
| D-7 | 24 659 | 30 | Raaka |
| C-8 | 459 | 30 | Raaka |
| | Yhteensä | | 50 000 | | |
| Espanja
  Erän nro 98/2007 EY | Tarancón | C-8 | 24 313 | 30 | Raaka |
| D-8 | 24 867 | 30 | Raaka |
| A-6 | 820 | 30 | Raaka |
| | Yhteensä | | 50 000 | | |
| Ranska
  Erän nro 99/2007 EY | Viniflhor – Port-la-Nouvelle |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Jäsenvaltio ja erän numero

Varastointipaikka

Sammioiden numero

Määrä hehtolitroina 100 tilavuusprosentin alkoholia

Viittaus asetuksen (EY) N:o 1493/1999 artiklaan

Alkoholityyppi

Espanja

Erän nro 96/2007 EY

Tarancón

A-2

21 335

27

Raaka

B-9

24 685

27

Raaka

B-10

3 980

27

Raaka

Yhteensä

50 000

Espanja

Erän nro 97/2007 EY

Tarancón

C-7

24 882

30

Raaka

D-7

24 659

30

Raaka

C-8

459

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Espanja

Erän nro 98/2007 EY

Tarancón

C-8

24 313

30

Raaka

D-8

24 867

30

Raaka

A-6

820

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Ranska

Erän nro 99/2007 EY

Viniflhor – Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

8

12 550

27

Raaka

6

11 590

27

Raaka

33

6 250

27

Raaka

8B

1 490

28

Raaka

8B

2 015

30

Raaka

6B

8 250

30

Raaka

6B

1 150

30

Raaka

6B

555

28

Raaka

8B

6 150

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Ranska

Erän nro 100/2007 EY

| Viniflhor – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor – Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

10

14 155

27

Raaka

13

5 200

27

Raaka

13B

6 220

30

Raaka

13B

220

30

Raaka

13B

645

28

Raaka

10B

3 920

30

Raaka

10B

690

30

Raaka

10B

2 105

28

Raaka

15

2 980

30

Raaka

15

9 210

30

Raaka

33

4 655

27

Raaka

Yhteensä

50 000

Ranska

Erän nro 101/2007 EY

| Viniflhor – Port-la-Nouvelle |
| --- |
| M. Mortefon |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe-Turrel |
| Bp 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Viniflhor – Port-la-Nouvelle

M. Mortefon

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe-Turrel

Bp 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

26

5 790

30

Raaka

20B

1 080

28

Raaka

26B

3 485

27

Raaka

26

3 080

30

Raaka

22

7 450

30

Raaka

22

4 910

30

Raaka

33

12 855

27

Raaka

20

11 350

27

Raaka

Yhteensä

50 000

Ranska

Erän nro 102/2007 EY

| Viniflhor – Longuefuye |
| --- |
| Mme Bretaudeau |
| F-53200 Longuefuye |

Viniflhor – Longuefuye

Mme Bretaudeau

F-53200 Longuefuye

4B

1 835

28

Raaka

4

18 410

27

Raaka

22

4 980

27

Raaka

9BIS

2 245

30

Raaka

9BIS

915

30

Raaka

9BIS

4 425

28

Raaka

9

14 900

27

Raaka

4B

815

30

Raaka

4B

1 475

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Ranska

Erän nro 103/2007 EY

| Deulep |
| --- |
| M. Coulomb |
| Bld Chanzy |
| F-30800 Saint-Gilles-du-Gard |

Deulep

M. Coulomb

Bld Chanzy

F-30800 Saint-Gilles-du-Gard

73B

5 930

27

Raaka

501

7 510

27

Raaka

503

5 450

27

Raaka

506

7 120

30

Raaka

504B

6 765

27

Raaka

501B

570

30

Raaka

501B

1 010

30

Raaka

506

1 530

30

Raaka

506

275

28

Raaka

502

9 145

27

Raaka

73

930

30

Raaka

503B

270

28

Raaka

503B

2 545

30

Raaka

503B

950

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Ranska

Erän nro 104/2007 EY

| Deulep – Psl |
| --- |
| F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône |

Deulep – Psl

F-13230 Port-Saint-Louis-du-Rhône

D2

2 745

28

Raaka

D2

28 630

30

Raaka

D2

18 625

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Italia

Erän nro 105/2007 EY

Cipriani – Chizzola d’Ala (TN)

27a

4 700

27

Raaka

Dister – Faenza (RA)

127a

4 500

27

Raaka

I.C.V. – Borgoricco (PD)

6a

2 200

27

Raaka

Mazzeri – S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

10 100

30

Raaka

Tampieri – Faenza (RA)

6a-7a-16a

1 500

27

Raaka

Villapana – Faenza (RA)

4a-2a-10a

7 300

27

Raaka

Deta-Barberino Val d’Elsa (FI)

7a

2 200

27

Raaka

Cavino – Faenza (RA)

15a-6a-8a-5a

17 500

27

Raaka

Yhteensä

50 000

Italia

Erän nro 106/2007 EY

Bonollo – Paduni (FR)

35a-37a

24 500

27/30

Raaka

Mazzeri – S. Agata sul Santerno (RA)

4a-15a

12 100

30

Raaka

Di Lorenzo – Ponte Valleceppi (PG)

19a-22a

10 500

27

Raaka

D’Auria – Ortona (CH)

22a-62a-76a

1 000

27

Raaka

S.V.A. – Ortona (CH)

19a

1 900

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Italia

Erän nro 107/2007 EY

Balice Distill. – San Basilio Mottola (TA)

4a

1 900

27

Raaka

Balice S.n.c. – Valenzano (BA)

1a-13a-14a-15a-16a-45a

8 300

27

Raaka

De Luca – Novoli (LE)

1a-8a-9a

2 800

27

Raaka

Bertolino – Partinico (PA)

24a-27a

18 700

30

Raaka

D’Auria – Ortona (CH)

22a-62a-76a

6 000

27

Raaka

S.V.M. – Sciacca (AG)

2a-3a-4a-8a-21a-30a-35a-36a-37

4 200

27/30

Raaka

Ge.Dis – Marsala (TP)

14b

8 100

30

Raaka

Yhteensä

50 000

Kreikka

Erän nro 108/2007 EY

Οινοποιητικός συνεταιρισμός Μεσσηνίας

Πύργος Τριφυλίας

(Oinopoiitikos Sinetairismos Messinias)

76

454,96

30

Raaka

77

432,94

30

Raaka

85

1 782,89

30

Raaka

86

1 684,51

30

Raaka

87

1 756,59

30

Raaka

88

1 753,86

30

Raaka

95

873,44

30

Raaka

75

444,79

30

Raaka

28

904,89

30

Raaka

80

463,46

30

Raaka

73

387,14

30

Raaka

78

27,72

30

Raaka

15

1 747,04

30

Raaka

16

1 713,67

30

Raaka

26

853,18

30

Raaka

74

427,35

30

Raaka

17

1 743,76

30

Raaka

94

887,65

30

Raaka

84

1 786,52

30

Raaka

79

439,47

30

Raaka

93

908,63

30

Raaka

83

1 795,78

30

Raaka

82

1 758,86

30

Raaka

12

1 800,87

30

Raaka

11

1 744,16

30

Raaka

18

1 707,83

30

Raaka

13

1 788,73

30

Raaka

96

827,49

30

Raaka

81

1 805,07

30

Raaka

14

1 800,04

30

Raaka

97

915,07

30

Raaka

92

908,96

30

Raaka

99

911,94

30

Raaka

25

905,06

30

Raaka

108

432,18

30

Raaka

107

432,77

30

Raaka

105

448,22

30

Raaka

106

441,22

30

Raaka

27

897,73

30

Raaka

29

579,19

30

Raaka

30

667,69

30

Raaka

19

901,65

27

Raaka

20

892,07

27

Raaka

21

900,28

27

Raaka

22

899,54

27

Raaka

23

882,32

27

Raaka

24

653,58

27

Raaka

89

847,09

27

Raaka

90

880,83

27

Raaka

91

856,22

27

Raaka

98

878,23

27

Raaka

100

745,61

27

Raaka

Yhteensä

53 380,74

---

LIITE II

Asetuksen 3 artiklassa tarkoitetut interventioelimet, joiden hallussa alkoholi on

| Viniflhor – Libourne | Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [P. (33-5) 57 55 20 00; télex 57 20 25; fax (33) 557 55 20 59] |
| --- | --- |
| FEGA | Beneficencia, 8, E-28004 Madrid [P. (34-91) 347 64 66; fax (34-91) 347 64 65] |
| AGEA | Via Torino, 45, I-00184 Rome [P. (39) 06 49 49 97 14; fax (39) 06 49 49 97 61] |
| Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε. | Αχαρνών (Aharnon) 241, 10446 Athènes, Grèce (P. 210 212 4799; fax 210 212 4791) |

Viniflhor – Libourne

Délégation nationale, 17 avenue de la Ballastière, BP 231, F-33505 Libourne Cedex [P. (33-5) 57 55 20 00; télex 57 20 25; fax (33) 557 55 20 59]

FEGA

Beneficencia, 8, E-28004 Madrid [P. (34-91) 347 64 66; fax (34-91) 347 64 65]

AGEA

Via Torino, 45, I-00184 Rome [P. (39) 06 49 49 97 14; fax (39) 06 49 49 97 61]

Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.

Αχαρνών (Aharnon) 241, 10446 Athènes, Grèce (P. 210 212 4799; fax 210 212 4791)

---

LIITE III

Asetuksen 5 artiklassa tarkoitettu osoite

| Euroopan komissio |
| --- |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, yksikkö D-2 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Faksi (32-2) 292 17 75 |
| Sähköposti: agri-market-tenders@ec.europa.eu |

Euroopan komissio

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, yksikkö D-2

B-1049 Bruxelles/Brussel

Faksi (32-2) 292 17 75

Sähköposti: agri-market-tenders@ec.europa.eu

---

DIREKTIIVIT

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/11

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2007/16/EY,

annettu 19 päivänä maaliskuuta 2007,

arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY täytäntöönpanosta tiettyjen määritelmien selventämiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY (1) ja erityisesti sen 53 a artiklan a kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 85/611/ETY on useita, joskus toisiinsa liittyviä määritelmiä omaisuuseristä, joihin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset (yhteissijoitusyritykset) voivat sijoittaa. Direktiivissä määritellään muun muassa siirtokelpoiset arvopaperit ja rahamarkkinavälineet. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 85/611/ETY on useita, joskus toisiinsa liittyviä määritelmiä omaisuuseristä, joihin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset (yhteissijoitusyritykset) voivat sijoittaa. Direktiivissä määritellään muun muassa siirtokelpoiset arvopaperit ja rahamarkkinavälineet.

| (2) | Direktiivin 85/611/ETY antamisen jälkeen rahoitusmarkkinoille on tullut yhä useamman tyyppisiä rahoitusvälineitä, ja on epävarmuutta siitä, mitä rahoitusvälineitä direktiivin määritelmillä tarkoitetaan. Epävarmuus määritelmien soveltamisessa johtaa direktiivin erilaisiin tulkintoihin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 85/611/ETY antamisen jälkeen rahoitusmarkkinoille on tullut yhä useamman tyyppisiä rahoitusvälineitä, ja on epävarmuutta siitä, mitä rahoitusvälineitä direktiivin määritelmillä tarkoitetaan. Epävarmuus määritelmien soveltamisessa johtaa direktiivin erilaisiin tulkintoihin.

| (3) | Jotta voidaan varmistaa direktiivin 85/611/ETY yhdenmukainen soveltaminen, auttaa jäsenvaltioita pääsemään yhteisymmärrykseen siitä, voiko yhteissijoitusyritys tehdä sijoituksia tietyntyyppisiin omaisuuseriin, ja varmistaa, että määritelmät ymmärretään direktiivin 85/611/ETY pohjana olevien periaatteiden mukaisesti, on tarpeen antaa toimivaltaisille viranomaisille ja markkinatoimijoille enemmän varmuutta tässä asiassa. Mainitut periaatteet koskevat esimerkiksi riskien hajauttamista ja riskirajoja sekä yhteissijoitusyrityksen kykyä lunastaa osuutensa osuudenhaltijoiden pyynnöstä ja laskea nettoarvonsa, kun osuuksia lasketaan liikkeeseen tai lunastetaan. Varmuuden lisääntyminen parantaa myös yhteissijoitusyritysten osuuksien pitämistä kaupan rajojen yli koskevan ilmoitusmenettelyn toimintaa. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 85/611/ETY yhdenmukainen soveltaminen, auttaa jäsenvaltioita pääsemään yhteisymmärrykseen siitä, voiko yhteissijoitusyritys tehdä sijoituksia tietyntyyppisiin omaisuuseriin, ja varmistaa, että määritelmät ymmärretään direktiivin 85/611/ETY pohjana olevien periaatteiden mukaisesti, on tarpeen antaa toimivaltaisille viranomaisille ja markkinatoimijoille enemmän varmuutta tässä asiassa. Mainitut periaatteet koskevat esimerkiksi riskien hajauttamista ja riskirajoja sekä yhteissijoitusyrityksen kykyä lunastaa osuutensa osuudenhaltijoiden pyynnöstä ja laskea nettoarvonsa, kun osuuksia lasketaan liikkeeseen tai lunastetaan. Varmuuden lisääntyminen parantaa myös yhteissijoitusyritysten osuuksien pitämistä kaupan rajojen yli koskevan ilmoitusmenettelyn toimintaa.

| (4) | Tässä direktiivissä säädetyistä selvennyksistä ei sinällään aiheudu toimivaltaisille viranomaisille tai markkinatoimijoille uusia toiminnallisia velvollisuuksia. Direktiivissä ei niinkään anneta kattavaa luetteloa rahoitusvälineistä ja liiketoimista, vaan selitetään peruskriteereitä, joiden avulla voidaan arvioida, kattavatko eri määritelmät tietyn rahoitusvälinetyypin. |
| --- | --- |

(4)

Tässä direktiivissä säädetyistä selvennyksistä ei sinällään aiheudu toimivaltaisille viranomaisille tai markkinatoimijoille uusia toiminnallisia velvollisuuksia. Direktiivissä ei niinkään anneta kattavaa luetteloa rahoitusvälineistä ja liiketoimista, vaan selitetään peruskriteereitä, joiden avulla voidaan arvioida, kattavatko eri määritelmät tietyn rahoitusvälinetyypin.

| (5) | Varallisuuserän sallittavuutta yhteissijoitusyrityksen sijoituskohteeksi ei pidä arvioida vain sen perusteella, kuuluuko se tässä direktiivissä selvennettyjen määritelmien soveltamisalaan, vaan myös muiden direktiivissä 85/611/ETY säädettyjen vaatimusten kannalta. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat tehdä yhteistyötä Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteassa (CESR) kehittääkseen yhteisiä lähestymistapoja näiden selvennysten soveltamiseen valvontavelvollisuuksissaan, erityisesti direktiivin 85/611/ETY muiden vaatimusten, kuten valvonta- ja riskienhallintamenettelyjen ja sijoitustuotekohtaisen EU:n kattavan toimiluvan ongelmattoman käyttämisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Varallisuuserän sallittavuutta yhteissijoitusyrityksen sijoituskohteeksi ei pidä arvioida vain sen perusteella, kuuluuko se tässä direktiivissä selvennettyjen määritelmien soveltamisalaan, vaan myös muiden direktiivissä 85/611/ETY säädettyjen vaatimusten kannalta. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat tehdä yhteistyötä Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteassa (CESR) kehittääkseen yhteisiä lähestymistapoja näiden selvennysten soveltamiseen valvontavelvollisuuksissaan, erityisesti direktiivin 85/611/ETY muiden vaatimusten, kuten valvonta- ja riskienhallintamenettelyjen ja sijoitustuotekohtaisen EU:n kattavan toimiluvan ongelmattoman käyttämisen varmistamiseksi.

| (6) | Direktiivissä 85/611/ETY määritellään siirtokelpoiset arvopaperit yksinomaan muodollisoikeudellisesta näkökulmasta. Sen mukaan siirtokelpoisten arvopaperien määritelmää voidaan soveltaa suureen määrään erilaisia rahoitusvälineitä, joilla on erilaisia ominaisuuksia ja joiden likvidiys vaihtelee. Kaikkien näiden rahoitusvälineiden osalta olisi varmistettava, että siirtokelpoisten arvopapereiden määritelmä ja direktiivin muut säännökset ovat keskenään johdonmukaiset. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivissä 85/611/ETY määritellään siirtokelpoiset arvopaperit yksinomaan muodollisoikeudellisesta näkökulmasta. Sen mukaan siirtokelpoisten arvopaperien määritelmää voidaan soveltaa suureen määrään erilaisia rahoitusvälineitä, joilla on erilaisia ominaisuuksia ja joiden likvidiys vaihtelee. Kaikkien näiden rahoitusvälineiden osalta olisi varmistettava, että siirtokelpoisten arvopapereiden määritelmä ja direktiivin muut säännökset ovat keskenään johdonmukaiset.

| (7) | Suljetut rahastot ovat sijoituskohdeluokka, jota direktiivissä 85/611/ETY ei nimenomaan mainita yhteissijoitusyrityksille sallituksi sijoituskohteeksi. Suljettujen rahastojen osuuksia käsitellään kuitenkin usein siirtokelpoisina arvopapereina, ja tällainen käsittely voidaan usein perustella sillä, että ne voidaan hyväksyä kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla. Markkinatoimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava olla varmoja siitä, kattaako siirtokelpoisten arvopaperien määritelmä suljettujen rahastojen osuudet. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat työskennellä yhdessä CESR:ssä kehittääkseen yhteisiä lähestymistapoja, joiden mukaan suljettuihin rahastoihin sovellettavia kriteerejä käytetään päivittäisessä toiminnassa. Tämä liittyy erityisesti yritysjohdon valvontamekanismeja koskevien keskeisten vähimmäisvaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Suljetut rahastot ovat sijoituskohdeluokka, jota direktiivissä 85/611/ETY ei nimenomaan mainita yhteissijoitusyrityksille sallituksi sijoituskohteeksi. Suljettujen rahastojen osuuksia käsitellään kuitenkin usein siirtokelpoisina arvopapereina, ja tällainen käsittely voidaan usein perustella sillä, että ne voidaan hyväksyä kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla. Markkinatoimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava olla varmoja siitä, kattaako siirtokelpoisten arvopaperien määritelmä suljettujen rahastojen osuudet. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat työskennellä yhdessä CESR:ssä kehittääkseen yhteisiä lähestymistapoja, joiden mukaan suljettuihin rahastoihin sovellettavia kriteerejä käytetään päivittäisessä toiminnassa. Tämä liittyy erityisesti yritysjohdon valvontamekanismeja koskevien keskeisten vähimmäisvaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Enemmän oikeusvarmuutta tarvitaan myös, jos halutaan luokitella siirtokelpoisiksi arvopapereiksi sellaisia rahoitusvälineitä, jotka liittyvät muiden omaisuuserien arvon kehitykseen, mukaan lukien omaisuuserien lajit, joihin direktiivissä 85/611/ETY itsessään ei viitata, tai joiden vakuutena ovat tällaiset varat. Olisi tehtävä selväksi, että jos rahoitusvälineen yhteys kohde-etuutena olevaan rahoitusvälineeseen tai välineen muuhun komponenttiin on niin vahva, että kyseisen välineen on katsottava sisältävän johdannaisen, rahoitusväline kuuluu silloin sellaisten siirtokelpoisten arvopaperien alaluokkaan, joka sisältää johdannaisen. Tästä seuraa, että kyseiseen välineeseen on sovellettava direktiivissä 85/611/ETY tarkoitettuja johdannaisten arviointiperusteita. |
| --- | --- |

(8)

Enemmän oikeusvarmuutta tarvitaan myös, jos halutaan luokitella siirtokelpoisiksi arvopapereiksi sellaisia rahoitusvälineitä, jotka liittyvät muiden omaisuuserien arvon kehitykseen, mukaan lukien omaisuuserien lajit, joihin direktiivissä 85/611/ETY itsessään ei viitata, tai joiden vakuutena ovat tällaiset varat. Olisi tehtävä selväksi, että jos rahoitusvälineen yhteys kohde-etuutena olevaan rahoitusvälineeseen tai välineen muuhun komponenttiin on niin vahva, että kyseisen välineen on katsottava sisältävän johdannaisen, rahoitusväline kuuluu silloin sellaisten siirtokelpoisten arvopaperien alaluokkaan, joka sisältää johdannaisen. Tästä seuraa, että kyseiseen välineeseen on sovellettava direktiivissä 85/611/ETY tarkoitettuja johdannaisten arviointiperusteita.

| (9) | Jotta rahoitusvälineen voidaan katsoa kuuluvan direktiivissä 85/611/ETY tarkoitettujen rahamarkkinavälineiden määritelmän soveltamisalaan, sen täytyisi täyttää tietyt arviointiperusteet. Sen täytyy erityisesti olla normaalisti rahamarkkinoilla kaupankäynnin kohteena oleva väline, sen on oltava likvidi ja sillä on oltava arvo, joka voidaan määritellä tarkasti milloin tahansa. On välttämätöntä varmistaa näiden perusteiden yhdenmukainen soveltaminen ja ottaa siinä huomioon tietyt markkinoiden käytänteet. On myös tärkeää selventää, että perusteita on käytettävä yhdenmukaisesti direktiivin 85/611/ETY muiden periaatteiden kanssa. Rahamarkkinavälineiden määritelmän olisi ulotuttava sellaisiin rahoitusvälineisiin, joita ei ole otettu säännellyille markkinoille tai joilla ei käydä kauppaa säännellyillä markkinoilla ja joita varten direktiivissä 85/611/ETY säädetään rahamarkkinavälineitä koskevien yleisten edellytysten lisäksi myös erityisiä arviointiperusteita. Näitä arviointiperusteita on yhtä lailla tarpeen selventää sijoittajien suojaan liittyvien vaatimusten vuoksi. On myös otettava huomioon muut direktiivin vaatimukset, kuten sen 37 artiklan mukaista salkun likviditeettiä koskeva periaate. |
| --- | --- |

(9)

Jotta rahoitusvälineen voidaan katsoa kuuluvan direktiivissä 85/611/ETY tarkoitettujen rahamarkkinavälineiden määritelmän soveltamisalaan, sen täytyisi täyttää tietyt arviointiperusteet. Sen täytyy erityisesti olla normaalisti rahamarkkinoilla kaupankäynnin kohteena oleva väline, sen on oltava likvidi ja sillä on oltava arvo, joka voidaan määritellä tarkasti milloin tahansa. On välttämätöntä varmistaa näiden perusteiden yhdenmukainen soveltaminen ja ottaa siinä huomioon tietyt markkinoiden käytänteet. On myös tärkeää selventää, että perusteita on käytettävä yhdenmukaisesti direktiivin 85/611/ETY muiden periaatteiden kanssa. Rahamarkkinavälineiden määritelmän olisi ulotuttava sellaisiin rahoitusvälineisiin, joita ei ole otettu säännellyille markkinoille tai joilla ei käydä kauppaa säännellyillä markkinoilla ja joita varten direktiivissä 85/611/ETY säädetään rahamarkkinavälineitä koskevien yleisten edellytysten lisäksi myös erityisiä arviointiperusteita. Näitä arviointiperusteita on yhtä lailla tarpeen selventää sijoittajien suojaan liittyvien vaatimusten vuoksi. On myös otettava huomioon muut direktiivin vaatimukset, kuten sen 37 artiklan mukaista salkun likviditeettiä koskeva periaate.

| (10) | Rahoitusjohdannaisia on direktiivin 85/611/ETY nojalla pidettävä helposti rahaksi muutettavana rahoitusomaisuutena, jos ne täyttävät kyseisessä direktiivissä annetut arviointiperusteet. On välttämätöntä varmistaa näiden perusteiden yhdenmukainen soveltaminen, ja on myös tehtävä selväksi, että nämä kriteerit on ymmärrettävä tavalla, joka on johdonmukainen direktiivin muiden säännösten kanssa. On myös tehtävä selväksi, että jos luottojohdannaiset ovat näiden kriteerien mukaiset, ne ovat direktiivissä 85/611/ETY tarkoitettuja rahoitusjohdannaisia, minkä vuoksi niitä voidaan käsitellä helposti rahaksi muutettavana rahoitusomaisuutena. |
| --- | --- |

(10)

Rahoitusjohdannaisia on direktiivin 85/611/ETY nojalla pidettävä helposti rahaksi muutettavana rahoitusomaisuutena, jos ne täyttävät kyseisessä direktiivissä annetut arviointiperusteet. On välttämätöntä varmistaa näiden perusteiden yhdenmukainen soveltaminen, ja on myös tehtävä selväksi, että nämä kriteerit on ymmärrettävä tavalla, joka on johdonmukainen direktiivin muiden säännösten kanssa. On myös tehtävä selväksi, että jos luottojohdannaiset ovat näiden kriteerien mukaiset, ne ovat direktiivissä 85/611/ETY tarkoitettuja rahoitusjohdannaisia, minkä vuoksi niitä voidaan käsitellä helposti rahaksi muutettavana rahoitusomaisuutena.

| (11) | Erityisen kiireellisesti olisi selvennettävä indeksijohdannaiset. Nykyisin on olemassa monenlaisia taloudellisia indeksejä, jotka toimivat johdannaisvälineen kohde-etuutena. Nämä indeksit vaihtelevat koostumuksensa tai osiensa painotuksen mukaan. Joka tapauksessa on varmistettava, että yhteissijoitusyritys pystyy täyttämään velvollisuutensa, jotka koskevat direktiivin 85/611/ETY 37 artiklan mukaista salkun likviditeettiä ja rahaston nettoarvon laskemista, ja etteivät johdannaisen kohde-etuuden ominaisuudet vaikuta kielteisesti näihin velvollisuuksiin. Olisi selvennettävä, että sellaiset indeksijohdannaiset, joiden koostumus on tarpeeksi hajautettu, jotka kuvaavat riittävän tarkasti niitä markkinoita, joihin ne viittaavat, ja joiden koostumuksesta ja laskemisesta on asianmukaista tietoa, kuuluvat helposti rahaksi muutettavana rahoitusomaisuutena pidettäviin johdannaisiin. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat tehdä yhteistyötä CESR:ssä kehittääkseen yhteisiä lähestymistapoja näiden kriteerien päivittäiseen käytännön soveltamiseen sellaisten omaisuuserien lajeihin perustuviin indekseihin, joita ei direktiivissä nimenomaan yksilöidä sallituiksi varoiksi. |
| --- | --- |

(11)

Erityisen kiireellisesti olisi selvennettävä indeksijohdannaiset. Nykyisin on olemassa monenlaisia taloudellisia indeksejä, jotka toimivat johdannaisvälineen kohde-etuutena. Nämä indeksit vaihtelevat koostumuksensa tai osiensa painotuksen mukaan. Joka tapauksessa on varmistettava, että yhteissijoitusyritys pystyy täyttämään velvollisuutensa, jotka koskevat direktiivin 85/611/ETY 37 artiklan mukaista salkun likviditeettiä ja rahaston nettoarvon laskemista, ja etteivät johdannaisen kohde-etuuden ominaisuudet vaikuta kielteisesti näihin velvollisuuksiin. Olisi selvennettävä, että sellaiset indeksijohdannaiset, joiden koostumus on tarpeeksi hajautettu, jotka kuvaavat riittävän tarkasti niitä markkinoita, joihin ne viittaavat, ja joiden koostumuksesta ja laskemisesta on asianmukaista tietoa, kuuluvat helposti rahaksi muutettavana rahoitusomaisuutena pidettäviin johdannaisiin. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat tehdä yhteistyötä CESR:ssä kehittääkseen yhteisiä lähestymistapoja näiden kriteerien päivittäiseen käytännön soveltamiseen sellaisten omaisuuserien lajeihin perustuviin indekseihin, joita ei direktiivissä nimenomaan yksilöidä sallituiksi varoiksi.

| (12) | Direktiivissä 85/611/ETY tunnustetaan siirtokelpoisten arvopaperien ja rahamarkkinavälineiden alaluokaksi sellaiset välineet, joihin sisältyy johdannaiselementti. Se, että siirtokelpoiseen arvopaperiin tai rahamarkkinavälineeseen sisältyy johdannaiselementti, ei tee koko rahoitusvälineestä rahoitusjohdannaista, joka jäisi siirtokelpoisen arvopaperin tai rahamarkkinavälineen määritelmän ulkopuolelle. Sen vuoksi on tarpeen selventää, milloin rahoitusjohdannaisen katsotaan sisältävän toisen välineen. Johdannaisen sisällyttäminen siirtokelpoiseen arvopaperiin tai rahamarkkinavälineeseen tuo lisäksi mukanaan riskin, että direktiivissä 85/611/ETY annettuja johdannaisia koskevia sääntöjä kierretään. Tästä syystä direktiivissä vaaditaan rahoitusvälineeseen sisältyvän johdannaiselementin tunnistamista ja näiden sääntöjen noudattamista. Rahoitusala on hyvin innovatiivista, eikä johdannaiselementin tunnistaminen ole aina ilmeisen selvää. Jotta tässä asiassa voitaisiin olla varmoja, on laadittava arviointiperusteet mainittujen elementtien tunnistamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivissä 85/611/ETY tunnustetaan siirtokelpoisten arvopaperien ja rahamarkkinavälineiden alaluokaksi sellaiset välineet, joihin sisältyy johdannaiselementti. Se, että siirtokelpoiseen arvopaperiin tai rahamarkkinavälineeseen sisältyy johdannaiselementti, ei tee koko rahoitusvälineestä rahoitusjohdannaista, joka jäisi siirtokelpoisen arvopaperin tai rahamarkkinavälineen määritelmän ulkopuolelle. Sen vuoksi on tarpeen selventää, milloin rahoitusjohdannaisen katsotaan sisältävän toisen välineen. Johdannaisen sisällyttäminen siirtokelpoiseen arvopaperiin tai rahamarkkinavälineeseen tuo lisäksi mukanaan riskin, että direktiivissä 85/611/ETY annettuja johdannaisia koskevia sääntöjä kierretään. Tästä syystä direktiivissä vaaditaan rahoitusvälineeseen sisältyvän johdannaiselementin tunnistamista ja näiden sääntöjen noudattamista. Rahoitusala on hyvin innovatiivista, eikä johdannaiselementin tunnistaminen ole aina ilmeisen selvää. Jotta tässä asiassa voitaisiin olla varmoja, on laadittava arviointiperusteet mainittujen elementtien tunnistamiseksi.

| (13) | Direktiivin 85/611/ETY nojalla sellaiset siirtokelpoisiin arvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin liittyvät menetelmät ja välineet, joilla edistetään tehokasta salkunhoitoa, eivät kuulu siirtokelpoisten arvopapereiden tai rahamarkkinavälineiden määritelmään. Näiden määritelmien rajojen selventämiseksi on laadittava arviointiperusteet, joilla voidaan tunnistaa mainittuihin menetelmiin ja välineisiin kuuluvat liiketoiminnot. On myös välttämätöntä palauttaa mieleen, että näiden menetelmien ja välineiden yhteydessä on otettava johdonmukaisesti huomioon yhteissijoitusyritysten muut, erityisesti riskiprofiilia koskevat velvollisuudet. Kyseisten menetelmien ja välineiden on siis oltava niiden sääntöjen mukaisia, joita direktiivissä 85/611/ETY annetaan riskinhallinnasta ja riskien hajauttamisesta sekä lyhyeksi myyntiä ja lainanottoa koskevista rajoituksista. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivin 85/611/ETY nojalla sellaiset siirtokelpoisiin arvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin liittyvät menetelmät ja välineet, joilla edistetään tehokasta salkunhoitoa, eivät kuulu siirtokelpoisten arvopapereiden tai rahamarkkinavälineiden määritelmään. Näiden määritelmien rajojen selventämiseksi on laadittava arviointiperusteet, joilla voidaan tunnistaa mainittuihin menetelmiin ja välineisiin kuuluvat liiketoiminnot. On myös välttämätöntä palauttaa mieleen, että näiden menetelmien ja välineiden yhteydessä on otettava johdonmukaisesti huomioon yhteissijoitusyritysten muut, erityisesti riskiprofiilia koskevat velvollisuudet. Kyseisten menetelmien ja välineiden on siis oltava niiden sääntöjen mukaisia, joita direktiivissä 85/611/ETY annetaan riskinhallinnasta ja riskien hajauttamisesta sekä lyhyeksi myyntiä ja lainanottoa koskevista rajoituksista.

| (14) | Direktiivissä 85/611/ETY annetaan perusteet sellaisten yhteissijoitusyritysten määrittelemiseksi, jotka jäljittelevät joukkolaina- tai osakeindeksejä. Nämä arviointiperusteet täyttäviin yhteissijoitusyrityksiin voidaan soveltaa joustavampia sääntöjä siitä, kuinka suureen määrään saman liikkeeseenlaskijan arvopapereista ne saavat sijoittaa. Siksi on tarpeen laatia selvät säännöt kyseisistä arviointiperusteista ja varmistaa, että niitä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tähän liittyy myös lisäselvennys siitä, milloin yhteissijoitusyritystä voidaan pitää indeksiä jäljittelevänä yhteissijoitusyrityksenä, ja siis lisävarmuuden antaminen ehdoista, jotka oikeuttavat tällaiseen indeksiä jäljittelevän yhteissijoitusyrityksen suosituimmuuskohteluun. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivissä 85/611/ETY annetaan perusteet sellaisten yhteissijoitusyritysten määrittelemiseksi, jotka jäljittelevät joukkolaina- tai osakeindeksejä. Nämä arviointiperusteet täyttäviin yhteissijoitusyrityksiin voidaan soveltaa joustavampia sääntöjä siitä, kuinka suureen määrään saman liikkeeseenlaskijan arvopapereista ne saavat sijoittaa. Siksi on tarpeen laatia selvät säännöt kyseisistä arviointiperusteista ja varmistaa, että niitä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tähän liittyy myös lisäselvennys siitä, milloin yhteissijoitusyritystä voidaan pitää indeksiä jäljittelevänä yhteissijoitusyrityksenä, ja siis lisävarmuuden antaminen ehdoista, jotka oikeuttavat tällaiseen indeksiä jäljittelevän yhteissijoitusyrityksen suosituimmuuskohteluun.

| (15) | Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitealta on pyydetty teknistä lausuntoa. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitealta on pyydetty teknistä lausuntoa.

| (16) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä annetaan termien yhdenmukaista soveltamista varten säännöt seuraavien termien selventämiseksi:

| 1) | direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 8 kohdassa määritellyt siirtokelpoiset arvopaperit; |
| --- | --- |

1)

direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 8 kohdassa määritellyt siirtokelpoiset arvopaperit;

| 2) | direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohdassa määritellyt rahamarkkinavälineet; |
| --- | --- |

2)

direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohdassa määritellyt rahamarkkinavälineet;

| 3) | direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 2 kohdassa yhteissijoitusyrityksen määritelmässä tarkoitettu helposti rahaksi muutettava rahoitusomaisuus, kun on kyse rahoitusjohdannaisista; |
| --- | --- |

3)

direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 2 kohdassa yhteissijoitusyrityksen määritelmässä tarkoitettu helposti rahaksi muutettava rahoitusomaisuus, kun on kyse rahoitusjohdannaisista;

| 4) | direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetut siirtokelpoiset arvopaperit ja rahamarkkinavälineet, joihin sisältyy johdannaisia; |
| --- | --- |

4)

direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetut siirtokelpoiset arvopaperit ja rahamarkkinavälineet, joihin sisältyy johdannaisia;

| 5) | direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tehokkaassa salkunhoidossa käytetyt menetelmät ja välineet; |
| --- | --- |

5)

direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tehokkaassa salkunhoidossa käytetyt menetelmät ja välineet;

| 6) | direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetut indeksejä jäljittelevät yhteissijoitusyritykset. |
| --- | --- |

6)

direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetut indeksejä jäljittelevät yhteissijoitusyritykset.

2 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 8 kohta

Siirtokelpoiset arvopaperit

1.   Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 8 kohdan viittaus siirtokelpoisiin arvopapereihin on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusvälineisiin, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | tappio, joka yhteissijoitusyritykselle voi koitua tällaisten välineiden hallussapidosta, rajoittuu niistä maksettuun määrään; |
| --- | --- |

a)

tappio, joka yhteissijoitusyritykselle voi koitua tällaisten välineiden hallussapidosta, rajoittuu niistä maksettuun määrään;

| b) | niiden likviditeetti ei vaaranna yhteissijoitusyrityksen kykyä noudattaa direktiivin 85/611/ETY 37 artiklan säännöksiä; |
| --- | --- |

b)

niiden likviditeetti ei vaaranna yhteissijoitusyrityksen kykyä noudattaa direktiivin 85/611/ETY 37 artiklan säännöksiä;

| c) | niiden arvo voidaan määrittää luotettavasti seuraavasti:






  i) | kun on kyseessä arvopaperit, jotka on otettu direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetuille säännellyille markkinoille tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla, niistä on saatavilla tarkat, luotettavat ja säännönmukaiset hinnat, jotka ovat joko markkinahintoja tai liikkeeseenlaskijasta riippumattomilla arviointimenetelmillä saatuja hintoja; |
| --- | --- | --- |

c)

niiden arvo voidaan määrittää luotettavasti seuraavasti:

i)

kun on kyseessä arvopaperit, jotka on otettu direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetuille säännellyille markkinoille tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla, niistä on saatavilla tarkat, luotettavat ja säännönmukaiset hinnat, jotka ovat joko markkinahintoja tai liikkeeseenlaskijasta riippumattomilla arviointimenetelmillä saatuja hintoja;

| ii) | kun on kyseessä direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut muut arvopaperit, niistä on saatavilla määräajoin määritetty arvo, joka on johdettu arvopaperin liikkeeseenlaskijan antamista tiedoista tai pätevästä sijoitustutkimuksesta; |
| --- | --- |

ii)

kun on kyseessä direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut muut arvopaperit, niistä on saatavilla määräajoin määritetty arvo, joka on johdettu arvopaperin liikkeeseenlaskijan antamista tiedoista tai pätevästä sijoitustutkimuksesta;

| d) | niistä on saatavissa asianmukaisia tietoja seuraavasti:






  i) | kun on kyseessä arvopaperit, jotka on otettu direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetuille säännellyille markkinoille tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla, markkinoilla on saatavilla säännönmukaiset, tarkat ja kattavat tiedot kyseisestä arvopaperista tai tapauksesta riippuen arvopaperisalkusta; |
| --- | --- | --- |

d)

niistä on saatavissa asianmukaisia tietoja seuraavasti:

i)

kun on kyseessä arvopaperit, jotka on otettu direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetuille säännellyille markkinoille tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla, markkinoilla on saatavilla säännönmukaiset, tarkat ja kattavat tiedot kyseisestä arvopaperista tai tapauksesta riippuen arvopaperisalkusta;

| ii) | kun on kyseessä direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut muut arvopaperit, yhteissijoitusyritykselle on saatavilla säännönmukaiset ja tarkat tiedot kyseisestä arvopaperista tai tapauksesta riippuen arvopaperisalkusta; |
| --- | --- |

ii)

kun on kyseessä direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut muut arvopaperit, yhteissijoitusyritykselle on saatavilla säännönmukaiset ja tarkat tiedot kyseisestä arvopaperista tai tapauksesta riippuen arvopaperisalkusta;

| e) | ne ovat siirtokelpoisia; |
| --- | --- |

e)

ne ovat siirtokelpoisia;

| f) | ne on hankittu direktiivissä 85/611/ETY tarkoitetun yhteissijoitusyrityksen sijoitustavoitteiden ja/tai -politiikan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

ne on hankittu direktiivissä 85/611/ETY tarkoitetun yhteissijoitusyrityksen sijoitustavoitteiden ja/tai -politiikan mukaisesti;

| g) | yhteissijoitusyrityksen riskinhallintajärjestelmässä otetaan huomioon niihin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

g)

yhteissijoitusyrityksen riskinhallintajärjestelmässä otetaan huomioon niihin liittyvät riskit.

Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan b ja e alakohtaa ja ellei yhteissijoitusyrityksen saatavilla ole tietoja, jotka johtaisivat toisenlaiseen päätelmään, on katsottava, että rahoitusvälineet, jotka on otettu säännellyille markkinoille direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan a, b tai c alakohdan mukaisesti tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla, eivät estä yhteissijoitusyritystä noudattamasta direktiivin 85/611/ETY 37 artiklan säännöksiä, ja tällaisia rahoitusvälineitä on myös pidettävä siirtokelpoisina.

2.   Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 8 kohdassa tarkoitettuihin siirtokelpoisiin arvopapereihin kuuluvat seuraavat:

| a) | oikeudellisesti sijoitusyhtiöiksi tai trusteja koskevien säännösten nojalla perustettujen suljettujen rahastojen osuudet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:






  i) | ne täyttävät 1 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

a)

oikeudellisesti sijoitusyhtiöiksi tai trusteja koskevien säännösten nojalla perustettujen suljettujen rahastojen osuudet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

i)

ne täyttävät 1 kohdan vaatimukset;

| ii) | niihin sovelletaan yhtiöihin sovellettavia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

ii)

niihin sovelletaan yhtiöihin sovellettavia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä;

| iii) | jos toinen yritys hoitaa omaisuutta suljetun rahaston puolesta, kyseiseen yritykseen sovelletaan sijoittajansuojaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

iii)

jos toinen yritys hoitaa omaisuutta suljetun rahaston puolesta, kyseiseen yritykseen sovelletaan sijoittajansuojaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä;

| b) | sopimusoikeudellisten säännösten mukaisesti perustettujen suljettujen rahastojen osuudet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:






  i) | ne täyttävät 1 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

b)

sopimusoikeudellisten säännösten mukaisesti perustettujen suljettujen rahastojen osuudet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

i)

ne täyttävät 1 kohdan vaatimukset;

| ii) | niihin sovelletaan a kohdan ii luetelmakohdassa tarkoitettuja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä vastaavia mekanismeja; |
| --- | --- |

ii)

niihin sovelletaan a kohdan ii luetelmakohdassa tarkoitettuja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä vastaavia mekanismeja;

| iii) | niitä hoitaa yritys, johon sovelletaan sijoittajansuojaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

iii)

niitä hoitaa yritys, johon sovelletaan sijoittajansuojaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä;

| c) | rahoitusvälineet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:






  i) | ne täyttävät 1 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

c)

rahoitusvälineet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

i)

ne täyttävät 1 kohdan vaatimukset;

| ii) | niiden vakuutena on muita varoja tai niiden arvo riippuu muiden varojen arvon kehityksestä; nämä varat voivat olla muita kuin direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja. |
| --- | --- |

ii)

niiden vakuutena on muita varoja tai niiden arvo riippuu muiden varojen arvon kehityksestä; nämä varat voivat olla muita kuin direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja.

3.   Jos 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu rahoitusväline sisältää tämän direktiivin 10 artiklassa tarkoitetun johdannaisosan, kyseiseen osaan sovelletaan direktiivin 85/611/ETY 21 artiklaa.

3 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohta

Rahamarkkinoilla tavallisesti kaupankäynnin kohteena olevat välineet

1.   Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohdan viittaus rahamarkkinavälineisiin välineinä on ymmärrettävä viittaukseksi seuraaviin:

| a) | rahoitusvälineet, jotka on otettu säännellyille markkinoille direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

a)

rahoitusvälineet, jotka on otettu säännellyille markkinoille direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla;

| b) | rahoitusvälineet, joita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi. |
| --- | --- |

b)

rahoitusvälineet, joita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi.

2.   Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohdan viittaus rahamarkkinavälineisiin rahamarkkinoilla tavallisesti kaupankäynnin kohteena olevina välineinä on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusvälineisiin, jotka täyttävät yhden seuraavista vaatimuksista:

| a) | niiden maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on enintään 397 päivää; |
| --- | --- |

a)

niiden maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on enintään 397 päivää;

| b) | niiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää; |
| --- | --- |

b)

niiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää;

| c) | niiden korkotuotto oikaistaan säännöllisesti rahamarkkinaolosuhteiden mukaisesti vähintään 397 päivän välein; |
| --- | --- |

c)

niiden korkotuotto oikaistaan säännöllisesti rahamarkkinaolosuhteiden mukaisesti vähintään 397 päivän välein;

| d) | niiden riskiprofiili, mukaan lukien luotto- ja korkoriski, vastaa sellaisten rahoitusvälineiden riskiprofiilia, joiden erääntymisaika on a tai b alakohdan mukainen, tai niiden korkotuottoja oikaistaan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

d)

niiden riskiprofiili, mukaan lukien luotto- ja korkoriski, vastaa sellaisten rahoitusvälineiden riskiprofiilia, joiden erääntymisaika on a tai b alakohdan mukainen, tai niiden korkotuottoja oikaistaan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

4 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohta

Helposti rahaksi muutettavat välineet, joiden arvo voidaan tarkasti määritellä koska tahansa

1.   Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohdan viittaus rahamarkkinavälineisiin helposti rahaksi muutettavina välineinä on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusvälineisiin, jotka voidaan myydä rajoitetuin kustannuksin riittävän lyhyen ajan kuluessa ottaen huomioon yhteissijoitusyrityksen velvollisuus ostaa takaisin tai lunastaa osuutensa kenen tahansa osuudenhaltijan pyynnöstä.

2.   Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohdan viittaus rahamarkkinavälineisiin välineinä, joiden arvo voidaan tarkasti määritellä koska tahansa, on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusvälineisiin, joiden arvonmääritystä varten on olemassa tarkat ja luotettavat järjestelmät, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | yhteissijoitusyritys voi niiden avulla laskea nettoarvon sen arvon mukaisesti, jolla salkkuun sisältyvä rahoitusväline on vaihdettavissa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä; |
| --- | --- |

a)

yhteissijoitusyritys voi niiden avulla laskea nettoarvon sen arvon mukaisesti, jolla salkkuun sisältyvä rahoitusväline on vaihdettavissa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä;

| b) | ne perustuvat joko markkinatietoihin tai arvostusmalleihin, mukaan lukien jaksotettuun hankintamenoon perustuvat järjestelmät. |
| --- | --- |

b)

ne perustuvat joko markkinatietoihin tai arvostusmalleihin, mukaan lukien jaksotettuun hankintamenoon perustuvat järjestelmät.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten on katsottava täyttyneen, kun on kyseessä direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 9 kohdassa tarkoitetut rahoitusvälineet, joilla tavallisesti käydään kauppaa rahamarkkinoilla ja jotka on otettu direktiivin 19 artiklan 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuille säännellyille markkinoille tai joilla käydään kauppaa tällaisilla markkinoilla, ellei yhteissijoitusyrityksen saatavilla ole tietoja, jotka johtaisivat toisenlaiseen päätelmään.

5 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohta

Välineet, joiden liikkeeseenlasku tai liikkeeseenlaskija kuuluu sijoittajien ja säästöjen suojaamiseksi tapahtuvan sääntelyn piiriin

1.   Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan viittaus muihin kuin säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteena oleviin rahamarkkinavälineisiin, joiden liikkeeseenlasku tai liikkeeseenlaskija kuuluu sijoittajien ja säästöjen suojaamiseksi tapahtuvan sääntelyn piiriin, on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusvälineisiin, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | ne täyttävät yhden 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista ja kaikki 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista; |
| --- | --- |

a)

ne täyttävät yhden 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista ja kaikki 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista;

| b) | niistä on saatavilla asianmukaisia tietoja, mukaan luettuna sellaisia, joiden avulla voidaan asianmukaisesti arvioida tällaisiin välineisiin tehtyihin sijoituksiin liittyvät luottoriskit, ottaen huomioon tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan; |
| --- | --- |

b)

niistä on saatavilla asianmukaisia tietoja, mukaan luettuna sellaisia, joiden avulla voidaan asianmukaisesti arvioida tällaisiin välineisiin tehtyihin sijoituksiin liittyvät luottoriskit, ottaen huomioon tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan;

| c) | ne ovat siirtokelpoisia. |
| --- | --- |

c)

ne ovat siirtokelpoisia.

2.   Kun kyseessä ovat direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan toisen ja neljännen luetelmakohdan soveltamisalaan kuuluvat rahamarkkinavälineet tai sellaiset rahamarkkinavälineet, jotka laskee liikkeeseen jäsenvaltion paikallis- tai alueviranomainen tai kansainvälinen julkisyhteisö, mutta joita jäsenvaltio tai liittovaltion (joka on jäsenvaltio) tapauksessa jokin liittovaltion muodostavista jäsenistä ei takaa, tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianmukaiset tiedot ovat seuraavat:

| a) | tiedot, jotka koskevat sekä liikkeeseenlaskua tai liikkeeseenlaskuohjelmaa että liikkeeseenlaskijan oikeudellista ja taloudellista asemaa ennen rahamarkkinavälineen liikkeeseenlaskua; |
| --- | --- |

a)

tiedot, jotka koskevat sekä liikkeeseenlaskua tai liikkeeseenlaskuohjelmaa että liikkeeseenlaskijan oikeudellista ja taloudellista asemaa ennen rahamarkkinavälineen liikkeeseenlaskua;

| b) | a alakohdassa tarkoitettujen tietojen päivitys säännöllisesti ja aina kun tapahtuu jotain merkittävää; |
| --- | --- |

b)

a alakohdassa tarkoitettujen tietojen päivitys säännöllisesti ja aina kun tapahtuu jotain merkittävää;

| c) | a alakohdassa tarkoitetut tiedot, joiden varmentamisen suorittavat asianmukaisesti pätevöityneet kolmannet osapuolet, jotka eivät saa ohjeita liikkeeseenlaskijalta; |
| --- | --- |

c)

a alakohdassa tarkoitetut tiedot, joiden varmentamisen suorittavat asianmukaisesti pätevöityneet kolmannet osapuolet, jotka eivät saa ohjeita liikkeeseenlaskijalta;

| d) | saatavilla olevat ja luotettavat tilastot liikkeeseenlaskusta tai liikkeeseenlaskuohjelmasta. |
| --- | --- |

d)

saatavilla olevat ja luotettavat tilastot liikkeeseenlaskusta tai liikkeeseenlaskuohjelmasta.

3.   Kun kyseessä ovat direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetut rahamarkkinavälineet, tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianmukaiset tiedot ovat seuraavat:

| a) | tiedot, jotka koskevat sekä liikkeeseenlaskua tai liikkeeseenlaskuohjelmaa että liikkeeseenlaskijan oikeudellista ja taloudellista asemaa ennen rahamarkkinavälineen liikkeeseenlaskua; |
| --- | --- |

a)

tiedot, jotka koskevat sekä liikkeeseenlaskua tai liikkeeseenlaskuohjelmaa että liikkeeseenlaskijan oikeudellista ja taloudellista asemaa ennen rahamarkkinavälineen liikkeeseenlaskua;

| b) | a alakohdassa tarkoitettujen tietojen päivitys säännöllisesti ja aina kun tapahtuu jotain merkittävää; |
| --- | --- |

b)

a alakohdassa tarkoitettujen tietojen päivitys säännöllisesti ja aina kun tapahtuu jotain merkittävää;

| c) | saatavilla olevat ja luotettavat tilastot liikkeeseenlaskusta tai liikkeeseenlaskuohjelmasta tai muut tiedot, joiden avulla voidaan asianmukaisesti arvioida tällaisiin välineisiin tehtyihin sijoituksiin liittyvät luottoriskit. |
| --- | --- |

c)

saatavilla olevat ja luotettavat tilastot liikkeeseenlaskusta tai liikkeeseenlaskuohjelmasta tai muut tiedot, joiden avulla voidaan asianmukaisesti arvioida tällaisiin välineisiin tehtyihin sijoituksiin liittyvät luottoriskit.

4.   Kun kyseessä ovat direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetut rahamarkkinavälineet, pois lukien tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut välineet ja Euroopan keskuspankin tai jäsenvaltion keskuspankin liikkeeseen laskemat välineet, tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut asianmukaiset tiedot ovat tietoja, jotka koskevat liikkeeseenlaskua tai liikkeeseenlaskuohjelmaa tai liikkeeseenlaskijan oikeudellista ja taloudellista asemaa ennen rahamarkkinavälineen liikkeeseenlaskua.

6 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohta

Laitos, johon sovelletaan ja joka noudattaa sellaisia toiminnan vakautta koskevia sääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin yhteisön lainsäädännössä annetut säännöt

Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan kolmannen luetelmakohdan viittaus laitokseen, johon sovelletaan ja joka noudattaa sellaisia toiminnan vakautta koskevia sääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin yhteisön lainsäädännössä annetut säännöt, on ymmärrettävä viittaukseksi liikkeeseenlaskijaan, johon sovelletaan ja joka noudattaa toiminnan vakautta koskevia sääntöjä ja joka täyttää yhden seuraavista kriteereistä:

| 1) | se on sijoittautunut Euroopan talousalueelle; |
| --- | --- |

1)

se on sijoittautunut Euroopan talousalueelle;

| 2) | se on sijoittautunut G10-ryhmään kuuluvaan OECD-maahan; |
| --- | --- |

2)

se on sijoittautunut G10-ryhmään kuuluvaan OECD-maahan;

| 3) | sen luottoluokitus on vähintään Investment Grade -tasoinen; |
| --- | --- |

3)

sen luottoluokitus on vähintään Investment Grade -tasoinen;

| 4) | liikkeeseenlaskijaan kohdistuvan syvällisen analyysin perusteella voidaan osoittaa, että kyseiseen liikkeeseenlaskijaan sovellettavat toiminnan vakautta koskevat säännöt ovat vähintään yhtä tiukat kuin yhteisön lainsäädännössä annetut säännöt. |
| --- | --- |

4)

liikkeeseenlaskijaan kohdistuvan syvällisen analyysin perusteella voidaan osoittaa, että kyseiseen liikkeeseenlaskijaan sovellettavat toiminnan vakautta koskevat säännöt ovat vähintään yhtä tiukat kuin yhteisön lainsäädännössä annetut säännöt.

7 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohta

Arvopaperistamisvälineet, joissa hyödynnetään pankin likviditeettilimiittiä

1.   Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan neljännen luetelmakohdan viittaus arvopaperistamisvälineisiin on ymmärrettävä viittaukseksi arvopaperistamisalalla toimiviin yhtiön tai trustin muodossa taikka sopimuksella perustettuihin rakenteisiin.

2.   Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan neljännen luetelmakohdan viittaus pankin likviditeettilimiittiin on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusjärjestelyihin, jotka on taannut rahoituslaitos, joka itse noudattaa direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan h alakohdan kolmannen luetelmakohdan säännöksiä.

8 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 2 kohta ja 19 artiklan 1 kohdan g alakohta

Helposti rahaksi muutettava rahoitusomaisuus, kun kyseessä ovat rahoitusjohdannaiset

1.   Kun kyseessä ovat rahoitusjohdannaiset, direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 2 kohdan viittaus helposti rahaksi muutettavaan rahoitusomaisuuteen on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusjohdannaisiin, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | niiden kohde-etuudet koostuvat yhdestä tai useammasta seuraavista:






  i) | direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa luetellut varojen lajit, mukaan lukien rahoitusvälineet, joilla on yksi tai useampia näiden varojen ominaisuuksista; |
| --- | --- | --- |

a)

niiden kohde-etuudet koostuvat yhdestä tai useammasta seuraavista:

i)

direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa luetellut varojen lajit, mukaan lukien rahoitusvälineet, joilla on yksi tai useampia näiden varojen ominaisuuksista;

| ii) | korot; |
| --- | --- |

ii)

korot;

| iii) | valuuttakurssit tai valuutat; |
| --- | --- |

iii)

valuuttakurssit tai valuutat;

| iv) | rahoitusindeksit; |
| --- | --- |

iv)

rahoitusindeksit;

| b) | vakioimattomat johdannaissopimukset ovat direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa säädettyjen vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

b)

vakioimattomat johdannaissopimukset ovat direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa säädettyjen vaatimusten mukaiset.

2.   Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin rahoitusjohdannaisiin kuuluvat välineet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | ne mahdollistavat tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun omaisuuserän luottoriskin siirron erillään kyseiseen omaisuuserään liittyvistä muista riskeistä; |
| --- | --- |

a)

ne mahdollistavat tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun omaisuuserän luottoriskin siirron erillään kyseiseen omaisuuserään liittyvistä muista riskeistä;

| b) | niistä ei johdu muiden kuin direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen varojen luovuttamista tai siirtoa, mukaan lukien käteisenä tapahtuva luovuttaminen ja siirto; |
| --- | --- |

b)

niistä ei johdu muiden kuin direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen varojen luovuttamista tai siirtoa, mukaan lukien käteisenä tapahtuva luovuttaminen ja siirto;

| c) | ne täyttävät direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa ja tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa vakioimattomille johdannaissopimuksille säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

ne täyttävät direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa ja tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa vakioimattomille johdannaissopimuksille säädetyt vaatimukset;

| d) | niiden riskit otetaan asianmukaisesti huomioon yhteissijoitusyrityksen riskienhallintajärjestelmässä ja sisäisen tarkastuksen mekanismeissa, jos vaarana on, että tiedonsaanti yhteissijoitusyrityksen ja luottojohdannaisen vastapuolen välillä on epäsymmetristä, koska vastapuoli voi saada julkistamatonta tietoa yrityksistä, joiden liikkeeseen laskemia omaisuuseriä käytetään luottojohdannaisten referenssiomaisuutena. |
| --- | --- |

d)

niiden riskit otetaan asianmukaisesti huomioon yhteissijoitusyrityksen riskienhallintajärjestelmässä ja sisäisen tarkastuksen mekanismeissa, jos vaarana on, että tiedonsaanti yhteissijoitusyrityksen ja luottojohdannaisen vastapuolen välillä on epäsymmetristä, koska vastapuoli voi saada julkistamatonta tietoa yrityksistä, joiden liikkeeseen laskemia omaisuuseriä käytetään luottojohdannaisten referenssiomaisuutena.

3.   Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdan kolmatta luetelmakohtaa sovellettaessa on viittaus käypään arvoon ymmärrettävä viittaukseksi määrään, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai velka suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä.

4.   Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdan kolmatta luetelmakohtaa sovellettaessa on viittaus luotettavaan ja varmistettavaan arviointiin ymmärrettävä viittaukseksi yhteissijoitusyrityksen tekemään arvostukseen, joka vastaa tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettua käypää arvoa ja joka ei perustu ainoastaan vastapuolen markkinanoteerauksiin ja täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | arvostaminen perustuu joko välineen luotettavaan, päivitettyyn markkina-arvoon tai, jos sellaista ei ole saatavilla, asianmukaista ja tunnustettua menetelmää käyttävään hinnoittelumalliin; |
| --- | --- |

a)

arvostaminen perustuu joko välineen luotettavaan, päivitettyyn markkina-arvoon tai, jos sellaista ei ole saatavilla, asianmukaista ja tunnustettua menetelmää käyttävään hinnoittelumalliin;

| b) | arvostuksen todentaa jokin seuraavista:






  i) | asianmukainen ulkopuolinen taho, joka on riippumaton vakioimattoman johdannaissopimuksen vastapuolesta ja joka tekee todennuksen riittävän usein ja siten, että yhteissijoitusyritys voi tarkistaa sen; |
| --- | --- | --- |

b)

arvostuksen todentaa jokin seuraavista:

i)

asianmukainen ulkopuolinen taho, joka on riippumaton vakioimattoman johdannaissopimuksen vastapuolesta ja joka tekee todennuksen riittävän usein ja siten, että yhteissijoitusyritys voi tarkistaa sen;

| ii) | yhteissijoitusyrityksen yksikkö, joka on riippumaton varainhoidosta vastaavasta osastosta ja jolla on tarvittavat välineet kyseiseen tarkoitukseen. |
| --- | --- |

ii)

yhteissijoitusyrityksen yksikkö, joka on riippumaton varainhoidosta vastaavasta osastosta ja jolla on tarvittavat välineet kyseiseen tarkoitukseen.

5.   Direktiivin 85/611/ETY 1 artiklan 2 kohdassa ja 19 artiklan 1 kohdan g alakohdassa oleva viittaus helposti rahaksi muutettavaan rahoitusomaisuuteen on ymmärrettävä siten, että se ei kata hyödykejohdannaisia.

9 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohta

Rahoitusindeksit

1.   Direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan g alakohdan viittaus rahoitusindekseihin on ymmärrettävä viittaukseksi indekseihin, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | ne ovat riittävästi hajautettuja ja täyttävät seuraavat vaatimukset:






  i) | indeksin koostumus on sellainen, etteivät yhteen osaan kohdistuvat hintojen muutokset tai kaupankäynti vaikuta merkittävästi koko indeksin kehitykseen; |
| --- | --- | --- |

a)

ne ovat riittävästi hajautettuja ja täyttävät seuraavat vaatimukset:

i)

indeksin koostumus on sellainen, etteivät yhteen osaan kohdistuvat hintojen muutokset tai kaupankäynti vaikuta merkittävästi koko indeksin kehitykseen;

| ii) | jos indeksi koostuu direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista omaisuuseristä, se on hajautettu vähintään siten kuin kyseisen direktiivin 22 a artiklassa säädetään; |
| --- | --- |

ii)

jos indeksi koostuu direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista omaisuuseristä, se on hajautettu vähintään siten kuin kyseisen direktiivin 22 a artiklassa säädetään;

| iii) | jos indeksi koostuu muista kuin direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista omaisuuseristä, se on hajautettu tavalla, joka vastaa kyseisen direktiivin 22 a artiklan säännöksiä; |
| --- | --- |

iii)

jos indeksi koostuu muista kuin direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista omaisuuseristä, se on hajautettu tavalla, joka vastaa kyseisen direktiivin 22 a artiklan säännöksiä;

| b) | indeksit kuvaavat riittävän tarkasti niitä markkinoita, joihin ne viittaavat, ja ne täyttävät seuraavat vaatimukset:






  i) | indeksi mittaa kohde-etuuksista muodostuvan edustavan ryhmän arvon kehitystä merkityksellisellä ja asianmukaisella tavalla; |
| --- | --- | --- |

b)

indeksit kuvaavat riittävän tarkasti niitä markkinoita, joihin ne viittaavat, ja ne täyttävät seuraavat vaatimukset:

i)

indeksi mittaa kohde-etuuksista muodostuvan edustavan ryhmän arvon kehitystä merkityksellisellä ja asianmukaisella tavalla;

| ii) | indeksiä tarkistetaan ja tasapainotetaan säännöllisesti julkisesti saatavilla olevien arviointiperusteiden perusteella, jotta voidaan varmistaa, että se edelleen heijastaa viitemarkkinoitaan; |
| --- | --- |

ii)

indeksiä tarkistetaan ja tasapainotetaan säännöllisesti julkisesti saatavilla olevien arviointiperusteiden perusteella, jotta voidaan varmistaa, että se edelleen heijastaa viitemarkkinoitaan;

| iii) | kohde-etuudet ovat riittävän likvidit, minkä johdosta käyttäjät voivat tarvittaessa jäljitellä indeksiä; |
| --- | --- |

iii)

kohde-etuudet ovat riittävän likvidit, minkä johdosta käyttäjät voivat tarvittaessa jäljitellä indeksiä;

| c) | ne julkistetaan asianmukaisesti siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  i) | niiden julkistamisprosessi perustuu järkeviin menettelyihin hintojen keräämiseksi ja indeksiarvon laskemiseksi ja julkaisemiseksi ja sisältää hinnoittelumenettelyt sellaisille osille, joille ei ole saatavilla markkinahintaa; |
| --- | --- | --- |

c)

ne julkistetaan asianmukaisesti siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

i)

niiden julkistamisprosessi perustuu järkeviin menettelyihin hintojen keräämiseksi ja indeksiarvon laskemiseksi ja julkaisemiseksi ja sisältää hinnoittelumenettelyt sellaisille osille, joille ei ole saatavilla markkinahintaa;

| ii) | olennaiset tiedot toimitetaan laajalti ja ajoissa esimerkiksi indeksin laskemisesta, tasapainotusmenetelmistä, indeksien muutoksista tai mahdollisista vaikeuksista toimittaa ajoissa tarkkoja tietoja. |
| --- | --- |

ii)

olennaiset tiedot toimitetaan laajalti ja ajoissa esimerkiksi indeksin laskemisesta, tasapainotusmenetelmistä, indeksien muutoksista tai mahdollisista vaikeuksista toimittaa ajoissa tarkkoja tietoja.

2.   Jos sellaisten varojen koostumus, joita käytetään rahoitusjohdannaisten referenssiomaisuutena direktiivin 85/611/ETY 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ei täytä tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjä vaatimuksia, kyseisiä rahoitusjohdannaisia on pidettävä tämän direktiivin 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii ja iii luetelmakohdassa tarkoitettujen kohde-etuuksien yhdistelmän sisältävinä rahoitusjohdannaisina, jos ne täyttävät 8 artiklan 1 kohdan vaatimukset.

10 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta

Siirtokelpoiset arvopaperit ja rahamarkkinavälineet, joihin sisältyy johdannaisia

1.   Direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan viittaus johdannaisen sisältäviin siirtokelpoisiin arvopapereihin on ymmärrettävä viittaukseksi rahoitusvälineisiin, jotka täyttävät tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan vaatimukset ja jotka sisältävät osan, joka täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | kyseisen osan ansiosta osa kassavirrasta tai koko kassavirta, jonka muutoin vaatisi pääsopimuksena toimiva siirtokelpoinen arvopaperi, voidaan muuttaa määrätyn koron, rahoitusvälineen hinnan, valuuttakurssin, hinta- tai korkoindeksin, luottoluokituksen tai luottoindeksin tai muun muuttujan mukaan, ja se voi siksi vaihdella samalla tavalla kuin itsenäinen johdannainen; |
| --- | --- |

a)

kyseisen osan ansiosta osa kassavirrasta tai koko kassavirta, jonka muutoin vaatisi pääsopimuksena toimiva siirtokelpoinen arvopaperi, voidaan muuttaa määrätyn koron, rahoitusvälineen hinnan, valuuttakurssin, hinta- tai korkoindeksin, luottoluokituksen tai luottoindeksin tai muun muuttujan mukaan, ja se voi siksi vaihdella samalla tavalla kuin itsenäinen johdannainen;

| b) | sen taloudelliset ominaisuudet ja riskit eivät ole läheisessä yhteydessä pääsopimuksen ominaisuuksiin ja riskeihin; |
| --- | --- |

b)

sen taloudelliset ominaisuudet ja riskit eivät ole läheisessä yhteydessä pääsopimuksen ominaisuuksiin ja riskeihin;

| c) | sillä on merkittävä vaikutus siirtokelpoisen arvopaperin riskiprofiiliin ja hinnoitteluun. |
| --- | --- |

c)

sillä on merkittävä vaikutus siirtokelpoisen arvopaperin riskiprofiiliin ja hinnoitteluun.

2.   Rahamarkkinavälineitä, jotka täyttävät yhden 3 artiklan 2 kohdassa säädetyistä vaatimuksista ja kaikki 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset ja joihin sisältyy osa, joka täyttää tämän artiklan 1 kohdan vaatimukset, on pidettävä johdannaisen sisältävinä rahamarkkinavälineinä.

3.   Siirtokelpoisen arvopaperin tai rahamarkkinavälineen ei katsota sisältävän johdannaista, kun se sisältää osan, joka voidaan siirtää sopimuksen perusteella siirtokelpoisesta arvopaperista tai rahamarkkinavälineestä riippumatta. Tällaista osaa on pidettävä erillisenä rahoitusvälineenä.

11 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 2 kohta

Tehokkaaseen salkunhoitoon tarkoitetut menetelmät ja välineet

1.   Direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 2 kohdan viittaus siirtokelpoisiin arvopapereihin liittyviin tehokkaassa salkunhoidossa käytettäviin menetelmiin ja välineisiin on ymmärrettävä viittaukseksi menetelmiin ja välineisiin, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | ne ovat taloudellisesti asianmukaisia, koska ne toteutetaan kustannustehokkaasti; |
| --- | --- |

a)

ne ovat taloudellisesti asianmukaisia, koska ne toteutetaan kustannustehokkaasti;

| b) | niihin on tehty sijoitus yhdessä tai useammassa seuraavista tarkoituksista:






  i) | riskin pienentäminen; |
| --- | --- | --- |

b)

niihin on tehty sijoitus yhdessä tai useammassa seuraavista tarkoituksista:

i)

riskin pienentäminen;

| ii) | kustannusten pienentäminen; |
| --- | --- |

ii)

kustannusten pienentäminen;

| iii) | lisäpääoman tai lisätulojen muodostaminen yhteissijoitusyritykselle siten, että riskitaso on yhteissijoitusyrityksen riskiprofiilin ja direktiivin 85/611/ETY 22 artiklassa annettujen riskinhajautussääntöjen mukainen; |
| --- | --- |

iii)

lisäpääoman tai lisätulojen muodostaminen yhteissijoitusyritykselle siten, että riskitaso on yhteissijoitusyrityksen riskiprofiilin ja direktiivin 85/611/ETY 22 artiklassa annettujen riskinhajautussääntöjen mukainen;

| c) | yhteissijoitusyrityksen riskienhallintajärjestelmässä otetaan huomioon niihin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

c)

yhteissijoitusyrityksen riskienhallintajärjestelmässä otetaan huomioon niihin liittyvät riskit.

2.   Edellä 1 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttäviä, rahamarkkinavälineisiin liittyviä menetelmiä ja välineitä on pidettävä direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina rahamarkkinavälineisiin liittyvinä tehokkaassa salkunhoidossa käytettävinä menetelminä ja välineinä.

12 artikla

Direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklan 1 kohta

Indeksiä jäljittelevä yhteissijoitusyritys

1.   Direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklan 1 kohdan viittaus osake- tai joukkovelkakirjaindeksin jäljittelyyn on ymmärrettävä viittaukseksi indeksin perustana olevien varojen jäljittelyyn, mukaan lukien johdannaisten tai muiden direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 2 kohdassa ja tämän direktiivin 11 artiklassa tarkoitettujen menetelmien tai välineiden käyttö.

2.   Direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan viittaus tarpeeksi hajautettuun indeksiin on ymmärrettävä viittaukseksi indeksiin, joka on mainitun direktiivin 22 a artiklassa säädettyjen riskinhajauttamissääntöjen mukainen.

3.   Direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan viittaus riittävän tarkasti kuvaavaan indeksiin on ymmärrettävä viittaukseksi indeksiin, jonka laatija käyttää tunnustettua metodiikkaa, joka ei yleensä johda merkittävän liikkeeseenlaskijan sulkemiseen markkinoilta, joihin indeksi viittaa.

4.   Direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan viittaus asianmukaisesti julkistettuun indeksiin on ymmärrettävä viittaukseksi indeksiin, joka täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | se on yleisön käytettävissä; |
| --- | --- |

a)

se on yleisön käytettävissä;

| b) | indeksin laatija on riippumaton indeksiä jäljittelevästä yhteissijoitusyrityksestä. |
| --- | --- |

b)

indeksin laatija on riippumaton indeksiä jäljittelevästä yhteissijoitusyrityksestä.

Mitä b alakohdassa säädetään ei estä indeksin laatijoita ja yhteissijoitusyritystä olemasta osa samaa taloudellista ryhmittymää edellyttäen, että käytössä on tehokkaat järjestelyt eturistiriitojen käsittelemiseksi.

13 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 23 päivänä maaliskuuta 2008. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisena nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 23 päivästä heinäkuuta 2008.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

15 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 19 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2005/1/EY (EUVL L 79, 24.3.2005, s. 9).

1

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/20

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä maaliskuuta 2007,

toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista (ensimmäinen pilari)

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 845)

(Ainoastaan bulgarian-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, latvian-, liettuan-, maltan-, portugalin-, puolan-, ranskan-, romanian-, ruotsin-, saksan-, slovakin-, sloveenin-, suomen-, tšekin-, unkarin- ja vironkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2007/170/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämistä varten on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset järjestelmän tietoliikenneverkkoa ja sen osia sekä järjestelmään liittyvää verkonhallintaa varten. |
| --- | --- |

(1)

Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämistä varten on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset järjestelmän tietoliikenneverkkoa ja sen osia sekä järjestelmään liittyvää verkonhallintaa varten.

| (2) | Tarvittavista järjestelyistä olisi sovittava komission ja jäsenvaltioiden kesken erityisesti siltä osin kuin ne koskevat jäsenvaltioissa sijaitsevia yhdenmukaisia kansallisia liittymiä. |
| --- | --- |

(2)

Tarvittavista järjestelyistä olisi sovittava komission ja jäsenvaltioiden kesken erityisesti siltä osin kuin ne koskevat jäsenvaltioissa sijaitsevia yhdenmukaisia kansallisia liittymiä.

| (3) | Tämä päätös ei estä komissiota tekemästä myöhemmin päätöksiä SIS II:n ja erityisesti tietoturvavaatimusten kehittämisestä. |
| --- | --- |

(3)

Tämä päätös ei estä komissiota tekemästä myöhemmin päätöksiä SIS II:n ja erityisesti tietoturvavaatimusten kehittämisestä.

| (4) | SIS II:n kehittämistä säännellään sekä asetuksella (EY) N:o 2424/2001 että neuvoston päätöksellä 2001/886/YOS (2). Jotta voidaan varmistaa, että SIS II:n kehittämisen täytäntöönpano on kaikilta osin yhdenmukaista, tämän päätöksen säännösten tulee vastata sen SIS II:ta koskevista verkonhallinnan vaatimuksista tehtävän komission päätöksen säännöksiä, joka tehdään päätöstä 2001/886/YOS soveltaen. |
| --- | --- |

(4)

SIS II:n kehittämistä säännellään sekä asetuksella (EY) N:o 2424/2001 että neuvoston päätöksellä 2001/886/YOS (2). Jotta voidaan varmistaa, että SIS II:n kehittämisen täytäntöönpano on kaikilta osin yhdenmukaista, tämän päätöksen säännösten tulee vastata sen SIS II:ta koskevista verkonhallinnan vaatimuksista tehtävän komission päätöksen säännöksiä, joka tehdään päätöstä 2001/886/YOS soveltaen.

| (5) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei ole osallistunut asetuksen (EY) N:o 2424/2001 hyväksymiseen eikä päätös sen vuoksi sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta siihen, koska päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä. Sen vuoksi tätä päätöstä ei ole osoitettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle. |
| --- | --- |

(5)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei ole osallistunut asetuksen (EY) N:o 2424/2001 hyväksymiseen eikä päätös sen vuoksi sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta siihen, koska päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä. Sen vuoksi tätä päätöstä ei ole osoitettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

| (6) | Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti Irlanti ei ole osallistunut asetuksen (EY) N:o 2424/2001 tekemiseen eikä päätös sen vuoksi sido Irlantia eikä sitä sovelleta siihen, koska päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä. Sen vuoksi tätä päätöstä ei ole osoitettu Irlannille. |
| --- | --- |

(6)

Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti Irlanti ei ole osallistunut asetuksen (EY) N:o 2424/2001 tekemiseen eikä päätös sen vuoksi sido Irlantia eikä sitä sovelleta siihen, koska päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä. Sen vuoksi tätä päätöstä ei ole osoitettu Irlannille.

| (7) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti Tanska on päättänyt saattaa asetuksen (EY) N:o 2424/2001 osaksi Tanskan lainsäädäntöä. Asetus (EY) N:o 2424/2001 sitoo sen vuoksi Tanskaa kansainvälisoikeudellisesti. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti Tanska on päättänyt saattaa asetuksen (EY) N:o 2424/2001 osaksi Tanskan lainsäädäntöä. Asetus (EY) N:o 2424/2001 sitoo sen vuoksi Tanskaa kansainvälisoikeudellisesti.

| (8) | Islannin ja Norjan osalta asetuksella (EY) N:o 2424/2001 ja päätöksellä 2001/886/YOS kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen (5) mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan B alakohdassa. |
| --- | --- |

(8)

Islannin ja Norjan osalta asetuksella (EY) N:o 2424/2001 ja päätöksellä 2001/886/YOS kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen (5) mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan B alakohdassa.

| (9) | Sveitsin osalta asetuksella (EY) N:o 2424/2001 ja päätöksellä 2001/886/YOS kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan kyseisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdassa. |
| --- | --- |

(9)

Sveitsin osalta asetuksella (EY) N:o 2424/2001 ja päätöksellä 2001/886/YOS kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan kyseisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklan 1 kohdassa.

| (10) | Tämä päätös on liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöä kehittävä tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(10)

Tämä päätös on liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöä kehittävä tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2424/2001 6 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2424/2001 6 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan tekniset eritelmät toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) viestintäinfrastruktuurin fyysisen arkkitehtuurin suunnittelua varten.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Bulgarian tasavallalle, Tšekin tasavallalle, Saksan liittotasavallalle, Viron tasavallalle, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Italian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Latvian tasavallalle, Liettuan tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Unkarin tasavallalle, Maltan tasavallalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Itävallan tasavallalle, Puolan tasavallalle, Portugalin tasavallalle, Romanialle, Slovenian tasavallalle, Slovakian tasavallalle, Suomen tasavallalle sekä Ruotsin kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Franco FRATTINI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1988/2006 (EUVL L 411, 30.12.2006, s. 1).

1

(2)  EYVL L 328, 13.12.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2004/926/EY (EUVL L 395, 31.12.2004, s. 70).

3

(4)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

4

(5)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

5

(6)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

6

---

LIITE

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | Johdanto ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Lyhytnimet ja lyhenteet ... |
| --- | --- |

1.1

| 2. | Yleiskatsaus ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Maantieteellinen kattavuus ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Verkkopalvelut ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Verkon toimintamalli ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pää- ja varmuusjärjestelmän yhteystyyppi ... |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kaistanleveys ... |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Palveluluokat... |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tuetut protokollat ... |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tekniset eritelmät ... |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | IP-osoitejärjestelmä ... |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | IPv6-osoitteiden käyttö ... |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Staattinen reitityksenvalinta ... |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Kaistanleveyden kapasiteetti ... |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Muut vaatimukset ... |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.7 | Häiriönkestävyys ... |
| --- | --- |

4.7

| 5. | Seuranta ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Yleisluonteiset palvelut ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käytettävyys ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tietoturvapalvelut ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Verkon salaus ... |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Muut tietoturvaominaisuudet ... |
| --- | --- |

8.2

| 9. | Käyttötuki ja tukitoiminnot ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vuorovaikutus muiden järjestelmien kanssa ... |
| --- | --- |

10.

1.   Johdanto

Tässä asiakirjassa käsitellään tietoliikenneverkon ja sen osien sekä järjestelmän verkonhallintaa koskevien vaatimusten rakennetta.

1.1   Lyhytnimet ja lyhenteet

Tässä jaksossa selitetään asiakirjassa käytetyt lyhytnimet ja lyhenteet.

| Lyhytnimet ja lyhenteet | Selitys |
| --- | --- |
| BLNI | kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä (Backup Local National Interface) |
| CEP | keskuspiste (Central End Point) |
| CNI | kansallinen keskusliittymä (Central National Interface) |
| CS | keskusjärjestelmä (Central System) |
| CS-SIS | tekninen tukitoiminto, joka sisältää SIS II -tietokannan |
| DNS | nimipalvelin (Domain Name Server) |
| FCIP | tekniikka, jonka avulla yhdistetään tallennusverkkoja IP:n avulla (Fibre Channel over IP) |
| FTP | tiedostonsiirtoprotokolla (File Transport Protocol) |
| http | hypertekstin siirtoprotokolla (Hyper Text Transfer Protocol) |
| IP | Internet-protokolla |
| LAN | lähiverkko (Local Area Network) |
| LNI | kansallinen paikallisliittymä (Local National Interface) |
| Mbps | Mb/s (megabittiä sekunnissa) |
| MDC | järjestelmän pääkehittäjä (Main Developer Contractor) |
| N.SIS II | kunkin jäsenvaltion kansallinen järjestelmä |
| NI-SIS | yhdenmukainen kansallinen liittymä |
| NTP | NTP-protokolla (Network Time Protocol) |
| SAN | tallennusverkko (Storage Area Network) |
| SDH | synkroninen digitaalinen hierarkia |
| SIS II | toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä |
| SMTP | SMTP-protokolla (Simple Mail Transport Protocol) |
| SNMP | SNMP-protokolla (Simple Network Management Protocol) |
| s-TESTA | hallintoelinten yhteinen suojattu yleiseurooppalainen telematiikkaverkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), liittyy IDABC-ohjelmaan (yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21.4.2004. |
| TCP | tiedonsiirtoprotokolla (Transmission Control Protocol) |
| VIS | viisumitietojärjestelmä |
| VPN | virtuaalinen erillisverkko (Virtual Private Network) |
| WAN | suuralueverkko, esim. maiden välillä (Wide Area Network) |

Lyhytnimet ja lyhenteet

Selitys

BLNI

kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä (Backup Local National Interface)

CEP

keskuspiste (Central End Point)

CNI

kansallinen keskusliittymä (Central National Interface)

CS

keskusjärjestelmä (Central System)

CS-SIS

tekninen tukitoiminto, joka sisältää SIS II -tietokannan

DNS

nimipalvelin (Domain Name Server)

FCIP

tekniikka, jonka avulla yhdistetään tallennusverkkoja IP:n avulla (Fibre Channel over IP)

FTP

tiedostonsiirtoprotokolla (File Transport Protocol)

http

hypertekstin siirtoprotokolla (Hyper Text Transfer Protocol)

IP

Internet-protokolla

LAN

lähiverkko (Local Area Network)

LNI

kansallinen paikallisliittymä (Local National Interface)

Mbps

Mb/s (megabittiä sekunnissa)

MDC

järjestelmän pääkehittäjä (Main Developer Contractor)

N.SIS II

kunkin jäsenvaltion kansallinen järjestelmä

NI-SIS

yhdenmukainen kansallinen liittymä

NTP

NTP-protokolla (Network Time Protocol)

SAN

tallennusverkko (Storage Area Network)

SDH

synkroninen digitaalinen hierarkia

SIS II

toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä

SMTP

SMTP-protokolla (Simple Mail Transport Protocol)

SNMP

SNMP-protokolla (Simple Network Management Protocol)

s-TESTA

hallintoelinten yhteinen suojattu yleiseurooppalainen telematiikkaverkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), liittyy IDABC-ohjelmaan (yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21.4.2004.

TCP

tiedonsiirtoprotokolla (Transmission Control Protocol)

VIS

viisumitietojärjestelmä

VPN

virtuaalinen erillisverkko (Virtual Private Network)

WAN

suuralueverkko, esim. maiden välillä (Wide Area Network)

2.   Yleiskatsaus

SIS II muodostuu seuraavista osista:

| — | keskustietokanta, jäljempänä ’SIS II:n keskustietojärjestelmä’, joka muodostuu seuraavista osista:






  — | tekninen tukitoiminto, jäljempänä ’CS-SIS’, joka sisältää SIS II -tietokannan. CS-SIS-pääjärjestelmä huolehtii teknisestä valvonnasta ja hallinnoinnista, ja sen kaikki toiminnot turvataan toimintahäiriöiden varalta CS-SIS-varmuusjärjestelmän avulla, |
| --- | --- | --- |

—

keskustietokanta, jäljempänä ’SIS II:n keskustietojärjestelmä’, joka muodostuu seuraavista osista:

—

tekninen tukitoiminto, jäljempänä ’CS-SIS’, joka sisältää SIS II -tietokannan. CS-SIS-pääjärjestelmä huolehtii teknisestä valvonnasta ja hallinnoinnista, ja sen kaikki toiminnot turvataan toimintahäiriöiden varalta CS-SIS-varmuusjärjestelmän avulla,

| — | yhdenmukaiset kansalliset liittymät, jäljempänä ’NI-SIS’. |
| --- | --- |

—

yhdenmukaiset kansalliset liittymät, jäljempänä ’NI-SIS’.

| — | eri jäsenvaltioiden kansalliset järjestelmät, jäljempänä ’N.SIS II’, jotka muodostuvat SIS II:n keskusjärjestelmän kanssa yhteydessä olevista kansallisista tietojärjestelmistä. N.SIS II voi sisältää tiedoston, jäljempänä ’kansallinen tiedosto’, joka sisältää täydellisen tai osittaisen kopion SIS II –tietokannasta. |
| --- | --- |

—

eri jäsenvaltioiden kansalliset järjestelmät, jäljempänä ’N.SIS II’, jotka muodostuvat SIS II:n keskusjärjestelmän kanssa yhteydessä olevista kansallisista tietojärjestelmistä. N.SIS II voi sisältää tiedoston, jäljempänä ’kansallinen tiedosto’, joka sisältää täydellisen tai osittaisen kopion SIS II –tietokannasta.

| — | CS-SIS:n ja NI-SIS:ien välinen viestintäinfrastruktuuri, jäljempänä ’viestintäinfrastruktuuri’, eli suojattu virtuaaliverkko, joka sisältää SIS II tiedot ja jonka välityksellä SIRENE-toimistot vaihtavat tietoja keskenään. |
| --- | --- |

—

CS-SIS:n ja NI-SIS:ien välinen viestintäinfrastruktuuri, jäljempänä ’viestintäinfrastruktuuri’, eli suojattu virtuaaliverkko, joka sisältää SIS II tiedot ja jonka välityksellä SIRENE-toimistot vaihtavat tietoja keskenään.

Kansalliset järjestelmät (NI-SIS) muodostuvat seuraavista osista:

| — | kussakin jäsenvaltiossa on yksi kansallinen paikallisliittymä, jäljempänä ’LNI’, jonka kautta jäsenvaltio on fyysisesti yhteydessä suojattuun tietoliikenneverkkoon ja joka sisältää SIS II -järjestelmän ja SIRENE-tietojenvaihdon edellyttämät salausvälineet. LNI sijaitsee jäsenvaltion omistamissa tiloissa, |
| --- | --- |

—

kussakin jäsenvaltiossa on yksi kansallinen paikallisliittymä, jäljempänä ’LNI’, jonka kautta jäsenvaltio on fyysisesti yhteydessä suojattuun tietoliikenneverkkoon ja joka sisältää SIS II -järjestelmän ja SIRENE-tietojenvaihdon edellyttämät salausvälineet. LNI sijaitsee jäsenvaltion omistamissa tiloissa,

| — | valinnaisena kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä, jäljempänä ’BLNI’, jolla on täsmälleen sama sisältö ja toiminnot kuin LNI:llä. |
| --- | --- |

—

valinnaisena kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä, jäljempänä ’BLNI’, jolla on täsmälleen sama sisältö ja toiminnot kuin LNI:llä.

LNI ja BLNI on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan SIS II tietojärjestelmää ja SIRENE-toimistojen tietojenvaihtoa varten. LNI- ja BLNI-järjestelmien tekniset ominaisuudet täsmennetään ja niistä sovitaan kunkin jäsenvaltion kanssa erikseen, jotta voidaan ottaa huomioon tietoturvavaatimukset, laitteiden fyysinen sijainti ja asennusolosuhteet sekä verkkopalvelun tarjoajan palvelut. Tämä tarkoittaa, että fyysinen s-TESTA-yhteys voi sisältää useita VPN-kanavia myös muiden järjestelmien kuten viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Eurodacin tarpeita silmällä pitäen.

| — | kansallinen keskusliittymä, jäljempänä ’CNI’, eli sovellus, joka varmistaa pääsyn SIS II tietokantaan (CS-SIS). Kullakin jäsenvaltiolla on oma looginen liitäntäpiste kansalliseen keskusliittymään keskuspalomuurin kautta. |
| --- | --- |

—

kansallinen keskusliittymä, jäljempänä ’CNI’, eli sovellus, joka varmistaa pääsyn SIS II tietokantaan (CS-SIS). Kullakin jäsenvaltiolla on oma looginen liitäntäpiste kansalliseen keskusliittymään keskuspalomuurin kautta.

CS-SIS:n ja NI-SIS:ien välinen viestintäinfrastruktuuri muodostuu seuraavista osista:

| — | s-TESTA-verkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), jäljempänä ’s-TESTA’, joka tarjoaa suojatun virtuaalisen erillisverkon SIS II tietoja ja SIRENE-tietojenvaihtoa varten. |
| --- | --- |

—

s-TESTA-verkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), jäljempänä ’s-TESTA’, joka tarjoaa suojatun virtuaalisen erillisverkon SIS II tietoja ja SIRENE-tietojenvaihtoa varten.

3.   Maantieteellinen kattavuus

Viestintäinfrastruktuurin tulee kattaa kaikki järjestelmän toimintaan osallistuvat valtiot, ja sen on pystyttävä tarjoamaan niille kaikki vaaditut palvelut:

Kaikki EU:n jäsenvaltiot (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä Norja, Islanti ja Sveitsi.

Lisäksi on varauduttava Romanian ja Bulgarian liittymiseen Schengenin tietojärjestelmään.

Viestintäinfrastruktuuriin on myös voitava liittää SIS II keskusjärjestelmään mahdollisesti myöhemmin liittyvät maat tai yksiköt (esim. Europol, Eurojust).

4.   Verkkopalvelut

Aina kun mainitaan jokin protokolla tai arkkitehtuuri, myös vastaavat uudemmat teknologiat, protokollat ja arkkitehtuurit ovat hyväksyttäviä.

4.1   Verkon toimintamalli

SIS II:n arkkitehtuuri perustuu keskitettyihin palveluihin, joita voidaan käyttää eri jäsenvaltioissa. Järjestelmän häiriönsietokyvyn turvaamiseksi keskitetyt palvelut on kopioitu kahteen eri paikkaan siten, että pääjärjestelmä (CS-SIS) ja keskusyksikkö (CU) sijaitsevat Strasbourgissa Ranskassa ja niiden varmuusjärjestelmät St. Johann im Pongaussa Itävallassa.

Sekä pää- että varmuuskeskusyksikköön on voitava luoda yhteys kaikista tietojärjestelmään kuuluvista jäsenvaltioista. Järjestelmään osallistuvilla valtioilla voi olla useampia verkkoliitäntäpisteitä, yksi kansallinen paikallisliittymä ja sen varmuusjärjestelmä, joiden kautta niiden kansallinen järjestelmä on liitetty keskusjärjestelmään.

Sen lisäksi, että viestintäinfrastruktuurin avulla luodaan järjestelmän toiminnan kannalta keskeinen yhteys kustakin jäsenvaltiosta keskusjärjestelmään, sen avulla on myös voitava välittää lisätietoja kahdenvälisesti eri jäsenvaltioiden SIRENE-toimistojen välillä.

4.2   Pää- ja varmuusjärjestelmän yhteystyyppi

Pääjärjestelmän ja varmuusjärjestelmän välisen yhteystyypin on oltava SDH-ring tai vastaava, eli siinä on voitava käyttää myös uusia arkkitehtuureja ja teknologioita. SDH-infrastruktuurin avulla on myös tarkoitus laajentaa kummankin keskusyksikön paikallisverkkoja, jotta voidaan luoda saumattomasti toimiva yhtenäinen lähiverkko (LAN). Tämän lähiverkon avulla toteutetaan keskusyksikön ja sen varmuusjärjestelmän jatkuva synkronointi.

4.3   Kaistanleveys

Olennainen viestintäinfrastruktuuria koskeva vaatimus liittyy kaistanleveyteen, jonka se pystyy tarjoamaan toisiinsa liitetyille asemille (site), ja sen kyky tukea tätä kaistanleveyttä runkoverkossaan.

Kansallista paikallisliittymää (LNI) ja sen mahdollista varmuusjärjestelmää (BLNI) varten tarvittava kaistanleveys vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen sen mukaan, käyttävätkö ne kansallisia kopioita, tietojen hakua keskustietojärjestelmästä ja biometristen tietojen vaihtoa.

Sillä, minkä verran kaistanleveyttä viestintäinfrastruktuurista annetaan eri valtioille, ei ole merkitystä, kunhan kaistanleveys riittää täyttämään kunkin jäsenvaltion vähimmäistarpeet.

Kukin edellä mainituista erilaisista asemista voi siirtää suuria määriä tietoja (aakkosnumeerisia ja biometrisiä tietoja sekä kokonaisia asiakirjoja) kumpaankin suuntaan. Tämän vuoksi viestintäinfrastruktuurin on taattava kullekin yhteydelle riittävän suuri vähimmäissiirtonopeus kumpaankin suuntaan tapahtuvia siirtoja varten.

Viestintäinfrastruktuurin on voitava tarjota yhteyksiä, joiden nopeus on vähintään 2 Mb/s ja jopa 155 Mb/s tai enemmän. Verkon on taattava kullekin yhteydelle riittävän suuri vähimmäissiirtonopeus kumpaankin suuntaan tapahtuvia siirtoja varten ja sen on pystyttävä tarjoamaan tuki verkkoliitäntäpisteiden kokonaiskaistanleveydelle.

4.4   Palveluluokat

SIS II:n keskustietojärjestelmässä on myös jatkossa mahdollista priorisoida tiettyjä hakuja/kuulutuksia. Tämän vuoksi myös viestintäinfrastruktuurissa on voitava priorisoida tietoliikennettä.

SIS II:n keskustietojärjestelmän oletetaan asettavan verkon priorisointiparametrit kaikkia niitä tiedonsiirtopaketteja varten, jotka sitä vaativat. Tätä varten käytetään WFQ-jonotusmenetelmää (Weighted Fair Queuing). Tämä edellyttää, että viestintäinfrastruktuuri pystyy omaksumaan lähettävän lähiverkon tietopaketille antaman priorisointiluokituksen ja käsittelemään paketteja runkoverkossaan sen mukaisesti. Lisäksi viestintäinfrastruktuurin on pystyttävä toimittamaan alkuperäiset paketit määränpäähän niin, että niissä on edelleen lähettävän lähiverkon antama priorisointiluokitus.

4.5   Tuetut protokollat

SIS II:n keskusyksikössä käytetään useita verkkoprotokollia. Siksi viestintäinfrastruktuurin on tuettava useita erilaisia verkkoprotokollia. Tällaisia vakiokäytössä olevia protokollia ovat HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP ja DNS.

Vakioprotokollien lisäksi viestintäinfrastruktuurin on pystyttävä käsittelemään myös erilaisia tunnelointiprotokollia, tallennusverkon (SAN) replikointiprotokollia sekä BEA WebLogicin omia Java-to-Java-yhteysprotokollia. Tunnelointiprotokollia, mm. IPsec-protokollaa, käytetään suojattujen pakettien siirtämiseen lähettäjältä vastaanottajalle.

4.6   Tekniset eritelmät

4.6.1   IP-osoitejärjestelmä

Viestintäinfrastruktuurin tulee sisältää joukko varattuja IP-osoitteita, joita voidaan käyttää ainoastaan tämän verkon sisällä. SIS II:ssa käytetään vain tiettyä osaa näistä varatuista IP-osoitteista, eikä niitä käytetä missään muualla.

4.6.2   IPv6-osoitteiden käyttö

Voidaan olettaa, että jäsenvaltioiden paikallisverkoissa käytetään TCP/IP-protokollaa. Jotkut asemat käyttävät kuitenkin 4-versiota ja toiset 6-versiota. Verkkoliitäntäpisteiden on voitava toimia yhdyskäytävänä sekä SIS II:n keskusjärjestelmän ja N.SIS II:n käyttämistä verkkoprotokollista riippumattomasti.

4.6.3   Staattinen reitityksenvalinta

Keskus- ja varmuusjärjestelmä voivat käyttää jäsenvaltioiden kanssa käytävässä viestinnässä samaa IP-osoitetta. Siksi viestintäinfrastruktuurin olisi voitava tukea staattista reitityksenvalintaa.

4.6.4   Kaistanleveyden kapasiteetti

Jos keskus- tai varmuusjärjestelmän käyttämä osuus yhteydestä alle 90 prosenttia, yksittäisen jäsenvaltion on voitava tukea jatkuvasti 100:aa prosenttia sille myönnetystä kaistanleveydestä.

4.6.5   Muut vaatimukset

CS-SIS:n toimintavaatimusten täyttämiseksi viestintäinfrastruktuurin on täytettävä ainakin seuraavat tekniset vaatimukset:

Tiedonsiirtojen kauttakulkuviive saa olla (myös ruuhka-aikoina) enintään 150 ms 95 prosentilla paketeista ja alle 200 ms 100 prosentilla paketeista.

Tietopakettien katoamisen todennäköisyys saa olla (myös ruuhka-aikoina) enintään 10-4 95 prosentilla paketeista ja alle 10-3 100 prosentilla paketeista.

Nämä vaatimukset koskevat kutakin liitäntäpistettä erikseen.

Keskus- ja varmuusjärjestelmän välisessä yhteydessä kiertokulkuaika saa olla enintään 60 ms.

4.7   Häiriönkestävyys

CS-SIS:n suunnittelussa on pyritty mahdollisimman korkeaan käytettävyyteen. Osien rikkoutumisesta aiheutuvat toimintahäiriöt on pyritty estämään siten, että koko laitteisto on olemassa kahtena kappaleena.

Myös viestintäinfrastruktuurin osien on voitava kestää osien vikaantumisesta aiheutuvat häiriöt. Viestintäinfrastruktuurin osalta tämä tarkoittaa sitä, että seuraavien osien on oltava vikasietoisia:

| — | runkoverkko |
| --- | --- |

—

runkoverkko

| — | reitittimet |
| --- | --- |

—

reitittimet

| — | liitäntäpisteet |
| --- | --- |

—

liitäntäpisteet

| — | tilaajayhteydet (fyysisesti redundantti kaapelointi mukaan luettuna) |
| --- | --- |

—

tilaajayhteydet (fyysisesti redundantti kaapelointi mukaan luettuna)

| — | tietoturvavälineet (salauslaitteet, palomuurit jne.) |
| --- | --- |

—

tietoturvavälineet (salauslaitteet, palomuurit jne.)

| — | kaikki yleisluonteiset palvelut (DNS, NTP jne.) |
| --- | --- |

—

kaikki yleisluonteiset palvelut (DNS, NTP jne.)

| — | LNI/BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI/BLNI.

Kaikkien verkkolaitteiden korjausmekanismien tulisi käynnistyä ilman manuaalisia toimenpiteitä.

5.   Seuranta

Seurannan helpottamiseksi viestintäinfrastruktuurin seurantavälineet on voitava integroida sen organisaation seurantavälineisiin, joka vastaa SIS II:n keskusyksikön operatiivisesta hallinnoinnista.

6.   Yleisluonteiset palvelut

Erityisten verkko- ja tietoturvapalvelujen ohella viestintäinfrastruktuurin on kyettävä tarjoamaan myös yleisluonteisia palveluja.

Käyttövarmuuden turvaamiseksi erityispalvelut on toteutettava kummassakin keskusyksikössä.

Viestintäinfrastruktuurin tulee sisältää seuraavat valinnaiset yleisluonteiset palvelut:

| Palvelu | Lisätiedot |
| --- | --- |
| DNS | Tätä nykyä käytössä oleva mekanismi, jonka avulla vikatilanteessa siirrytään keskusjärjestelmästä varmuusjärjestelmään, jos verkon toimintahäiriö johtuu IP-osoitteen vaihtamisesta yleisellä nimipalvelimella (DNS). |
| Sähköposti-yhteys | Voi olla kätevää käyttää yleistä sähköpostiyhteyttä, sillä sen avulla eri jäsenvaltioiden sähköpostiasetukset voidaan yhdenmukaistaa. Lisäetuna on se, että näin tähän ei tarvitse käyttää keskus- tai varmuusjärjestelmän verkkokapasiteettia, kuten oman erillisen palvelimen yhteydessä.
  Yleisen sähköpostiyhteyden kautta välitettävien viestien on joka tapauksessa täytettävä niille asetettavat turvallisuusvaatimukset. |
| NTP | Tämän palvelun avulla synkronoidaan verkkolaitteiden kellot. |

Palvelu

Lisätiedot

DNS

Tätä nykyä käytössä oleva mekanismi, jonka avulla vikatilanteessa siirrytään keskusjärjestelmästä varmuusjärjestelmään, jos verkon toimintahäiriö johtuu IP-osoitteen vaihtamisesta yleisellä nimipalvelimella (DNS).

Sähköposti-yhteys

Voi olla kätevää käyttää yleistä sähköpostiyhteyttä, sillä sen avulla eri jäsenvaltioiden sähköpostiasetukset voidaan yhdenmukaistaa. Lisäetuna on se, että näin tähän ei tarvitse käyttää keskus- tai varmuusjärjestelmän verkkokapasiteettia, kuten oman erillisen palvelimen yhteydessä.

Yleisen sähköpostiyhteyden kautta välitettävien viestien on joka tapauksessa täytettävä niille asetettavat turvallisuusvaatimukset.

NTP

Tämän palvelun avulla synkronoidaan verkkolaitteiden kellot.

7.   Käytettävyys

SIS II:n keskusjärjestelmän sekä kansallisten paikallisliittymien ja niiden varmuusjärjestelmien on voitava taata 99,99 prosentin käytettävyys 28 päivän ominaisperiodin ajan ilman että verkon käytettävyyttä lasketaan mukaan.

Viestintäinfrastruktuurin käytettävyyden on oltava 99,99 prosenttia.

8.   Tietoturvapalvelut

8.1   Verkon salaus

SIS II:n keskusjärjestelmä ei salli korkean tai erittäin korkean turvaluokituksen omaavan datan siirtämistä lähiverkon ulkopuolelle ilman salausta. On varmistettava, että verkkopalvelujen tarjoaja ei pääse käsiksi SIS II:n operatiivisiin tietoihin eikä niihin liittyvään SIRENE-tietojenvaihtoon.

Jotta voidaan säilyttää korkea tietoturvan taso, viestintäinfrastruktuurin on mahdollistettava varmenteiden/avainten hallinta. Salauslaitteita on voitava hallinnoida ja valvoa myös etäältä. Salausalgoritmien on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset:

| — | Symmetriset salausalgoritmit:






  — | 3DES (128 bittiä) tai parempi |
| --- | --- | --- |

—

Symmetriset salausalgoritmit:

—

3DES (128 bittiä) tai parempi

| — | salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana |
| --- | --- |

—

salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana

| — | salausavaimet tai tiedot, joiden avulla avaimet voidaan johtaa, on aina suojattava, kun ne on tallennettu. |
| --- | --- |

—

salausavaimet tai tiedot, joiden avulla avaimet voidaan johtaa, on aina suojattava, kun ne on tallennettu.

| — | Epäsymmetriset salausalgoritmit:






  — | RSA (1 024-bittinen moduuli) tai parempi |
| --- | --- | --- |

—

Epäsymmetriset salausalgoritmit:

—

RSA (1 024-bittinen moduuli) tai parempi

| — | salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana. |
| --- | --- |

—

salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana.

Salauksessa käytetään ESP-protokollaa (Encapsulated Security Payload, RFC2406) tunneloituna. Payload ja alkuperäiset IP-otsikkotiedot salataan.

Tilapäisten avainten vaihdossa käytetään IKE-protokollaa (Internet Key Exchange).

IKE-avainten voimassaoloaika on enintään yksi päivä.

Tilapäisten avainten voimassaoloaika on enintään yksi tunti.

8.2   Muut tietoturvaominaisuudet

Viestintäinfrastruktuurin on suojattava paitsi SIS II:n liityntäpisteet myös valinnaiset yleisluonteiset palvelut. Näiden palvelujen tulee täyttää samat suojatoimet kuin keskusjärjestelmän (CS-SIS). Kaikkien yleisluonteisten palvelujen suojana on näin ollen oltava ainakin palomuuri, viruksentorjuntaohjelma sekä tunkeilijan havaitsemisjärjestelmä. Lisäksi yleisluonteisten palvelujen tuottamisessa käytettävien laitteiden ja niiden suojatoimien on oltava jatkuvan tietoturvavalvonnan alaisia (sisäänkirjaus ja seuranta).

Korkean tietoturvatason säilyttämiseksi SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan organisaation on oltava tietoinen kaikista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tietoturvaloukkauksista. Tämän vuoksi kaikista merkittävistä viestintäinfrastruktuuriin kohdistuvista tietoturvaloukkauksista on voitava ilmoittaa viipymättä SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle organisaatiolle. Kaikista tietoturvaloukkauksista on laadittava raportti säännöllisesti, esimerkiksi kuukausittain, ja tapauskohtaisesti.

9.   Käyttötuki ja tukitoiminnot

Viestintäinfrastruktuurin toimittajan on perustettava myös käyttötuki, joka toimii yhteistyössä SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan organisaation kanssa.

10.   Vuorovaikutus muiden järjestelmien kanssa

Viestintäinfrastruktuurin on varmistettava, ettei tietoja pääse hyväksyttyjen viestintäkanavien ulkopuolelle. Teknisen toteutuksen kannalta tämä edellyttää, että:

| — | Kaikki luvaton ja/tai valvomaton pääsy muihin verkkoihin on ankarasti kielletty. Tämä koskee myös yhdysliikennettä Internetiin. |
| --- | --- |

—

Kaikki luvaton ja/tai valvomaton pääsy muihin verkkoihin on ankarasti kielletty. Tämä koskee myös yhdysliikennettä Internetiin.

| — | Tietoja ei saa vuotaa verkon muihin järjestelmiin; esimerkiksi eri IP VPN verkkojen yhteenliittäminen ei ole sallittua. |
| --- | --- |

—

Tietoja ei saa vuotaa verkon muihin järjestelmiin; esimerkiksi eri IP VPN verkkojen yhteenliittäminen ei ole sallittua.

Edellä mainittujen teknisten rajoitusten ohella tämä vaatimus vaikuttaa myös viestintäinfrastruktuurin käyttötukeen. Käyttötuki ei saa paljastaa mitään SIS II:n keskusjärjestelmää koskevia tietoja muille kuin SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle organisaatiolle.

---

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä maaliskuuta 2007,

toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista (kolmas pilari)

(2007/171/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/886/YOS (1) ja erityisesti sen 4 artiklan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämistä varten on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset järjestelmän tietoliikenneverkkoa ja sen osia sekä järjestelmään liittyvää verkonhallintaa varten. |
| --- | --- |

(1)

Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämistä varten on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset järjestelmän tietoliikenneverkkoa ja sen osia sekä järjestelmään liittyvää verkonhallintaa varten.

| (2) | Tarvittavista järjestelyistä olisi sovittava komission ja jäsenvaltioiden kesken erityisesti siltä osin kuin ne koskevat jäsenvaltioissa sijaitsevia yhdenmukaisia kansallisia liittymiä. |
| --- | --- |

(2)

Tarvittavista järjestelyistä olisi sovittava komission ja jäsenvaltioiden kesken erityisesti siltä osin kuin ne koskevat jäsenvaltioissa sijaitsevia yhdenmukaisia kansallisia liittymiä.

| (3) | Tämä päätös ei estä komissiota tekemästä myöhemmin päätöksiä SIS II:n ja erityisesti tietoturvavaatimusten kehittämisestä. |
| --- | --- |

(3)

Tämä päätös ei estä komissiota tekemästä myöhemmin päätöksiä SIS II:n ja erityisesti tietoturvavaatimusten kehittämisestä.

| (4) | SIS II:n kehittämistä säännellään sekä neuvoston asetuksella (EY) N:o 2424/2001 (2) että päätöksellä 2001/886/YOS. Jotta voidaan varmistaa, että SIS II:n kehittämisen täytäntöönpano on kaikilta osin yhdenmukaista, tämän päätöksen säännösten tulee vastata sen SIS II:ta koskevista verkonhallinnan vaatimuksista tehtävän komission päätöksen säännöksiä, joka tehdään asetusta (EY) N:o 2424/2001 soveltaen. |
| --- | --- |

(4)

SIS II:n kehittämistä säännellään sekä neuvoston asetuksella (EY) N:o 2424/2001 (2) että päätöksellä 2001/886/YOS. Jotta voidaan varmistaa, että SIS II:n kehittämisen täytäntöönpano on kaikilta osin yhdenmukaista, tämän päätöksen säännösten tulee vastata sen SIS II:ta koskevista verkonhallinnan vaatimuksista tehtävän komission päätöksen säännöksiä, joka tehdään asetusta (EY) N:o 2424/2001 soveltaen.

| (5) | Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (6) | Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (7) | Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan tietyistä kyseisen sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (5) 1 artiklan G alakohdassa. |
| --- | --- |

(7)

Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan tietyistä kyseisen sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (5) 1 artiklan G alakohdassa.

| (8) | Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G alakohdassa sekä mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2004/849/EY (6) 4 artiklan 1 kohdassa. |
| --- | --- |

(8)

Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G alakohdassa sekä mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2004/849/EY (6) 4 artiklan 1 kohdassa.

| (9) | Tämä päätös on liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöä kehittävä tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(9)

Tämä päätös on liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöä kehittävä tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat päätöksen 2001/886/YOS 5 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat päätöksen 2001/886/YOS 5 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan tekniset eritelmät toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) viestintäinfrastruktuurin fyysisen arkkitehtuurin suunnittelua varten.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Franco FRATTINI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 328, 13.12.2001, s. 1.

1

(2)  EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1988/2006 (EUVL L 411, 30.12.2006, s. 1).

2

(3)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2004/926/EY (EUVL L 395, 31.12.2004, s. 70).

3

(4)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

4

(5)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

5

(6)  EUVL L 368, 15.12.2004, s. 26.

6

---

LIITE

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | Johdanto ... |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Lyhytnimet ja lyhenteet ... |
| --- | --- |

1.1

| 2. | Yleiskatsaus ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Maantieteellinen kattavuus ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Verkkopalvelut ... |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Verkon toimintamalli ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pää- ja varmuusjärjestelmän yhteystyyppi ... |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kaistanleveys ... |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Palveluluokat ... |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tuetut protokollat ... |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tekniset eritelmät ... |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | IP-osoitejärjestelmä ... |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Ipv6-osoitteiden käyttö ... |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Staattinen reitityksenvalinta ... |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Kaistanleveyden kapasiteetti ... |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Muut vaatimukset ... |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.7 | Häiriönkestävyys ... |
| --- | --- |

4.7

| 5. | Seuranta ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Yleisluonteiset palvelut ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käytettävyys ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tietoturvapalvelut ... |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Verkon salaus ... |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Muut tietoturvaominaisuudet ... |
| --- | --- |

8.2

| 9. | Käyttötuki ja tukitoiminnot ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vuorovaikutus muiden järjestelmien kanssa ... |
| --- | --- |

10.

1.   Johdanto

Tässä asiakirjassa käsitellään tietoliikenneverkon ja sen osien sekä järjestelmän verkonhallintaa koskevien vaatimusten rakennetta.

1.1   Lyhytnimet ja lyhenteet

Tässä jaksossa selitetään asiakirjassa käytetyt lyhytnimet ja lyhenteet.

| Lyhytnimet ja lyhenteet | Selitys |
| --- | --- |
| BLNI | kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä (Backup Local National Interface) |
| CEP | keskuspiste (Central End Point) |
| CNI | kansallinen keskusliittymä (Central National Interface) |
| CS | keskusjärjestelmä (Central System) |
| CS-SIS | tekninen tukitoiminto, joka sisältää SIS II -tietokannan |
| DNS | nimipalvelin (Domain Name Server) |
| FCIP | tekniikka, jonka avulla yhdistetään tallennusverkkoja IP:n avulla (Fibre Channel over IP) |
| FTP | tiedostonsiirtoprotokolla (File Transport Protocol) |
| HTTP | hypertekstin siirtoprotokolla (Hyper Text Transfer Protocol) |
| IP | Internet-protokolla |
| LAN | lähiverkko (Local Area Network) |
| LNI | kansallinen paikallisliittymä (Local National Interface) |
| Mbps | Mb/s (megabittiä sekunnissa) |
| MDC | järjestelmän pääkehittäjä (Main Developer Contractor) |
| N.SIS II | kunkin jäsenvaltion kansallinen järjestelmä |
| NI-SIS | yhdenmukainen kansallinen liittymä |
| NTP | NTP-protokolla (Network Time Protocol) |
| SAN | tallennusverkko (Storage Area Network) |
| SDH | synkroninen digitaalinen hierarkia |
| SIS II | toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä |
| SMTP | SMTP-protokolla (Simple Mail Transport Protocol) |
| SNMP | SNMP-protokolla (Simple Network Management Protocol) |
| s-TESTA | hallintoelinten yhteinen suojattu yleiseurooppalainen telematiikkaverkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), liittyy IDABC-ohjelmaan (yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21.4.2004. |
| TCP | tiedonsiirtoprotokolla (Transmission Control Protocol) |
| VIS | viisumitietojärjestelmä |
| VPN | virtuaalinen erillisverkko (Virtual Private Network) |
| WAN | suuralueverkko, esim. maiden välillä (Wide Area Network) |

Lyhytnimet ja lyhenteet

Selitys

BLNI

kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä (Backup Local National Interface)

CEP

keskuspiste (Central End Point)

CNI

kansallinen keskusliittymä (Central National Interface)

CS

keskusjärjestelmä (Central System)

CS-SIS

tekninen tukitoiminto, joka sisältää SIS II -tietokannan

DNS

nimipalvelin (Domain Name Server)

FCIP

tekniikka, jonka avulla yhdistetään tallennusverkkoja IP:n avulla (Fibre Channel over IP)

FTP

tiedostonsiirtoprotokolla (File Transport Protocol)

HTTP

hypertekstin siirtoprotokolla (Hyper Text Transfer Protocol)

IP

Internet-protokolla

LAN

lähiverkko (Local Area Network)

LNI

kansallinen paikallisliittymä (Local National Interface)

Mbps

Mb/s (megabittiä sekunnissa)

MDC

järjestelmän pääkehittäjä (Main Developer Contractor)

N.SIS II

kunkin jäsenvaltion kansallinen järjestelmä

NI-SIS

yhdenmukainen kansallinen liittymä

NTP

NTP-protokolla (Network Time Protocol)

SAN

tallennusverkko (Storage Area Network)

SDH

synkroninen digitaalinen hierarkia

SIS II

toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä

SMTP

SMTP-protokolla (Simple Mail Transport Protocol)

SNMP

SNMP-protokolla (Simple Network Management Protocol)

s-TESTA

hallintoelinten yhteinen suojattu yleiseurooppalainen telematiikkaverkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), liittyy IDABC-ohjelmaan (yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21.4.2004.

TCP

tiedonsiirtoprotokolla (Transmission Control Protocol)

VIS

viisumitietojärjestelmä

VPN

virtuaalinen erillisverkko (Virtual Private Network)

WAN

suuralueverkko, esim. maiden välillä (Wide Area Network)

2.   Yleiskatsaus

SIS II muodostuu seuraavista osista:

| — | keskustietokanta, jäljempänä ’SIS II:n keskustietojärjestelmä’, joka muodostuu seuraavista osista:






  — | tekninen tukitoiminto, jäljempänä ’CS-SIS’, joka sisältää SIS II -tietokannan. CS-SIS-pääjärjestelmä huolehtii teknisestä valvonnasta ja hallinnoinnista, ja sen kaikki toiminnot turvataan toimintahäiriöiden varalta CS-SIS-varmuusjärjestelmän avulla, |
| --- | --- | --- |

—

keskustietokanta, jäljempänä ’SIS II:n keskustietojärjestelmä’, joka muodostuu seuraavista osista:

—

tekninen tukitoiminto, jäljempänä ’CS-SIS’, joka sisältää SIS II -tietokannan. CS-SIS-pääjärjestelmä huolehtii teknisestä valvonnasta ja hallinnoinnista, ja sen kaikki toiminnot turvataan toimintahäiriöiden varalta CS-SIS-varmuusjärjestelmän avulla,

| — | yhdenmukaiset kansalliset liittymät, jäljempänä ’NI-SIS’. |
| --- | --- |

—

yhdenmukaiset kansalliset liittymät, jäljempänä ’NI-SIS’.

| — | eri jäsenvaltioiden kansalliset järjestelmät, jäljempänä ’N.SIS II’, jotka muodostuvat SIS II:n keskusjärjestelmän kanssa yhteydessä olevista kansallisista tietojärjestelmistä. N.SIS II voi sisältää tiedoston, jäljempänä ’kansallinen tiedosto’, joka sisältää täydellisen tai osittaisen kopion SIS II -tietokannasta; |
| --- | --- |

—

eri jäsenvaltioiden kansalliset järjestelmät, jäljempänä ’N.SIS II’, jotka muodostuvat SIS II:n keskusjärjestelmän kanssa yhteydessä olevista kansallisista tietojärjestelmistä. N.SIS II voi sisältää tiedoston, jäljempänä ’kansallinen tiedosto’, joka sisältää täydellisen tai osittaisen kopion SIS II -tietokannasta;

| — | CS-SIS:n ja NI-SIS:ien välinen viestintäinfrastruktuuri, jäljempänä ’viestintäinfrastruktuuri’, eli suojattu virtuaaliverkko, joka sisältää SIS II -tiedot ja jonka välityksellä SIRENE-toimistot vaihtavat tietoja keskenään. |
| --- | --- |

—

CS-SIS:n ja NI-SIS:ien välinen viestintäinfrastruktuuri, jäljempänä ’viestintäinfrastruktuuri’, eli suojattu virtuaaliverkko, joka sisältää SIS II -tiedot ja jonka välityksellä SIRENE-toimistot vaihtavat tietoja keskenään.

Kansalliset järjestelmät (NI-SIS) muodostuvat seuraavista osista:

| — | kussakin jäsenvaltiossa on yksi kansallinen paikallisliittymä, jäljempänä ’LNI’, jonka kautta jäsenvaltio on fyysisesti yhteydessä suojattuun tietoliikenneverkkoon ja joka sisältää SIS II -järjestelmän ja SIRENE-tietojenvaihdon edellyttämät salausvälineet. LNI sijaitsee jäsenvaltion omistamissa tiloissa. |
| --- | --- |

—

kussakin jäsenvaltiossa on yksi kansallinen paikallisliittymä, jäljempänä ’LNI’, jonka kautta jäsenvaltio on fyysisesti yhteydessä suojattuun tietoliikenneverkkoon ja joka sisältää SIS II -järjestelmän ja SIRENE-tietojenvaihdon edellyttämät salausvälineet. LNI sijaitsee jäsenvaltion omistamissa tiloissa.

| — | valinnaisena kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä, jäljempänä ’BLNI’, jolla on täsmälleen sama sisältö ja toiminnot kuin LNI:llä. |
| --- | --- |

—

valinnaisena kansallisen paikallisliittymän varmuusjärjestelmä, jäljempänä ’BLNI’, jolla on täsmälleen sama sisältö ja toiminnot kuin LNI:llä.

LNI ja BLNI on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan SIS II -tietojärjestelmää ja SIRENE-toimistojen tietojenvaihtoa varten. LNI- ja BLNI-järjestelmien tekniset ominaisuudet täsmennetään ja niistä sovitaan kunkin jäsenvaltion kanssa erikseen, jotta voidaan ottaa huomioon tietoturvavaatimukset, laitteiden fyysinen sijainti ja asennusolosuhteet sekä verkkopalvelun tarjoajan palvelut. Tämä tarkoittaa, että fyysinen s-TESTA-yhteys voi sisältää useita VPN-kanavia myös muiden järjestelmien kuten viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Eurodacin tarpeita silmällä pitäen.

| — | kansallinen keskusliittymä, jäljempänä ’CNI’, eli sovellus, joka varmistaa pääsyn SIS II -tietokantaan (CS-SIS). Kullakin jäsenvaltiolla on oma looginen liitäntäpiste kansalliseen keskusliittymään keskuspalomuurin kautta. |
| --- | --- |

—

kansallinen keskusliittymä, jäljempänä ’CNI’, eli sovellus, joka varmistaa pääsyn SIS II -tietokantaan (CS-SIS). Kullakin jäsenvaltiolla on oma looginen liitäntäpiste kansalliseen keskusliittymään keskuspalomuurin kautta.

CS-SIS:n ja NI-SIS:ien välinen viestintäinfrastruktuuri muodostuu seuraavista osista:

| — | s-TESTA-verkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), jäljempänä ’s-TESTA’, joka tarjoaa suojatun virtuaalisen erillisverkon SIS II -tietoja ja SIRENE-tietojenvaihtoa varten. |
| --- | --- |

—

s-TESTA-verkko (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), jäljempänä ’s-TESTA’, joka tarjoaa suojatun virtuaalisen erillisverkon SIS II -tietoja ja SIRENE-tietojenvaihtoa varten.

3.   Maantieteellinen kattavuus

Viestintäinfrastruktuurin tulee kattaa kaikki järjestelmän toimintaan osallistuvat valtiot, ja sen on pystyttävä tarjoamaan niille kaikki vaaditut palvelut:

Kaikki EU:n jäsenvaltiot (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä Norja, Islanti ja Sveitsi.

Lisäksi on varauduttava Romanian ja Bulgarian liittymiseen Schengenin tietojärjestelmään.

Viestintäinfrastruktuuriin on myös voitava liittää SIS II -keskusjärjestelmään mahdollisesti myöhemmin liittyvät maat tai yksiköt (esim. Europol, Eurojust).

4.   Verkkopalvelut

Aina kun mainitaan jokin protokolla tai arkkitehtuuri, myös vastaavat uudemmat teknologiat, protokollat ja arkkitehtuurit ovat hyväksyttäviä.

4.1   Verkon toimintamalli

SIS II:n arkkitehtuuri perustuu keskitettyihin palveluihin, joita voidaan käyttää eri jäsenvaltioissa. Järjestelmän häiriönsietokyvyn turvaamiseksi keskitetyt palvelut on kopioitu kahteen eri paikkaan siten, että pääjärjestelmä (CS-SIS) ja keskusyksikkö (CU) sijaitsevat Strasbourgissa Ranskassa ja niiden varmuusjärjestelmät St. Johann im Pongaussa Itävallassa.

Sekä pää- että varmuuskeskusyksikköön on voitava luoda yhteys kaikista tietojärjestelmään kuuluvista jäsenvaltioista. Järjestelmään osallistuvilla valtioilla voi olla useampia verkkoliitäntäpisteitä, yksi kansallinen paikallisliittymä ja sen varmuusjärjestelmä, joiden kautta niiden kansallinen järjestelmä on liitetty keskusjärjestelmään.

Sen lisäksi, että viestintäinfrastruktuurin avulla luodaan järjestelmän toiminnan kannalta keskeinen yhteys kustakin jäsenvaltiosta keskusjärjestelmään, sen avulla on myös voitava välittää lisätietoja kahdenvälisesti eri jäsenvaltioiden SIRENE-toimistojen välillä.

4.2   Pää- ja varmuusjärjestelmän yhteystyyppi

Pääjärjestelmän ja varmuusjärjestelmän välisen yhteystyypin on oltava SDH-ring tai vastaava, eli siinä on voitava käyttää myös uusia arkkitehtuureja ja teknologioita. SDH-infrastruktuurin avulla on myös tarkoitus laajentaa kummankin keskusyksikön paikallisverkkoja, jotta voidaan luoda saumattomasti toimiva yhtenäinen lähiverkko (LAN). Tämän lähiverkon avulla toteutetaan keskusyksikön ja sen varmuusjärjestelmän jatkuva synkronointi.

4.3   Kaistanleveys

Olennainen viestintäinfrastruktuuria koskeva vaatimus liittyy kaistanleveyteen, jonka se pystyy tarjoamaan toisiinsa liitetyille asemille (site), ja sen kyky tukea tätä kaistanleveyttä runkoverkossaan.

Kansallista paikallisliittymää (LNI) ja sen mahdollista varmuusjärjestelmää (BLNI) varten tarvittava kaistanleveys vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen sen mukaan, käyttävätkö ne kansallisia kopioita, tietojen hakua keskustietojärjestelmästä ja biometristen tietojen vaihtoa.

Sillä, minkä verran kaistanleveyttä viestintäinfrastruktuurista annetaan eri valtioille, ei ole merkitystä, kunhan kaistanleveys riittää täyttämään kunkin jäsenvaltion vähimmäistarpeet.

Kukin edellä mainituista erilaisista asemista voi siirtää suuria määriä tietoja (aakkosnumeerisia ja biometrisiä tietoja sekä kokonaisia asiakirjoja) kumpaankin suuntaan. Tämän vuoksi viestintäinfrastruktuurin on taattava kullekin yhteydelle riittävän suuri vähimmäissiirtonopeus kumpaankin suuntaan tapahtuvia siirtoja varten.

Viestintäinfrastruktuurin on voitava tarjota yhteyksiä, joiden nopeus on vähintään 2 Mb/s ja jopa 155 Mb/s tai enemmän. Verkon on taattava kullekin yhteydelle riittävän suuri vähimmäissiirtonopeus kumpaankin suuntaan tapahtuvia siirtoja varten ja sen on pystyttävä tarjoamaan tuki verkkoliitäntäpisteiden kokonaiskaistanleveydelle.

4.4   Palveluluokat

SIS II:n keskustietojärjestelmässä on myös jatkossa mahdollista priorisoida tiettyjä hakuja/kuulutuksia. Tämän vuoksi myös viestintäinfrastruktuurissa on voitava priorisoida tietoliikennettä.

SIS II:n keskustietojärjestelmän oletetaan asettavan verkon priorisointiparametrit kaikkia niitä tiedonsiirtopaketteja varten, jotka sitä vaativat. Tätä varten käytetään WFQ-jonotusmenetelmää (Weighted Fair Queuing). Tämä edellyttää, että viestintäinfrastruktuuri pystyy omaksumaan lähettävän lähiverkon tietopaketille antaman priorisointiluokituksen ja käsittelemään paketteja runkoverkossaan sen mukaisesti. Lisäksi viestintäinfrastruktuurin on pystyttävä toimittamaan alkuperäiset paketit määränpäähän niin, että niissä on edelleen lähettävän lähiverkon antama priorisointiluokitus.

4.5   Tuetut protokollat

SIS II:n keskusyksikössä käytetään useita verkkoprotokollia. Siksi viestintäinfrastruktuurin on tuettava useita erilaisia verkkoprotokollia. Tällaisia vakiokäytössä olevia protokollia ovat HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP ja DNS.

Vakioprotokollien lisäksi viestintäinfrastruktuurin on pystyttävä käsittelemään myös erilaisia tunnelointiprotokollia, tallennusverkon (SAN) replikointiprotokollia sekä BEA WebLogicin omia Java-to-Java-yhteysprotokollia. Tunnelointiprotokollia, mm. IPsec-protokollaa, käytetään suojattujen pakettien siirtämiseen lähettäjältä vastaanottajalle.

4.6   Tekniset eritelmät

4.6.1   IP-osoitejärjestelmä

Viestintäinfrastruktuurin tulee sisältää joukko varattuja IP-osoitteita, joita voidaan käyttää ainoastaan tämän verkon sisällä. SIS II:ssa käytetään vain tiettyä osaa näistä varatuista IP-osoitteista, eikä niitä käytetä missään muualla.

4.6.2   Ipv6-osoitteiden käyttö

Voidaan olettaa, että jäsenvaltioiden paikallisverkoissa käytetään TCP/IP-protokollaa. Jotkut asemat käyttävät kuitenkin 4-versiota ja toiset 6-versiota. Verkkoliitäntäpisteiden on voitava toimia yhdyskäytävänä sekä SIS II:n keskusjärjestelmän ja N.SIS II:n käyttämistä verkkoprotokollista riippumattomasti.

4.6.3   Staattinen reitityksenvalinta

Keskus- ja varmuusjärjestelmä voivat käyttää jäsenvaltioiden kanssa käytävässä viestinnässä samaa IP-osoitetta. Siksi viestintäinfrastruktuurin olisi voitava tukea staattista reitityksenvalintaa.

4.6.4   Kaistanleveyden kapasiteetti

Jos keskus- tai varmuusjärjestelmän käyttämä osuus yhteydestä alle 90 prosenttia, yksittäisen jäsenvaltion on voitava tukea jatkuvasti 100 prosenttia sille myönnetystä kaistanleveydestä.

4.6.5   Muut vaatimukset

CS-SIS:n toimintavaatimusten täyttämiseksi viestintäinfrastruktuurin on täytettävä ainakin seuraavat tekniset vaatimukset:

Tiedonsiirtojen kauttakulkuviive saa olla (myös ruuhka-aikoina) enintään 150 ms 95 prosentilla paketeista ja alle 200 ms 100 prosentilla paketeista.

Tietopakettien katoamisen todennäköisyys saa olla (myös ruuhka-aikoina) enintään 10-4 95 prosentilla paketeista ja alle 10-3 100 prosentilla paketeista.

Nämä vaatimukset koskevat kutakin liitäntäpistettä erikseen.

Keskus- ja varmuusjärjestelmän välisessä yhteydessä kiertokulkuaika saa olla enintään 60 ms.

4.7   Häiriönkestävyys

CS-SIS:n suunnittelussa on pyritty mahdollisimman korkeaan käytettävyyteen. Osien rikkoutumisesta aiheutuvat toimintahäiriöt on pyritty estämään siten, että koko laitteisto on olemassa kahtena kappaleena.

Myös viestintäinfrastruktuurin osien on voitava kestää osien vikaantumisesta aiheutuvat häiriöt. Viestintäinfrastruktuurin osalta tämä tarkoittaa sitä, että seuraavien osien on oltava vikasietoisia:

| — | runkoverkko |
| --- | --- |

—

runkoverkko

| — | reitittimet |
| --- | --- |

—

reitittimet

| — | liitäntäpisteet |
| --- | --- |

—

liitäntäpisteet

| — | tilaajayhteydet (fyysisesti redundatti kaapelointi mukaan luettuna) |
| --- | --- |

—

tilaajayhteydet (fyysisesti redundatti kaapelointi mukaan luettuna)

| — | tietoturvavälineet (salauslaitteet, palomuurit jne.) |
| --- | --- |

—

tietoturvavälineet (salauslaitteet, palomuurit jne.)

| — | kaikki yleisluonteiset palvelut (DNS, NTP jne.) |
| --- | --- |

—

kaikki yleisluonteiset palvelut (DNS, NTP jne.)

| — | LNI/BLNI |
| --- | --- |

—

LNI/BLNI

Kaikkien verkkolaitteiden korjausmekanismien tulisi käynnistyä ilman manuaalisia toimenpiteitä.

5.   Seuranta

Seurannan helpottamiseksi viestintäinfrastruktuurin seurantavälineet on voitava integroida sen organisaation seurantavälineisiin, joka vastaa SIS II:n keskusyksikön operatiivisesta hallinnoinnista.

6.   Yleisluonteiset palvelut

Erityisten verkko- ja tietoturvapalvelujen ohella viestintäinfrastruktuurin on kyettävä tarjoamaan myös yleisluonteisia palveluja.

Käyttövarmuuden turvaamiseksi erityispalvelut on toteutettava kummassakin keskusyksikössä.

Viestintäinfrastruktuurin tulee sisältää seuraavat valinnaiset yleisluonteiset palvelut:

| Palvelu | Lisätiedot |
| --- | --- |
| DNS | Tätä nykyä käytössä oleva mekanismi, jonka avulla vikatilanteessa siirrytään keskusjärjestelmästä varmuusjärjestelmään, jos verkon toimintahäiriö johtuu IP-osoitteen vaihtamisesta yleisellä nimipalvelimella (DNS). |
| Sähköpostiyhteys | Voi olla kätevää käyttää yleistä sähköpostiyhteyttä, sillä sen avulla eri jäsenvaltioiden sähköpostiasetukset voidaan yhdenmukaistaa. Lisäetuna on se, että näin tähän ei tarvitse käyttää keskus- tai varmuusjärjestelmän verkkokapasiteettia, kuten oman erillisen palvelimen yhteydessä.
  Yleisen sähköpostiyhteyden kautta välitettävien viestien on joka tapauksessa täytettävä niille asetettavat turvallisuusvaatimukset. |
| NTP | Tämän palvelun avulla synkronoidaan verkkolaitteiden kellot. |

Palvelu

Lisätiedot

DNS

Tätä nykyä käytössä oleva mekanismi, jonka avulla vikatilanteessa siirrytään keskusjärjestelmästä varmuusjärjestelmään, jos verkon toimintahäiriö johtuu IP-osoitteen vaihtamisesta yleisellä nimipalvelimella (DNS).

Sähköpostiyhteys

Voi olla kätevää käyttää yleistä sähköpostiyhteyttä, sillä sen avulla eri jäsenvaltioiden sähköpostiasetukset voidaan yhdenmukaistaa. Lisäetuna on se, että näin tähän ei tarvitse käyttää keskus- tai varmuusjärjestelmän verkkokapasiteettia, kuten oman erillisen palvelimen yhteydessä.

Yleisen sähköpostiyhteyden kautta välitettävien viestien on joka tapauksessa täytettävä niille asetettavat turvallisuusvaatimukset.

NTP

Tämän palvelun avulla synkronoidaan verkkolaitteiden kellot.

7.   Käytettävyys

SIS II:n keskusjärjestelmän sekä kansallisten paikallisliittymien ja niiden varmuusjärjestelmien on voitava taata 99,99 prosentin käytettävyys 28 päivän ominaisperiodin ajan ilman että verkon käytettävyyttä lasketaan mukaan.

Viestintäinfrastruktuurin käytettävyyden on oltava 99,99 prosenttia.

8.   Tietoturvapalvelut

8.1   Verkon salaus

SIS II:n keskusjärjestelmä ei salli korkean tai erittäin korkean turvaluokituksen omaavan datan siirtämistä lähiverkon ulkopuolelle ilman salausta. On varmistettava, että verkkopalvelujen tarjoaja ei pääse käsiksi SIS II:n operatiivisiin tietoihin eikä niihin liittyvään SIRENE-tietojenvaihtoon.

Jotta voidaan säilyttää korkea tietoturvan taso, viestintäinfrastruktuurin on mahdollistettava varmenteiden/avainten hallinta. Salauslaitteita on voitava hallinnoida ja valvoa myös etäältä. Salausalgoritmien on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset:

| — | Symmetriset salausalgoritmit:






  — | 3DES (128 bittiä) tai parempi |
| --- | --- | --- |

—

Symmetriset salausalgoritmit:

—

3DES (128 bittiä) tai parempi

| — | salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana |
| --- | --- |

—

salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana

| — | salausavaimet tai tiedot, joiden avulla avaimet voidaan johtaa, on aina suojattava kun ne on tallennettu. |
| --- | --- |

—

salausavaimet tai tiedot, joiden avulla avaimet voidaan johtaa, on aina suojattava kun ne on tallennettu.

| — | Epäsymmetriset salausalgoritmit:






  — | RSA (1 024-bittinen moduuli) tai parempi |
| --- | --- | --- |

—

Epäsymmetriset salausalgoritmit:

—

RSA (1 024-bittinen moduuli) tai parempi

| — | salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana |
| --- | --- |

—

salausavain on luotava satunnaisluvun avulla, niin että avainta ei ole mahdollista lyhentää hyökkäyksen aikana

Salauksessa käytetään ESP-protokollaa (Encapsulated Security Payload, RFC2406) tunneloituna. Payload ja alkuperäiset IP-otsikkotiedot salataan.

Tilapäisten avainten vaihdossa käytetään IKE-protokollaa (Internet Key Exchange).

IKE-avainten voimassaoloaika on enintään yksi päivä.

Tilapäisten avainten voimassaoloaika on enintään yksi tunti.

8.2   Muut tietoturvaominaisuudet

Viestintäinfrastruktuurin on suojattava paitsi SIS II:n liityntäpisteet myös valinnaiset yleisluonteiset palvelut. Näiden palvelujen tulee täyttää samat suojatoimet kuin keskusjärjestelmän (CS-SIS). Kaikkien yleisluonteisten palvelujen suojana on näin ollen oltava ainakin palomuuri, viruksentorjuntaohjelma sekä tunkeilijan havaitsemisjärjestelmä. Lisäksi yleisluonteisten palvelujen tuottamisessa käytettävien laitteiden ja niiden suojatoimien on oltava jatkuvan tietoturvavalvonnan alaisia (sisäänkirjaus ja seuranta).

Korkean tietoturvatason säilyttämiseksi SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan organisaation on oltava tietoinen kaikista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tietoturvaloukkauksista. Tämän vuoksi kaikista viestintäinfrastruktuuriin kohdistuvista tietoturvaloukkauksista on voitava ilmoittaa viipymättä SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle organisaatiolle. Kaikista tietoturvaloukkauksista on laadittava raportti säännöllisesti, esimerkiksi kuukausittain, ja tapauskohtaisesti.

9.   Käyttötuki ja tukitoiminnot

Viestintäinfrastruktuurin toimittajan on perustettava myös käyttötuki, joka toimii yhteistyössä SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan organisaation kanssa.

10.   Vuorovaikutus muiden järjestelmien kanssa

Viestintäinfrastruktuurin on varmistettava, ettei tietoja pääse hyväksyttyjen viestintäkanavien ulkopuolelle. Teknisen toteutuksen kannalta tämä edellyttää, että:

| — | Kaikki luvaton ja/tai valvomaton pääsy muihin verkkoihin on ankarasti kielletty. Tämä koskee myös yhdysliikennettä Internetiin. |
| --- | --- |

—

Kaikki luvaton ja/tai valvomaton pääsy muihin verkkoihin on ankarasti kielletty. Tämä koskee myös yhdysliikennettä Internetiin.

| — | Tietoja ei saa vuotaa verkon muihin järjestelmiin; esimerkiksi eri IP VPN -verkkojen yhteenliittäminen ei ole sallittua. |
| --- | --- |

—

Tietoja ei saa vuotaa verkon muihin järjestelmiin; esimerkiksi eri IP VPN -verkkojen yhteenliittäminen ei ole sallittua.

Edellä mainittujen teknisten rajoitusten ohella tämä vaatimus vaikuttaa myös viestintäinfrastruktuurin käyttötukeen. Käyttötuki ei saa paljastaa mitään SIS II:n keskusjärjestelmää koskevia tietoja muille kuin SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle organisaatiolle.

---

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä maaliskuuta 2007,

ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevän koordinoijaryhmän perustamisesta

(2007/172/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa Euroopan yhteisölle ja jäsenvaltioille annetaan tehtäväksi poistaa henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittavat esteet. Jäsenvaltioiden kansalaisten kannalta tämä tarkoittaa erityisesti mahdollisuutta harjoittaa ammattia itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he ovat hankkineet ammattipätevyytensä. Lisäksi perustamissopimuksen 47 artiklalla pyritään varmistamaan täysin pätevien ammattilaisten vapaa liikkuvuus säänneltyjen ammattien alalla. |
| --- | --- |

(1)

Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa Euroopan yhteisölle ja jäsenvaltioille annetaan tehtäväksi poistaa henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittavat esteet. Jäsenvaltioiden kansalaisten kannalta tämä tarkoittaa erityisesti mahdollisuutta harjoittaa ammattia itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he ovat hankkineet ammattipätevyytensä. Lisäksi perustamissopimuksen 47 artiklalla pyritään varmistamaan täysin pätevien ammattilaisten vapaa liikkuvuus säänneltyjen ammattien alalla.

| (2) | Ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (1) tarkoituksena on varmistaa täysin pätevien ammattilaisten vapaa liikkuvuus aloilla, joilla jäsenvaltioissa säännellään ammattiin pääsyä pätevyyden osalta. Direktiivillä konsolidoidaan 15 voimassa olevaa direktiiviä ja pyritään yksinkertaistamaan voimassa olevia tunnustamisjärjestelmiä sekä edistämään tilapäistä palvelujen tarjontaa. Direktiivin täytäntöönpanemiseksi ja sellaisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi, joilla ammatteja säännellään pätevyyden osalta, komission voi olla tarpeen käyttää apunaan neuvoa-antavan elimen asiantuntemusta. |
| --- | --- |

(2)

Ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (1) tarkoituksena on varmistaa täysin pätevien ammattilaisten vapaa liikkuvuus aloilla, joilla jäsenvaltioissa säännellään ammattiin pääsyä pätevyyden osalta. Direktiivillä konsolidoidaan 15 voimassa olevaa direktiiviä ja pyritään yksinkertaistamaan voimassa olevia tunnustamisjärjestelmiä sekä edistämään tilapäistä palvelujen tarjontaa. Direktiivin täytäntöönpanemiseksi ja sellaisten sisämarkkinoiden kehittämiseksi, joilla ammatteja säännellään pätevyyden osalta, komission voi olla tarpeen käyttää apunaan neuvoa-antavan elimen asiantuntemusta.

| (3) | Siksi olisi aiheellista perustaa ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano. |
| --- | --- |

(3)

Siksi olisi aiheellista perustaa ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano.

| (4) | Asiantuntijaryhmän olisi autettava kehittämään sisämarkkinoita säänneltyjen ammattien alalla. |
| --- | --- |

(4)

Asiantuntijaryhmän olisi autettava kehittämään sisämarkkinoita säänneltyjen ammattien alalla.

| (5) | Ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevän koordinoijaryhmän olisi koostuttava kansallisista koordinoijista, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet direktiivin 2005/36/EY mukaisesti. Direktiivin mukaan koordinoijien tehtävänä on edistää direktiivin yhdenmukaista soveltamista ja kerätä kaikki direktiivin soveltamisen kannalta tärkeät tiedot. |
| --- | --- |

(5)

Ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevän koordinoijaryhmän olisi koostuttava kansallisista koordinoijista, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet direktiivin 2005/36/EY mukaisesti. Direktiivin mukaan koordinoijien tehtävänä on edistää direktiivin yhdenmukaista soveltamista ja kerätä kaikki direktiivin soveltamisen kannalta tärkeät tiedot.

| (6) | Olisi annettava säännöt siitä, miten ryhmän jäsenet julkistavat tietoja, rajoittamatta kuitenkaan komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (2) liitteessä esitettyjen komission turvallisuussääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(6)

Olisi annettava säännöt siitä, miten ryhmän jäsenet julkistavat tietoja, rajoittamatta kuitenkaan komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (2) liitteessä esitettyjen komission turvallisuussääntöjen soveltamista.

| (7) | Ryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) säännöksiä, |
| --- | --- |

(7)

Ryhmän jäseniin liittyvien henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) säännöksiä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä koordinoijaryhmä

Perustetaan ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä koordinoijaryhmä, jäljempänä ’ryhmä’, päivänä, jona tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tehtävät

Ryhmän tehtävät ovat seuraavat:

| a) | käynnistää yhteistyö jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välillä ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

a)

käynnistää yhteistyö jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välillä ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvissä kysymyksissä;

| b) | seurata niiden toimintalinjojen kehittymistä, joilla on vaikutuksia säänneltyihin ammatteihin; |
| --- | --- |

b)

seurata niiden toimintalinjojen kehittymistä, joilla on vaikutuksia säänneltyihin ammatteihin;

| c) | helpottaa direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanoa, erityisesti laatimalla asiaa koskevia asiakirjoja, kuten tulkintaohjeita; |
| --- | --- |

c)

helpottaa direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanoa, erityisesti laatimalla asiaa koskevia asiakirjoja, kuten tulkintaohjeita;

| d) | edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa edellä mainituissa alakohdissa tarkoitetuilla aloilla. |
| --- | --- |

d)

edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa edellä mainituissa alakohdissa tarkoitetuilla aloilla.

3 artikla

Kuuleminen

Komissio voi kuulla ryhmää kaikista direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä sekä yleisesti sisämarkkinoiden kehittymiseen liittyvistä kysymyksistä, kun kyse on ammattipätevyyden tunnustamisesta pätevyyden osalta.

4 artikla

Kokoonpano – Nimeäminen

1.   Ryhmän jäsenet ovat koordinoijia, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltiot nimeävät ryhmään jäseniään vastaavan määrän varajäseniä. Varajäsenet korvaavat poissa olevat jäsenet automaattisesti.

2.   Ryhmän jäsenet ja varajäsenet toimivat tehtävässään, kunnes heidän tilalleen valitaan uudet henkilöt.

3.   Jäsenten nimet kerätään, käsitellään ja julkaistaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännösten mukaisesti.

5 artikla

Toiminta

1.   Ryhmän puheenjohtajana toimii komissio.

2.   Ryhmä voi komission suostumuksella perustaa alaryhmiä tutkimaan erityiskysymyksiä ryhmän vahvistaman tehtävänmäärityksen mukaisesti. Alaryhmät hajotetaan heti, kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.

3.   Komission edustaja voi pyytää käsiteltävän asian erityisasiantuntijoita tai asiaa hyvin tuntevia tarkkailijoita osallistumaan ryhmän tai jonkin alaryhmän työhön, jos se on komission mielestä tarpeellista tai hyödyllistä.

Erityisesti Euroopan talousalueen jäsenvaltioista ja Sveitsistä voidaan kutsua edustajia tarkkailijoiksi.

4.   Ryhmän tai sen alaryhmän toimintaan osallistumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio katsoo niiden liittyvän luottamuksellisiin asioihin.

5.   Ryhmä ja sen alaryhmät kokoontuvat yleensä komission tiloissa komission vahvistamien menettelyjen ja aikataulun mukaisesti. Komission yksiköt huolehtivat sihteeripalveluista.

Komission virkamiehet, joita asia koskee, voivat olla läsnä ryhmän ja sen alaryhmien kokouksissa.

6.   Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestysmallin pohjalta.

7.   Komissio voi julkaista Internetissä ryhmän tiivistelmiä, päätelmiä, päätelmien osia tai valmisteluasiakirjoja asianomaisen asiakirjan alkukielellä.

6 artikla

Kulujen korvaaminen

Komissio korvaa jäsenvaltiota kohden yhden jäsenen tai varajäsenen ryhmän toimintaan liittyvät matkakulut ulkopuolisille asiantuntijoille maksettavia korvauksia koskevien komission sääntöjen mukaisesti.

Jäsenet/varajäsenet, asiantuntijat ja tarkkailijat eivät saa palkkiota tehtäviensä hoidosta.

Kokouskulut korvataan komission vastuuyksikön ryhmälle varaaman vuositalousarvion rajoissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 2006/100/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141).

1

(2)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2006/548/EY, Euratom (EUVL L 215, 5.8.2006, s. 38).

2

(3)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/40

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2007/173/YUTP,

hyväksytty 19 päivänä maaliskuuta 2007,

Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/276/YUTP Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (1). Näiden toimenpiteiden voimassaolo lakkaa 10 päivänä huhtikuuta 2007. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä huhtikuuta 2006 yhteisen kannan 2006/276/YUTP Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (1). Näiden toimenpiteiden voimassaolo lakkaa 10 päivänä huhtikuuta 2007.

| (2) | Valko-Venäjän tilanteen huomioon ottaen yhteisen kannan 2006/276/YUTP voimassaoloa olisi jatkettava 12 kuukaudella, |
| --- | --- |

(2)

Valko-Venäjän tilanteen huomioon ottaen yhteisen kannan 2006/276/YUTP voimassaoloa olisi jatkettava 12 kuukaudella,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Yhteisen kannan 2006/276/YUTP voimassaoloa jatketaan 10 päivään huhtikuuta 2008.

2 artikla

Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

3 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 19 päivänä maaliskuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Horst SEEHOFER

---

(1)  EUVL L 101, 11.4.2006, s. 5, yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2006/718/YUTP (EUVL L 294, 25.10.2006, s. 72).

1

---

Oikaisuja

| 20.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 79/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 79/41

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 980/2005, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 169, 30. kesäkuuta 2005
  )

Sivulla 3, 3 artiklan 1 kohdassa:

korvataan:

”sieltä yhteisöön suuntautuvan, viiteen suurimpaan tariffijaksoon kuuluvan GSP-tuonnin arvo”

seuraavasti:

”sen yhteisöön suuntautuvan GSP-tuonnin arvo tämän tuonnin viiden suurimman tariffijakson osalta”.

Sivulla 3, 6 artiklan a alakohdassa:

korvataan:

”ja yleisestä tullitariffista”

seuraavasti:

”ja yhteisestä tullitariffista”.

Sivulla 4, 9 artiklan 2 kohdan johdantolauseessa:

korvataan:

”maalle, joka ei ole vielä ratifioinut ja pannut tosiasiallisesti täytäntöön enintään kahta liitteessä III olevassa A osassa mainittua yleissopimusta”

seuraavasti:

”maalle, joka ei ole ratifioinut ja pannut tosiasiallisesti täytäntöön enintään kahta liitteessä III olevassa A osassa mainituista kuudestatoista yleissopimuksesta”.

Sivulla 5, 10 artiklan 3 kohdassa:

korvataan:

”myönnetään alustavasti oikeus”

seuraavasti:

”myönnetään väliaikaisesti oikeus”;

sekä

korvataan:

”asetuksen tullessa voimaan”

seuraavasti:

”asetuksen voimaantulosta alkaen”.

Sivulla 7, 17 artiklan 2 kohdan c alakohdassa:

korvataan:

”tietojen tarkistamiseksi”

seuraavasti:

”tietojen oikeellisuuden tarkistamiseksi”.

Sivulla 7, 17 artiklan 2 kohdan d alakohdassa:

korvataan:

”rikkomisen kartoittamiseksi ja”

seuraavasti:

”rikkomisen toteamiseksi ja”.

Sivulla 7, 17 artiklan 2 kohdan f alakohdassa:

korvataan:

”tullietuusmenettelyjen mukaisten tuotteiden tuonti”

seuraavasti:

”tullietuusmenettelyjen mukainen tuotteiden tuonti”.

Sivulla 7, 17 artiklan 3 kohdan johdantolauseessa:

korvataan:

”1 ja 2 alakohdassa”

seuraavasti:

”1 ja 2 kohdassa”.

Sivulla 7, 17 artiklan 3 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa:

korvataan:

”on syytä epäillä”

seuraavasti:

”on perusteltua syytä epäillä”.

Sivulla 8, 19 artiklan 3 kohdassa:

korvataan:

”talouden toimijoilta”

seuraavasti:

”taloudellisilta toimijoilta”.

Sivulla 9, 21 artiklan 8 kohdan johdantolauseessa:

korvataan:

”tarkoitettuun XI(b) jaksoon kuuluvien,”

seuraavasti:

”tarkoitettujen XI(b) jaksoon kuuluvien,”.

Sivulla 9, 21 artiklan 8 kohdan a alakohdassa:

korvataan:

”määrältään (tilavuus) vähintään 20 prosenttia verrattuna edelliseen vuosineljännekseen,”

seuraavasti:

”määrältään (paljous) vähintään 20 prosenttia verrattuna edelliseen kalenterivuoteen,”.

Sivulla 9, 21 artiklan 8 kohdan b alakohdassa:

korvataan:

| ”b) | ylittää samojen tuotteiden kaikista liitteessä I luetelluista maista ja alueilta yhteisöön minä tahansa 12 kuukauden ajanjaksona tapahtuvan XI(b) jaksoon kuuluvien tuotteiden arvon 12,5 prosentilla,” |
| --- | --- |

”b)

ylittää samojen tuotteiden kaikista liitteessä I luetelluista maista ja alueilta yhteisöön minä tahansa 12 kuukauden ajanjaksona tapahtuvan XI(b) jaksoon kuuluvien tuotteiden arvon 12,5 prosentilla,”

seuraavasti:

| ”b) | minä tahansa 12 kuukauden ajanjaksona on yli 12,5 prosenttia kaikista liitteessä I luetelluista maista ja alueilta yhteisöön tapahtuvan XI(b) jaksoon kuuluvien tuotteiden tuonnin arvosta,”. |
| --- | --- |

”b)

minä tahansa 12 kuukauden ajanjaksona on yli 12,5 prosenttia kaikista liitteessä I luetelluista maista ja alueilta yhteisöön tapahtuvan XI(b) jaksoon kuuluvien tuotteiden tuonnin arvosta,”.

Sivulla 10, 25 artiklassa:

korvataan:

”eikä myöskään muita mahdollisesti sovellettavia suojalausekkeita.”

seuraavasti:

”eikä myöskään muihin mahdollisesti sovellettaviin suojalausekkeisiin.”.

Sivulla 11, 30 artiklan 2 kohdassa:

korvataan:

”sovelletaan yhdessä mainitun menettelyn kanssa.”

seuraavasti:

”sovelletaan mainitun menettelyn yhteydessä.”

Sivulla 19, liitteessä II olevassa luettelossa:

korvataan:

| ”0208 | Muu liha ja muut syötävät eläimenosat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt: (1) | |
| --- | --- | --- |
| 0208 10 | Kania tai jänistä | S |
| 0208 20 00 | Sammakonreidet | NS |
| 0208 30 00 | Kädellistä nisäkästä | S |
| 0208 40 00 | Valasta, delfiiniä ja pyöriäistä (Cetacea-lahkon nisäkästä); manaattia ja merilehmää eli dugongia (Sirenia-lahkon nisäkästä) | S |
| 0208 50 | Matelijaa (myös käärmettä ja kilpikonnaa) | S |
| ex 0208 90 | Muut, ei kuitenkaan alanimikkeen 0208 90 55 tuotteet | S |

”0208

Muu liha ja muut syötävät eläimenosat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt: (1)

0208 10

Kania tai jänistä

S

0208 20 00

Sammakonreidet

NS

0208 30 00

Kädellistä nisäkästä

S

0208 40 00

Valasta, delfiiniä ja pyöriäistä (Cetacea-lahkon nisäkästä); manaattia ja merilehmää eli dugongia (Sirenia-lahkon nisäkästä)

S

0208 50

Matelijaa (myös käärmettä ja kilpikonnaa)

S

ex 0208 90

Muut, ei kuitenkaan alanimikkeen 0208 90 55 tuotteet

S

seuraavasti:

| ”ex 0208 | Muu liha ja muut syötävät eläimenosat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt, ei kuitenkaan alanimikkeen 0208 90 55 tuotteet (2) (paitsi alanimikkeeseen 0208 20 00 kuuluvat, joihin alaviitettä ei sovelleta) | |
| --- | --- | --- |
| 0208 20 00 | Sammakonreidet | NS |

”ex 0208

Muu liha ja muut syötävät eläimenosat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt, ei kuitenkaan alanimikkeen 0208 90 55 tuotteet (2) (paitsi alanimikkeeseen 0208 20 00 kuuluvat, joihin alaviitettä ei sovelleta)

0208 20 00

Sammakonreidet

NS

Sivulla 22, liitteessä II olevassa luettelossa:

korvataan:

| ”ex 0806 20 | Kuivatut viinirypäleet, ei kuitenkaan alanimikkeen 0806 20 92 tuotteet | S” |
| --- | --- | --- |

”ex 0806 20

Kuivatut viinirypäleet, ei kuitenkaan alanimikkeen 0806 20 92 tuotteet

S”

seuraavasti:

| ”ex 0806 20 | Kuivatut viinirypäleet, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0806 20 30 sultanarusinat, muut kuin nettopainoltaan enintään 2 kg:n yksittäisissä pakkauksissa | S” |
| --- | --- | --- |

”ex 0806 20

Kuivatut viinirypäleet, ei kuitenkaan alanimikkeen ex 0806 20 30 sultanarusinat, muut kuin nettopainoltaan enintään 2 kg:n yksittäisissä pakkauksissa

S”

Sivulla 25, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi 1210, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”Tuoreet ja kuivatut humalatähkät, myös murskatut, jauhetut tai pelleteiksi valmistetut; lupiini (1)Näihin tuotteisiin ei sovelleta II luvun 1 jaksossa tarkoitettua menettelyä.”

1

seuraavasti:

”Tuoreet tai kuivatut humalantähkät, myös murskatut, jauhetut tai pelleteiksi valmistetut; lupuliini (1)”.

1

Sivulla 25, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi 1210, sarakkeessa Tavaran kuvaus oleva alaviite (1):

1

korvataan:

| ”(1) | CN-koodin 0811 10 ja 0811 20 tuotteisiin ei sovelleta II luvun 1 jaksossa tarkoitettua menettelyä.” |
| --- | --- |

”(1)

CN-koodin 0811 10 ja 0811 20 tuotteisiin ei sovelleta II luvun 1 jaksossa tarkoitettua menettelyä.”

seuraavasti:

| ”(1) | Näihin tuotteisiin ei sovelleta II luvun 1 jaksossa tarkoitettua menettelyä.”. |
| --- | --- |

”(1)

Näihin tuotteisiin ei sovelleta II luvun 1 jaksossa tarkoitettua menettelyä.”.

Sivulla 26, CN-koodiin 1704 liittyvä alaviite (2):

2

korvataan:

”16 prosenttia.”

seuraavasti:

”16 prosenttia tullausarvosta.”.

Sivulla 27, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi ex 21 ryhmä, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”2102 20,”

seuraavasti:

”2102 20 19,”.

Sivulla 29, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi ex 2844 30 51, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”Muut kuin muokkaamattomat toriumin kermetit,”

seuraavasti:

”Muut kuin toriumin muokkaamattomat kermetit,”.

Sivulla 35, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi 3807 00, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”Puuterva; puukreosootti;”

seuraavasti:

”Puuterva; puutervaöljyt; puukreosootti;”.

Sivulla 35, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi 3813 00 00, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”tulensammutusgranaatit”

seuraavasti:

”tulensammutuskranaatit”.

Sivulla 36, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi 3907 99, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”tyydyttämättömät”

seuraavasti:

”tyydyttymättömät”.

Sivulla 38, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi 4415, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”kuormalavat ja muut”

seuraavasti:

”kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut”.

Sivulla 42, liitteessä II olevan luettelon rivillä CN-koodi 9503, sarakkeessa Tavaran kuvaus:

korvataan:

”myös mekaaniset;”

seuraavasti:

”myös liikkuvat;”.

---

(1)  Näihin tuotteisiin ei sovelleta II luvun 1 jaksossa tarkoitettua järjestelyä.”

1

(2)  Näihin tuotteisiin ei sovelleta II luvun 1 jaksossa tarkoitettua järjestelyä.”

2

---