# Europeiska unionens L 92/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 92 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången3 april 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 92

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången3 april 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 369/2007 av den 2 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 370/2007 av den 2 april 2007 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 361/2007 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 1 april 2007 | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 371/2007 av den 2 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 950/2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 för import och raffinering av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 372/2007 av den 2 april 2007 om fastställande av tillfälliga migrationsgränser för mjukgörare i lockpackningar avsedda att komma i kontakt med livsmedel (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 373/2007 av den 2 april 2007 om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 | 13 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 369/2007 av den 2 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 370/2007 av den 2 april 2007 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 361/2007 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 1 april 2007

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 371/2007 av den 2 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 950/2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 för import och raffinering av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

6

*

Kommissionens förordning (EG) nr 372/2007 av den 2 april 2007 om fastställande av tillfälliga migrationsgränser för mjukgörare i lockpackningar avsedda att komma i kontakt med livsmedel (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens förordning (EG) nr 373/2007 av den 2 april 2007 om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003

13

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/207/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 29 mars 2007 om ändring av besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2004/669/EG, 2003/31/EG och 2000/45/EG i syfte att förlänga giltigheten för de ekologiska kriterierna för tilldelning av gemenskapens miljömärke till vissa produkter
  [delgivet med nr K(2007) 532]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/208/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 mars 2007 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i Bulgarien och Rumänien
  [delgivet med nr K(2007) 1401] | 18 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Rådet |
| | | 2007/209/EG |
| | * | Rådets rekommendation av den 27 mars 2007 om 2007 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik | 23 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/207/EG

*

Kommissionens beslut av den 29 mars 2007 om ändring av besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2004/669/EG, 2003/31/EG och 2000/45/EG i syfte att förlänga giltigheten för de ekologiska kriterierna för tilldelning av gemenskapens miljömärke till vissa produkter
  [delgivet med nr K(2007) 532]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 532]

1

16

2007/208/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 mars 2007 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i Bulgarien och Rumänien
  [delgivet med nr K(2007) 1401]

[delgivet med nr K(2007) 1401]

18

REKOMMENDATIONER

Rådet

2007/209/EG

*

Rådets rekommendation av den 27 mars 2007 om 2007 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 369/2007

av den 2 april 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 2 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 171,0 |
| MA | 106,7 |
| SN | 320,6 |
| TN | 143,7 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 179,9 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 152,9 |
| ZZ | 144,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,7 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 38,6 |
| EG | 43,5 |
| IL | 56,6 |
| MA | 45,6 |
| TN | 53,9 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,4 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 101,7 |
| CL | 86,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 121,8 |
| US | 108,5 |
| UY | 67,4 |
| ZA | 82,0 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 90,0 |
| CN | 54,2 |
| ZA | 77,3 |
| ZZ | 73,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

171,0

MA

106,7

SN

320,6

TN

143,7

TR

157,6

ZZ

179,9

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

152,9

ZZ

144,5

0709 90 70

MA

58,7

TR

100,3

ZZ

79,5

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

38,6

EG

43,5

IL

56,6

MA

45,6

TN

53,9

TR

51,4

ZZ

48,3

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,4

ZZ

56,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

77,2

CA

101,7

CL

86,8

CN

84,3

NZ

121,8

US

108,5

UY

67,4

ZA

82,0

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

71,8

CL

90,0

CN

54,2

ZA

77,3

ZZ

73,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 370/2007

av den 2 april 2007

om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 361/2007 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 1 april 2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Importtullarna inom spannmålssektorn från den 1 april 2007 har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 361/2007 (3). |
| --- | --- |

(1)

Importtullarna inom spannmålssektorn från den 1 april 2007 har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 361/2007 (3).

| (2) | Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 euro/ton eller mer från de fastställda värdena, bör en justering göras av de importtullar som har fastställts i förordning (EG) nr 361/2007. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 euro/ton eller mer från de fastställda värdena, bör en justering göras av de importtullar som har fastställts i förordning (EG) nr 361/2007.

| (3) | Förordning (EG) nr 361/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 361/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 361/2007 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 29.9.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1110/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

(3)  EUT L 91, 31.3.2007, s. 3.

3

---

BILAGA

BILAGA I

Importtullar från den 3 april 2007 för de produkter som anges i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMVETE:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | VANLIGT VETE, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | VANLIGT VETE av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | RÅG | 0,00 |
| 1005 10 90 | UTSÄDESMAJS annan än hybridmajs | 12,61 |
| 1005 90 00 | MAJS av annat slag än för utsäde (2) | 12,61 |
| 1007 00 90 | SORGHUM av andra slag än hybrider för utsäde | 0,00 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMVETE:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

VANLIGT VETE, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

VANLIGT VETE av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

RÅG

0,00

1005 10 90

UTSÄDESMAJS annan än hybridmajs

12,61

1005 90 00

MAJS av annat slag än för utsäde (2)

12,61

1007 00 90

SORGHUM av andra slag än hybrider för utsäde

0,00

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

30 mars 2007

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (3) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (4) | Durumvete, låg kvalitet (5) | Korn |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 152,25 | 110,71 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 180,60 | 170,60 | 150,60 | 152,43 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | 26,80 | 7,02 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | — | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (3)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (4)

Durumvete, låg kvalitet (5)

Korn

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

152,25

110,71

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

180,60

170,60

150,60

152,43

Tillägg för Mexikanska golfen

26,80

7,02

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

—

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 30,97 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 31,35 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

30,97 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

31,35 EUR/t

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

1

| — | 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

2

(3)  Bidrag med 14 euro/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

3

(4)  Avdrag med 10 euro/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

4

(5)  Avdrag med 30 euro/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

5

---

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 371/2007

av den 2 april 2007

om ändring av förordning (EG) nr 950/2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 för import och raffinering av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 40.1 e iii, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2) får sökande bara lämna in en enda importlicensansökan per löpnummer och tullkvotperiod. Förordning (EG) nr 1301/2006 gäller utan att det påverkar eventuella tilläggsvillkor eller undantag i olika sektorsförordningar. För att garantera en jämn försörjning av gemenskapsmarknaden bör perioderna för inlämnande av importlicensansökningar bibehållas som de föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 (3), vilket får till följd att ett undantag måste föreskrivas från artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 i detta avseende. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2) får sökande bara lämna in en enda importlicensansökan per löpnummer och tullkvotperiod. Förordning (EG) nr 1301/2006 gäller utan att det påverkar eventuella tilläggsvillkor eller undantag i olika sektorsförordningar. För att garantera en jämn försörjning av gemenskapsmarknaden bör perioderna för inlämnande av importlicensansökningar bibehållas som de föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 (3), vilket får till följd att ett undantag måste föreskrivas från artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 i detta avseende.

| (2) | Erfarenheten av de första månadernas tillämpning av förordning (EG) nr 950/2006 har visat att de gemensamma förvaltningsbestämmelserna i den förordningen bör förbättras. |
| --- | --- |

(2)

Erfarenheten av de första månadernas tillämpning av förordning (EG) nr 950/2006 har visat att de gemensamma förvaltningsbestämmelserna i den förordningen bör förbättras.

| (3) | Enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 950/2006 skall, om övergången till fri omsättning inte sker i den medlemsstat som har utfärdat importlicensen, den medlemsstat där denna övergång sker behålla den ursprungliga importlicensen. För att den ekonomiska aktören skall kunna utnyttja de återstående kvantiteter som omfattas av importlicensen och för att underlätta frisläppandet av den säkerhet som ställts för importlicensen bör denna medlemsstat dock endast behålla en kopia av importlicensen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 950/2006 skall, om övergången till fri omsättning inte sker i den medlemsstat som har utfärdat importlicensen, den medlemsstat där denna övergång sker behålla den ursprungliga importlicensen. För att den ekonomiska aktören skall kunna utnyttja de återstående kvantiteter som omfattas av importlicensen och för att underlätta frisläppandet av den säkerhet som ställts för importlicensen bör denna medlemsstat dock endast behålla en kopia av importlicensen.

| (4) | De meddelanden som medlemsstaterna skall lämna till kommissionen enligt artikel 8 b i i förordning (EG) nr 950/2006 bör också avse de kvantiteter som importerats i form av vitsocker. |
| --- | --- |

(4)

De meddelanden som medlemsstaterna skall lämna till kommissionen enligt artikel 8 b i i förordning (EG) nr 950/2006 bör också avse de kvantiteter som importerats i form av vitsocker.

| (5) | Enligt artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 950/2006 får alla heltidsraffinaderier i gemenskapen från och med den 30 juni och fram till slutet av regleringsåret lämna in ansökningar om importlicenser för socker avsett att raffineras i alla medlemsstater inom de kvantitativa gränser per medlemsstat för vilka importlicenser för socker avsett att raffineras får utfärdas. I sådana fall bör kravet i artikel 4.2 andra stycket i samma förordning på att ansökan skall lämnas till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där raffinaderierna är registrerade för mervärdesskatt inte tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 950/2006 får alla heltidsraffinaderier i gemenskapen från och med den 30 juni och fram till slutet av regleringsåret lämna in ansökningar om importlicenser för socker avsett att raffineras i alla medlemsstater inom de kvantitativa gränser per medlemsstat för vilka importlicenser för socker avsett att raffineras får utfärdas. I sådana fall bör kravet i artikel 4.2 andra stycket i samma förordning på att ansökan skall lämnas till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där raffinaderierna är registrerade för mervärdesskatt inte tillämpas.

| (6) | Om socker som importeras som socker avsett att raffineras inte raffineras inom den period som anges i artikel 4.4 b i förordning (EG) nr 950/2006 bör endast innehavaren av importlicensen betala ett belopp motsvarande 500 euro per ton för de kvantiteter socker som inte raffinerats. Därför bör den motsvarande påföljd som föreskrivs i artikel 11.3 a för godkända sockerproducenter inte tillämpas. |
| --- | --- |

(6)

Om socker som importeras som socker avsett att raffineras inte raffineras inom den period som anges i artikel 4.4 b i förordning (EG) nr 950/2006 bör endast innehavaren av importlicensen betala ett belopp motsvarande 500 euro per ton för de kvantiteter socker som inte raffinerats. Därför bör den motsvarande påföljd som föreskrivs i artikel 11.3 a för godkända sockerproducenter inte tillämpas.

| (7) | I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1894/2006 av den 18 december 2006 om genomförande av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Brasilien om ändring av medgivanden i förbindelse med Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens bindningslistor inom ramen för processen för anslutning till Europeiska gemenskapen, om ändring och komplettering av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (4) har gemenskapen åtagit sig att från Brasilien importera en tullkvot om 10 124 ton rårörsocker för raffinering med en tullsats på 98 euro/ton. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1894/2006 av den 18 december 2006 om genomförande av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Brasilien om ändring av medgivanden i förbindelse med Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens bindningslistor inom ramen för processen för anslutning till Europeiska gemenskapen, om ändring och komplettering av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (4) har gemenskapen åtagit sig att från Brasilien importera en tullkvot om 10 124 ton rårörsocker för raffinering med en tullsats på 98 euro/ton.

| (8) | Denna kvot bör i enlighet med förordning (EG) nr 950/2006 öppnas och förvaltas som socker enligt CXL-medgivande. Då det i artikel 24 i förordningen föreskrivs att tullkvoterna för socker enligt CXL-medgivande skall öppnas på regleringsårsbasis bör den årliga tullkvoten för rårörsocker för raffinering med ursprung i Brasilien anpassas för att ta hänsyn till att regleringsåret 2006/07 omfattar 15 månader. |
| --- | --- |

(8)

Denna kvot bör i enlighet med förordning (EG) nr 950/2006 öppnas och förvaltas som socker enligt CXL-medgivande. Då det i artikel 24 i förordningen föreskrivs att tullkvoterna för socker enligt CXL-medgivande skall öppnas på regleringsårsbasis bör den årliga tullkvoten för rårörsocker för raffinering med ursprung i Brasilien anpassas för att ta hänsyn till att regleringsåret 2006/07 omfattar 15 månader.

| (9) | Förordning (EG) nr 950/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 950/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 950/2006 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 4.2 skall första stycket ersättas med följande:
  ”2.   Trots artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 skall ansökningar om importlicens lämnas in varje vecka, från måndag till fredag, från den dag som föreskrivs i punkt 5 i den här artikeln fram till och med den dag som föreskrivs i artikel 5.3 andra stycket, då licensutfärdandet upphör.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 4.2 skall första stycket ersättas med följande:

”2.   Trots artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 skall ansökningar om importlicens lämnas in varje vecka, från måndag till fredag, från den dag som föreskrivs i punkt 5 i den här artikeln fram till och med den dag som föreskrivs i artikel 5.3 andra stycket, då licensutfärdandet upphör.”

| 2. | I artikel 7 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Om övergången till fri omsättning inte sker i den medlemsstat som har utfärdat importlicensen, skall den medlemsstat där övergången till fri omsättning sker behålla en kopia av importlicensen och, i tillämpliga fall, det kompletterande dokumentet, som skall vara ifyllt i enlighet med artiklarna 22 och 23, och översända en kopia av detta till den medlemsstat som har utfärdat importlicensen. I sådana fall skall innehavaren av importlicensen behålla originalet.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 7 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Om övergången till fri omsättning inte sker i den medlemsstat som har utfärdat importlicensen, skall den medlemsstat där övergången till fri omsättning sker behålla en kopia av importlicensen och, i tillämpliga fall, det kompletterande dokumentet, som skall vara ifyllt i enlighet med artiklarna 22 och 23, och översända en kopia av detta till den medlemsstat som har utfärdat importlicensen. I sådana fall skall innehavaren av importlicensen behålla originalet.”

| 3. | I artikel 8 skall punkt b ersättas med följande:






  ”b) | Före den 1 mars och för det föregående regleringsåret eller, beroende på vad som gäller, för den föregående leveransperioden:






  i) | Den totala kvantitet som faktiskt har importerats






  — | i form av råsocker för raffinering, uttryckt i obehandlad vikt och vitsockerekvivalenter, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

I artikel 8 skall punkt b ersättas med följande:

”b)

Före den 1 mars och för det föregående regleringsåret eller, beroende på vad som gäller, för den föregående leveransperioden:

i)

Den totala kvantitet som faktiskt har importerats

—

i form av råsocker för raffinering, uttryckt i obehandlad vikt och vitsockerekvivalenter,

| — | i form av råsocker som inte är avsett för raffinering, uttryckt i obehandlad vikt och vitsockerekvivalenter, och |
| --- | --- |

—

i form av råsocker som inte är avsett för raffinering, uttryckt i obehandlad vikt och vitsockerekvivalenter, och

| — | i form av vitsocker. |
| --- | --- |

—

i form av vitsocker.

| ii) | Den kvantitet socker, uttryckt i obehandlad vikt och vitsockerekvivalenter, som faktiskt har raffinerats.” |
| --- | --- |

ii)

Den kvantitet socker, uttryckt i obehandlad vikt och vitsockerekvivalenter, som faktiskt har raffinerats.”

| 4. | I artikel 10.1 skall följande stycke läggas till:
  ”För ansökningar enligt punkt b i första stycket får genom undantag från artikel 4.2 andra stycket sökande överlämna sina licensansökningar till de behöriga myndigheterna i en medlemsstat där de inte är registrerade för mervärdesskatt. När så sker skall den sökande överlämna sitt godkännande som heltidsraffinaderi enligt artikel 7.1 d i kommissionens förordning (EG) nr 952/2006 (5). |
| --- | --- |

4.

I artikel 10.1 skall följande stycke läggas till:

”För ansökningar enligt punkt b i första stycket får genom undantag från artikel 4.2 andra stycket sökande överlämna sina licensansökningar till de behöriga myndigheterna i en medlemsstat där de inte är registrerade för mervärdesskatt. När så sker skall den sökande överlämna sitt godkännande som heltidsraffinaderi enligt artikel 7.1 d i kommissionens förordning (EG) nr 952/2006 (5).

| 5. | Artikel 11.3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Godkända sockerproducenter skall före den 1 juni efter det berörda regleringsåret betala ett belopp motsvarande 500 euro/ton för de kvantiteter socker för vilka de inte på ett för medlemsstaten tillfredsställande sätt kan styrka att det socker som avses i punkt 2 c i den här artikeln inte är importsocker som inte är avsett för raffinering eller, om det rör sig om socker avsett för raffinering, att sockret inte har raffinerats av exceptionella tekniska skäl eller på grund av force majeure.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 11.3 skall ersättas med följande:

”3.   Godkända sockerproducenter skall före den 1 juni efter det berörda regleringsåret betala ett belopp motsvarande 500 euro/ton för de kvantiteter socker för vilka de inte på ett för medlemsstaten tillfredsställande sätt kan styrka att det socker som avses i punkt 2 c i den här artikeln inte är importsocker som inte är avsett för raffinering eller, om det rör sig om socker avsett för raffinering, att sockret inte har raffinerats av exceptionella tekniska skäl eller på grund av force majeure.”

| 6. | I artikel 24 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  ”1.   Tullkvoter på totalt 106 925 ton rårörsocker för raffinering enligt KN-nummer 1701 11 10 skall varje regleringsår öppnas som socker enligt CXL-medgivande till en tull på 98 euro per ton.
  För regleringsåret 2006/07 skall kvantiteten dock vara 144 388 ton rårörsocker.
  2.   De kvantiteter som avses i punkt 1 skall fördelas per ursprungsland enligt följande:







  — | Kuba | 58 969 ton |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brasilien | 34 054 ton |
| — | Australien | 9 925 ton |
| — | Övriga tredjeländer | 3 977 ton |

6.

I artikel 24 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Tullkvoter på totalt 106 925 ton rårörsocker för raffinering enligt KN-nummer 1701 11 10 skall varje regleringsår öppnas som socker enligt CXL-medgivande till en tull på 98 euro per ton.

För regleringsåret 2006/07 skall kvantiteten dock vara 144 388 ton rårörsocker.

2.   De kvantiteter som avses i punkt 1 skall fördelas per ursprungsland enligt följande:

—

Kuba

58 969 ton

—

Brasilien

34 054 ton

—

Australien

9 925 ton

—

Övriga tredjeländer

3 977 ton

För regleringsåret 2006/07 skall fördelningen per ursprungsland dock vara följande:

| — | Kuba | 73 711 ton |
| --- | --- | --- |
| — | Brasilien | 47 630 ton |
| — | Australien | 17 369 ton |
| — | Övriga tredjeländer | 5 678 ton” |

—

Kuba

73 711 ton

—

Brasilien

47 630 ton

—

Australien

17 369 ton

—

Övriga tredjeländer

5 678 ton”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 247/2007 (EUT L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 289/2007 (EUT L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2031/2006 (EUT L 414, 30.12.2006, s. 43).

3

(4)  EUT L 397, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  EUT L 178, 1.5.2006, s. 39.”

5

---

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 372/2007

av den 2 april 2007

om fastställande av tillfälliga migrationsgränser för mjukgörare i lockpackningar avsedda att komma i kontakt med livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (1), särskilt artikel 5.1,

efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad ”livsmedelsmyndigheten”), och

av följande skäl:

| (1) | Vetenskapliga kommittén för livsmedel fastställde 1999 ett tolerabelt dagligt intag (TDI) för epoxiderad sojabönsolja på 1 mg/kg kroppsvikt per dag. Detta TDI-värde översattes i kommissionens direktiv 2002/72/EG (2) till en specifik migrationsgräns (SML) på 60 mg/kg livsmedel för material och produkter av plast. |
| --- | --- |

(1)

Vetenskapliga kommittén för livsmedel fastställde 1999 ett tolerabelt dagligt intag (TDI) för epoxiderad sojabönsolja på 1 mg/kg kroppsvikt per dag. Detta TDI-värde översattes i kommissionens direktiv 2002/72/EG (2) till en specifik migrationsgräns (SML) på 60 mg/kg livsmedel för material och produkter av plast.

| (2) | I kommissionens direktiv 2007/19/EG av den 30 mars 2007 om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (3) klargörs att lockpackningar omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2002/72/EG. I direktivet fastslås att medlemsstaterna senast den 1 april 2008 måste anta åtgärder som medger fri omsättning av packningar till lock om de uppfyller kravet på specifik migrationsgräns. Packningar som inte uppfyller kravet kommer att förbjudas från och med den 1 juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens direktiv 2007/19/EG av den 30 mars 2007 om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (3) klargörs att lockpackningar omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2002/72/EG. I direktivet fastslås att medlemsstaterna senast den 1 april 2008 måste anta åtgärder som medger fri omsättning av packningar till lock om de uppfyller kravet på specifik migrationsgräns. Packningar som inte uppfyller kravet kommer att förbjudas från och med den 1 juni 2008.

| (3) | I avvaktan på att direktiv 2007/19/EG genomförs framstår det som nödvändigt att reglera utsläppandet på marknaden av dessa produkter. |
| --- | --- |

(3)

I avvaktan på att direktiv 2007/19/EG genomförs framstår det som nödvändigt att reglera utsläppandet på marknaden av dessa produkter.

| (4) | Nya uppgifter från medlemsstaterna och Schweiz har visat på halter av epoxiderad sojabönsolja i feta livsmedel, t.ex. såser och grönsaker eller fisk i olja, på upp till 1 150 mg/kg. Så höga halter kan innebära att TDI-värdet överskrids för konsumenterna. |
| --- | --- |

(4)

Nya uppgifter från medlemsstaterna och Schweiz har visat på halter av epoxiderad sojabönsolja i feta livsmedel, t.ex. såser och grönsaker eller fisk i olja, på upp till 1 150 mg/kg. Så höga halter kan innebära att TDI-värdet överskrids för konsumenterna.

| (5) | Livsmedelsföretagare har på senare tid visat intresse för att i stället för epoxiderad sojabönsolja använda andra mjukgörare som antingen har ett högre TDI-värde eller som migrerar i mindre utsträckning. Därför behövs även särskilda regler för dessa ersättningsämnen. |
| --- | --- |

(5)

Livsmedelsföretagare har på senare tid visat intresse för att i stället för epoxiderad sojabönsolja använda andra mjukgörare som antingen har ett högre TDI-värde eller som migrerar i mindre utsträckning. Därför behövs även särskilda regler för dessa ersättningsämnen.

| (6) | Dessutom är rättsläget för dessa produkter i nuläget oklart. Direktiv 2002/72/EG gäller för material och produkter, samt delar därav, som uteslutande består av plast eller som utgörs av två eller fler skikt som uteslutande består av plast. Packningar i metallock kan betraktas antingen som en plastdel av ett material eller en produkt, som alltså omfattas av direktiv 2002/72/EG, eller som ett plasthölje på ett metallunderlag som därigenom inte omfattas av direktiv 2002/72/EG. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom är rättsläget för dessa produkter i nuläget oklart. Direktiv 2002/72/EG gäller för material och produkter, samt delar därav, som uteslutande består av plast eller som utgörs av två eller fler skikt som uteslutande består av plast. Packningar i metallock kan betraktas antingen som en plastdel av ett material eller en produkt, som alltså omfattas av direktiv 2002/72/EG, eller som ett plasthölje på ett metallunderlag som därigenom inte omfattas av direktiv 2002/72/EG.

| (7) | Detta betyder att medlemsstaterna i nuläget tillämpar olika regler, vilket kan utgöra ett handelshinder. |
| --- | --- |

(7)

Detta betyder att medlemsstaterna i nuläget tillämpar olika regler, vilket kan utgöra ett handelshinder.

| (8) | Det framstår därför som proportionerligt att fastställa tillfälliga specifika migrationsgränser för den totala mängden av vissa mjukgörare i packningar i lock som kommer i kontakt med feta livsmedel så att den fria omsättningen för dessa produkter inte äventyras, att de lock och livsmedel som utgör en betydande risk omedelbart tas bort från marknaden och att industrin samtidigt får tillräckligt med tid för att färdigutveckla packningar som överensstämmer med de specifika migrationsgränserna i direktiv 2002/72/EG, ändrat genom direktiv 2007/19/EG. |
| --- | --- |

(8)

Det framstår därför som proportionerligt att fastställa tillfälliga specifika migrationsgränser för den totala mängden av vissa mjukgörare i packningar i lock som kommer i kontakt med feta livsmedel så att den fria omsättningen för dessa produkter inte äventyras, att de lock och livsmedel som utgör en betydande risk omedelbart tas bort från marknaden och att industrin samtidigt får tillräckligt med tid för att färdigutveckla packningar som överensstämmer med de specifika migrationsgränserna i direktiv 2002/72/EG, ändrat genom direktiv 2007/19/EG.

| (9) | Det tillfälliga SML-värdet bör sättas till en nivå som säkerställer att TDI-värdet normalt sett inte överskrids, med beaktande av den genomsnittliga konsumtionen av berörda livsmedel och med beaktande av yttrandet från livsmedelsmyndigheten den 16 mars 2006, där det konstateras att halten mjukgörare i 90 % av feta livsmedel i glasburkar ligger under 300 mg/kg livsmedel. |
| --- | --- |

(9)

Det tillfälliga SML-värdet bör sättas till en nivå som säkerställer att TDI-värdet normalt sett inte överskrids, med beaktande av den genomsnittliga konsumtionen av berörda livsmedel och med beaktande av yttrandet från livsmedelsmyndigheten den 16 mars 2006, där det konstateras att halten mjukgörare i 90 % av feta livsmedel i glasburkar ligger under 300 mg/kg livsmedel.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Lock med plastskikt eller plastbeläggningar som utgör packningar i dessa lock, som tillsammans utgörs av två eller flera skikt av olika typer av material, får släppas ut på gemenskapsmarknaden om de överensstämmer med de begränsningar och specifikationer som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning skall tillämpas till och med den 30 juni 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 april 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  EGT L 220, 15.8.2002, s. 18. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/79/EG (EUT L 302, 19.11.2005, s. 35).

2

(3)  EUT L 91, 31.3.2007, s. 17.

3

---

BILAGA

Begränsningar och specifikationer för mjukgörare i lockpackningar

| Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 88640 | 008013-07-8 | Sojabönsolja, epoxiderad | För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.
  För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i kommissionens direktiv 91/321/EEG om modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt produkter enligt direktiv 96/5/EG om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn gäller att SML = 30 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator.
  För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet. |
| 30401 | — | Acetylerade mono- och diglycerider av fettsyror | För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.
  För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet. |
| 76815 | — | Polyester av adipinsyra med glycerol eller pentaerytritol, estrar med ogrenade fettsyror med jämnt antal kolatomer C12–C22 | För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.
  För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet. |
| 93760 | 000077-90-7 | Tri-n-butylacetylcitrat | För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.
  För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet. |
| 56800 | 030899-62-8 | Glycerolmonolauratdiacetat | För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.
  För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet. |
| 30340 | 330198-91-9 | 12-(Acetoxi)stearinsyra, 2,3-bis(acetoxi)propylester | För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.
  För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet. |
| 76866 | — | Polyestrar av 1,2-propandiol och/eller 1,3- och/eller 1,4-butandiol och/eller polypropylenglykol med adipinsyra, också med ättiksyra eller fettsyror C12–C18 eller n-oktanol och/eller n-dekanol som ändgrupp | SML = 30 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 5 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet. |

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

88640

008013-07-8

Sojabönsolja, epoxiderad

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i kommissionens direktiv 91/321/EEG om modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt produkter enligt direktiv 96/5/EG om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn gäller att SML = 30 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator.

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

30401

—

Acetylerade mono- och diglycerider av fettsyror

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

76815

—

Polyester av adipinsyra med glycerol eller pentaerytritol, estrar med ogrenade fettsyror med jämnt antal kolatomer C12–C22

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

93760

000077-90-7

Tri-n-butylacetylcitrat

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

56800

030899-62-8

Glycerolmonolauratdiacetat

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

30340

330198-91-9

12-(Acetoxi)stearinsyra, 2,3-bis(acetoxi)propylester

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med livsmedel för vilka undersökning med simulator D krävs enligt direktiv 85/572/EEG, gäller att SML(T) (2) = 300 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 50 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

För material och produkter som är avsedda att komma i kontakt eller som bringas i kontakt med alla andra typer av livsmedel gäller att SML(T) (2) = 60 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 10 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

76866

—

Polyestrar av 1,2-propandiol och/eller 1,3- och/eller 1,4-butandiol och/eller polypropylenglykol med adipinsyra, också med ättiksyra eller fettsyror C12–C18 eller n-oktanol och/eller n-dekanol som ändgrupp

SML = 30 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulator eller 5 mg/dm2 av den sammanlagda yta på lock och förseglad behållare som kommer i kontakt med livsmedlet.

---

(1)  ”SML” = specifik migrationsgräns.

(2)  SML(T) innebär i detta specifika fall att den specifika migrationsgränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av ämnen med ref-nummer 88640, 30401, 76815, 93760, 56800 och 30340.

---

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 373/2007

av den 2 april 2007

om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 795/2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (1), särskilt artikel 60.2 andra meningen och artikel 145 c–d, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 (2) införs tillämpningsföreskrifter för systemet med samlat gårdsstöd som gäller från och med 2005. Erfarenheterna av det nationella genomförandet – både på administrativ nivå och på verksamhetsnivå – har visat att det inom vissa områden behövs närmare föreskrifter och att gällande föreskrifter inom andra områden behöver förtydligas och anpassas. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 (2) införs tillämpningsföreskrifter för systemet med samlat gårdsstöd som gäller från och med 2005. Erfarenheterna av det nationella genomförandet – både på administrativ nivå och på verksamhetsnivå – har visat att det inom vissa områden behövs närmare föreskrifter och att gällande föreskrifter inom andra områden behöver förtydligas och anpassas.

| (2) | Sockerrör upptar marken i minst fem år och ger upprepade skördar och skulle därför kunna betraktas som en permanent gröda. Enligt artikel 44.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 ger arealer beväxta med permanenta grödor i regel inte rätt till stödrättigheter. Enligt artikel 3b.2 i förordning (EG) nr 795/2004 är dock permanenta grödor stödberättigande inom systemet med samlat gårdsstöd under förutsättning att arealen omfattas av en ansökan om stöd för energigrödor enligt artikel 88 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(2)

Sockerrör upptar marken i minst fem år och ger upprepade skördar och skulle därför kunna betraktas som en permanent gröda. Enligt artikel 44.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 ger arealer beväxta med permanenta grödor i regel inte rätt till stödrättigheter. Enligt artikel 3b.2 i förordning (EG) nr 795/2004 är dock permanenta grödor stödberättigande inom systemet med samlat gårdsstöd under förutsättning att arealen omfattas av en ansökan om stöd för energigrödor enligt artikel 88 i förordning (EG) nr 1782/2003.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 1782/2003, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 319/2006 (3) fastställs regler för det frikopplade stödet och för integrationen av stödet för sockerbetor, sockerrör och cikoria i systemet med samlat gårdsstöd. Arealer som används för sådana grödor bör därför vara stödberättigande utan något krav på ansökan inom ramen för systemet för energigrödor. Det är lämpligt att undanta sockerrör från definitionen av permanenta grödor i artikel 2 i förordning (EG) nr 795/2004 genom att lägga till denna gröda till förteckningen över grödor som skall betraktas som fleråriga vid tillämpningen av avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 1782/2003, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 319/2006 (3) fastställs regler för det frikopplade stödet och för integrationen av stödet för sockerbetor, sockerrör och cikoria i systemet med samlat gårdsstöd. Arealer som används för sådana grödor bör därför vara stödberättigande utan något krav på ansökan inom ramen för systemet för energigrödor. Det är lämpligt att undanta sockerrör från definitionen av permanenta grödor i artikel 2 i förordning (EG) nr 795/2004 genom att lägga till denna gröda till förteckningen över grödor som skall betraktas som fleråriga vid tillämpningen av avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003.

| (4) | I enlighet med artikel 52 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall produktion av hampa för annan användning än fiber vara tillåten som markanvändning inom systemet med samlat gårdsstöd från och med den 1 januari 2007. För utbetalning av stöd bör det krävas att certifierat utsäde av vissa sorter används. Artikel 29 i förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 52 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall produktion av hampa för annan användning än fiber vara tillåten som markanvändning inom systemet med samlat gårdsstöd från och med den 1 januari 2007. För utbetalning av stöd bör det krävas att certifierat utsäde av vissa sorter används. Artikel 29 i förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Ett misstag gjordes i formuleringen av artikel 30.5 i förordning (EG) nr 795/2004, enligt vilken en skyldighet införs för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att tillämpa artikel 29 i förordning (EG) nr 1782/2003 i fall med producenter som uppger onormalt låga siffror för djurenheter under delar av året för att på konstlad väg skapa de villkor som krävs för miniminivå av jordbruksverksamhet. Denna skyldighet bör gälla när det onormala förhållandet består i höga siffror för djurenheter. Artikeln i fråga bör därför rättas. |
| --- | --- |

(5)

Ett misstag gjordes i formuleringen av artikel 30.5 i förordning (EG) nr 795/2004, enligt vilken en skyldighet införs för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att tillämpa artikel 29 i förordning (EG) nr 1782/2003 i fall med producenter som uppger onormalt låga siffror för djurenheter under delar av året för att på konstlad väg skapa de villkor som krävs för miniminivå av jordbruksverksamhet. Denna skyldighet bör gälla när det onormala förhållandet består i höga siffror för djurenheter. Artikeln i fråga bör därför rättas.

| (6) | Genom bilaga II till förordning (EG) nr 795/2004 fastställs det genomsnittliga antal hektar som avses i artikel 60.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 på grundval av de uppgifter som de berörda medlemsstaterna har lämnat till kommissionen. Malta och Slovenien har meddelat de uppgifter som krävs. Antalet hektar bör därför också fastställas för dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

Genom bilaga II till förordning (EG) nr 795/2004 fastställs det genomsnittliga antal hektar som avses i artikel 60.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 på grundval av de uppgifter som de berörda medlemsstaterna har lämnat till kommissionen. Malta och Slovenien har meddelat de uppgifter som krävs. Antalet hektar bör därför också fastställas för dessa medlemsstater.

| (7) | Eftersom införlivandet av stödet till sockerbetor, sockerrör och cikoria i systemet med samlat gårdsstöd är tillämpligt från och med den 1 januari 2006, är det lämpligt att föreskriva att den ändrade bestämmelsen om stödrättigheter för sockerrörsarealer inom detta system skall tillämpas retroaktivt från och med den dagen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom införlivandet av stödet till sockerbetor, sockerrör och cikoria i systemet med samlat gårdsstöd är tillämpligt från och med den 1 januari 2006, är det lämpligt att föreskriva att den ändrade bestämmelsen om stödrättigheter för sockerrörsarealer inom detta system skall tillämpas retroaktivt från och med den dagen.

| (8) | Genom förordning (EG) nr 795/2004 införs tillämpningsföreskrifter för systemet med samlat gårdsstöd från och med den 1 januari 2005, och därför bör även korrigeringen av artikel 30.5 tillämpas från och med samma dag. |
| --- | --- |

(8)

Genom förordning (EG) nr 795/2004 införs tillämpningsföreskrifter för systemet med samlat gårdsstöd från och med den 1 januari 2005, och därför bör även korrigeringen av artikel 30.5 tillämpas från och med samma dag.

| (9) | Förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 795/2004 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 795/2004 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I tabellen i artikel 2 d skall följande rad läggas till:






  ”1212 99 20 | sockerrör” |
| --- | --- | --- |

1.

I tabellen i artikel 2 d skall följande rad läggas till:

”1212 99 20

sockerrör”

| 2. | I artikel 29 skall den andra meningen ersättas med följande:
  ”Utsädet skall vara certifierat i enlighet med rådets direktiv 2002/57/EG (4), särskilt artikel 12. |
| --- | --- |

2.

I artikel 29 skall den andra meningen ersättas med följande:

”Utsädet skall vara certifierat i enlighet med rådets direktiv 2002/57/EG (4), särskilt artikel 12.

| 3. | Artikel 30.5 skall ersättas med följande:
  ”5.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att tillämpa artikel 29 i förordning (EG) nr 1782/2003 i fall med producenter som uppger onormalt höga siffror för djurenheter under delar av året för att på konstlad väg skapa de villkor som krävs för miniminivå av jordbruksverksamhet.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 30.5 skall ersättas med följande:

”5.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att tillämpa artikel 29 i förordning (EG) nr 1782/2003 i fall med producenter som uppger onormalt höga siffror för djurenheter under delar av året för att på konstlad väg skapa de villkor som krävs för miniminivå av jordbruksverksamhet.”

| 4. | Bilaga II skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga II skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.1 skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Artikel 1.2 skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Artikel 1.3 skall tillämpas från och med den 1 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2013/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 13).

1

(2)  EUT L 141, 30.4.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1291/2006 (EUT L 236, 31.8.2006, s. 20).

2

(3)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 32.

3

(4)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 74.”

4

---

Bilaga

”Bilaga II

Antal hektar som avses i artikel 60.2 i förordning (EG) nr 1782/2003

| Medlemsstat och regioner | Antal hektar |
| --- | --- |
| DANMARK | 33 740 |
| TYSKLAND | 301 849 |
| Baden-Württemberg | 18 322 |
| Bayern | 50 451 |
| Brandenburg och Berlin | 12 910 |
| Hessen | 12 200 |
| Niedersachsen och Bremen | 76 347 |
| Mecklenburg-Vorpommern | 13 895 |
| Nordrhein-Westfalen | 50 767 |
| Rheinland-Pfalz | 19 733 |
| Saarland | 369 |
| Sachsen | 12 590 |
| Sachsen-Anhalt | 14 893 |
| Schleswig-Holstein och Hamburg | 14 453 |
| Thüringen | 4 919 |
| LUXEMBURG | 705 |
| FINLAND | 38 006 |
| Region A | 3 425 |
| Region B–C1 | 23 152 |
| Region C2–C4 | 11 429 |
| MALTA | 3 640 |
| SLOVENIEN | 11 437 |
| SVERIGE | |
| Region 1 | 9 193 |
| Region 2 | 8 375 |
| Region 3 | 17 448 |
| Region 4 | 4 155 |
| Region 5 | 4 051 |
| FÖRENADE KUNGARIKET | |
| England (annat) | 241 000 |
| England (Moorland SDA) | 10 |
| England (Upland SDA) | 190 |
| Nordirland | 8 304” |

Medlemsstat och regioner

Antal hektar

DANMARK

33 740

TYSKLAND

301 849

Baden-Württemberg

18 322

Bayern

50 451

Brandenburg och Berlin

12 910

Hessen

12 200

Niedersachsen och Bremen

76 347

Mecklenburg-Vorpommern

13 895

Nordrhein-Westfalen

50 767

Rheinland-Pfalz

19 733

Saarland

369

Sachsen

12 590

Sachsen-Anhalt

14 893

Schleswig-Holstein och Hamburg

14 453

Thüringen

4 919

LUXEMBURG

705

FINLAND

38 006

Region A

3 425

Region B–C1

23 152

Region C2–C4

11 429

MALTA

3 640

SLOVENIEN

11 437

SVERIGE

Region 1

9 193

Region 2

8 375

Region 3

17 448

Region 4

4 155

Region 5

4 051

FÖRENADE KUNGARIKET

England (annat)

241 000

England (Moorland SDA)

10

England (Upland SDA)

190

Nordirland

8 304”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 29 mars 2007

om ändring av besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2004/669/EG, 2003/31/EG och 2000/45/EG i syfte att förlänga giltigheten för de ekologiska kriterierna för tilldelning av gemenskapens miljömärke till vissa produkter

[delgivet med nr K(2007) 532]

(Text av betydelse för EES)

(2007/207/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (1), särskilt artikel 6.1 andra stycket,

efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och

av följande skäl:

| (1) | Definitionen av produktgrupp och de ekologiska kriterier som fastläggs i kommissionens beslut 2001/405/EG av den 4 maj 2001 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till mjukpappersprodukter (2) upphör att gälla den 4 maj 2007. |
| --- | --- |

(1)

Definitionen av produktgrupp och de ekologiska kriterier som fastläggs i kommissionens beslut 2001/405/EG av den 4 maj 2001 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till mjukpappersprodukter (2) upphör att gälla den 4 maj 2007.

| (2) | Kommissionens beslut 2002/255/EG av den 25 mars 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till TV-apparater (3) upphör att gälla den 31 mars 2007. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut 2002/255/EG av den 25 mars 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till TV-apparater (3) upphör att gälla den 31 mars 2007.

| (3) | Kommissionens beslut 2002/371/EG av den 15 maj 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till textilprodukter och ändring av beslut 1999/178/EG (4) upphör att gälla den 31 maj 2007. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut 2002/371/EG av den 15 maj 2002 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till textilprodukter och ändring av beslut 1999/178/EG (4) upphör att gälla den 31 maj 2007.

| (4) | Kommissionens beslut 2004/669/EG av den 6 april 2004 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kylskåp och ändring av beslut 2000/40/EG (5) upphör att gälla den 31 maj 2007. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut 2004/669/EG av den 6 april 2004 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kylskåp och ändring av beslut 2000/40/EG (5) upphör att gälla den 31 maj 2007.

| (5) | Kommissionens beslut 2003/31/EG av den 29 november 2002 om fastställande av ändrade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till maskindiskmedel och ändring av beslut 1999/427/EG (6) upphör att gälla den 31 december 2007. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut 2003/31/EG av den 29 november 2002 om fastställande av ändrade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till maskindiskmedel och ändring av beslut 1999/427/EG (6) upphör att gälla den 31 december 2007.

| (6) | Kommissionens beslut 2000/45/EG av den 17 december 1999 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till tvättmaskiner (7) upphör att gälla den 30 november 2007. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut 2000/45/EG av den 17 december 1999 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till tvättmaskiner (7) upphör att gälla den 30 november 2007.

| (7) | I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har man i god tid gjort en översyn av de ekologiska kriterierna, samt av därtill hörande bedömnings- och kontrollkrav som fastställts genom dessa beslut. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 har man i god tid gjort en översyn av de ekologiska kriterierna, samt av därtill hörande bedömnings- och kontrollkrav som fastställts genom dessa beslut.

| (8) | Mot bakgrund av översynen av dessa kriterier och krav bör giltighetstiden för de ekologiska kriterierna och för kraven i alla sex fallen förlängas med ett år. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av översynen av dessa kriterier och krav bör giltighetstiden för de ekologiska kriterierna och för kraven i alla sex fallen förlängas med ett år.

| (9) | Eftersom skyldigheten att göra en översyn enligt förordning (EG) nr 1980/2000 endast avser de ekologiska kriterierna samt bedömnings- och kontrollkraven, bör besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2004/669/EG, 2003/31/EG och 2000/45/EG fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom skyldigheten att göra en översyn enligt förordning (EG) nr 1980/2000 endast avser de ekologiska kriterierna samt bedömnings- och kontrollkraven, bör besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2004/669/EG, 2003/31/EG och 2000/45/EG fortsätta att gälla.

| (10) | Besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2004/669/EG, 2003/31/EG och 2000/45/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Besluten 2001/405/EG, 2002/255/EG, 2002/371/EG, 2004/669/EG, 2003/31/EG och 2000/45/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 3 i beslut 2001/405/EG skall ersättas med följande:

”Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen mjukpapper, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, skall vara giltiga till och med den 4 maj 2008.”

Artikel 2

Artikel 4 i beslut 2002/255/EG skall ersättas med följande:

”Artikel 4

De ekologiska kriterierna för produktgruppen TV-apparater, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, skall vara giltiga till och med den 31 mars 2008.”

Artikel 3

Artikel 5 i beslut 2002/371/EG skall ersättas med följande:

”Artikel 5

De ekologiska kriterierna för produktgruppen textilprodukter, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, skall vara giltiga till och med den 31 maj 2008.”

Artikel 4

Artikel 5 i beslut 2004/669/EG skall ersättas med följande:

”Artikel 5

De ekologiska kriterierna för produktgruppen kylskåp, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, skall vara giltiga till och med den 31 maj 2008.”

Artikel 5

Artikel 5 i beslut 2003/31/EG skall ersättas med följande:

”Artikel 5

De ekologiska kriterierna för produktgruppen maskindiskmedel, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, skall vara giltiga till och med den 31 december 2008.”

Artikel 6

Artikel 3 i beslut 2000/45/EG skall ersättas med följande:

”Artikel 3

De ekologiska kriterierna för produktgruppen tvättmaskiner, samt tillhörande bedömnings- och kontrollkrav, skall vara giltiga till och med den 30 november 2008.”

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EGT L 142, 29.5.2001, s. 10. Beslutet ändrat genom beslut 2005/384/EG (EUT L 127, 20.5.2005, s. 20).

2

(3)  EGT L 87. 4.4.2002, s. 53. Beslutet ändrat genom beslut 2005/384/EG.

3

(4)  EGT L 133, 18.5.2002, s. 29.

4

(5)  EUT L 306, 2.10.2004, s. 16.

5

(6)  EGT L 9, 15.1.2003, s. 11.

6

(7)  EGT L 16, 21.1.2000, s. 74. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/384/EG.

7

---

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/18

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 mars 2007

om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i Bulgarien och Rumänien

[delgivet med nr K(2007) 1401]

(Endast de bulgariska och rumänska texterna är giltiga)

(2007/208/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 20, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut 90/424/EEG utgår ekonomiskt bidrag från gemenskapen för specifika veterinäråtgärder. Enligt beslutet skall gemenskapen också vidta eller hjälpa medlemsstaterna att vidta de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning och veterinärutbildning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut 90/424/EEG utgår ekonomiskt bidrag från gemenskapen för specifika veterinäråtgärder. Enligt beslutet skall gemenskapen också vidta eller hjälpa medlemsstaterna att vidta de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning och veterinärutbildning.

| (2) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (2) skall ett gemenskapsmål fastställas för att minska prevalensen av salmonella i populationer av kalkoner före utgången av 2007. |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (2) skall ett gemenskapsmål fastställas för att minska prevalensen av salmonella i populationer av kalkoner före utgången av 2007.

| (3) | För att gemenskapsmålet skall kunna fastställas behövs jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos populationer av kalkoner i Bulgarien och Rumänien. Inga sådana uppgifter finns för närvarande tillgängliga, och en särskild studie bör därför göras för att övervaka prevalensen av salmonella hos kalkoner under en lämplig tidsperiod i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

För att gemenskapsmålet skall kunna fastställas behövs jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos populationer av kalkoner i Bulgarien och Rumänien. Inga sådana uppgifter finns för närvarande tillgängliga, och en särskild studie bör därför göras för att övervaka prevalensen av salmonella hos kalkoner under en lämplig tidsperiod i dessa medlemsstater.

| (4) | En grundläggande studie om salmonella hos kalkoner kommer att genomföras av de andra medlemsstaterna mellan oktober 2006 och september 2007, i enlighet med kommissionen beslut 2006/662/EG av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i medlemsstaterna (3). Samma förfarande bör användas i de grundläggande studierna i Bulgarien och Rumänien. Undersökningsperioden bör dock kortas så att uppgifter för alla medlemsstaterna kan analyseras samtidigt. |
| --- | --- |

(4)

En grundläggande studie om salmonella hos kalkoner kommer att genomföras av de andra medlemsstaterna mellan oktober 2006 och september 2007, i enlighet med kommissionen beslut 2006/662/EG av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i medlemsstaterna (3). Samma förfarande bör användas i de grundläggande studierna i Bulgarien och Rumänien. Undersökningsperioden bör dock kortas så att uppgifter för alla medlemsstaterna kan analyseras samtidigt.

| (5) | Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning. Det är av stor betydelse att jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos kalkoner i Bulgarien och Rumänien samlas in, och gemenskapen bör därför bevilja dessa medlemsstater ekonomiskt bidrag för att de skall kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är lämpligt att kostnaderna för laboratorietest ersätts med 100 % upp till ett visst maxbelopp. Alla övriga kostnader såsom kostnader i samband med provtagning, resor och administration bör inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning. Det är av stor betydelse att jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos kalkoner i Bulgarien och Rumänien samlas in, och gemenskapen bör därför bevilja dessa medlemsstater ekonomiskt bidrag för att de skall kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är lämpligt att kostnaderna för laboratorietest ersätts med 100 % upp till ett visst maxbelopp. Alla övriga kostnader såsom kostnader i samband med provtagning, resor och administration bör inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen.

| (6) | Det ekonomiska bidraget från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att studien genomförs i enlighet med gemenskapsrätten och att vissa andra fastställda villkor uppfylls. Ytterligare en förutsättning är att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna. |
| --- | --- |

(6)

Det ekonomiska bidraget från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att studien genomförs i enlighet med gemenskapsrätten och att vissa andra fastställda villkor uppfylls. Ytterligare en förutsättning är att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna.

| (7) | Det är nödvändigt att förtydliga vilken omräkningskurs som skall användas vid ansökningar om utbetalning som anges i nationell valuta enligt definitionen i artikel 1 d i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4). |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att förtydliga vilken omräkningskurs som skall användas vid ansökningar om utbetalning som anges i nationell valuta enligt definitionen i artikel 1 d i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4).

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   En studie skall genomföras för att bedöma prevalensen i Bulgarien och Rumänien av Salmonella spp. hos följande kalkonflockar:

| a) | flockar av slaktkalkoner som skall provtas tidigast tre veckor innan de skickas till slakt från den utvalda anläggningen, |
| --- | --- |

a)

flockar av slaktkalkoner som skall provtas tidigast tre veckor innan de skickas till slakt från den utvalda anläggningen,

| b) | flockar av slaktkalkoner inom nio veckor före utslaktningen. |
| --- | --- |

b)

flockar av slaktkalkoner inom nio veckor före utslaktningen.

2.   Studien om prevalensen av salmonella hos de flockar som avses i punkt 1 (”flockarna”) skall omfatta perioden 1 april–30 september 2007.

3.   I detta beslut avses med behörig myndighet en medlemsstats myndighet eller myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 2

Urvalsram

1.   Provtagningen i samband med studien skall genomföras vid anläggningar med minst 500 slaktkalkoner eller 250 avelskalkoner. Vid varje utvald anläggning skall en flock kalkoner i lämplig ålder provtas.

I länder där det beräknade antalet flockar som skall provtas enligt de tekniska specifikationerna är högre än antalet tillgängliga anläggningar med minst det antal kalkoner som anges i första stycket, kan dock upp till fyra flockar på samma anläggning provtas så att rätt antal flockar erhålls. Om möjligt skall dessa extra flockar från en enskild anläggning komma från olika kalkonstallar och prover tas under olika månader.

Om antalet flockar som skall provtas fortfarande inte är tillräckligt kan fler än fyra flockar från samma anläggning, främst från större anläggningar, provtas.

Om antalet flockar som skall provtas fortfarande inte är tillräckligt, kan flockar från anläggningar med färre flockar än vad som anges i första stycket provtas.

2.   Provtagningen skall utföras av den behöriga myndigheten eller under dess överinseende.

Artikel 3

Detektion av Salmonella spp. och serotypning av de relevanta isolaten

1.   Detektion av Salmonella spp. och serotypning av de relevanta isolaten skall ske i de nationella referenslaboratorierna för salmonella.

Om det nationella referenslaboratoriet inte har tillräcklig kapacitet att utföra samtliga analyser, eller om det inte är det laboratorium som rutinmässigt utför detektion, får de behöriga myndigheterna besluta att utse ett begränsat antal andra laboratorier som deltar i de offentliga kontrollerna av salmonella att utföra analyserna.

Dessa laboratorier skall ha dokumenterad erfarenhet av den detektionsmetod som erfordras, införa ett kvalitetssäkringssystem som uppfyller ISO-standard 17025 och stå under det nationella referenslaboratoriets överinseende.

2.   Detektion av Salmonella spp skall ske enligt den metod som rekommenderas av gemenskapens referenslaboratorium för salmonella.

3.   Serotypningen av de relevanta isolaten skall ske enligt Kauffmann White-schemat.

Artikel 4

Insamling av uppgifter, bedömning och rapportering

1.   Den behöriga myndigheten skall samla in och bedöma resultaten i enlighet med artikel 3 i detta beslut på grundval av den urvalsram som anges i artikel 2, och skall sända alla nödvändiga aggregerade uppgifter samt bedömningen av dem till kommissionen.

Kommissionen skall vidarebefordra dessa resultat tillsammans med de nationella aggregerade uppgifterna och de bedömningar som gjorts av medlemsstaterna, till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för prövning.

2.   De nationella aggregerade uppgifterna och resultaten som avses i punkt 1 skall göras tillgängliga för allmänheten i en form som garanterar insynsskydd.

Artikel 5

Tekniska specifikationer

De uppgifter och den verksamhet som avses i artiklarna 2, 3 och 4 i detta beslut skall utföras i enlighet med de tekniska specifikationerna SANCO/2083/2006 som presenterades vid mötet i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 18 juli 2006, så som offentliggjorts på kommissionens webbplats. http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

Artikel 6

Gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Gemenskapen skall ge Bulgarien och Rumänien ekonomiskt bidrag för deras kostnader för laboratorietester, dvs. bakteriologisk detektion av Salmonella spp. och serotypning av de relevanta isolaten.

2.   Gemenskapens ekonomiska bidrag skall uppgå till högst

| a) | 20 euro per test för bakteriologisk detektion av Salmonella spp |
| --- | --- |

a)

20 euro per test för bakteriologisk detektion av Salmonella spp

| b) | 30 euro per test för serotypning av de relevanta isolaten. |
| --- | --- |

b)

30 euro per test för serotypning av de relevanta isolaten.

Gemenskapens ekonomiska bidrag får dock inte överskrida de belopp som fastställs i bilaga I.

Artikel 7

Villkor för beviljande av gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Det ekonomiska bidrag som avses i artikel 6 skall beviljas Bulgarien och Rumänien under förutsättning att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten, inklusive reglerna om konkurrens och offentlig upphandling, och under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| a) | De lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av studien skall träda i kraft senast den 1 april 2007. |
| --- | --- |

a)

De lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av studien skall träda i kraft senast den 1 april 2007.

| b) | En lägesrapport om de första tre månaderna av studien skall läggas fram senast den 31 juli 2007. Lägesrapporten bör innehålla alla de uppgifter som anges i kapitel 6 om rapportering av de tekniska specifikationer som avses i artikel 5. |
| --- | --- |

b)

En lägesrapport om de första tre månaderna av studien skall läggas fram senast den 31 juli 2007. Lägesrapporten bör innehålla alla de uppgifter som anges i kapitel 6 om rapportering av de tekniska specifikationer som avses i artikel 5.

| c) | En slutrapport om studiens tekniska genomförande skall lämnas in senast den 31 oktober 2007, åtföljd av verifikationer för kostnaderna och resultaten avseende perioden 1 april 2007–30 september 2007. Verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

c)

En slutrapport om studiens tekniska genomförande skall lämnas in senast den 31 oktober 2007, åtföljd av verifikationer för kostnaderna och resultaten avseende perioden 1 april 2007–30 september 2007. Verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga II.

| d) | Studien skall genomföras effektivt. |
| --- | --- |

d)

Studien skall genomföras effektivt.

2.   Ett förskott på 50 % av det totala belopp som avses i bilaga I får betalas ut på begäran av Bulgarien och Rumänien.

3.   Om tidsfristerna i punkt 1 c inte iakttas skall det ekonomiska gemenskapsbidraget minskas successivt med 25 % av det totala beloppet den 15 november 2007, 50 % den 1 december 2007 och 100 % den 15 december 2007.

Artikel 8

Växelkurs för utgifterna

Av administrativa skäl bör alla de utgifter som läggs fram med avseende på ekonomiskt bidrag från gemenskapen anges i euro. I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn och om ändring av vissa förordningar (5) bör omräkningskursen för utgifter i en annan valuta än euro vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före första dagen i den månad då den berörda medlemsstaten lämnade in sin ansökan.

Artikel 9

Tillämpning

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 april 2007.

Artikel 10

Adressater

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien och till Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 30 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006.

2

(3)  EUT L 272, 3.10.2006, s. 22.

3

(4)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.

4

(5)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.

5

---

BILAGA I

Maximalt ekonomiskt bidrag från gemenskapen till Bulgarien och Rumänien

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Belopp |
| Bulgarien | 2 990 |
| Rumänien | 3 250 |

(euro)

Medlemsstat

Belopp

Bulgarien

2 990

Rumänien

3 250

---

BILAGA II

Bestyrkt ekonomisk redovisning av genomförandet av en grundläggande studie om prevalensen av Salmonella spp. i kalkonflockar

Rapportperiod: 1 april 2007–30 september 2007.

Redovisning av kostnader för studien som berättigar till ekonomiskt bidrag från gemenskapen

Referensnummer för kommissionens beslut att bevilja ekonomiskt bidrag: ...

...

| Kostnader i samband med verksamhet bedriven på/av | Antal tester | Sammanlagda kostnader för test under rapporteringsperioden (i nationell valuta) |
| --- | --- | --- |
| Bakteriologisk detektion av Salmonella spp. | | |
| Serotypning av isolat av Salmonella | | |

Kostnader i samband med verksamhet bedriven på/av

Antal tester

Sammanlagda kostnader för test under rapporteringsperioden (i nationell valuta)

Bakteriologisk detektion av Salmonella spp.

Serotypning av isolat av Salmonella

Försäkran från bidragsmottagaren

Härmed intygas att

| — | kostnaderna i kostnadsredovisningen utgör faktiska kostnader och har uppkommit i samband med de uppgifter som föreskrivs i kommissionens beslut 2007/208/EG och att de var nödvändiga för att dessa uppgifter skulle fullgöras korrekt, |
| --- | --- |

—

kostnaderna i kostnadsredovisningen utgör faktiska kostnader och har uppkommit i samband med de uppgifter som föreskrivs i kommissionens beslut 2007/208/EG och att de var nödvändiga för att dessa uppgifter skulle fullgöras korrekt,

| — | alla handlingar som styrker kostnaderna finns tillgängliga för revision. |
| --- | --- |

—

alla handlingar som styrker kostnaderna finns tillgängliga för revision.

Datum: ...

Ekonomiskt ansvarig: ...

Namnteckning: ...

---

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 3.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/23

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 27 mars 2007

om 2007 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik

(2007/209/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 99.2 och 128.4,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 8 och 9 mars 2007,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet förnyade vid sitt vårmöte 2005 Lissabonstrategin genom att lägga tyngdpunkten på tillväxt och sysselsättning i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet förnyade vid sitt vårmöte 2005 Lissabonstrategin genom att lägga tyngdpunkten på tillväxt och sysselsättning i Europa.

| (2) | Europeiska unionens råd antog i juli 2005 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (2005–2008) (1) och ett beslut om riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2). Riktlinjerna i fråga utgör tillsammans de s.k. integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionens råd antog i juli 2005 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (2005–2008) (1) och ett beslut om riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2). Riktlinjerna i fråga utgör tillsammans de s.k. integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning.

| (3) | Medlemsstaterna uppmanades att ta de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning i beaktande i sina nationella reformprogram (NRP) rörande den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna uppmanades att ta de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning i beaktande i sina nationella reformprogram (NRP) rörande den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken.

| (4) | I oktober 2005 hade samtliga medlemsstater lagt fram sina nationella reformprogram. Kommissionen gjorde en bedömning av dessa program och lade fram en rapport om dem inför Europeiska rådets vårmöte 2006. |
| --- | --- |

(4)

I oktober 2005 hade samtliga medlemsstater lagt fram sina nationella reformprogram. Kommissionen gjorde en bedömning av dessa program och lade fram en rapport om dem inför Europeiska rådets vårmöte 2006.

| (5) | Europeiska rådet noterade dessa dokument vid sitt vårmöte 2006 och fastställde fyra prioritetsområden (FoU och innovation, företagsklimat, sysselsättningsmöjligheter samt integrerad energipolitik) inom vilka det enades om ett begränsat antal specifika åtgärder som det uppmanade medlemsstaterna att vidta före utgången av 2007. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska rådet noterade dessa dokument vid sitt vårmöte 2006 och fastställde fyra prioritetsområden (FoU och innovation, företagsklimat, sysselsättningsmöjligheter samt integrerad energipolitik) inom vilka det enades om ett begränsat antal specifika åtgärder som det uppmanade medlemsstaterna att vidta före utgången av 2007.

| (6) | Medlemsstaterna har, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006, lagt fram sina årsrapporter om genomförandet av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna har, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006, lagt fram sina årsrapporter om genomförandet av de nationella reformprogrammen.

| (7) | Kommissionen har analyserat dessa genomföranderapporter och redovisat resultatet av sin analys i lägesrapporten för 2007 (3). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har analyserat dessa genomföranderapporter och redovisat resultatet av sin analys i lägesrapporten för 2007 (3).

| (8) | På grundval av denna analys bör ett antal rekommendationer avges. I syfte att sörja för att Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning genomförs på ett konsekvent och integrerat sätt, bör de landspecifika rekommendationerna om den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken från och med nu antas i form av en enda rättsakt. Detta tillvägagångssätt återspeglar såväl den integrerade strukturen hos de nationella reformprogrammen och genomföranderapporterna som den enligt artikel 128.2 sista meningen i EG-fördraget erforderliga överensstämmelsen mellan riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som avses i artikel 99.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av denna analys bör ett antal rekommendationer avges. I syfte att sörja för att Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning genomförs på ett konsekvent och integrerat sätt, bör de landspecifika rekommendationerna om den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken från och med nu antas i form av en enda rättsakt. Detta tillvägagångssätt återspeglar såväl den integrerade strukturen hos de nationella reformprogrammen och genomföranderapporterna som den enligt artikel 128.2 sista meningen i EG-fördraget erforderliga överensstämmelsen mellan riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som avses i artikel 99.2 i EG-fördraget.

| (9) | I syfte att sörja för att Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning genomförs till fullo bör denna rekommendation även omfatta särskilda rekommendationer till medlemsstaterna i euroområdet. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att sörja för att Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning genomförs till fullo bör denna rekommendation även omfatta särskilda rekommendationer till medlemsstaterna i euroområdet.

| (10) | Europaparlamentet har antagit en resolution om denna rekommendation (4). |
| --- | --- |

(10)

Europaparlamentet har antagit en resolution om denna rekommendation (4).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att medlemsstaterna vidtar åtgärder i enlighet med vad som anges i bilagan och redogör för åtgärderna i de nästkommande årsrapporterna om genomförandet av de nationella reformprogrammen inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

Utfärdad i Bryssel den 27 mars 2007.

På rådets vägnar

P. STEINBRÜCK

Ordförande

---

(1)  EUT L 205, 6.8.2005, s. 28.

1

(2)  EUT L 205, 6.8.2005, s. 21.

2

(3)  KOM(2006) 816 del II.

3

(4)  Yttrandet avgivet den 15 februari 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT).

4

---

BILAGA

BELGIEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Belgien gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram för 2005–2008. Politiken bedöms generellt vara väl avvägd, även om följderna av en åldrande befolkning kan utgöra en risk för de offentliga finanserna på sikt. Även om det endast går att notera måttliga framsteg inom forskning och utveckling (FoU) genomför Belgien i övrigt de åtgärder man annonserat på det mikroekonomiska planet, och de investeringsbefrämjande åtgärder man tidigare inlett har förstärkts. Vad gäller sysselsättningen är bilden mer sammansatt, och det krävs ytterligare insatser för att nå upp till de gemensamma EU-målen för sysselsättningsgrad, särskilt vad gäller äldre personer. Belgien har inlett en rad åtgärder för att svara upp mot de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. |
| --- | --- |

2.

Belgien gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram för 2005–2008. Politiken bedöms generellt vara väl avvägd, även om följderna av en åldrande befolkning kan utgöra en risk för de offentliga finanserna på sikt. Även om det endast går att notera måttliga framsteg inom forskning och utveckling (FoU) genomför Belgien i övrigt de åtgärder man annonserat på det mikroekonomiska planet, och de investeringsbefrämjande åtgärder man tidigare inlett har förstärkts. Vad gäller sysselsättningen är bilden mer sammansatt, och det krävs ytterligare insatser för att nå upp till de gemensamma EU-målen för sysselsättningsgrad, särskilt vad gäller äldre personer. Belgien har inlett en rad åtgärder för att svara upp mot de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006.

| 3. | Till de starka sidorna i reformprocessen i Belgien hör att skuldkvoten fortsatt att minska och att FoU-intensiteten har stabiliserats efter att ha minskat under 2002–2003. Vidare välkomnas utvecklingen av företagskluster och centrum för stärkt konkurrenskraft, framstegen med genomförandet av direktiven om den inre marknaden, de fortsatta åtgärderna för bättre lagstiftning och förenklingar inom administrationen, insatserna för att underlätta nyföretagande, förbättringarna av systemet för varvade utbildningar, framstegen med formellt godkännande av kvalifikationer samt den stigande kvaliteten på teknisk utbildning. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i reformprocessen i Belgien hör att skuldkvoten fortsatt att minska och att FoU-intensiteten har stabiliserats efter att ha minskat under 2002–2003. Vidare välkomnas utvecklingen av företagskluster och centrum för stärkt konkurrenskraft, framstegen med genomförandet av direktiven om den inre marknaden, de fortsatta åtgärderna för bättre lagstiftning och förenklingar inom administrationen, insatserna för att underlätta nyföretagande, förbättringarna av systemet för varvade utbildningar, framstegen med formellt godkännande av kvalifikationer samt den stigande kvaliteten på teknisk utbildning.

| 4. | Belgien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet, dvs. att minska skattetrycket och utjämna regionala skillnader i arbetslöshet och sysselsättning. Mot bakgrund av detta rekommenderas Belgien






  — | att, utan att för den skull göra avkall på budgetkonsolideringen, vidta ytterligare åtgärder för att minska skattetrycket på arbete till en nivå som ligger närmare genomsnittet för grannländerna, särskilt genom att minska skattekilen för lågutbildade arbetstagare, och |
| --- | --- | --- |

4.

Belgien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet, dvs. att minska skattetrycket och utjämna regionala skillnader i arbetslöshet och sysselsättning. Mot bakgrund av detta rekommenderas Belgien

—

att, utan att för den skull göra avkall på budgetkonsolideringen, vidta ytterligare åtgärder för att minska skattetrycket på arbete till en nivå som ligger närmare genomsnittet för grannländerna, särskilt genom att minska skattekilen för lågutbildade arbetstagare, och

| — | att fortsätta verka för minskade regionala skillnader när det gäller arbetslöshet och sysselsättning genom en övergripande ekonomisk strategi, i vilken det ingår aktiv arbetsmarknadspolitik och åtgärder för återanpassning och utbildning. |
| --- | --- |

—

att fortsätta verka för minskade regionala skillnader när det gäller arbetslöshet och sysselsättning genom en övergripande ekonomisk strategi, i vilken det ingår aktiv arbetsmarknadspolitik och åtgärder för återanpassning och utbildning.

| 5. | Belgien måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att slå vakt om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vidareutveckla politik och åtgärder för minskade utsläpp, förbättra konkurrensen på gas- och elmarknaderna (bl.a. genom effektiva och oberoende regleringsmyndigheter och ytterligare insatser för ökad konkurrens i överförings- och distributionsleden), förbättra sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare och utsatta grupper, särskilt genom att ytterligare strama upp kriterierna för förtida pensionering och genom att vidareutveckla förebyggande (utbildning) och aktiva arbetsmarknadsåtgärder. |
| --- | --- |

5.

Belgien måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att slå vakt om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vidareutveckla politik och åtgärder för minskade utsläpp, förbättra konkurrensen på gas- och elmarknaderna (bl.a. genom effektiva och oberoende regleringsmyndigheter och ytterligare insatser för ökad konkurrens i överförings- och distributionsleden), förbättra sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare och utsatta grupper, särskilt genom att ytterligare strama upp kriterierna för förtida pensionering och genom att vidareutveckla förebyggande (utbildning) och aktiva arbetsmarknadsåtgärder.

TJECKIEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Tjeckien gör begränsade framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Inom vissa områden är framstegen tydliga, i andra fall har reformerna skjutits upp och vissa reformer har ännu inte börjat genomföras. Emellertid bör den starka ekonomiska tillväxten underlätta reformarbetet. På det makroekonomiska planet kan vissa risker identifieras, bland annat när det gäller budgetkonsolideringen på medellång sikt, samt den börda som den åldrande befolkningen på längre sikt kommer att innebära för de offentliga finanserna. Den mikroekonomiska utvecklingen i Tjeckien är gynnsam generellt. Trots att privatfinansierad FoU på det hela taget utvecklas gynnsamt har man bara gjort måttliga framsteg vad gäller FoU-politiken. I fråga om sysselsättningen krävs det ytterligare åtgärder för att bemöta den viktigaste utmaningen, nämligen att skapa ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. I förhållande till åtagandena vid Europeiska rådet våren 2006 har framstegen varierat från område till område. |
| --- | --- |

2.

Tjeckien gör begränsade framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Inom vissa områden är framstegen tydliga, i andra fall har reformerna skjutits upp och vissa reformer har ännu inte börjat genomföras. Emellertid bör den starka ekonomiska tillväxten underlätta reformarbetet. På det makroekonomiska planet kan vissa risker identifieras, bland annat när det gäller budgetkonsolideringen på medellång sikt, samt den börda som den åldrande befolkningen på längre sikt kommer att innebära för de offentliga finanserna. Den mikroekonomiska utvecklingen i Tjeckien är gynnsam generellt. Trots att privatfinansierad FoU på det hela taget utvecklas gynnsamt har man bara gjort måttliga framsteg vad gäller FoU-politiken. I fråga om sysselsättningen krävs det ytterligare åtgärder för att bemöta den viktigaste utmaningen, nämligen att skapa ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. I förhållande till åtagandena vid Europeiska rådet våren 2006 har framstegen varierat från område till område.

| 3. | Till de starka sidorna i reformprocessen i Tjeckien hör de konkreta åtgärder som vidtagits för att stärka kontrollen av och insynen i de offentliga finanserna, förbättra lagstiftning och företagsklimat, förnya läroplanen för primär- och sekundärutbildningen och uppmuntra fler att söka in på universitets- och högskoleutbildning för att göra det lönsamt att arbeta. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i reformprocessen i Tjeckien hör de konkreta åtgärder som vidtagits för att stärka kontrollen av och insynen i de offentliga finanserna, förbättra lagstiftning och företagsklimat, förnya läroplanen för primär- och sekundärutbildningen och uppmuntra fler att söka in på universitets- och högskoleutbildning för att göra det lönsamt att arbeta.

| 4. | Tjeckien måste inrikta sig på utmaningar i det nationella reformprogrammet när det gäller följande: stärkta åtgärder för att säkra de offentliga finansernas hållbarhet (särskilt med tanke på att 2007 års budget pekar på att utgiftstaken kommer att överskridas och underskottet att växa), ökade och mer effektivt nyttjade FoU-anslag, ökad trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden, samt bättre effektivitet och rättvisa inom utbildning och ökat deltagande i åtgärder för livslångt lärande. Mot bakgrund av detta rekommenderas Tjeckien






  — | att, med tanke på målet med hållbara offentliga finanser, ta initiativ till reformer av pensions- och sjukvårdssystemen och fastställa en tidtabell för genomförandet av dessa reformer på grundval av den brett förankrade rapport om pensionssystemet som färdigställdes 2005, |
| --- | --- | --- |

4.

Tjeckien måste inrikta sig på utmaningar i det nationella reformprogrammet när det gäller följande: stärkta åtgärder för att säkra de offentliga finansernas hållbarhet (särskilt med tanke på att 2007 års budget pekar på att utgiftstaken kommer att överskridas och underskottet att växa), ökade och mer effektivt nyttjade FoU-anslag, ökad trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden, samt bättre effektivitet och rättvisa inom utbildning och ökat deltagande i åtgärder för livslångt lärande. Mot bakgrund av detta rekommenderas Tjeckien

—

att, med tanke på målet med hållbara offentliga finanser, ta initiativ till reformer av pensions- och sjukvårdssystemen och fastställa en tidtabell för genomförandet av dessa reformer på grundval av den brett förankrade rapport om pensionssystemet som färdigställdes 2005,

| — | att öka insatserna för samarbete mellan offentliga FoU-organ, universitet och näringsliv, samtidigt som man ökar mängden av och effektiviteten i offentliga FoU-investeringar, |
| --- | --- |

—

att öka insatserna för samarbete mellan offentliga FoU-organ, universitet och näringsliv, samtidigt som man ökar mängden av och effektiviteten i offentliga FoU-investeringar,

| — | att ytterligare modernisera systemet för anställningstrygghet, bland annat genom ny lagstiftning och nya system för skatter och bidrag, samt förbättra effektiviteten och rättvisan i utbildningen, särskilt för att svara mot arbetsmarknadens behov, ge incitament för att investera i utbildning, särskilt för äldre arbetstagare och lågutbildade samt öka diversifieringen i utbudet när det gäller högre studier. |
| --- | --- |

—

att ytterligare modernisera systemet för anställningstrygghet, bland annat genom ny lagstiftning och nya system för skatter och bidrag, samt förbättra effektiviteten och rättvisan i utbildningen, särskilt för att svara mot arbetsmarknadens behov, ge incitament för att investera i utbildning, särskilt för äldre arbetstagare och lågutbildade samt öka diversifieringen i utbudet när det gäller högre studier.

| 5. | Dessutom måste Tjeckien under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att förbättra systemet för patent och skyddet av immateriell äganderätt, arbeta för att påskynda utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknik (bl.a. genom att införa regler som fullt ut möjliggör e-förvaltning och bevaka den vidare utvecklingen av dessa regler), sträva efter att uppnå målen i fråga om minskade administrativa bördor för företag, fortsätta förbättra tillgången till finansiering för innovativa företag, skapa länkar mellan inhemska och utlandsägda företag, lägga in kurser i företagande på schemat, öka integrationen av utsatta grupper på arbetsmarknaden, utjämna regionala olikheter när det gäller sysselsättning, underlätta för människor att kombinera arbets- och familjeliv, minska den stora löneklyftan mellan kvinnor och män samt genomföra strategin för aktivt åldrande. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Tjeckien under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att förbättra systemet för patent och skyddet av immateriell äganderätt, arbeta för att påskynda utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknik (bl.a. genom att införa regler som fullt ut möjliggör e-förvaltning och bevaka den vidare utvecklingen av dessa regler), sträva efter att uppnå målen i fråga om minskade administrativa bördor för företag, fortsätta förbättra tillgången till finansiering för innovativa företag, skapa länkar mellan inhemska och utlandsägda företag, lägga in kurser i företagande på schemat, öka integrationen av utsatta grupper på arbetsmarknaden, utjämna regionala olikheter när det gäller sysselsättning, underlätta för människor att kombinera arbets- och familjeliv, minska den stora löneklyftan mellan kvinnor och män samt genomföra strategin för aktivt åldrande.

DANMARK

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Danmark gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006. Genom det avtal som slöts i juni 2006 (velfærdsaftale) stärkte Danmark ytterligare sin reformstrategi, både vad gäller makroekonomisk politik och sysselsättning, och man har också gjort betydande framsteg i arbetet för att nå konsensus om reformpolitiken. Även på det mikroekonomiska planet har Danmark uppnått goda resultat, bland annat inom konkurrensområdet. |
| --- | --- |

2.

Danmark gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006. Genom det avtal som slöts i juni 2006 (velfærdsaftale) stärkte Danmark ytterligare sin reformstrategi, både vad gäller makroekonomisk politik och sysselsättning, och man har också gjort betydande framsteg i arbetet för att nå konsensus om reformpolitiken. Även på det mikroekonomiska planet har Danmark uppnått goda resultat, bland annat inom konkurrensområdet.

| 3. | Till de starka sidorna i reformprocessen i Danmark hör följande: en genomgripande och väl integrerad reformstrategi som utgör ett föredöme för andra medlemsstater, kombinationen av insatser på medellång och lång sikt, som löpande förbättras genom att man tar hänsyn till synpunkter från berörda parter, en arbetsmarknadspolitik grundad på principen om flexicurity, en makroekonomisk politik inriktad på långsiktigt stabila offentliga finanser (bl.a. genom utgiftskontroll, årliga överskott och en snabb minskning av den offentliga skulden) samt väl utformade åtgärder för att öka utbudet på arbetskraft på lång sikt, bl.a. genom avtalet om att höja åldern för förtida pensionering. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i reformprocessen i Danmark hör följande: en genomgripande och väl integrerad reformstrategi som utgör ett föredöme för andra medlemsstater, kombinationen av insatser på medellång och lång sikt, som löpande förbättras genom att man tar hänsyn till synpunkter från berörda parter, en arbetsmarknadspolitik grundad på principen om flexicurity, en makroekonomisk politik inriktad på långsiktigt stabila offentliga finanser (bl.a. genom utgiftskontroll, årliga överskott och en snabb minskning av den offentliga skulden) samt väl utformade åtgärder för att öka utbudet på arbetskraft på lång sikt, bl.a. genom avtalet om att höja åldern för förtida pensionering.

| 4. | Danmark måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att vidta åtgärder för att öka tillgången på arbetskraft på medellång sikt (fram till 2015), inklusive ytterligare insatser för att stärka incitamenten till arbete och integrera äldre arbetstagare och invandrare på arbetsmarknaden, genomföra de reformer som föreslagits inom konkurrenslagstiftningen och se till att de ansvariga myndigheterna använder sina nya befogenheter effektivt, vidta ytterligare åtgärder för att länka ihop energinäten och på så sätt bidra till bättre fungerande el- och gasmarknader; vidareutveckla politik och åtgärder för minskade utsläpp, fortsätta utveckla de riktade åtgärder som införts för att förbättra primär- och sekundärutbildningen och öka antalet studenter som slutför postgymnasiala och högre utbildningar, om åtgärderna visar sig otillräckliga för att uppnå de högt satta målen. |
| --- | --- |

4.

Danmark måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att vidta åtgärder för att öka tillgången på arbetskraft på medellång sikt (fram till 2015), inklusive ytterligare insatser för att stärka incitamenten till arbete och integrera äldre arbetstagare och invandrare på arbetsmarknaden, genomföra de reformer som föreslagits inom konkurrenslagstiftningen och se till att de ansvariga myndigheterna använder sina nya befogenheter effektivt, vidta ytterligare åtgärder för att länka ihop energinäten och på så sätt bidra till bättre fungerande el- och gasmarknader; vidareutveckla politik och åtgärder för minskade utsläpp, fortsätta utveckla de riktade åtgärder som införts för att förbättra primär- och sekundärutbildningen och öka antalet studenter som slutför postgymnasiala och högre utbildningar, om åtgärderna visar sig otillräckliga för att uppnå de högt satta målen.

TYSKLAND

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Tyskland gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, särskilt i fråga om de stora utmaningarna och de prioriterade åtgärderna på såväl det makroekonomiska som det mikroekonomiska planet. Framstegen är mindre påtagliga när det gäller sysselsättningsfrågorna. I förhållande till de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 har Tyskland avancerat relativt väl. |
| --- | --- |

2.

Tyskland gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, särskilt i fråga om de stora utmaningarna och de prioriterade åtgärderna på såväl det makroekonomiska som det mikroekonomiska planet. Framstegen är mindre påtagliga när det gäller sysselsättningsfrågorna. I förhållande till de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 har Tyskland avancerat relativt väl.

| 3. | Till de starka sidorna i 2006 års reformer hör framstegen med budgetkonsolideringen och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, genomförandet av en rad åtgärder för att förbättra lagstiftningen, bl.a. inrättandet av ett federalt, oberoende råd för konsekvensbedömningar (Normenkontrollrat) och den webbaserade informationsportalen Startothek för nyetablering av företag. Andra framsteg kan konstateras inom FoU och innovation, och man har också fokuserat på åtgärderna för att återintegrera äldre arbetslösa personer i yrkeslivet. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i 2006 års reformer hör framstegen med budgetkonsolideringen och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, genomförandet av en rad åtgärder för att förbättra lagstiftningen, bl.a. inrättandet av ett federalt, oberoende råd för konsekvensbedömningar (Normenkontrollrat) och den webbaserade informationsportalen Startothek för nyetablering av företag. Andra framsteg kan konstateras inom FoU och innovation, och man har också fokuserat på åtgärderna för att återintegrera äldre arbetslösa personer i yrkeslivet.

| 4. | Tyskland måste inrikta sig på att ta itu med utmaningarna i det nationella reformprogrammet när det gäller att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, stärka konkurrensen i synnerhet inom de reglerade branscherna och yrkena och på de nya bredbandsmarknaderna samt att vidta åtgärder för att minska strukturarbetslösheten. Mot bakgrund av detta rekommenderas Tyskland






  — | att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom fortsatt budgetkonsolidering vilket leder till minskad skuldsättning samt att den sjukvårdsreform som syftar till att bättre kontrollera utgiftsutvecklingen och öka effektiviteten inom sektorn genomförs, |
| --- | --- | --- |

4.

Tyskland måste inrikta sig på att ta itu med utmaningarna i det nationella reformprogrammet när det gäller att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, stärka konkurrensen i synnerhet inom de reglerade branscherna och yrkena och på de nya bredbandsmarknaderna samt att vidta åtgärder för att minska strukturarbetslösheten. Mot bakgrund av detta rekommenderas Tyskland

—

att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom fortsatt budgetkonsolidering vilket leder till minskad skuldsättning samt att den sjukvårdsreform som syftar till att bättre kontrollera utgiftsutvecklingen och öka effektiviteten inom sektorn genomförs,

| — | att stärka ramarna för konkurrensen på såväl produkt- som tjänstemarknader, särskilt genom att fortsätta att lätta på de detaljerade bestämmelserna inom de reglerade yrkena samt genom att införa effektiva regler för bitströmsanslutning på grossistnivå, |
| --- | --- |

—

att stärka ramarna för konkurrensen på såväl produkt- som tjänstemarknader, särskilt genom att fortsätta att lätta på de detaljerade bestämmelserna inom de reglerade yrkena samt genom att införa effektiva regler för bitströmsanslutning på grossistnivå,

| — | att bekämpa strukturarbetslösheten genom att via bättre tillgång till vidareutbildning underlätta för lågkvalificerade att integreras på arbetsmarknaden, genomföra den föreslagna skatte- och bidragsreformen samt förbättra arbetsförmedlingarnas service till långtidsarbetslösa och stödja ungdomars inträde i arbetslivet. |
| --- | --- |

—

att bekämpa strukturarbetslösheten genom att via bättre tillgång till vidareutbildning underlätta för lågkvalificerade att integreras på arbetsmarknaden, genomföra den föreslagna skatte- och bidragsreformen samt förbättra arbetsförmedlingarnas service till långtidsarbetslösa och stödja ungdomars inträde i arbetslivet.

| 5. | Dessutom måste Tyskland under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att förbättra förfarandena för offentlig upphandling, förbättra ramarna för konkurrensen inom järnvägs-, gas- och elsektorerna, där konkurrensen är otillräcklig på grund av hög koncentration, göra det möjligt att starta nya företag snabbare och underlätta den första anställningen, vidareutveckla de befintliga åtgärderna för att främja livslångt lärande, bland annat genom att stärka yrkesutbildning för vuxna samt förbättra tillgången till barnomsorg. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Tyskland under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att förbättra förfarandena för offentlig upphandling, förbättra ramarna för konkurrensen inom järnvägs-, gas- och elsektorerna, där konkurrensen är otillräcklig på grund av hög koncentration, göra det möjligt att starta nya företag snabbare och underlätta den första anställningen, vidareutveckla de befintliga åtgärderna för att främja livslångt lärande, bland annat genom att stärka yrkesutbildning för vuxna samt förbättra tillgången till barnomsorg.

ESTLAND

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Estland gör mycket goda framsteg med genomförandet av de åtgärder som utformats för att bemöta landets viktigaste utmaningar inom FoU, innovation och sysselsättning, samt i förhållande till de fyra prioriterade åtgärder som Europeiska rådet enades om vid vårmötet 2006. Man har också genomfört ett imponerande arbete med att samordna det nationella reformprogrammet med sammanhållningspolitiken, och landets genomföranderapport kan betraktas som ett föredöme i detta avseende. |
| --- | --- |

2.

Estland gör mycket goda framsteg med genomförandet av de åtgärder som utformats för att bemöta landets viktigaste utmaningar inom FoU, innovation och sysselsättning, samt i förhållande till de fyra prioriterade åtgärder som Europeiska rådet enades om vid vårmötet 2006. Man har också genomfört ett imponerande arbete med att samordna det nationella reformprogrammet med sammanhållningspolitiken, och landets genomföranderapport kan betraktas som ett föredöme i detta avseende.

| 3. | Till de starka sidorna i Estlands nationella reformprogram och dess genomförande hör att man tydligt visat sin höga ambitionsnivå genom att höja vissa målsättningar, och att en särskild strategienhet inrättats för att säkra ett effektivt genomförande, vilket skulle kunna fungera som föredöme för andra medlemsstater. Vidare bör man framhålla de framgångsrika makroekonomiska åtgärder som följer av det nationella reformprogrammet för hållbara offentliga finanser och stärkta förutsättningar för sysselsättningstillväxt, de stora ansträngningar som gjorts för att förstärka investeringarna i FoU såväl inom den offentliga som den privata sektorn och för att förbättra de generella villkoren för FoU inom näringslivet, åtgärderna för att förenkla nyetablering av företag och finansiering av innovativa små och medelstora företag samt de framsteg som gjorts i många miljöfrågor, bl.a. miljöskattereformen. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Estlands nationella reformprogram och dess genomförande hör att man tydligt visat sin höga ambitionsnivå genom att höja vissa målsättningar, och att en särskild strategienhet inrättats för att säkra ett effektivt genomförande, vilket skulle kunna fungera som föredöme för andra medlemsstater. Vidare bör man framhålla de framgångsrika makroekonomiska åtgärder som följer av det nationella reformprogrammet för hållbara offentliga finanser och stärkta förutsättningar för sysselsättningstillväxt, de stora ansträngningar som gjorts för att förstärka investeringarna i FoU såväl inom den offentliga som den privata sektorn och för att förbättra de generella villkoren för FoU inom näringslivet, åtgärderna för att förenkla nyetablering av företag och finansiering av innovativa små och medelstora företag samt de framsteg som gjorts i många miljöfrågor, bl.a. miljöskattereformen.

| 4. | Estland måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på tydligare prioriteringar och bättre samarbete mellan olika ministerier för att säkra effektiv användning av FoU-anslagen, samtidigt som man gör ytterligare insatser för att omsätta FoU-resultat i innovativa produkter eller tjänster och uppmuntrar till ett ökat samarbete mellan universitet och företag. Vidare bör den proaktiva konkurrenspolitik som utformats genomföras konsekvent, och man bör också förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden genom att fortsätta att förnya arbetslagstiftningen, vidareutveckla den aktiva arbetsmarknadspolitiken och bidra till ökad kompetens hos arbetstagare och arbetssökande genom att fortsätta reformerna inom utbildningssystemet och åtgärderna för livslångt lärande. |
| --- | --- |

4.

Estland måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på tydligare prioriteringar och bättre samarbete mellan olika ministerier för att säkra effektiv användning av FoU-anslagen, samtidigt som man gör ytterligare insatser för att omsätta FoU-resultat i innovativa produkter eller tjänster och uppmuntrar till ett ökat samarbete mellan universitet och företag. Vidare bör den proaktiva konkurrenspolitik som utformats genomföras konsekvent, och man bör också förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden genom att fortsätta att förnya arbetslagstiftningen, vidareutveckla den aktiva arbetsmarknadspolitiken och bidra till ökad kompetens hos arbetstagare och arbetssökande genom att fortsätta reformerna inom utbildningssystemet och åtgärderna för livslångt lärande.

GREKLAND

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Grekland gör vissa framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, medan framstegen är mer begränsade när det gäller mikroekonomiska aspekter och sysselsättningsaspekter. Utvecklingen är relativt gynnsam på det makroekonomiska planet, medan ytterligare framsteg behövs när det gäller de mikroekonomiska reformerna och sysselsättningsreformerna. Grekland lever delvis upp till de åtaganden Europeiska rådet enades om vid vårmötet 2006. Vad gäller den offentliga förvaltningen skulle bättre samordning mellan de olika administrativa nivåerna ytterligare kunna stärka det konstruktiva samarbete som redan har upprättats med ett brett spektrum av aktörer. |
| --- | --- |

2.

Grekland gör vissa framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, medan framstegen är mer begränsade när det gäller mikroekonomiska aspekter och sysselsättningsaspekter. Utvecklingen är relativt gynnsam på det makroekonomiska planet, medan ytterligare framsteg behövs när det gäller de mikroekonomiska reformerna och sysselsättningsreformerna. Grekland lever delvis upp till de åtaganden Europeiska rådet enades om vid vårmötet 2006. Vad gäller den offentliga förvaltningen skulle bättre samordning mellan de olika administrativa nivåerna ytterligare kunna stärka det konstruktiva samarbete som redan har upprättats med ett brett spektrum av aktörer.

| 3. | Till de starka sidorna i Greklands nationella reformprogram och dess genomförande hör att man gjort goda framsteg med budgetkonsolideringen. Det finns också positiva tecken när det gäller fördelningen av offentliga medel, företagsklimat, FoU och innovation, informations- och kommunikationsteknik, kvinnors deltagande i arbetslivet, det totala antalet arbetslösa samt utbildning. Den ekonomiska tillväxtens kvalitativa aspekter har förbättrats och de största bidragen kommer från de privata investeringarna. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Greklands nationella reformprogram och dess genomförande hör att man gjort goda framsteg med budgetkonsolideringen. Det finns också positiva tecken när det gäller fördelningen av offentliga medel, företagsklimat, FoU och innovation, informations- och kommunikationsteknik, kvinnors deltagande i arbetslivet, det totala antalet arbetslösa samt utbildning. Den ekonomiska tillväxtens kvalitativa aspekter har förbättrats och de största bidragen kommer från de privata investeringarna.

| 4. | Grekland måste nu inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet i följande avseenden: förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom reformer inom pensionssystemet, modernisera den offentliga förvaltningen, förstärka insatserna för att höja sysselsättningsgraden, bekämpa arbetslösheten och problemet med odeklarerat arbete, modernisera bestämmelserna om anställningsskydd och bidra till en mer rörlig arbetskraft samt öka kvaliteten på utbildningen och verka för ett utbildningsutbud som bättre motsvarar arbetsmarknadens behov. Mot bakgrund av detta rekommenderas Grekland






  — | att fortsätta med åtgärderna för skuldminskning och budgetkonsolidering och fastställa en tidtabell för pensionsreformen med sikte på att stärka de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, |
| --- | --- | --- |

4.

Grekland måste nu inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet i följande avseenden: förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom reformer inom pensionssystemet, modernisera den offentliga förvaltningen, förstärka insatserna för att höja sysselsättningsgraden, bekämpa arbetslösheten och problemet med odeklarerat arbete, modernisera bestämmelserna om anställningsskydd och bidra till en mer rörlig arbetskraft samt öka kvaliteten på utbildningen och verka för ett utbildningsutbud som bättre motsvarar arbetsmarknadens behov. Mot bakgrund av detta rekommenderas Grekland

—

att fortsätta med åtgärderna för skuldminskning och budgetkonsolidering och fastställa en tidtabell för pensionsreformen med sikte på att stärka de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt,

| — | att modernisera den offentliga förvaltningen genom att bygga upp effektiva funktioner för reglering, kontroll och tillsyn, bland annat genom att där så krävs höja de anställdas färdigheter så att man även säkrar effektiv användning av strukturfondsmedel, |
| --- | --- |

—

att modernisera den offentliga förvaltningen genom att bygga upp effektiva funktioner för reglering, kontroll och tillsyn, bland annat genom att där så krävs höja de anställdas färdigheter så att man även säkrar effektiv användning av strukturfondsmedel,

| — | att modernisera anställningsskyddet (bl.a. genom lagändringar), minska skattekilen på arbete, förstärka aktiva arbetsmarknadsåtgärder med syftet att uppnå bättre flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden och omvandla odeklarerat arbete till formella anställningar, |
| --- | --- |

—

att modernisera anställningsskyddet (bl.a. genom lagändringar), minska skattekilen på arbete, förstärka aktiva arbetsmarknadsåtgärder med syftet att uppnå bättre flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden och omvandla odeklarerat arbete till formella anställningar,

| — | att fortsätta med reformerna av utbildningssystemet och öka investeringarna både inom den obligatoriska skolan och högre utbildning, påskynda genomförandet av reformen av systemet för livslångt lärande och öka såväl utbildningens kvalitet som dess förmåga att svara upp mot arbetsmarknadens behov, uppmuntra till ökat deltagande i vuxenutbildning samt motverka att ungdomar avslutar sin skolgång i förtid. |
| --- | --- |

—

att fortsätta med reformerna av utbildningssystemet och öka investeringarna både inom den obligatoriska skolan och högre utbildning, påskynda genomförandet av reformen av systemet för livslångt lärande och öka såväl utbildningens kvalitet som dess förmåga att svara upp mot arbetsmarknadens behov, uppmuntra till ökat deltagande i vuxenutbildning samt motverka att ungdomar avslutar sin skolgång i förtid.

| 5. | Grekland måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att påskynda arbetet med att utforma en forsknings- och innovationsstrategi, öka FoU-investeringarna, förbättra genomförandet av inre marknadsdirektiven, påskynda processen för att uppnå de mål avseende små och medelstora företag som fastställdes av Europeiska rådet vid dess vårmöte 2006, vidta åtgärder för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden samt skapa en sammanhållen strategi för aktivt åldrande. |
| --- | --- |

5.

Grekland måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att påskynda arbetet med att utforma en forsknings- och innovationsstrategi, öka FoU-investeringarna, förbättra genomförandet av inre marknadsdirektiven, påskynda processen för att uppnå de mål avseende små och medelstora företag som fastställdes av Europeiska rådet vid dess vårmöte 2006, vidta åtgärder för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden samt skapa en sammanhållen strategi för aktivt åldrande.

SPANIEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Spanien gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtaganden som Europeiska rådet enades om vid sitt vårmöte 2006. För att stärka sysselsättningen och produktiviteten och säkra att BNP per capita helt når upp till genomsnittet för EU-25, behövs det emellertid nya lagar och åtgärder inom alla de sju viktigaste politikområdena. |
| --- | --- |

2.

Spanien gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtaganden som Europeiska rådet enades om vid sitt vårmöte 2006. För att stärka sysselsättningen och produktiviteten och säkra att BNP per capita helt når upp till genomsnittet för EU-25, behövs det emellertid nya lagar och åtgärder inom alla de sju viktigaste politikområdena.

| 3. | Till de starka sidorna i genomförandet och vidareutvecklingen av Spaniens nationella reformprogram hör att minskningen av den offentliga skulden har gått snabbare än förutsett, att det gjorts stora framsteg med genomförandet av planen för forskning, utveckling och innovation, att kurser om företagande gjorts till en integrerad del av utbildningar på såväl lägre som högre nivå, framsteg med den sociala dialogen, vilket återspeglas i det övergripande trepartsavtalet från maj 2006, och goda framsteg i fråga om många av de kvantitativa målen, inte minst vad gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i genomförandet och vidareutvecklingen av Spaniens nationella reformprogram hör att minskningen av den offentliga skulden har gått snabbare än förutsett, att det gjorts stora framsteg med genomförandet av planen för forskning, utveckling och innovation, att kurser om företagande gjorts till en integrerad del av utbildningar på såväl lägre som högre nivå, framsteg med den sociala dialogen, vilket återspeglas i det övergripande trepartsavtalet från maj 2006, och goda framsteg i fråga om många av de kvantitativa målen, inte minst vad gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

| 4. | Spanien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet genom att gripa sig an behovet av starkare konkurrens på elmarknaderna, minskad segmentering av arbetsmarknaden samt fortsatt förbättrad utbildning. Mot bakgrund av detta rekommenderas Spanien






  — | att vidta ytterligare åtgärder för att öka konkurrensen inom energisektorn, särskilt genom att förbättra möjligheterna till sammanlänkning av nät över nationsgränserna för bättre försörjningstrygghet, |
| --- | --- | --- |

4.

Spanien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet genom att gripa sig an behovet av starkare konkurrens på elmarknaderna, minskad segmentering av arbetsmarknaden samt fortsatt förbättrad utbildning. Mot bakgrund av detta rekommenderas Spanien

—

att vidta ytterligare åtgärder för att öka konkurrensen inom energisektorn, särskilt genom att förbättra möjligheterna till sammanlänkning av nät över nationsgränserna för bättre försörjningstrygghet,

| — | att modernisera anställningsskyddet genom att bygga på nyligen införda åtgärder, inklusive lagstiftning för att förbättra flexibiliteten och tryggheten på arbetsmarknaden, motverka segmenteringen och göra deltidsarbete mer attraktivt, |
| --- | --- |

—

att modernisera anställningsskyddet genom att bygga på nyligen införda åtgärder, inklusive lagstiftning för att förbättra flexibiliteten och tryggheten på arbetsmarknaden, motverka segmenteringen och göra deltidsarbete mer attraktivt,

| — | att fortsätta insatserna för att genomföra den nya utbildningsmodellen där även yrkesutbildning ingår, att bättre motsvara arbetsmarknadens behov, att effektivt genomföra utbildningsreformerna (även på regional nivå) för att motverka problemet att ungdomar avslutar sin skolgång i förtid. |
| --- | --- |

—

att fortsätta insatserna för att genomföra den nya utbildningsmodellen där även yrkesutbildning ingår, att bättre motsvara arbetsmarknadens behov, att effektivt genomföra utbildningsreformerna (även på regional nivå) för att motverka problemet att ungdomar avslutar sin skolgång i förtid.

| 5. | Spanien måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att hålla tillbaka inflationen på medellång sikt, öka konkurrensen inom fria yrken och inom detaljhandeln, förbättra regelverket, genomföra miljöskyddsåtgärder (inte minst i form av minskade koldioxidutsläpp), öka utbildningsnivån och produktiviteten och bättre integrera invandrare på arbetsmarknaden samt öka tillgången till barnomsorg, genomföra de planerade åtgärderna på bostadsmarknaden för att gradvis minska trycket på bostadspriserna på medellång sikt samt genomföra pensions- och sjukvårdsreformerna vilket också skulle få en gynnsam inverkan på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

5.

Spanien måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att hålla tillbaka inflationen på medellång sikt, öka konkurrensen inom fria yrken och inom detaljhandeln, förbättra regelverket, genomföra miljöskyddsåtgärder (inte minst i form av minskade koldioxidutsläpp), öka utbildningsnivån och produktiviteten och bättre integrera invandrare på arbetsmarknaden samt öka tillgången till barnomsorg, genomföra de planerade åtgärderna på bostadsmarknaden för att gradvis minska trycket på bostadspriserna på medellång sikt samt genomföra pensions- och sjukvårdsreformerna vilket också skulle få en gynnsam inverkan på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna.

FRANKRIKE

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Frankrike gör vissa framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtgärder som Europeiska rådet enades om vid sitt vårmöte 2006. Med stöd av en stark ekonomi fortsätter Frankrike sitt arbete med att konsolidera de offentliga finanserna, samtidigt som man strävar efter att fortsätta förbättra tillväxtpotentialen, inte minst genom nya åtaganden inom forskning och innovation. Vad gäller sysselsättningen har bilden förbättrats men den är fortfarande sammansatt. |
| --- | --- |

2.

Frankrike gör vissa framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtgärder som Europeiska rådet enades om vid sitt vårmöte 2006. Med stöd av en stark ekonomi fortsätter Frankrike sitt arbete med att konsolidera de offentliga finanserna, samtidigt som man strävar efter att fortsätta förbättra tillväxtpotentialen, inte minst genom nya åtaganden inom forskning och innovation. Vad gäller sysselsättningen har bilden förbättrats men den är fortfarande sammansatt.

| 3. | Till de starka sidorna i de reformer som genomförs hör särskilt skapandet av centrum för stärkt konkurrenskraft och nya strukturer för forskning och innovation samt målsättningen att motsvarande 3 % av BNP skall satsas på FoU senast 2010. Vidare bör den nyligen genomförda reformen av rambestämmelserna för offentliga utgifter kunna bidra till bättre förvaltning av de offentliga medlen. Det är givetvis positivt att arbetslösheten har minskat (för första gången sedan 2001), och de åtgärder som nyligen vidtagits för att hjälpa unga arbetssökande förefaller vara ett steg i rätt riktning. När det gäller sysselsättningen för äldre arbetstagare genomförs de första åtgärderna inom ramen för en nationell handlingsplan som man enades om i juni 2006. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i de reformer som genomförs hör särskilt skapandet av centrum för stärkt konkurrenskraft och nya strukturer för forskning och innovation samt målsättningen att motsvarande 3 % av BNP skall satsas på FoU senast 2010. Vidare bör den nyligen genomförda reformen av rambestämmelserna för offentliga utgifter kunna bidra till bättre förvaltning av de offentliga medlen. Det är givetvis positivt att arbetslösheten har minskat (för första gången sedan 2001), och de åtgärder som nyligen vidtagits för att hjälpa unga arbetssökande förefaller vara ett steg i rätt riktning. När det gäller sysselsättningen för äldre arbetstagare genomförs de första åtgärderna inom ramen för en nationell handlingsplan som man enades om i juni 2006.

| 4. | Frankrike måste inrikta sig på att ta itu med utmaningarna i det nationella reformprogrammet i följande avseenden: man bör fortsätta förbättra läget i de offentliga finanserna genom att se till att statens åtaganden uppfylls och genom att bevaka utgifternas utveckling inom lokala myndigheter och inom socialförsäkringssystemet, förbättra ramarna för konkurrensen inom vissa nätverksindustrier och transportsektorer, genomdriva en heltäckande strategi såväl för större flexibilitet och rörlighet på arbetsmarknaden som för att garantera personliga karriärer samt få äldre arbetstagare att förbli yrkesaktiva, särskilt genom bättre tillgång till vidareutbildning enligt principen om livslångt lärande. Mot bakgrund av detta rekommenderas Frankrike






  — | att slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet med tanke på problemet med den åldrande befolkningen genom fortsatt budgetkonsolidering och arbete för fortsatt skuldminskning; den översyn av pensionssystemen som planeras för 2008 måste bygga vidare på fördelarna av 2003 års reform, |
| --- | --- | --- |

4.

Frankrike måste inrikta sig på att ta itu med utmaningarna i det nationella reformprogrammet i följande avseenden: man bör fortsätta förbättra läget i de offentliga finanserna genom att se till att statens åtaganden uppfylls och genom att bevaka utgifternas utveckling inom lokala myndigheter och inom socialförsäkringssystemet, förbättra ramarna för konkurrensen inom vissa nätverksindustrier och transportsektorer, genomdriva en heltäckande strategi såväl för större flexibilitet och rörlighet på arbetsmarknaden som för att garantera personliga karriärer samt få äldre arbetstagare att förbli yrkesaktiva, särskilt genom bättre tillgång till vidareutbildning enligt principen om livslångt lärande. Mot bakgrund av detta rekommenderas Frankrike

—

att slå vakt om de offentliga finansernas hållbarhet med tanke på problemet med den åldrande befolkningen genom fortsatt budgetkonsolidering och arbete för fortsatt skuldminskning; den översyn av pensionssystemen som planeras för 2008 måste bygga vidare på fördelarna av 2003 års reform,

| — | att förbättra ramarna för konkurrensen inom sektorerna för gas, elektricitet och järnvägstransport, |
| --- | --- |

—

att förbättra ramarna för konkurrensen inom sektorerna för gas, elektricitet och järnvägstransport,

| — | att stärka insatserna för livslångt lärande och modernisera anställningsskyddet i syfte att förbättra flexibiliteten och tryggheten på arbetsmarknaden och bekämpa segmenteringen av marknaden i olika typer av anställningskontrakt, genom att göra det lättare att växla mellan visstidsanställning och tillsvidareanställning. |
| --- | --- |

—

att stärka insatserna för livslångt lärande och modernisera anställningsskyddet i syfte att förbättra flexibiliteten och tryggheten på arbetsmarknaden och bekämpa segmenteringen av marknaden i olika typer av anställningskontrakt, genom att göra det lättare att växla mellan visstidsanställning och tillsvidareanställning.

| 5. | Dessutom måste Frankrike under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att arbeta för ökad konkurrens inom de reglerade branscherna och yrkena, förstärka de åtgärder som införts för att förbättra lagstiftningen och underlätta företagande, särskilt i form av stöd till unga företag och befrämjande av entreprenörsanda i samhället samt att vidta ytterligare åtgärder för att öka tillgången på arbetskraft. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Frankrike under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att arbeta för ökad konkurrens inom de reglerade branscherna och yrkena, förstärka de åtgärder som införts för att förbättra lagstiftningen och underlätta företagande, särskilt i form av stöd till unga företag och befrämjande av entreprenörsanda i samhället samt att vidta ytterligare åtgärder för att öka tillgången på arbetskraft.

IRLAND

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Irland gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Dessutom har förvaltningen av strategin för tillväxt och sysselsättning fått politisk genomslagskraft, främst på grund av det avtal, ”Towards 2016”, som nyligen slutits mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

2.

Irland gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Dessutom har förvaltningen av strategin för tillväxt och sysselsättning fått politisk genomslagskraft, främst på grund av det avtal, ”Towards 2016”, som nyligen slutits mellan arbetsmarknadens parter.

| 3. | Till de starka sidorna i Irlands nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. en nyligen antagen strategi för vetenskap, teknik och innovation för 2007–2013 och en betydande ökning av de offentliga investeringarna i FoU, ett erkännande av behovet att prioritera de offentliga investeringarna i infrastruktur och andra tillväxtfrämjande utgifter, åtgärder för att ta itu med problemet med avbruten skolgång och för att förbättra kunskaper och färdigheter i landet, som det uppskattade åtagandet att till 2007 utveckla en långsiktig nationell strategi för kunskaper och färdigheter. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Irlands nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. en nyligen antagen strategi för vetenskap, teknik och innovation för 2007–2013 och en betydande ökning av de offentliga investeringarna i FoU, ett erkännande av behovet att prioritera de offentliga investeringarna i infrastruktur och andra tillväxtfrämjande utgifter, åtgärder för att ta itu med problemet med avbruten skolgång och för att förbättra kunskaper och färdigheter i landet, som det uppskattade åtagandet att till 2007 utveckla en långsiktig nationell strategi för kunskaper och färdigheter.

| 4. | Irland måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att skynda på utformandet av konkreta åtgärder för en reform av pensionssystemen, att vidta ytterligare åtgärder för att minska utsläppen, att skynda på framstegen för att öka arbetsmarknadsdeltagandet, t.ex. genom att inrätta en omfattande barnomsorgsstruktur, att vidareutveckla de politiska ramarna för migranters arbetsmarknad och sociala integration och genom att lägga särskild vikt vid stöd till äldre och lågutbildade arbetstagare. Den mellanliggande investeringsnivån inom FoU bör fastställas till 2010 och utvecklingen på fastighetsmarknaden, som kan påverka tillväxtpotentialen på medellång sikt, bör noga bevakas. |
| --- | --- |

4.

Irland måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att skynda på utformandet av konkreta åtgärder för en reform av pensionssystemen, att vidta ytterligare åtgärder för att minska utsläppen, att skynda på framstegen för att öka arbetsmarknadsdeltagandet, t.ex. genom att inrätta en omfattande barnomsorgsstruktur, att vidareutveckla de politiska ramarna för migranters arbetsmarknad och sociala integration och genom att lägga särskild vikt vid stöd till äldre och lågutbildade arbetstagare. Den mellanliggande investeringsnivån inom FoU bör fastställas till 2010 och utvecklingen på fastighetsmarknaden, som kan påverka tillväxtpotentialen på medellång sikt, bör noga bevakas.

ITALIEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Italien gör framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Jämfört med förra årets nationella reformprogram visar Italiens genomföranderapport på en tydligare strategi som omfattar alla politikområden och synergier dem emellan. Den är således mer ambitiös. Störst framsteg har gjorts på det mikroekonomiska planet. De strategier och åtgärder som föreslås på det makroekonomiska området är i allmänhet väl utformade men det är ytterst viktigt att de verkligen genomförs. Sysselsättningspolitiken måste stärkas på vissa viktiga områden. Resultatet när det gäller fullgörandet av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är blandat. |
| --- | --- |

2.

Italien gör framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Jämfört med förra årets nationella reformprogram visar Italiens genomföranderapport på en tydligare strategi som omfattar alla politikområden och synergier dem emellan. Den är således mer ambitiös. Störst framsteg har gjorts på det mikroekonomiska planet. De strategier och åtgärder som föreslås på det makroekonomiska området är i allmänhet väl utformade men det är ytterst viktigt att de verkligen genomförs. Sysselsättningspolitiken måste stärkas på vissa viktiga områden. Resultatet när det gäller fullgörandet av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är blandat.

| 3. | Till de starka sidorna i Italiens genomföranderapport hör bl.a. åtgärder för att förbättra konkurrensen för tjänster inom fria yrken och andra tjänster, initiativ för att öka användandet av informations- och kommunikationsteknik och en påskyndad samordning av åtgärder för att förbättra företagsklimatet. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Italiens genomföranderapport hör bl.a. åtgärder för att förbättra konkurrensen för tjänster inom fria yrken och andra tjänster, initiativ för att öka användandet av informations- och kommunikationsteknik och en påskyndad samordning av åtgärder för att förbättra företagsklimatet.

| 4. | Italien måste inrikta sig på att ta itu med utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: hållbara offentliga finanser (där åtaganden måste omsättas i praktiken), konkurrens på produkt- och tjänstemarknaderna (där ett kraftfullt genomförande av de föreslagna reformerna kommer att utgöra grunden för ytterligare framsteg), ökad formell sysselsättning och flexicurity på arbetsmarknaden samt bättre utbildning och livslångt lärande. Mot bakgrund av detta rekommenderas Italien






  — | att strikt fortsätta med budgetkonsolideringen för att minska skulden i förhållande till BNP och fullständigt genomföra pensionsreformerna, i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, |
| --- | --- | --- |

4.

Italien måste inrikta sig på att ta itu med utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: hållbara offentliga finanser (där åtaganden måste omsättas i praktiken), konkurrens på produkt- och tjänstemarknaderna (där ett kraftfullt genomförande av de föreslagna reformerna kommer att utgöra grunden för ytterligare framsteg), ökad formell sysselsättning och flexicurity på arbetsmarknaden samt bättre utbildning och livslångt lärande. Mot bakgrund av detta rekommenderas Italien

—

att strikt fortsätta med budgetkonsolideringen för att minska skulden i förhållande till BNP och fullständigt genomföra pensionsreformerna, i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt,

| — | att fortsätta genomförandet av de reformer som nyligen tillkännagivits och uppnå ytterligare framsteg med liberaliseringsstrategin i syfte att öka konkurrensen på produkt- och tjänstemarknaderna, |
| --- | --- |

—

att fortsätta genomförandet av de reformer som nyligen tillkännagivits och uppnå ytterligare framsteg med liberaliseringsstrategin i syfte att öka konkurrensen på produkt- och tjänstemarknaderna,

| — | att minska de regionala skillnaderna i sysselsättningen genom att bekämpa problemet med odeklarerat arbete, öka utbudet av barnomsorg och se till att arbetsförmedlingarna fungerar effektivt i hela landet, |
| --- | --- |

—

att minska de regionala skillnaderna i sysselsättningen genom att bekämpa problemet med odeklarerat arbete, öka utbudet av barnomsorg och se till att arbetsförmedlingarna fungerar effektivt i hela landet,

| — | att utveckla en omfattande strategi för livslångt lärande och förbättra utbildningens kvalitet och relevans för arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

att utveckla en omfattande strategi för livslångt lärande och förbättra utbildningens kvalitet och relevans för arbetsmarknaden.

| 5. | Italien måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på insatser för FoU (för vilka den övergripande strategin måste slutföras trots en positiv utveckling på vissa områden), effektiva åtgärder för att förbättra hållbarheten i hälso- och sjukvården (med bibehållen kvalitet och tillgänglighet), ett hållbart utnyttjande av resurser (varvid det är viktigt att befintliga åtgärder genomförs och stärks ytterligare), handlingsplaner för att förbättra infrastrukturen, förstärkning och fullständigt genomförande av systemet med konsekvensbedömningar för föreslagen lagstiftning. |
| --- | --- |

5.

Italien måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på insatser för FoU (för vilka den övergripande strategin måste slutföras trots en positiv utveckling på vissa områden), effektiva åtgärder för att förbättra hållbarheten i hälso- och sjukvården (med bibehållen kvalitet och tillgänglighet), ett hållbart utnyttjande av resurser (varvid det är viktigt att befintliga åtgärder genomförs och stärks ytterligare), handlingsplaner för att förbättra infrastrukturen, förstärkning och fullständigt genomförande av systemet med konsekvensbedömningar för föreslagen lagstiftning.

CYPERN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Cypern gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, och av de fyra områden för prioriterade åtgärder som angavs vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Överlag verkar genomförandet av de flesta åtgärderna fortgå enligt planerna. |
| --- | --- |

2.

Cypern gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, och av de fyra områden för prioriterade åtgärder som angavs vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Överlag verkar genomförandet av de flesta åtgärderna fortgå enligt planerna.

| 3. | Till de starka sidorna i det nationella reformprogrammet och dess genomförande under 2006 hör bland annat framsteg när det gäller budgetkonsolideringen, en ny strategi för utarbetandet av ett omfattande forsknings- och innovationssystem samt att sysselsättningsgraden generellt varit god och att den underbyggts med ett flertal olika aktiva arbetsmarknadsåtgärder. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i det nationella reformprogrammet och dess genomförande under 2006 hör bland annat framsteg när det gäller budgetkonsolideringen, en ny strategi för utarbetandet av ett omfattande forsknings- och innovationssystem samt att sysselsättningsgraden generellt varit god och att den underbyggts med ett flertal olika aktiva arbetsmarknadsåtgärder.

| 4. | Cypern måste nu inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet som rör hanteringen av åldersrelaterade utgifter, där åtgärderna inte går framåt, och ytterligare förbättrade arbetsmarknadsmöjligheter för unga personer. Mot bakgrund av detta rekommenderas Cypern






  — | att vidta åtgärder för att genomföra reformer av pensions- och hälso- och sjukvårdssystemen och göra upp ett tidsschema för detta, i syfte att förbättra hållbarheten på lång sikt, |
| --- | --- | --- |

4.

Cypern måste nu inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet som rör hanteringen av åldersrelaterade utgifter, där åtgärderna inte går framåt, och ytterligare förbättrade arbetsmarknadsmöjligheter för unga personer. Mot bakgrund av detta rekommenderas Cypern

—

att vidta åtgärder för att genomföra reformer av pensions- och hälso- och sjukvårdssystemen och göra upp ett tidsschema för detta, i syfte att förbättra hållbarheten på lång sikt,

| — | att stärka insatserna för livslångt lärande och ytterligare öka möjligheterna till sysselsättning och utbildning för unga personer genom att skynda på reformerna av systemen för yrkesutbildning, allmän utbildning, fortbildning och lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

—

att stärka insatserna för livslångt lärande och ytterligare öka möjligheterna till sysselsättning och utbildning för unga personer genom att skynda på reformerna av systemen för yrkesutbildning, allmän utbildning, fortbildning och lärlingsutbildning.

| 5. | Cypern måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på åtgärder för att uppmuntra riskkapitalinvesteringar och för att förbättra konkurrensen för tjänster inom de reglerade branscherna och yrkena. |
| --- | --- |

5.

Cypern måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på åtgärder för att uppmuntra riskkapitalinvesteringar och för att förbättra konkurrensen för tjänster inom de reglerade branscherna och yrkena.

LETTLAND

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Lettland gör framsteg med genomförandet av landets nationella reformprogram, särskilt på det mikroekonomiska planet och när det gäller sysselsättningen. Däremot är de politiska ansträngningarna för att ta itu med den mest betydande makroekonomiska utmaningen mindre omfattande. När det gäller slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006 är resultatet blandat. Förvaltningen av strategin för tillväxt och sysselsättning har fått ökad politisk genomslagskraft efter det att det nationella reformprogrammet antagits, och de berörda parternas medverkan har förbättrats. |
| --- | --- |

2.

Lettland gör framsteg med genomförandet av landets nationella reformprogram, särskilt på det mikroekonomiska planet och när det gäller sysselsättningen. Däremot är de politiska ansträngningarna för att ta itu med den mest betydande makroekonomiska utmaningen mindre omfattande. När det gäller slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006 är resultatet blandat. Förvaltningen av strategin för tillväxt och sysselsättning har fått ökad politisk genomslagskraft efter det att det nationella reformprogrammet antagits, och de berörda parternas medverkan har förbättrats.

| 3. | Till de starka sidorna i Lettlands nationella reformprogram och dess genomförande hör flera åtgärder som vidtagits för att underlätta att starta och finansiera innovativa små och medelstora företag, däribland inrättandet av nya garanti- och riskkapitalfonder, och arbetet med att främja en enda kontaktpunkt för företagsetablering. Lettland har även genomfört en rad åtgärder som har varit ett positivt stöd för arbetsmarknadssituationen. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Lettlands nationella reformprogram och dess genomförande hör flera åtgärder som vidtagits för att underlätta att starta och finansiera innovativa små och medelstora företag, däribland inrättandet av nya garanti- och riskkapitalfonder, och arbetet med att främja en enda kontaktpunkt för företagsetablering. Lettland har även genomfört en rad åtgärder som har varit ett positivt stöd för arbetsmarknadssituationen.

| 4. | Lettland måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: mer konkreta åtgärder för att säkra den makroekonomiska stabiliteten och för att förebygga en överhettning av ekonomin, fortsatt utveckling av FoU-strategin för bättre prioritering och för att öka den privata sektorns deltagande samt kraftfullare åtgärder för att öka arbetsmarknadsutbudet och stärka arbetskraftens kunskaper och färdigheter. Mot bakgrund av detta rekommenderas Lettland






  — | att upprätthålla den ekonomiska och finanspolitiska hållbarheten genom att driva en mer restriktiv finanspolitik, vilket kan bidra till att förebygga överhettning och till en noggrann utgiftsprioritering, |
| --- | --- | --- |

4.

Lettland måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: mer konkreta åtgärder för att säkra den makroekonomiska stabiliteten och för att förebygga en överhettning av ekonomin, fortsatt utveckling av FoU-strategin för bättre prioritering och för att öka den privata sektorns deltagande samt kraftfullare åtgärder för att öka arbetsmarknadsutbudet och stärka arbetskraftens kunskaper och färdigheter. Mot bakgrund av detta rekommenderas Lettland

—

att upprätthålla den ekonomiska och finanspolitiska hållbarheten genom att driva en mer restriktiv finanspolitik, vilket kan bidra till att förebygga överhettning och till en noggrann utgiftsprioritering,

| — | att göra snabbare framsteg i genomförandet av reformer inom forskning och innovation för att på ett effektivare sätt uppnå de ambitiösa mål som fastställts i det nationella reformprogrammet; detta rör särskilt strategier för att stimulera partnerskap mellan forsknings- och utbildningsinstitutioner och företag, |
| --- | --- |

—

att göra snabbare framsteg i genomförandet av reformer inom forskning och innovation för att på ett effektivare sätt uppnå de ambitiösa mål som fastställts i det nationella reformprogrammet; detta rör särskilt strategier för att stimulera partnerskap mellan forsknings- och utbildningsinstitutioner och företag,

| — | att stärka insatserna för att öka arbetskraftsutbudet och produktiviteten genom att förbättra den regionala mobiliteten, tydligare anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov och inrätta ett system för livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

att stärka insatserna för att öka arbetskraftsutbudet och produktiviteten genom att förbättra den regionala mobiliteten, tydligare anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov och inrätta ett system för livslångt lärande.

| 5. | Lettland måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: påskynda inrättandet av en enda kontaktpunkt för de administrativa formaliteter som gäller vid en första anställning, främja entreprenörskapsutbildning, stödja aktiva arbetsmarknadsåtgärder och förbättra tillgången till barnomsorg. |
| --- | --- |

5.

Lettland måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: påskynda inrättandet av en enda kontaktpunkt för de administrativa formaliteter som gäller vid en första anställning, främja entreprenörskapsutbildning, stödja aktiva arbetsmarknadsåtgärder och förbättra tillgången till barnomsorg.

LITAUEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Litauen gör goda framsteg med genomförandet av det nationella reformprogrammet på de flesta huvudområdena, inom såväl makro- och mikroekonomi som sysselsättningssektorn. Det återstår dock mycket att genomföra eftersom många viktiga åtgärder fortfarande befinner sig på utformningsstadiet. Det har gjorts måttliga framsteg när det gäller uppfyllandet av de åtaganden som gjordes under Europeiska rådets vårmöte 2006. |
| --- | --- |

2.

Litauen gör goda framsteg med genomförandet av det nationella reformprogrammet på de flesta huvudområdena, inom såväl makro- och mikroekonomi som sysselsättningssektorn. Det återstår dock mycket att genomföra eftersom många viktiga åtgärder fortfarande befinner sig på utformningsstadiet. Det har gjorts måttliga framsteg när det gäller uppfyllandet av de åtaganden som gjordes under Europeiska rådets vårmöte 2006.

| 3. | Till de starka sidorna i Litauens nationella reformprogram och genomförandet av detta hör reformerna av pensions-, hälso- och sjukvårds- och skattesystemen, åtgärder för att förbättra väg- och järnvägsnäten, antagandet av den uppdaterade nationella energistrategin, stärkandet av en aktiv arbetsmarknadspolitik (framför allt de nya åtgärderna för arbetsrotation) och åtgärder för att modernisera grundutbildningen. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Litauens nationella reformprogram och genomförandet av detta hör reformerna av pensions-, hälso- och sjukvårds- och skattesystemen, åtgärder för att förbättra väg- och järnvägsnäten, antagandet av den uppdaterade nationella energistrategin, stärkandet av en aktiv arbetsmarknadspolitik (framför allt de nya åtgärderna för arbetsrotation) och åtgärder för att modernisera grundutbildningen.

| 4. | Litauen måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: förbättra åtgärder för att öka investeringarna i FoU (vilka i nuläget inte verkar tillräckliga för att uppnå det ambitiösa mål som uppställts), lägga ytterligare vikt vid åtgärder för att främja arbetskraftens rörlighet, samt vidta fler steg för att öka det livslånga lärandet, särskilt bland äldre arbetstagare. Mot bakgrund av detta rekommenderas Litauen






  — | att fortsätta att stärka sitt forsknings- och utvecklingssystem för att uppnå det ambitiösa målet för de sammanlagda investeringarna i FoU genom att öka de offentliga utgifterna och gynna investeringar från den privata sektorn på detta område, |
| --- | --- | --- |

4.

Litauen måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: förbättra åtgärder för att öka investeringarna i FoU (vilka i nuläget inte verkar tillräckliga för att uppnå det ambitiösa mål som uppställts), lägga ytterligare vikt vid åtgärder för att främja arbetskraftens rörlighet, samt vidta fler steg för att öka det livslånga lärandet, särskilt bland äldre arbetstagare. Mot bakgrund av detta rekommenderas Litauen

—

att fortsätta att stärka sitt forsknings- och utvecklingssystem för att uppnå det ambitiösa målet för de sammanlagda investeringarna i FoU genom att öka de offentliga utgifterna och gynna investeringar från den privata sektorn på detta område,

| — | att intensifiera ansträngningarna för att öka tillgången på yrkesarbetare genom att förbättra arbetskraftens regionala rörlighet och genom att främja livslångt lärande, och därvid särskilt inrikta sig på äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

att intensifiera ansträngningarna för att öka tillgången på yrkesarbetare genom att förbättra arbetskraftens regionala rörlighet och genom att främja livslångt lärande, och därvid särskilt inrikta sig på äldre arbetstagare.

| 5. | Dessutom måste Litauen under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: förbättra makroekonomisk stabilitet och dämpa inflationen, öka de utländska direktinvesteringarna, underlätta nyetablering av företag, miljöskydd, förbättra ungdomars anställbarhet, utöka entreprenörskapsutbildningen, öka tillgången till barnomsorg och förbättra arbetsskyddet. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Litauen under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: förbättra makroekonomisk stabilitet och dämpa inflationen, öka de utländska direktinvesteringarna, underlätta nyetablering av företag, miljöskydd, förbättra ungdomars anställbarhet, utöka entreprenörskapsutbildningen, öka tillgången till barnomsorg och förbättra arbetsskyddet.

LUXEMBURG

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Luxemburg gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtgärder som fastställdes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det finns dock utrymme för förbättringar när det gäller de brister som fastställdes 2005. De makroekonomiska åtgärder som har antagits ger förhoppning om budgetkonsolidering och lägre inflation. Ett lovande åtgärdspaket genomförs nu på det mikroekonomiska planet. Det krävs dock större ansträngningar för att genomföra ett system för att övervaka och bedöma årliga framsteg och ett antal åtgärder måste införas, t.ex. för att hjälpa nyetablerade företag och små och medelstora företag. Trots lovande reformer på sysselsättningsområdet har det inte tillkännagivits något nytt initiativ för att öka sysselsättningsnivån bland äldre arbetstagare, och de stora reformerna för att förbättra utbildningssystemet måste fortfarande omsättas i praktiken. |
| --- | --- |

2.

Luxemburg gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtgärder som fastställdes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det finns dock utrymme för förbättringar när det gäller de brister som fastställdes 2005. De makroekonomiska åtgärder som har antagits ger förhoppning om budgetkonsolidering och lägre inflation. Ett lovande åtgärdspaket genomförs nu på det mikroekonomiska planet. Det krävs dock större ansträngningar för att genomföra ett system för att övervaka och bedöma årliga framsteg och ett antal åtgärder måste införas, t.ex. för att hjälpa nyetablerade företag och små och medelstora företag. Trots lovande reformer på sysselsättningsområdet har det inte tillkännagivits något nytt initiativ för att öka sysselsättningsnivån bland äldre arbetstagare, och de stora reformerna för att förbättra utbildningssystemet måste fortfarande omsättas i praktiken.

| 3. | Till de starka sidorna i utformandet, genomförandet och förbättrandet av det nationella reformprogrammet hör överenskommelsen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om ett system för att hålla tillbaka de inflationstendenser som varit märkbara sedan 2002, genom att tillfälligt upphäva indexeringen av löner och förmåner. Genom samma trepartsavtal har ett stödsystem för företag inrättats som gör det möjligt att ha kvar arbetstagare i sysselsättning när det finns risk för uppsägningar. Luxemburg förtjänar också beröm för den stora utbyggnaden av barnomsorgen. Den prioritet som FoU har getts skall också uppmärksammas. Sist men inte minst har det vidtagits omfattande åtgärder för att säkerställa en hållbar utveckling, och energistrategin är ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i utformandet, genomförandet och förbättrandet av det nationella reformprogrammet hör överenskommelsen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om ett system för att hålla tillbaka de inflationstendenser som varit märkbara sedan 2002, genom att tillfälligt upphäva indexeringen av löner och förmåner. Genom samma trepartsavtal har ett stödsystem för företag inrättats som gör det möjligt att ha kvar arbetstagare i sysselsättning när det finns risk för uppsägningar. Luxemburg förtjänar också beröm för den stora utbyggnaden av barnomsorgen. Den prioritet som FoU har getts skall också uppmärksammas. Sist men inte minst har det vidtagits omfattande åtgärder för att säkerställa en hållbar utveckling, och energistrategin är ett steg i rätt riktning.

| 4. | Luxemburg måste dock under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: en strategi för att fortsätta höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, en detaljerad strategi som särskilt syftar till en fortsatt reform av systemen för förtida pensionering, fortsatta ansträngningar för att minska antalet avbrutna utbildningar, särskilt i sekundärutbildningen, och för att ta bort de konstgjorda barriärerna mellan olika typer av utbildning, en noggrann övervakning av hur de nyligen antagna åtgärderna inverkar på ungdomsarbetslösheten samt större stöd för konkurrensutsatta marknader för införlivandet av EU-direktiv och för små och medelstora företag, i syfte att göra det ekonomiska klimatet mer attraktivt. |
| --- | --- |

4.

Luxemburg måste dock under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på följande: en strategi för att fortsätta höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, en detaljerad strategi som särskilt syftar till en fortsatt reform av systemen för förtida pensionering, fortsatta ansträngningar för att minska antalet avbrutna utbildningar, särskilt i sekundärutbildningen, och för att ta bort de konstgjorda barriärerna mellan olika typer av utbildning, en noggrann övervakning av hur de nyligen antagna åtgärderna inverkar på ungdomsarbetslösheten samt större stöd för konkurrensutsatta marknader för införlivandet av EU-direktiv och för små och medelstora företag, i syfte att göra det ekonomiska klimatet mer attraktivt.

UNGERN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Ungern har gjort begränsade framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Det bör dock noteras att Ungern lämnade in ett reviderat nationellt reformprogram i oktober 2006. Efter stora avvikelser i de offentliga finanserna var regeringen tvungen att göra en betydande översyn av sin strategi för den finanspolitiska anpassningen. Vissa reformer har genomförts både på sysselsättningsområdet och på det mikroekonomiska området. Det återstår dock betydligt mer att göra på dessa områden, och det behövs också insatser för att förbättra den mikroekonomiska stabiliteten. När det gäller uppfyllandet av de åtaganden som gjordes under Europeiska rådets vårmöte 2006 har framstegen varit begränsade. |
| --- | --- |

2.

Ungern har gjort begränsade framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Det bör dock noteras att Ungern lämnade in ett reviderat nationellt reformprogram i oktober 2006. Efter stora avvikelser i de offentliga finanserna var regeringen tvungen att göra en betydande översyn av sin strategi för den finanspolitiska anpassningen. Vissa reformer har genomförts både på sysselsättningsområdet och på det mikroekonomiska området. Det återstår dock betydligt mer att göra på dessa områden, och det behövs också insatser för att förbättra den mikroekonomiska stabiliteten. När det gäller uppfyllandet av de åtaganden som gjordes under Europeiska rådets vårmöte 2006 har framstegen varit begränsade.

| 3. | Till de starka sidorna i det nationella reformprogrammet och genomförandet av detta hör korrigerande åtgärder som nyligen antagits, däribland både inkomstökningar och i allt större omfattning utgiftsnedskärningar i syfte att minska underskottet, reformen av arbetslöshetsersättningssystemet, åtgärder som inletts för att integrera sysselsättnings- och socialtjänstsystemen samt upphävandet av restriktioner för marknadstillträde på vissa områden, särskilt för läkemedelsförsäljning i detaljhandeln. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i det nationella reformprogrammet och genomförandet av detta hör korrigerande åtgärder som nyligen antagits, däribland både inkomstökningar och i allt större omfattning utgiftsnedskärningar i syfte att minska underskottet, reformen av arbetslöshetsersättningssystemet, åtgärder som inletts för att integrera sysselsättnings- och socialtjänstsystemen samt upphävandet av restriktioner för marknadstillträde på vissa områden, särskilt för läkemedelsförsäljning i detaljhandeln.

| 4. | Ungern måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet för att genomdriva den planerade strategin för budgetkonsolidering och lägga grunden till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (som för närvarande är mycket utsatta), utöka de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, öka incitamenten för att arbeta, förbättra kvaliteten på utbildning och fortbildning och se till att den uppfyller arbetsmarknadens behov på ett bättre sätt. Mot bakgrund av detta rekommenderas Ungern






  — | att fortsätta genomförandet av de åtgärder som krävs för att säkerställa en tillförlitlig minskning av det offentliga underskottet och av bruttoskuldkvoten, med ökad tonvikt på utgiftssidan, t.ex. genom inrättandet av mer noggranna och omfattande utgiftsregler, |
| --- | --- | --- |

4.

Ungern måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet för att genomdriva den planerade strategin för budgetkonsolidering och lägga grunden till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (som för närvarande är mycket utsatta), utöka de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, öka incitamenten för att arbeta, förbättra kvaliteten på utbildning och fortbildning och se till att den uppfyller arbetsmarknadens behov på ett bättre sätt. Mot bakgrund av detta rekommenderas Ungern

—

att fortsätta genomförandet av de åtgärder som krävs för att säkerställa en tillförlitlig minskning av det offentliga underskottet och av bruttoskuldkvoten, med ökad tonvikt på utgiftssidan, t.ex. genom inrättandet av mer noggranna och omfattande utgiftsregler,

| — | att genomföra en reform av den offentliga förvaltningen, av hälso- och sjukvården samt av pensions- och utbildningssystemen, i syfte att säkerställa den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt och förbättra effektiviteten i ekonomin. Detta bör omfatta åtgärder för att fortsätta begränsa pensioneringarna i förtid, minska antalet nya mottagare av invaliditetspension och fortsatt omstrukturering av hälso- och sjukvården, |
| --- | --- |

—

att genomföra en reform av den offentliga förvaltningen, av hälso- och sjukvården samt av pensions- och utbildningssystemen, i syfte att säkerställa den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt och förbättra effektiviteten i ekonomin. Detta bör omfatta åtgärder för att fortsätta begränsa pensioneringarna i förtid, minska antalet nya mottagare av invaliditetspension och fortsatt omstrukturering av hälso- och sjukvården,

| — | att stärka de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, införa fler incitament till att arbeta och stanna kvar på arbetsmarknaden och slutföra inrättandet av ett samordnat sysselsättnings- och socialtjänstsystem, |
| --- | --- |

—

att stärka de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, införa fler incitament till att arbeta och stanna kvar på arbetsmarknaden och slutföra inrättandet av ett samordnat sysselsättnings- och socialtjänstsystem,

| — | att garantera tillgång till högkvalitativ utbildning för alla, uppgradera kompetensnivåerna och bättre anpassa systemen för utbildning och fortbildning till arbetsmarknadens behov, i synnerhet genom att se till att det finns tillräckligt många med examen i teknik och vetenskap. |
| --- | --- |

—

att garantera tillgång till högkvalitativ utbildning för alla, uppgradera kompetensnivåerna och bättre anpassa systemen för utbildning och fortbildning till arbetsmarknadens behov, i synnerhet genom att se till att det finns tillräckligt många med examen i teknik och vetenskap.

| 5. | Ungern måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på en reform av systemet för offentligfinansierad forskning, att minska och omfördela statligt stöd, att utveckla en mer sammanhållen strategi för FoU, innovation och informations- och kommunikationsteknik, att fortsätta minska den administrativa bördan för företag, att förbättra arbetsmarknadssituationen för missgynnande grupper, att omvandla odeklarerat arbete till formella anställningar, att minska kvarvarande regionala skillnader i sysselsättningen och att genomföra den ungerska strategin för livslångt lärande. |
| --- | --- |

5.

Ungern måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på en reform av systemet för offentligfinansierad forskning, att minska och omfördela statligt stöd, att utveckla en mer sammanhållen strategi för FoU, innovation och informations- och kommunikationsteknik, att fortsätta minska den administrativa bördan för företag, att förbättra arbetsmarknadssituationen för missgynnande grupper, att omvandla odeklarerat arbete till formella anställningar, att minska kvarvarande regionala skillnader i sysselsättningen och att genomföra den ungerska strategin för livslångt lärande.

MALTA

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Malta gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Landet har också tagit itu med de flesta av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det har gjorts stora framsteg när det gäller hållbarheten i de offentliga finanserna, som av myndigheterna ses som avgörande för att uppnå ökad tillväxt och fler arbetstillfällen och för att kunna anta euron som valuta. Ansträngningarna för att genomföra åtgärder på det mikroekonomiska planet och på sysselsättningsområdet har varit mer måttliga. |
| --- | --- |

2.

Malta gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Landet har också tagit itu med de flesta av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det har gjorts stora framsteg när det gäller hållbarheten i de offentliga finanserna, som av myndigheterna ses som avgörande för att uppnå ökad tillväxt och fler arbetstillfällen och för att kunna anta euron som valuta. Ansträngningarna för att genomföra åtgärder på det mikroekonomiska planet och på sysselsättningsområdet har varit mer måttliga.

| 3. | Till de starka sidorna i Maltas nationella reformprogram och genomförandet av detta hör de nyligen tillkännagivna skattereformerna, det pågående utarbetandet av viktiga strategier för FoU och för innovation, ett nytt system för företagaranda och ett antal genomgripande initiativ på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Maltas nationella reformprogram och genomförandet av detta hör de nyligen tillkännagivna skattereformerna, det pågående utarbetandet av viktiga strategier för FoU och för innovation, ett nytt system för företagaranda och ett antal genomgripande initiativ på utbildningsområdet.

| 4. | Malta måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: att förbättra konkurrensen på flera områden, t.ex. för tjänster inom de fria yrkena, att minska och omfördela statligt stöd, att öka investeringarna i FoU och att förbättra arbetskraftsutbudet. Mot bakgrund av detta rekommenderas Malta






  — | att stärka konkurrensmyndigheten och efter den pågående översynen vidta de övriga åtgärder som krävs för att stärka konkurrensen, särskilt för tjänster inom de fria yrkena och att minska det statliga stödet och omfördela det till horisontella mål, inte minst inom FoU, |
| --- | --- | --- |

4.

Malta måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: att förbättra konkurrensen på flera områden, t.ex. för tjänster inom de fria yrkena, att minska och omfördela statligt stöd, att öka investeringarna i FoU och att förbättra arbetskraftsutbudet. Mot bakgrund av detta rekommenderas Malta

—

att stärka konkurrensmyndigheten och efter den pågående översynen vidta de övriga åtgärder som krävs för att stärka konkurrensen, särskilt för tjänster inom de fria yrkena och att minska det statliga stödet och omfördela det till horisontella mål, inte minst inom FoU,

| — | att öka ansträngningarna för att locka fler personer till arbetsmarknaden, och då särskilt kvinnor, att öka ansträngningarna för att bekämpa problemet med odeklarerat arbete och att vidta ytterligare åtgärder i bidragssystemet för att göra det mer attraktivt att arbeta. |
| --- | --- |

—

att öka ansträngningarna för att locka fler personer till arbetsmarknaden, och då särskilt kvinnor, att öka ansträngningarna för att bekämpa problemet med odeklarerat arbete och att vidta ytterligare åtgärder i bidragssystemet för att göra det mer attraktivt att arbeta.

| 5. | Dessutom måste Malta under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att genomföra och genomdriva försenade åtgärder inom reformen av hälso- och sjukvårdssektorn, att införa en systematisk konsekvensbedömning och skynda på framstegen mot en förenkling av lagstiftningen, att mäta utgifterna för FoU på ett mer korrekt sätt, att koppla upp Malta till energinäten i Europa, att fortsätta höja utbildningsnivån och minska antalet avhopp från skolan samt att höja sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare, varvid man bör undvika att tillämpa förtida pensionering som medel för att minska den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Malta under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att genomföra och genomdriva försenade åtgärder inom reformen av hälso- och sjukvårdssektorn, att införa en systematisk konsekvensbedömning och skynda på framstegen mot en förenkling av lagstiftningen, att mäta utgifterna för FoU på ett mer korrekt sätt, att koppla upp Malta till energinäten i Europa, att fortsätta höja utbildningsnivån och minska antalet avhopp från skolan samt att höja sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare, varvid man bör undvika att tillämpa förtida pensionering som medel för att minska den offentliga sektorn.

NEDERLÄNDERNA

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Nederländerna gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Trots att det finns vissa risker av makroekonomisk art, särskilt i fråga om potentiell löneinflation, hushållens skuldsättning och den kontraktiva arbetsmarknaden, är den politiska ramen överlag lämplig. Nederländerna har gått framåt betydligt på det mikroekonomiska området. Trots att det genomförts en strategi för att främja forskning och utveckling samt innovation återstår det mycket att göra med tanke på det ambitiösa mål som regeringen satt upp för forskning och utveckling. Den övergripande bilden av sysselsättningsområdet är också positiv med höga sysselsättningssiffror för flertalet grupper men tillgången på arbete bör förbättras ytterligare, i synnerhet för kvinnor, missgynnade grupper och äldre arbetstagare. Nederländerna stärker sitt nationella reformprogram för att kunna leva upp till de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006, men ytterligare åtgärder kommer att behövas, i synnerhet för att skapa en enda kontaktpunkt inom den offentliga förvaltningen för rekrytering av en första anställd person. |
| --- | --- |

2.

Nederländerna gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Trots att det finns vissa risker av makroekonomisk art, särskilt i fråga om potentiell löneinflation, hushållens skuldsättning och den kontraktiva arbetsmarknaden, är den politiska ramen överlag lämplig. Nederländerna har gått framåt betydligt på det mikroekonomiska området. Trots att det genomförts en strategi för att främja forskning och utveckling samt innovation återstår det mycket att göra med tanke på det ambitiösa mål som regeringen satt upp för forskning och utveckling. Den övergripande bilden av sysselsättningsområdet är också positiv med höga sysselsättningssiffror för flertalet grupper men tillgången på arbete bör förbättras ytterligare, i synnerhet för kvinnor, missgynnade grupper och äldre arbetstagare. Nederländerna stärker sitt nationella reformprogram för att kunna leva upp till de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006, men ytterligare åtgärder kommer att behövas, i synnerhet för att skapa en enda kontaktpunkt inom den offentliga förvaltningen för rekrytering av en första anställd person.

| 3. | Till de starka sidorna i det nationella reformprogrammet och genomförandet av detta hör åtgärder för att främja konkurrensen, tillämpningen av standardkostnadsmodellen för att mäta administrativa bördor och systemet med innovationskuponger, vilka båda har börjat användas av flera andra medlemsstater, åtgärder för en reform av pensions-, sjukförsäkrings- och invaliditetsförmånssystemen samt reformer som syftar till att höja utbildningsnivån, öka det livslånga lärandet och stärka sambanden mellan utbildning och arbetsmarknad. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i det nationella reformprogrammet och genomförandet av detta hör åtgärder för att främja konkurrensen, tillämpningen av standardkostnadsmodellen för att mäta administrativa bördor och systemet med innovationskuponger, vilka båda har börjat användas av flera andra medlemsstater, åtgärder för en reform av pensions-, sjukförsäkrings- och invaliditetsförmånssystemen samt reformer som syftar till att höja utbildningsnivån, öka det livslånga lärandet och stärka sambanden mellan utbildning och arbetsmarknad.

| 4. | Nederländerna måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet genom att förbättra utbudet på arbetskraft. Mot bakgrund av detta rekommenderas Nederländerna






  — | att vidta fortsatta åtgärder för att förbättra arbetskraftsutbudet särskilt bland äldre arbetstagare, kvinnor och missgynnande grupper. |
| --- | --- | --- |

4.

Nederländerna måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet genom att förbättra utbudet på arbetskraft. Mot bakgrund av detta rekommenderas Nederländerna

—

att vidta fortsatta åtgärder för att förbättra arbetskraftsutbudet särskilt bland äldre arbetstagare, kvinnor och missgynnande grupper.

| 5. | Nederländerna måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att öka den privata sektorns utgifter för FoU, att skapa en enda kontaktpunkt inom den offentliga förvaltningen för rekrytering av en första anställd person. Dessutom måste man överväga ytterligare incitament om de nuvarande åtgärderna inte leder till en betydande ökning av antalet arbetstimmar i ekonomin. |
| --- | --- |

5.

Nederländerna måste dessutom under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att öka den privata sektorns utgifter för FoU, att skapa en enda kontaktpunkt inom den offentliga förvaltningen för rekrytering av en första anställd person. Dessutom måste man överväga ytterligare incitament om de nuvarande åtgärderna inte leder till en betydande ökning av antalet arbetstimmar i ekonomin.

ÖSTERRIKE

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Österrike gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, särskilt på det mikroekonomiska planet där ett stort antal åtgärder har genomförts (förutom när det gäller konkurrens i tjänstesektorn). Den makroekonomiska stabiliteten är stark, men det kommer att krävas ytterligare insatser för att bekämpa riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Det har generellt gjorts goda framsteg i sysselsättningspolitiken, men det kommer att krävas mer på vissa områden. Österrikes svar på slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006 är i stort sett adekvata. |
| --- | --- |

2.

Österrike gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, särskilt på det mikroekonomiska planet där ett stort antal åtgärder har genomförts (förutom när det gäller konkurrens i tjänstesektorn). Den makroekonomiska stabiliteten är stark, men det kommer att krävas ytterligare insatser för att bekämpa riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Det har generellt gjorts goda framsteg i sysselsättningspolitiken, men det kommer att krävas mer på vissa områden. Österrikes svar på slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte 2006 är i stort sett adekvata.

| 3. | Till de mest lovande reformområdena som antagits av Österrike och som skulle kunna inspirera andra är landets goda resultat med förnybara energikällor. Ett annat område är Österrikes ansträngningar för att minska de administrativa kostnaderna för små och medelstora företag. Vidare gör Österrike framsteg när det gäller FoU-målet på 3 % med särskilt lovande modeller för samarbete mellan forskningen och industrin. |
| --- | --- |

3.

Till de mest lovande reformområdena som antagits av Österrike och som skulle kunna inspirera andra är landets goda resultat med förnybara energikällor. Ett annat område är Österrikes ansträngningar för att minska de administrativa kostnaderna för små och medelstora företag. Vidare gör Österrike framsteg när det gäller FoU-målet på 3 % med särskilt lovande modeller för samarbete mellan forskningen och industrin.

| 4. | Österrike måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: att öka arbetskraftsutbudet från äldre arbetstagare och förbättra mindre gynnande ungdomars kunskaper och färdigheter. Mot bakgrund av detta rekommenderas Österrike






  — | att förbättra incitamenten för äldre arbetstagare att fortsätta arbeta, särskilt genom att genomföra en omfattande strategi för livslångt lärande med särskild inriktning på arbetsrelaterad utbildning och genom att reformera skatteförmånssystemen, samt att förbättra utsatta ungdomars utbildningsvillkor. |
| --- | --- | --- |

4.

Österrike måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: att öka arbetskraftsutbudet från äldre arbetstagare och förbättra mindre gynnande ungdomars kunskaper och färdigheter. Mot bakgrund av detta rekommenderas Österrike

—

att förbättra incitamenten för äldre arbetstagare att fortsätta arbeta, särskilt genom att genomföra en omfattande strategi för livslångt lärande med särskild inriktning på arbetsrelaterad utbildning och genom att reformera skatteförmånssystemen, samt att förbättra utsatta ungdomars utbildningsvillkor.

| 5. | Dessutom måste Österrike under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att uppnå budgetbalans 2008, att öka konkurrensen inom tjänstesektorn, att stärka företagarkulturen, att fastställa ytterligare strategier och åtgärder för att minska utsläppen och att ta itu med könsuppdelningen på arbetsmarknaden, bland annat genom att förbättra tillgången till barnomsorg. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Österrike under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att uppnå budgetbalans 2008, att öka konkurrensen inom tjänstesektorn, att stärka företagarkulturen, att fastställa ytterligare strategier och åtgärder för att minska utsläppen och att ta itu med könsuppdelningen på arbetsmarknaden, bland annat genom att förbättra tillgången till barnomsorg.

POLEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Polen gör begränsade framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Det finns tecken på att landet börjar gå framåt med kraft på det mikroekonomiska området, men genomförandet av många åtgärder befinner sig fortfarande i inledningsskedet. Det behövs ett mer kraftfullt genomförande av sysselsättningsreformerna. Reformerna av de offentliga finanserna är försenade, fastän Polen har planerat åtgärder som går i rätt riktning. Det politiska svaret på de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är begränsat. |
| --- | --- |

2.

Polen gör begränsade framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Det finns tecken på att landet börjar gå framåt med kraft på det mikroekonomiska området, men genomförandet av många åtgärder befinner sig fortfarande i inledningsskedet. Det behövs ett mer kraftfullt genomförande av sysselsättningsreformerna. Reformerna av de offentliga finanserna är försenade, fastän Polen har planerat åtgärder som går i rätt riktning. Det politiska svaret på de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är begränsat.

| 3. | Till de mest lovande reformerna som Polen håller på att genomföra hör förenklingarna av skattesystemet, utarbetandet av en strategi för bättre lagstiftning och åtgärderna för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

3.

Till de mest lovande reformerna som Polen håller på att genomföra hör förenklingarna av skattesystemet, utarbetandet av en strategi för bättre lagstiftning och åtgärderna för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering.

| 4. | Polen måste inrikta sig på det nationella reformprogrammet på följande områden: budgetkonsolidering, stärkande av konkurrensen i nätverksindustrierna, utbyggnad av forsknings- och utvecklingsverksamheten och förbättring av kvaliteten i denna, utbyggnad och effektivisering av arbetsmarknadsåtgärderna, utveckling av humankapitalet samt förstärkning av incitamenten att arbeta. Mot bakgrund av detta rekommenderas Polen






  — | att fortsätta sitt arbete för att fortsätta budgetkonsolideringen samt att komplettera det nominella ”ankaret” för underskottet i de offentliga finanserna (dvs. ”taket” för underskottet) med ytterligare mekanismer för att stärka kontrollen över utgifterna, |
| --- | --- | --- |

4.

Polen måste inrikta sig på det nationella reformprogrammet på följande områden: budgetkonsolidering, stärkande av konkurrensen i nätverksindustrierna, utbyggnad av forsknings- och utvecklingsverksamheten och förbättring av kvaliteten i denna, utbyggnad och effektivisering av arbetsmarknadsåtgärderna, utveckling av humankapitalet samt förstärkning av incitamenten att arbeta. Mot bakgrund av detta rekommenderas Polen

—

att fortsätta sitt arbete för att fortsätta budgetkonsolideringen samt att komplettera det nominella ”ankaret” för underskottet i de offentliga finanserna (dvs. ”taket” för underskottet) med ytterligare mekanismer för att stärka kontrollen över utgifterna,

| — | att stärka ramarna för konkurrensen i nätverksindustrierna och därvid även se över tillsynsmyndigheternas roll, |
| --- | --- |

—

att stärka ramarna för konkurrensen i nätverksindustrierna och därvid även se över tillsynsmyndigheternas roll,

| — | att fortsätta reformerna i den offentliga forskningssektorn i syfte att stimulera FoU och innovation och förbättra ramarna för FoU inom den privata sektorn för att på så sätt kunna dra största möjliga nytta av utländska direktinvesteringar, |
| --- | --- |

—

att fortsätta reformerna i den offentliga forskningssektorn i syfte att stimulera FoU och innovation och förbättra ramarna för FoU inom den privata sektorn för att på så sätt kunna dra största möjliga nytta av utländska direktinvesteringar,

| — | att fullfölja reformen av de offentliga arbetsförmedlingarna med tanke på att bygga ut arbetsmarknadsåtgärderna, särskilt för äldre personer och unga människor och göra dem mer effektiva, att lätta skattebördan på arbetskraft, se över förmånssystemen för att förstärka incitamenten och samtidigt utveckla strategier för att utöka vuxnas deltagande i livslångt lärande och för att modernisera utbildningssystemen med hänsyn till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

—

att fullfölja reformen av de offentliga arbetsförmedlingarna med tanke på att bygga ut arbetsmarknadsåtgärderna, särskilt för äldre personer och unga människor och göra dem mer effektiva, att lätta skattebördan på arbetskraft, se över förmånssystemen för att förstärka incitamenten och samtidigt utveckla strategier för att utöka vuxnas deltagande i livslångt lärande och för att modernisera utbildningssystemen med hänsyn till arbetsmarknadens behov.

| 5. | Dessutom måste Polen under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att uppgradera transportinfrastrukturen, förbättra miljöskyddet, ytterligare minska samt styra om statligt stöd, se till att det finns effektiva ramar för konkurrensen inom den finansiella sektorn, med kraft fortsätta liberaliseringsprocessen av energimarknaderna och påskynda förfarandena för registrering av nya företag samt på att se till att instrumenten inom ramen för sammanhållningspolitiken sätts in till stöd för de strukturåtgärder som framhävs i landets genomföranderapport, med tanke på att de skall bidra till att främja tillväxten, konkurrenskraften, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen. Polen bör dessutom fastställa ett fast, realistiskt mål för de samlade investeringarna i FoU 2010. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Polen under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att uppgradera transportinfrastrukturen, förbättra miljöskyddet, ytterligare minska samt styra om statligt stöd, se till att det finns effektiva ramar för konkurrensen inom den finansiella sektorn, med kraft fortsätta liberaliseringsprocessen av energimarknaderna och påskynda förfarandena för registrering av nya företag samt på att se till att instrumenten inom ramen för sammanhållningspolitiken sätts in till stöd för de strukturåtgärder som framhävs i landets genomföranderapport, med tanke på att de skall bidra till att främja tillväxten, konkurrenskraften, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen. Polen bör dessutom fastställa ett fast, realistiskt mål för de samlade investeringarna i FoU 2010.

PORTUGAL

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Portugal gör goda framsteg med genomförandet av åtgärderna i sitt nationella reformprogram, särskilt på det makroekonomiska och det mikroekonomiska området. Även på det sysselsättningspolitiska området har det gjorts framsteg, i synnerhet i fråga om reformering av utbildningen, inom ramen för programmet om nya möjligheter men Portugal har ännu inte till fullo tagit itu med de viktiga frågorna om anpassningsförmågan på arbetsmarknaden och flexicurity (dvs. hur flexibilitet på arbetsmarknaden kan kombineras med social trygghet för individen). Framstegen i riktning mot att fullgöra de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är i allmänhet goda. Med tanke på Portugals utgångsläge och de lovvärt ambitiösa målen för landets reformprogram kommer det dock att krävas betydande ansträngningar på alla politikområden för att målen för programmet till fullo skall nås. |
| --- | --- |

2.

Portugal gör goda framsteg med genomförandet av åtgärderna i sitt nationella reformprogram, särskilt på det makroekonomiska och det mikroekonomiska området. Även på det sysselsättningspolitiska området har det gjorts framsteg, i synnerhet i fråga om reformering av utbildningen, inom ramen för programmet om nya möjligheter men Portugal har ännu inte till fullo tagit itu med de viktiga frågorna om anpassningsförmågan på arbetsmarknaden och flexicurity (dvs. hur flexibilitet på arbetsmarknaden kan kombineras med social trygghet för individen). Framstegen i riktning mot att fullgöra de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är i allmänhet goda. Med tanke på Portugals utgångsläge och de lovvärt ambitiösa målen för landets reformprogram kommer det dock att krävas betydande ansträngningar på alla politikområden för att målen för programmet till fullo skall nås.

| 3. | Till de starka sidorna i reformprocessen i Portugal hör den vittgående reformen av den offentliga förvaltningen, de åtgärder som vidtagits för att göra det lättare att starta företag (detta kan gå på så litet som en timme), justeringen av ålderpensionssystemen och de omfattande konsolideringsåtgärderna inom hälso- och sjukvårdssystemen och åtgärderna för att förbättra kompetensnivån hos såväl ungdomar som vuxna. Åtgärderna för att förstärka forsknings- och utvecklingsverksamheten har intensifierats och inom ramen för den ambitiösa ”teknologiplanen” infogats i en enhetlig strategi. Vittgående reformer håller på att genomföras i utbildningssektorn, särskilt åtgärder för att förbättra läs- och skrivförmågan hos unga och rationalisera det nationella skolnätet samt förbättra det nationella yrkesutbildningssystemet. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i reformprocessen i Portugal hör den vittgående reformen av den offentliga förvaltningen, de åtgärder som vidtagits för att göra det lättare att starta företag (detta kan gå på så litet som en timme), justeringen av ålderpensionssystemen och de omfattande konsolideringsåtgärderna inom hälso- och sjukvårdssystemen och åtgärderna för att förbättra kompetensnivån hos såväl ungdomar som vuxna. Åtgärderna för att förstärka forsknings- och utvecklingsverksamheten har intensifierats och inom ramen för den ambitiösa ”teknologiplanen” infogats i en enhetlig strategi. Vittgående reformer håller på att genomföras i utbildningssektorn, särskilt åtgärder för att förbättra läs- och skrivförmågan hos unga och rationalisera det nationella skolnätet samt förbättra det nationella yrkesutbildningssystemet.

| 4. | Portugal måste inrikta sig på att avhjälpa brister i det nationella reformprogrammet på följande områden: höjning av utbildningsnivån och utökning av deltagandet i livslångt lärande, förbättring av anpassningsförmågan på arbetsmarknaden och vidtagande av åtgärder för att göra arbetsmarknaden mindre segmenterad. Det är väsentligt att Portugal samtidigt som landet tacklar dessa frågor fortsätter att driva reformen av den offentliga förvaltningen vidare och håller de ökande utgifterna för sociala transfereringar under kontroll. Mot bakgrund av detta rekommenderas Portugal






  — | att i samband med att landet fortsätter arbetet med att rätta till obalanserna i de offentliga finanserna och reformera den offentliga förvaltningen styra om offentliga utgifter i riktning mot mer tillväxtbefrämjande användningar, samtidigt som en fast kontroll bibehålls över de offentliga utgifterna sammantaget, |
| --- | --- | --- |

4.

Portugal måste inrikta sig på att avhjälpa brister i det nationella reformprogrammet på följande områden: höjning av utbildningsnivån och utökning av deltagandet i livslångt lärande, förbättring av anpassningsförmågan på arbetsmarknaden och vidtagande av åtgärder för att göra arbetsmarknaden mindre segmenterad. Det är väsentligt att Portugal samtidigt som landet tacklar dessa frågor fortsätter att driva reformen av den offentliga förvaltningen vidare och håller de ökande utgifterna för sociala transfereringar under kontroll. Mot bakgrund av detta rekommenderas Portugal

—

att i samband med att landet fortsätter arbetet med att rätta till obalanserna i de offentliga finanserna och reformera den offentliga förvaltningen styra om offentliga utgifter i riktning mot mer tillväxtbefrämjande användningar, samtidigt som en fast kontroll bibehålls över de offentliga utgifterna sammantaget,

| — | att vidta åtgärder för att kraftigt höja unga människors utbildningsnivå samt utveckla ett yrkesutbildningssystem som är anpassat till arbetsmarknadens behov och grundat på det aktuella förslaget att inrätta en ”nationell ram för kvalifikationer”, |
| --- | --- |

—

att vidta åtgärder för att kraftigt höja unga människors utbildningsnivå samt utveckla ett yrkesutbildningssystem som är anpassat till arbetsmarknadens behov och grundat på det aktuella förslaget att inrätta en ”nationell ram för kvalifikationer”,

| — | att fortsätta att modernisera anställningsskyddet, även lagstiftningen på detta område, med tanke på att främja flexibilitet och trygghet och på så vis minska den kraftiga segmenteringen av arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

att fortsätta att modernisera anställningsskyddet, även lagstiftningen på detta område, med tanke på att främja flexibilitet och trygghet och på så vis minska den kraftiga segmenteringen av arbetsmarknaden.

| 5. | Dessutom måste Portugal under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att se till att den lovande teknologiplanen genomförs till fullo, att kopplingarna mellan forskning och industri befästs och att den privata sektorn involveras i högre grad, på att sörja för effektiv konkurrens på energimarknaderna och marknaderna för finansiella tjänster, på att nedbringa utsläppen av växthusgaser, på att få ned förseningarna i införlivandet av EU-lagstiftning med den nationella lagstiftningen och på att ta itu med sådana faktorer som undergräver den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Portugal under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att se till att den lovande teknologiplanen genomförs till fullo, att kopplingarna mellan forskning och industri befästs och att den privata sektorn involveras i högre grad, på att sörja för effektiv konkurrens på energimarknaderna och marknaderna för finansiella tjänster, på att nedbringa utsläppen av växthusgaser, på att få ned förseningarna i införlivandet av EU-lagstiftning med den nationella lagstiftningen och på att ta itu med sådana faktorer som undergräver den sociala sammanhållningen.

SLOVENIEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Slovenien gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Landet vidtar lämpliga åtgärder på vissa nyckelområden som främjande av entreprenörskap och bättre lagstiftning. Det har inlett de flesta av de stora sysselsättningspolitiska reformer som tillkännages i det nationella reformprogrammet, och har därvid dragit nytta av de relativt gynnsamma makroekonomiska förutsättningarna för tillväxt. Några åtgärder har antagits i fråga om reformering av de offentliga utgifterna i syfte att minska dem. Samma sak gäller på det mikroekonomiska området för framstegen i fråga om att förstärka ramen för innovation och konkurrens. Vad beträffar arbetsmarknaden har framstegen med genomförandet av strategin för ett aktivt åldrande och undanröjandet av hinder för anställning av unga människor hittills inte varit tillräckligt snabba. Framstegen med att fullgöra de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är måttliga. |
| --- | --- |

2.

Slovenien gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Landet vidtar lämpliga åtgärder på vissa nyckelområden som främjande av entreprenörskap och bättre lagstiftning. Det har inlett de flesta av de stora sysselsättningspolitiska reformer som tillkännages i det nationella reformprogrammet, och har därvid dragit nytta av de relativt gynnsamma makroekonomiska förutsättningarna för tillväxt. Några åtgärder har antagits i fråga om reformering av de offentliga utgifterna i syfte att minska dem. Samma sak gäller på det mikroekonomiska området för framstegen i fråga om att förstärka ramen för innovation och konkurrens. Vad beträffar arbetsmarknaden har framstegen med genomförandet av strategin för ett aktivt åldrande och undanröjandet av hinder för anställning av unga människor hittills inte varit tillräckligt snabba. Framstegen med att fullgöra de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är måttliga.

| 3. | Till de starka sidorna i Sloveniens nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. följande: åtgärderna för att reformera de offentliga finanserna och för att främja entreprenörskap, omstruktureringen av statliga fonder till portföljinvesterare, minskningen av statligt stöd (mätt som andel av BNP) samt framstegen i riktning mot en fullständig liberalisering av energimarknaderna och etablering av en andra aktör på marknaderna. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Sloveniens nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. följande: åtgärderna för att reformera de offentliga finanserna och för att främja entreprenörskap, omstruktureringen av statliga fonder till portföljinvesterare, minskningen av statligt stöd (mätt som andel av BNP) samt framstegen i riktning mot en fullständig liberalisering av energimarknaderna och etablering av en andra aktör på marknaderna.

| 4. | Slovenien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, åtgärder för att få upp sysselsättningsnivån hos äldre människor samt förstärkning av aktiverings- och preventionsaspekterna av sysselsättningspolitiken, inom ramen för vilken reaktionerna på de snabbt inträffande förändringarna av förhållandena på arbetsmarknaden för närvarande är för långsamma. Mot bakgrund av detta rekommenderas Slovenien






  — | att vidta ytterligare åtgärder för att förstärka reformerna av pensionssystemet och främja ett aktivt åldrande, med tanke på att få upp sysselsättningsnivån hos äldre människor och förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, |
| --- | --- | --- |

4.

Slovenien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, åtgärder för att få upp sysselsättningsnivån hos äldre människor samt förstärkning av aktiverings- och preventionsaspekterna av sysselsättningspolitiken, inom ramen för vilken reaktionerna på de snabbt inträffande förändringarna av förhållandena på arbetsmarknaden för närvarande är för långsamma. Mot bakgrund av detta rekommenderas Slovenien

—

att vidta ytterligare åtgärder för att förstärka reformerna av pensionssystemet och främja ett aktivt åldrande, med tanke på att få upp sysselsättningsnivån hos äldre människor och förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt,

| — | att förbättra arbetsförmedlingstjänsterna mot bakgrund av förändringen mot mer flexibla anställningskontrakt och de redan hårdare villkoren för bidrag och ge högre prioritet till att erbjuda tjänster vid arbetslöshet. |
| --- | --- |

—

att förbättra arbetsförmedlingstjänsterna mot bakgrund av förändringen mot mer flexibla anställningskontrakt och de redan hårdare villkoren för bidrag och ge högre prioritet till att erbjuda tjänster vid arbetslöshet.

| 5. | Dessutom måste Slovenien under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att fastlägga konkreta, realistiska mål för investeringarna i forskning och utveckling, stärka rollen för den nya ”byrån för tillväxt” och hos landets ”teknologibyrå”, stärka efterlevnaden av den rättsliga ramen för skydd av immateriella rättigheter, stärka konkurrensen, särskilt vad beträffar de tjänster som tillhandahålls av utövarna av de reglerade branscherna och yrkena och förbättra effektiviteten hos konkurrensmyndigheten, i högre grad främja miljöteknik och energieffektivitet, göra det lättare att starta företag (genom att nedbringa tiden och kostnaderna för detta), göra arbetsmarknaden mindre segmenterad och integrera unga människor på arbetsmarknaden, förstärka kopplingarna mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Slovenien under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att fastlägga konkreta, realistiska mål för investeringarna i forskning och utveckling, stärka rollen för den nya ”byrån för tillväxt” och hos landets ”teknologibyrå”, stärka efterlevnaden av den rättsliga ramen för skydd av immateriella rättigheter, stärka konkurrensen, särskilt vad beträffar de tjänster som tillhandahålls av utövarna av de reglerade branscherna och yrkena och förbättra effektiviteten hos konkurrensmyndigheten, i högre grad främja miljöteknik och energieffektivitet, göra det lättare att starta företag (genom att nedbringa tiden och kostnaderna för detta), göra arbetsmarknaden mindre segmenterad och integrera unga människor på arbetsmarknaden, förstärka kopplingarna mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden.

SLOVAKIEN

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Slovakien gör framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, men det krävs fortfarande ytterligare åtgärder, särskilt på det mikroekonomiska och det sysselsättningspolitiska området. Resultatet när det gäller fullgörandet av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är blandat. |
| --- | --- |

2.

Slovakien gör framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram, men det krävs fortfarande ytterligare åtgärder, särskilt på det mikroekonomiska och det sysselsättningspolitiska området. Resultatet när det gäller fullgörandet av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006 är blandat.

| 3. | Till de starka sidorna i Slovakiens nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. följande: politiken för att förbättra företagsklimatet och för att skapa ett informationssamhälle (vilken nu börjar bära frukt), politiken för att få upp tillväxten i sysselsättningen (med hjälp av nya skatteincitament, åtgärder för att främja rörlighet och förbättringar av stödet till vissa missgynnade grupper) samt framstegen med genomförandet av reformerna av tertiärutbildningen i kombination med nya åtgärder för att främja användningen av informations- och kommunikationsteknik och integreringen av missgynnade barn i utbildningssystemet. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Slovakiens nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. följande: politiken för att förbättra företagsklimatet och för att skapa ett informationssamhälle (vilken nu börjar bära frukt), politiken för att få upp tillväxten i sysselsättningen (med hjälp av nya skatteincitament, åtgärder för att främja rörlighet och förbättringar av stödet till vissa missgynnade grupper) samt framstegen med genomförandet av reformerna av tertiärutbildningen i kombination med nya åtgärder för att främja användningen av informations- och kommunikationsteknik och integreringen av missgynnade barn i utbildningssystemet.

| 4. | Slovakien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: omstyrning av resurser till FoU, innovation och utbildning och fastläggande av tydliga strategier och prioriteter på dessa områden inom ramen för processen för budgetkonsolidering, förstärkning av åtgärderna för kompetensutveckling och livslångt lärande och av åtgärderna för att minska långtidsarbetslösheten, särskilt bland utsatta grupper som den romska minoriteten. Mot bakgrund av detta rekommenderas Slovakien






  — | att omfördela utgifter till FoU och utbildning och fullfölja utarbetandet av en enhetlig nationell FoU- och innovationsstrategi, med starka kopplingar mellan forskningsinrättningar och företag, |
| --- | --- | --- |

4.

Slovakien måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: omstyrning av resurser till FoU, innovation och utbildning och fastläggande av tydliga strategier och prioriteter på dessa områden inom ramen för processen för budgetkonsolidering, förstärkning av åtgärderna för kompetensutveckling och livslångt lärande och av åtgärderna för att minska långtidsarbetslösheten, särskilt bland utsatta grupper som den romska minoriteten. Mot bakgrund av detta rekommenderas Slovakien

—

att omfördela utgifter till FoU och utbildning och fullfölja utarbetandet av en enhetlig nationell FoU- och innovationsstrategi, med starka kopplingar mellan forskningsinrättningar och företag,

| — | att i syfte att förbättra kvalifikations- och kompetensnivån fastlägga en på arbetsmarknadens och individernas behov inriktad strategi för livslångt lärande som omfattar utveckling inom alla utbildningssystem och på alla utbildningsnivåer samt att komplettera reformerna av tertiärutbildningen med reformer av primär- och sekundärutbildningen, |
| --- | --- |

—

att i syfte att förbättra kvalifikations- och kompetensnivån fastlägga en på arbetsmarknadens och individernas behov inriktad strategi för livslångt lärande som omfattar utveckling inom alla utbildningssystem och på alla utbildningsnivåer samt att komplettera reformerna av tertiärutbildningen med reformer av primär- och sekundärutbildningen,

| — | att utveckla ett vittomfattande upplägg för att ta itu med långtidsarbetslösheten, särskilt genom att utveckla arbetsmarknadsåtgärder inriktade på de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

—

att utveckla ett vittomfattande upplägg för att ta itu med långtidsarbetslösheten, särskilt genom att utveckla arbetsmarknadsåtgärder inriktade på de mest utsatta grupperna.

| 5. | Dessutom måste Slovakien under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på fortsatta insatser för att främja användningen av informations- och kommunikationsteknik (särskilt på att bygga ut bredbandsinfrastrukturen), på att förbättra systemet för att skapa bättre lagstiftning, på att ta itu med löneklyftan mellan män och kvinnor samt på att ta fram en strategi för ett aktivt åldrande, i syfte att få upp sysselsättningsnivån hos äldre människor. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Slovakien under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på fortsatta insatser för att främja användningen av informations- och kommunikationsteknik (särskilt på att bygga ut bredbandsinfrastrukturen), på att förbättra systemet för att skapa bättre lagstiftning, på att ta itu med löneklyftan mellan män och kvinnor samt på att ta fram en strategi för ett aktivt åldrande, i syfte att få upp sysselsättningsnivån hos äldre människor.

FINLAND

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Finland gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Landet gör på det hela taget också goda framsteg i riktning mot att fullgöra de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det har i synnerhet gjort framsteg när det gäller företagsklimatet för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.

Finland gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram. Landet gör på det hela taget också goda framsteg i riktning mot att fullgöra de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det har i synnerhet gjort framsteg när det gäller företagsklimatet för små och medelstora företag.

| 3. | Till de många starka sidorna i Finlands nationella reformprogram och genomförandet av detta hör ytterligare åtgärder för att senarelägga pensionsavgångarna – vilka kompletterar de redan omfattande åtgärderna för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet och förbereda landet på konsekvenserna av en åldrande befolkning – och en rad viktiga åtgärder för att ytterligare förbättra landets utmärkta kunskapsbas. |
| --- | --- |

3.

Till de många starka sidorna i Finlands nationella reformprogram och genomförandet av detta hör ytterligare åtgärder för att senarelägga pensionsavgångarna – vilka kompletterar de redan omfattande åtgärderna för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet och förbereda landet på konsekvenserna av en åldrande befolkning – och en rad viktiga åtgärder för att ytterligare förbättra landets utmärkta kunskapsbas.

| 4. | Finland måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att genomföra reformer som syftar till att stärka konkurrensen och förbättra produktiviteten i vissa tjänstesektorer, på att förenkla rekryteringsförfarandena för företagen, på att främja lokala löneförhandlingssystem och på att ta itu med flaskhalsarna på arbetsmarknaden, särskilt med tanke på att få ned den höga strukturella arbetslösheten, i synnerhet arbetslösheten bland lågutbildade arbetstagare och bland ungdomar. |
| --- | --- |

4.

Finland måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att genomföra reformer som syftar till att stärka konkurrensen och förbättra produktiviteten i vissa tjänstesektorer, på att förenkla rekryteringsförfarandena för företagen, på att främja lokala löneförhandlingssystem och på att ta itu med flaskhalsarna på arbetsmarknaden, särskilt med tanke på att få ned den höga strukturella arbetslösheten, i synnerhet arbetslösheten bland lågutbildade arbetstagare och bland ungdomar.

SVERIGE

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Sverige gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram som har reviderats av den nya regeringen. I programmet behandlas de flesta av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Sveriges stabilitetsinriktade makroekonomiska ram är lämplig och fungerar väl. Landet lägger ned stora ansträngningar på att förstärka incitamenten att arbeta. Ytterligare åtgärder krävs för att stärka konkurrensen i tjänstesektorn. |
| --- | --- |

2.

Sverige gör mycket goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram som har reviderats av den nya regeringen. I programmet behandlas de flesta av de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Sveriges stabilitetsinriktade makroekonomiska ram är lämplig och fungerar väl. Landet lägger ned stora ansträngningar på att förstärka incitamenten att arbeta. Ytterligare åtgärder krävs för att stärka konkurrensen i tjänstesektorn.

| 3. | Till de starka sidorna i Sveriges nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. följande: framstegen med att öka de offentliga investeringarna i forskning och utveckling och föra fram åtgärder för att främja innovation, tillvägagångssättet när det gäller att uppmuntra entreprenörskap, resultaten i fråga om att uppmuntra hållbar användning av energi (vilka är bland de bästa i EU), framstegen med att utöka arbetskraftsutbudet, åtgärderna för att göra det enklare och mer lönsamt att driva företag (genom utfasning av skatter och minskning av den administrativa bördan) samt förslagen om att förstärka incitamenten att arbeta (särskilt genom ändringar av arbetskraftsbeskattnings- och förmånssystemen). |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna i Sveriges nationella reformprogram och genomförandet av detta hör bl.a. följande: framstegen med att öka de offentliga investeringarna i forskning och utveckling och föra fram åtgärder för att främja innovation, tillvägagångssättet när det gäller att uppmuntra entreprenörskap, resultaten i fråga om att uppmuntra hållbar användning av energi (vilka är bland de bästa i EU), framstegen med att utöka arbetskraftsutbudet, åtgärderna för att göra det enklare och mer lönsamt att driva företag (genom utfasning av skatter och minskning av den administrativa bördan) samt förslagen om att förstärka incitamenten att arbeta (särskilt genom ändringar av arbetskraftsbeskattnings- och förmånssystemen).

| 4. | Sverige måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att vidta ytterligare regleringsåtgärder för att stärka konkurrensen (särskilt i tjänstesektorn), på att snabbt genomföra planerade förbättringar av konsekvensbedömningssystemet, på att inta en mer konsekvent hållning i fråga om bättre lagstiftning och på att utveckla en mer kraftfull strategi för att utöka arbetskraftsutbudet och antalet arbetade timmar i ekonomin (bl.a. genom att genomföra förslag som syftar till att förstärka incitamenten att arbeta och genom att vidta mer kraftfulla åtgärder för att höja sysselsättningsgraden i grupperna invandrare och unga människor och reintegrera i arbetslivet personer som uppbär ersättningar som är relaterade till ohälsa). |
| --- | --- |

4.

Sverige måste under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att vidta ytterligare regleringsåtgärder för att stärka konkurrensen (särskilt i tjänstesektorn), på att snabbt genomföra planerade förbättringar av konsekvensbedömningssystemet, på att inta en mer konsekvent hållning i fråga om bättre lagstiftning och på att utveckla en mer kraftfull strategi för att utöka arbetskraftsutbudet och antalet arbetade timmar i ekonomin (bl.a. genom att genomföra förslag som syftar till att förstärka incitamenten att arbeta och genom att vidta mer kraftfulla åtgärder för att höja sysselsättningsgraden i grupperna invandrare och unga människor och reintegrera i arbetslivet personer som uppbär ersättningar som är relaterade till ohälsa).

FÖRENADE KUNGARIKET

| 1. | Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av analysen i del II i kommissionens lägesrapport 2007 och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, är nedanstående slutsatser lämpliga.

| 2. | Förenade kungariket gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det har gjorts kraftiga framsteg på alla politikområden, särskilt på det mikroekonomiska och det sysselsättningspolitiska området. På det makroekonomiska området har Förenade kungariket inlett budgetkonsolideringen och planer för ytterligare budgetkonsolidering har utarbetats och bör genomföras. Planer för reformering av pensionssystemet har utarbetats och utkast till lagstiftning har redan lagts fram i parlamentet. Landet har gjort större ansträngningar än tidigare för att involvera berörda parter i reformprocessen. |
| --- | --- |

2.

Förenade kungariket gör goda framsteg med genomförandet av sitt nationella reformprogram och de åtaganden som gjordes vid Europeiska rådets vårmöte 2006. Det har gjorts kraftiga framsteg på alla politikområden, särskilt på det mikroekonomiska och det sysselsättningspolitiska området. På det makroekonomiska området har Förenade kungariket inlett budgetkonsolideringen och planer för ytterligare budgetkonsolidering har utarbetats och bör genomföras. Planer för reformering av pensionssystemet har utarbetats och utkast till lagstiftning har redan lagts fram i parlamentet. Landet har gjort större ansträngningar än tidigare för att involvera berörda parter i reformprocessen.

| 3. | Till de särskilt starka sidorna i reformarbetet i Förenade kungariket hör åtgärderna för att främja entreprenörskap och bättre lagstiftning samt reformerna av välfärdssystemet. Många reformer på andra områden har redan genomförts med framgång, såsom öppnande av energimarknaderna, satsningar på transportinfrastrukturen och införande av avgiftsbeläggning (t.ex. trängselavgifterna för fordonstrafik i London). Förenade kungariket har också givit sig i kast med innovativa reformer för att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna. Dessa reformer håller fortfarande på att genomföras. |
| --- | --- |

3.

Till de särskilt starka sidorna i reformarbetet i Förenade kungariket hör åtgärderna för att främja entreprenörskap och bättre lagstiftning samt reformerna av välfärdssystemet. Många reformer på andra områden har redan genomförts med framgång, såsom öppnande av energimarknaderna, satsningar på transportinfrastrukturen och införande av avgiftsbeläggning (t.ex. trängselavgifterna för fordonstrafik i London). Förenade kungariket har också givit sig i kast med innovativa reformer för att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna. Dessa reformer håller fortfarande på att genomföras.

| 4. | Förenade kungariket måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: förbättring av kompetensen på grund- och mellannivå (i förhållande till andra ekonomier) och ytterligare åtgärder för att understödja missgynnade grupper och bekämpa utestängning på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av detta rekommenderas Förenade kungariket






  — | att vidta åtgärder för att höja kompetensen på grund- och mellannivå hos arbetstagare, vilket tas upp i den aktuella kompetensöversyn som gjorts av Roy Leitch, i syfte att öka produktiviteten och ytterligare åtgärder för att förbättra de mest missgynnades utsikter till anställning. |
| --- | --- | --- |

4.

Förenade kungariket måste inrikta sig på utmaningarna i det nationella reformprogrammet på följande områden: förbättring av kompetensen på grund- och mellannivå (i förhållande till andra ekonomier) och ytterligare åtgärder för att understödja missgynnade grupper och bekämpa utestängning på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av detta rekommenderas Förenade kungariket

—

att vidta åtgärder för att höja kompetensen på grund- och mellannivå hos arbetstagare, vilket tas upp i den aktuella kompetensöversyn som gjorts av Roy Leitch, i syfte att öka produktiviteten och ytterligare åtgärder för att förbättra de mest missgynnades utsikter till anställning.

| 5. | Dessutom måste Förenade kungariket under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att se till att planerna för reformering av pensionssystemet verkligen genomförs, på att stegvis öka utbudet av bostäder i syfte att på medellång sikt minska trycket uppåt på priserna på fastigheter, på att genomföra landets strategi för forskning och innovation. Mellannivån och kvaliteten på FoU-investeringarna bör fastställas för 2010 och åtgärder vidtas för att ytterligare förstärka incitamenten att investera och för att öka den privata sektorns engagemang samt på att ytterligare öka tillgången till barnomsorg. |
| --- | --- |

5.

Dessutom måste Förenade kungariket under perioden för genomförandet av det nationella reformprogrammet inrikta sig på att se till att planerna för reformering av pensionssystemet verkligen genomförs, på att stegvis öka utbudet av bostäder i syfte att på medellång sikt minska trycket uppåt på priserna på fastigheter, på att genomföra landets strategi för forskning och innovation. Mellannivån och kvaliteten på FoU-investeringarna bör fastställas för 2010 och åtgärder vidtas för att ytterligare förstärka incitamenten att investera och för att öka den privata sektorns engagemang samt på att ytterligare öka tillgången till barnomsorg.

MEDLEMSSTATERNA I EUROOMRÅDET

| 1. | Mot bakgrund av ovanstående analys och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning konstateras följande: |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av ovanstående analys och på grundval av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning konstateras följande:

| 2. | Genomföranderapporterna från medlemsstaterna i euroområdet visar att det på det hela taget görs framsteg, vilket återspeglar de omfattande åtgärder som vidtagits i många länder. Med en tillväxt i euroområdet som ligger i linje med dess potential, positiv utveckling på arbetsmarknaderna som avspeglas i sjunkande arbetslöshetstal och ökad sysselsättning samt ett antal reformer under genomförande har utsikterna till en mer långvarig ekonomisk uppgång ökat betydligt. I viss utsträckning beror den förbättrade ekonomiska situationen på tidigare strukturreformer. Denna dynamism bör utnyttjas till att kraftfullt driva igenom strategierna för reformer och budgetkonsolidering. Den omständigheten att medlemsstaterna i euroområdet på grund av att de har en gemensam valuta är mer beroende av varandra i ekonomiskt och finansiellt hänseende, gör det nödvändigt för dem att genomföra ambitiösa strategier som både syftar till att öka tillväxtpotentialen och inbegriper åtgärder som säkerställer att anpassningarna i den monetära unionen fungerar smidigt. I detta sammanhang är en effektiv samordning av politiken nödvändig på euroområdesnivå. En sådan skulle också bidra till att främja åtgärder i medlemsstaterna i syfte att åstadkomma budgetdisciplin och strukturreformer. Detta är nödvändigt för att höja tillväxtpotentialen i ekonomin och förbättra euroområdets återhämtningsförmåga efter asymmetriska chocker och därigenom bevara prisstabiliteten och samtidigt främja ekonomisk dynamism i euroområdet. |
| --- | --- |

2.

Genomföranderapporterna från medlemsstaterna i euroområdet visar att det på det hela taget görs framsteg, vilket återspeglar de omfattande åtgärder som vidtagits i många länder. Med en tillväxt i euroområdet som ligger i linje med dess potential, positiv utveckling på arbetsmarknaderna som avspeglas i sjunkande arbetslöshetstal och ökad sysselsättning samt ett antal reformer under genomförande har utsikterna till en mer långvarig ekonomisk uppgång ökat betydligt. I viss utsträckning beror den förbättrade ekonomiska situationen på tidigare strukturreformer. Denna dynamism bör utnyttjas till att kraftfullt driva igenom strategierna för reformer och budgetkonsolidering. Den omständigheten att medlemsstaterna i euroområdet på grund av att de har en gemensam valuta är mer beroende av varandra i ekonomiskt och finansiellt hänseende, gör det nödvändigt för dem att genomföra ambitiösa strategier som både syftar till att öka tillväxtpotentialen och inbegriper åtgärder som säkerställer att anpassningarna i den monetära unionen fungerar smidigt. I detta sammanhang är en effektiv samordning av politiken nödvändig på euroområdesnivå. En sådan skulle också bidra till att främja åtgärder i medlemsstaterna i syfte att åstadkomma budgetdisciplin och strukturreformer. Detta är nödvändigt för att höja tillväxtpotentialen i ekonomin och förbättra euroområdets återhämtningsförmåga efter asymmetriska chocker och därigenom bevara prisstabiliteten och samtidigt främja ekonomisk dynamism i euroområdet.

| 3. | Till de starka sidorna när det gäller genomförandet av de nationella reformprogrammen i medlemsstaterna i euroområdet hör att lovande reformer genomförs eller planeras för att öka arbetskraftsutnyttjandet, och arbetsproduktiviteten, främja FoU och innovation och utveckla humankapitalet samt för att skapa ett mer attraktivt företagsklimat, särskilt genom åtgärder för att öka konkurrenskraften och ytterligare förbättra lagstiftningen. De nationella reformprogrammen kan bli ännu starkare genom att sättas in i en enhetlig och ambitiös övergripande politisk ram. |
| --- | --- |

3.

Till de starka sidorna när det gäller genomförandet av de nationella reformprogrammen i medlemsstaterna i euroområdet hör att lovande reformer genomförs eller planeras för att öka arbetskraftsutnyttjandet, och arbetsproduktiviteten, främja FoU och innovation och utveckla humankapitalet samt för att skapa ett mer attraktivt företagsklimat, särskilt genom åtgärder för att öka konkurrenskraften och ytterligare förbättra lagstiftningen. De nationella reformprogrammen kan bli ännu starkare genom att sättas in i en enhetlig och ambitiös övergripande politisk ram.

| 4. | Med beaktande av de politiska slutsatser som dragits för de enskilda medlemsstaterna i euroområdet på basis av de nationella reformprogrammen anses det vara allra mest angeläget att åtgärder för alla länder i euroområdet vidtas på sådana områden där åtgärder skulle kunna bidra till att förbättra funktionen hos den ekonomiska och monetära unionen (EMU) och bidra till att åtgärda bestående skillnader i inflation, konkurrenskraft och tillväxt. Vad beträffar budgetarna har det visserligen gjorts framsteg för att minska underskotten, men vissa länder måste öka takten i den strukturella budgetkonsolideringen och fortsätta reformeringen av pensions- och vårdsystemen, detta i syfte att ta itu med budgetkonsekvenserna av åldrande befolkningar. De offentliga finansernas kvalitet bör dessutom förbättras, särskilt i syfte att öka produktivitet och innovation och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt och finanspolitisk hållbarhet. I syfte att trygga mer dynamiska och effektiva interna anpassningsmekanismer inom EMU bör åtgärder vidtas för att få marknaderna att fungera bättre genom ökad konkurrens och liberalisering (i synnerhet genom att sörja för högre produktionsfaktormobilitet och snabbare anpassning av priser och löner till chocker och starkare handelsintegration). Det är nödvändigt att främja innovation och produktivitetsökning. Inom en monetär union är det också viktigt att hålla fast vid en stabiliserande löneutveckling för att säkra konkurrenskraften och sysselsättningen på medellång och lång sikt. Man måste fortsätta att regelbundet se över prisernas och (den offentliga och privata) lönesättningens funktion. Arbetskraftens rörlighet i länderna i euroområdet måste uppmärksammas i högre grad. Både finans- och produktmarknaderna har en nyckelroll att spela när det gäller att jämna ut den interna anpassningen. Den kommande översynen av den inre marknaden kommer att vara av särskild betydelse för euroområdet liksom ett snabbt genomförande av tjänstedirektivet och ett fullständigt genomförande av handlingsplanen för finansiella tjänster. Ökad konkurrens på tjänstemarknaderna skulle ytterligare bidra till att underlätta anpassningen inom EMU.
  Mot bakgrund av detta rekommenderas medlemsstaterna i euroområdet, tillsammans med de länderspecifika rekommendationerna,






  — | att utnyttja de gynnsamma konjunkturförhållandena till att sikta på eller bedriva en ambitiös budgetkonsolidering i riktning mot sina mål på medellång sikt enligt stabilitets- och tillväxtpakten samt att därvid sträva efter att uppnå en årlig strukturell anpassning på åtminstone 0,5 % av BNP som ett riktmärke, |
| --- | --- | --- |

4.

Med beaktande av de politiska slutsatser som dragits för de enskilda medlemsstaterna i euroområdet på basis av de nationella reformprogrammen anses det vara allra mest angeläget att åtgärder för alla länder i euroområdet vidtas på sådana områden där åtgärder skulle kunna bidra till att förbättra funktionen hos den ekonomiska och monetära unionen (EMU) och bidra till att åtgärda bestående skillnader i inflation, konkurrenskraft och tillväxt. Vad beträffar budgetarna har det visserligen gjorts framsteg för att minska underskotten, men vissa länder måste öka takten i den strukturella budgetkonsolideringen och fortsätta reformeringen av pensions- och vårdsystemen, detta i syfte att ta itu med budgetkonsekvenserna av åldrande befolkningar. De offentliga finansernas kvalitet bör dessutom förbättras, särskilt i syfte att öka produktivitet och innovation och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt och finanspolitisk hållbarhet. I syfte att trygga mer dynamiska och effektiva interna anpassningsmekanismer inom EMU bör åtgärder vidtas för att få marknaderna att fungera bättre genom ökad konkurrens och liberalisering (i synnerhet genom att sörja för högre produktionsfaktormobilitet och snabbare anpassning av priser och löner till chocker och starkare handelsintegration). Det är nödvändigt att främja innovation och produktivitetsökning. Inom en monetär union är det också viktigt att hålla fast vid en stabiliserande löneutveckling för att säkra konkurrenskraften och sysselsättningen på medellång och lång sikt. Man måste fortsätta att regelbundet se över prisernas och (den offentliga och privata) lönesättningens funktion. Arbetskraftens rörlighet i länderna i euroområdet måste uppmärksammas i högre grad. Både finans- och produktmarknaderna har en nyckelroll att spela när det gäller att jämna ut den interna anpassningen. Den kommande översynen av den inre marknaden kommer att vara av särskild betydelse för euroområdet liksom ett snabbt genomförande av tjänstedirektivet och ett fullständigt genomförande av handlingsplanen för finansiella tjänster. Ökad konkurrens på tjänstemarknaderna skulle ytterligare bidra till att underlätta anpassningen inom EMU.

Mot bakgrund av detta rekommenderas medlemsstaterna i euroområdet, tillsammans med de länderspecifika rekommendationerna,

—

att utnyttja de gynnsamma konjunkturförhållandena till att sikta på eller bedriva en ambitiös budgetkonsolidering i riktning mot sina mål på medellång sikt enligt stabilitets- och tillväxtpakten samt att därvid sträva efter att uppnå en årlig strukturell anpassning på åtminstone 0,5 % av BNP som ett riktmärke,

| — | att förbättra de offentliga finansernas kvalitet genom att se över de offentliga utgifterna och beskattningen i syfte att öka produktivitet och innovation och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt och finanspolitisk hållbarhet, |
| --- | --- |

—

att förbättra de offentliga finansernas kvalitet genom att se över de offentliga utgifterna och beskattningen i syfte att öka produktivitet och innovation och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt och finanspolitisk hållbarhet,

| — | att effektivt genomföra åtgärder för att stärka konkurrensen, särskilt i tjänstesektorn, och att bygga ut sådana åtgärder som syftar till att främja en fullständig integrering av finansmarknaderna samt konkurrensen på området finansiella konsumenttjänster (financial retail services), |
| --- | --- |

—

att effektivt genomföra åtgärder för att stärka konkurrensen, särskilt i tjänstesektorn, och att bygga ut sådana åtgärder som syftar till att främja en fullständig integrering av finansmarknaderna samt konkurrensen på området finansiella konsumenttjänster (financial retail services),

| — | att öka flexibiliteten och tryggheten på arbetsmarknaden, bl.a. genom att i högre grad anpassa löneutvecklingen till produktivitetsutvecklingen, genom att balansera anställningsskydd och trygghet på marknaden och genom att vidta åtgärder för att främja arbetskraftsmobilitet över lands- och yrkesgränser. |
| --- | --- |

—

att öka flexibiliteten och tryggheten på arbetsmarknaden, bl.a. genom att i högre grad anpassa löneutvecklingen till produktivitetsutvecklingen, genom att balansera anställningsskydd och trygghet på marknaden och genom att vidta åtgärder för att främja arbetskraftsmobilitet över lands- och yrkesgränser.

| 5. | Med tanke på de spridnings- och synergieffekter som den nationella politiken och den lokala utvecklingen inom den monetära unionen ger upphov till, bör medlemsstaterna i euroområdet sträva efter en faktisk politisk samordning, särskilt inom ramen för eurogruppen och, i förekommande fall och i linje med tidigare överenskommelser, även i internationella forum. Detta skulle i väsentlig utsträckning bidra till att göra det lättare att med framgång ta itu med politiska utmaningar i euroområdet och i den globala ekonomin. Medlemsstaterna i euroområdet uppmanas att beakta dessa rekommendationer i sin nationella politik. Eurogruppen kommer regelbundet att se över genomförandet. |
| --- | --- |

5.

Med tanke på de spridnings- och synergieffekter som den nationella politiken och den lokala utvecklingen inom den monetära unionen ger upphov till, bör medlemsstaterna i euroområdet sträva efter en faktisk politisk samordning, särskilt inom ramen för eurogruppen och, i förekommande fall och i linje med tidigare överenskommelser, även i internationella forum. Detta skulle i väsentlig utsträckning bidra till att göra det lättare att med framgång ta itu med politiska utmaningar i euroområdet och i den globala ekonomin. Medlemsstaterna i euroområdet uppmanas att beakta dessa rekommendationer i sin nationella politik. Eurogruppen kommer regelbundet att se över genomförandet.

---