# Jurnalul Oficial L 143/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 143 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 506 iunie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 143

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 506 iunie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 618/2007 al Consiliului din 5 iunie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 423/2007 privind măsuri restrictive împotriva Iranului | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 619/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 3 |
| | | Regulament (CE) nr. 620/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de stabilire a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe aplicat în perioada 28 mai-1 iunie 2007 produselor de import din zahăr în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale | 5 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 621/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1483/2006 privind deschiderea unor invitații permanente de participare la licitație pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre | 9 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 622/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de stabilire a condițiilor pentru pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) pentru anul 2007 în Marea Nordului | 14 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 618/2007 al Consiliului din 5 iunie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 423/2007 privind măsuri restrictive împotriva Iranului

1

Regulamentul (CE) nr. 619/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

3

Regulament (CE) nr. 620/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de stabilire a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe aplicat în perioada 28 mai-1 iunie 2007 produselor de import din zahăr în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale

5

*

Regulamentul (CE) nr. 621/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1483/2006 privind deschiderea unor invitații permanente de participare la licitație pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre

9

*

Regulamentul (CE) nr. 622/2007 al Comisiei din 5 iunie 2007 de stabilire a condițiilor pentru pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) pentru anul 2007 în Marea Nordului

Ammodytes

14

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/385/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 12 octombrie 2006 privind ajutorul de stat C 11/2005 (fostul N 21/2005), pe care Germania intenționează să îl acorde pentru construcția unei conducte de etilenă în Bavaria
  [notificată cu numărul C(2006) 4836]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/386/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 5 iunie 2007 privind stabilirea cantităților de bromură de metil care pot fi folosite pentru utilizări critice în Comunitate între 1 ianuarie și 31 decembrie 2007 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului privind substanțele care diminuează stratul de ozon
  [notificată cu numărul C(2007) 2295] | 27 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/385/CE

*

Decizia Comisiei din 12 octombrie 2006 privind ajutorul de stat C 11/2005 (fostul N 21/2005), pe care Germania intenționează să îl acorde pentru construcția unei conducte de etilenă în Bavaria
  [notificată cu numărul C(2006) 4836]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2006) 4836]

1

16

2007/386/CE

*

Decizia Comisiei din 5 iunie 2007 privind stabilirea cantităților de bromură de metil care pot fi folosite pentru utilizări critice în Comunitate între 1 ianuarie și 31 decembrie 2007 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului privind substanțele care diminuează stratul de ozon
  [notificată cu numărul C(2007) 2295]

[notificată cu numărul C(2007) 2295]

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 6.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 143/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 618/2007 AL CONSILIULUI

din 5 iunie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 423/2007 privind măsuri restrictive împotriva Iranului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 60 alineatul (1) și articolul 301,

având în vedere Poziția comună 2007/246/PESC a Consiliului din 23 aprilie 2007 de modificare a Poziției comune 2007/140/PESC privind măsuri restrictive împotriva Iranului (1),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Poziția comună 2007/140/PESC (2), astfel cum a fost modificată prin Poziția comună 2007/246/PESC, prevede, printre altele, că furnizarea de asistență tehnică și financiară, finanțarea și investiția privind armele și materialele conexe de orice tip către oricare persoană, entitate sau organism din Iran sau care sunt destinate să fie utilizate în Iran este interzisă. |
| --- | --- |

(1)

Poziția comună 2007/140/PESC (2), astfel cum a fost modificată prin Poziția comună 2007/246/PESC, prevede, printre altele, că furnizarea de asistență tehnică și financiară, finanțarea și investiția privind armele și materialele conexe de orice tip către oricare persoană, entitate sau organism din Iran sau care sunt destinate să fie utilizate în Iran este interzisă.

| (2) | Aceste măsuri intră în domeniul de aplicare a Tratatului de instituire a Comunității Europene și, prin urmare, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a măsurilor de către operatorii economici în toate statele membre, legislația comunitară este necesară pentru punerea în aplicare a acestora în ceea ce privește Comunitatea. |
| --- | --- |

(2)

Aceste măsuri intră în domeniul de aplicare a Tratatului de instituire a Comunității Europene și, prin urmare, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a măsurilor de către operatorii economici în toate statele membre, legislația comunitară este necesară pentru punerea în aplicare a acestora în ceea ce privește Comunitatea.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 423/2007 al Consiliului (3) a impus anumite măsuri restrictive împotriva Iranului, în conformitate cu Poziția comună 2007/140/PESC înainte de modificarea acesteia. Pentru a ține seama de Poziția comună 2007/246/PESC, este necesară introducerea de noi interdicții în regulamentul în cauză. Prin urmare, acesta trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 423/2007 al Consiliului (3) a impus anumite măsuri restrictive împotriva Iranului, în conformitate cu Poziția comună 2007/140/PESC înainte de modificarea acesteia. Pentru a ține seama de Poziția comună 2007/246/PESC, este necesară introducerea de noi interdicții în regulamentul în cauză. Prin urmare, acesta trebuie modificat în consecință.

| (4) | Pentru a garanta eficiența măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(4)

Pentru a garanta eficiența măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 423/2007 se modifică după cum urmează:

| (a) | la articolul 2, textul actual este numerotat ca alineatul (1) și se inserează următorul alineat (2):
  „(2)   Anexa I nu include bunurile și tehnologiile care figurează în Lista militară comună a Uniunii Europene (4). |
| --- | --- |

(a)

la articolul 2, textul actual este numerotat ca alineatul (1) și se inserează următorul alineat (2):

„(2)   Anexa I nu include bunurile și tehnologiile care figurează în Lista militară comună a Uniunii Europene (4).

| (b) | la articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Se interzice:






  (a) | furnizarea de asistență tehnică, în mod direct sau indirect, cu privire la bunurile și tehnologiile incluse în Lista militară comună a Uniunii Europene, precum și cu privire la furnizarea, producția, întreținerea și utilizarea bunurilor incluse în listă, oricărei persoane fizice sau juridice, entități sau organism din Iran sau care sunt destinate să fie utilizate în Iran; |
| --- | --- | --- |

(b)

la articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Se interzice:

(a)

furnizarea de asistență tehnică, în mod direct sau indirect, cu privire la bunurile și tehnologiile incluse în Lista militară comună a Uniunii Europene, precum și cu privire la furnizarea, producția, întreținerea și utilizarea bunurilor incluse în listă, oricărei persoane fizice sau juridice, entități sau organism din Iran sau care sunt destinate să fie utilizate în Iran;

| (b) | furnizarea de asistență tehnică sau de servicii de brokeraj, în mod direct sau indirect, cu privire la produsele și tehnologiile enumerate în anexa I sau cu privire la furnizarea, producția, întreținerea și utilizarea produselor enumerate în anexa I, oricărei persoane fizice sau juridice, oricărei entități sau oricărui organism din Iran sau cu privire la produse sau tehnologii care sunt destinate să fie utilizate în Iran; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de asistență tehnică sau de servicii de brokeraj, în mod direct sau indirect, cu privire la produsele și tehnologiile enumerate în anexa I sau cu privire la furnizarea, producția, întreținerea și utilizarea produselor enumerate în anexa I, oricărei persoane fizice sau juridice, oricărei entități sau oricărui organism din Iran sau cu privire la produse sau tehnologii care sunt destinate să fie utilizate în Iran;

| (c) | furnizarea de investiții către întreprinderile din Iran angajate în producția bunurilor și a tehnologiilor incluse în Lista militară comună a Uniunii Europene sau în anexa I; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de investiții către întreprinderile din Iran angajate în producția bunurilor și a tehnologiilor incluse în Lista militară comună a Uniunii Europene sau în anexa I;

| (d) | acordarea de finanțare sau de asistență financiară, în mod direct sau indirect, în legătură cu bunurile și tehnologiile incluse în Lista militară comună a Uniunii Europene sau în anexa I, inclusiv și în special subvenții, împrumuturi și asigurări de credite pentru export, pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul acestor bunuri și tehnologii sau pentru furnizarea de asistență tehnică aferentă acestora, oricărei persoane fizice sau juridice, oricărei entități sau oricărui organism din Iran sau cu privire la bunuri sau tehnologii care sunt destinate să fie utilizate în Iran; |
| --- | --- |

(d)

acordarea de finanțare sau de asistență financiară, în mod direct sau indirect, în legătură cu bunurile și tehnologiile incluse în Lista militară comună a Uniunii Europene sau în anexa I, inclusiv și în special subvenții, împrumuturi și asigurări de credite pentru export, pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul acestor bunuri și tehnologii sau pentru furnizarea de asistență tehnică aferentă acestora, oricărei persoane fizice sau juridice, oricărei entități sau oricărui organism din Iran sau cu privire la bunuri sau tehnologii care sunt destinate să fie utilizate în Iran;

| (e) | participarea voluntară și deliberată la activități care au drept scop sau efect eludarea interdicțiilor prevăzute la literele (a)-(d). |
| --- | --- |

(e)

participarea voluntară și deliberată la activități care au drept scop sau efect eludarea interdicțiilor prevăzute la literele (a)-(d).

Interdicția instituită de prezentul alineat nu se aplică vehiculelor noncombat care au fost construite sau modificate cu materiale destinate să ofere protecție balistică și care sunt folosite exclusiv pentru protejarea personalului UE și al statelor membre în Iran.”;

| (c) | la articolul 8, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | fondurile sau resursele economice fac obiectul unei măsuri judecătorești, administrative sau arbitrale adoptate înainte de data la care persoana, entitatea sau organismul menționate la articolul 7 au fost identificate de Comitetul pentru sancțiuni, de Consiliul de Securitate sau de Consiliu ori al unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate înainte de acea dată.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la articolul 8, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

fondurile sau resursele economice fac obiectul unei măsuri judecătorești, administrative sau arbitrale adoptate înainte de data la care persoana, entitatea sau organismul menționate la articolul 7 au fost identificate de Comitetul pentru sancțiuni, de Consiliul de Securitate sau de Consiliu ori al unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate înainte de acea dată.”;

| (d) | la articolul 11, alineatul (2) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | plățile datorate în baza unor contracte sau acorduri care au fost încheiate sau care au survenit înainte de data la care persoana, entitatea sau organismul menționate la articolul 7 au fost identificate de Comitetul pentru sancțiuni, Consiliul de Securitate sau Consiliu.” |
| --- | --- | --- |

(d)

la articolul 11, alineatul (2) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

plățile datorate în baza unor contracte sau acorduri care au fost încheiate sau care au survenit înainte de data la care persoana, entitatea sau organismul menționate la articolul 7 au fost identificate de Comitetul pentru sancțiuni, Consiliul de Securitate sau Consiliu.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 5 iunie 2007.

Pentru Consiliu,

Președintele

P. STEINBRÜCK

---

(1)  JO L 106, 24.4.2007, p. 67.

1

(2)  JO L 61, 28.2.2007, p. 49.

2

(3)  JO L 103, 20.4.2007, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Decizia 2007/242/CE (JO L 106, 24.4.2007, p. 51).

3

(4)  JO L 88, 29.3.2007, p. 58.”;

4

---

| 6.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 143/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 619/2007 AL COMISIEI

din 5 iunie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 6 iunie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 iunie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 386/2005 (JO L 62, 9.3.2005, p. 3).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 5 iunie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MA | 28,8 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 74,5 |
| 0707 00 05 | JO | 167,1 |
| TR | 131,2 |
| ZZ | 149,2 |
| 0709 90 70 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 44,2 |
| ZA | 55,7 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 96,1 |
| BR | 73,7 |
| CL | 83,6 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 111,2 |
| US | 99,0 |
| UY | 72,8 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 88,1 |
| 0809 10 00 | IL | 195,9 |
| TR | 221,4 |
| ZZ | 208,7 |
| 0809 20 95 | TR | 357,3 |
| US | 284,2 |
| ZZ | 320,8 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MA

28,8

TR

120,2

ZZ

74,5

0707 00 05

JO

167,1

TR

131,2

ZZ

149,2

0709 90 70

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

44,2

ZA

55,7

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

96,1

BR

73,7

CL

83,6

CN

69,1

NZ

111,2

US

99,0

UY

72,8

ZA

99,1

ZZ

88,1

0809 10 00

IL

195,9

TR

221,4

ZZ

208,7

0809 20 95

TR

357,3

US

284,2

ZZ

320,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 6.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 143/5

---

REGULAMENT (CE) NR. 620/2007 AL COMISIEI

din 5 iunie 2007

de stabilire a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe aplicat în perioada 28 mai-1 iunie 2007 produselor de import din zahăr în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 950/2006 al Comisiei din 28 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare, pentru anii de comercializare 2006-2007, 2007-2008 și 2008-2009, privind importul și rafinarea produselor din zahăr în cadrul anumitor contingente tarifare și acorduri preferențiale (2), în special articolul 5 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Cererile de licențe de import au fost depuse la autoritatea competentă în săptămâna 28 mai-1 iunie 2007, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006 sau Regulamentul (CE) nr. 1832/2006 al Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unor măsuri tranzitorii în sectorul zahărului în vederea aderării Bulgariei și a României (3) pentru o cantitate totală mai mare sau egală cu cantitatea disponibilă pentru numerele de ordine 09.4366 (2006-2007) și 09.4337 (2007-2008). |
| --- | --- |

(1)

Cererile de licențe de import au fost depuse la autoritatea competentă în săptămâna 28 mai-1 iunie 2007, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006 sau Regulamentul (CE) nr. 1832/2006 al Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unor măsuri tranzitorii în sectorul zahărului în vederea aderării Bulgariei și a României (3) pentru o cantitate totală mai mare sau egală cu cantitatea disponibilă pentru numerele de ordine 09.4366 (2006-2007) și 09.4337 (2007-2008).

| (2) | În aceste condiții, Comisia trebuie să stabilească un coeficient de atribuire pentru a elibera licențe proporțional cu cantitatea disponibilă și să informeze statele membre că limita stabilită a fost atinsă, |
| --- | --- |

(2)

În aceste condiții, Comisia trebuie să stabilească un coeficient de atribuire pentru a elibera licențe proporțional cu cantitatea disponibilă și să informeze statele membre că limita stabilită a fost atinsă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Licențele se vor elibera în limitele cantitative stabilite în anexa la prezentul regulament pentru cererile de licențe de import depuse în perioada 28 mai-1 iunie 2007 în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006 sau cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1832/2006.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 iunie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2006/2006 (JO L 379, 28.12.2006, p. 95).

2

(3)  JO L 354, 14.12.2006, p. 8.

3

---

ANEXĂ

Zahăr preferențial ACP-India

Capitolul IV din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

Anul de comercializare 2006-2007

| Nr. de ordine | Țara | Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Atinsă |
| 09.4333 | Coasta de Fildeș | 100 | |
| 09.4334 | Republica Congo | 100 | |
| 09.4335 | Fiji | 0 | Atinsă |
| 09.4336 | Guyana | 0 | Atinsă |
| 09.4337 | India | 0 | Atinsă |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagascar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Maurițius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambic | 0 | Atinsă |
| 09.4344 | Sf. Kitts și Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 0 | Atinsă |
| 09.4347 | Tanzania | 0 | Atinsă |
| 09.4348 | Trinidad și Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Nr. de ordine

Țara

Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat

Limită

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Atinsă

09.4333

Coasta de Fildeș

100

09.4334

Republica Congo

100

09.4335

Fiji

0

Atinsă

09.4336

Guyana

0

Atinsă

09.4337

India

0

Atinsă

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagascar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Maurițius

100

09.4343

Mozambic

0

Atinsă

09.4344

Sf. Kitts și Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

0

Atinsă

09.4347

Tanzania

0

Atinsă

09.4348

Trinidad și Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Zahăr preferențial ACP-India

Capitolul IV din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

Anul de comercializare 2007-2008

| Nr. de ordine | Țara | Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Coasta de Fildeș | — | |
| 09.4334 | Republica Congo | — | |
| 09.4335 | Fiji | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 100 | Atinsă |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagascar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Maurițius | — | |
| 09.4343 | Mozambic | 100 | |
| 09.4344 | Sf. Kitts și Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | — | |
| 09.4347 | Tanzania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad și Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Nr. de ordine

Țara

Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat

Limită

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Coasta de Fildeș

—

09.4334

Republica Congo

—

09.4335

Fiji

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

100

Atinsă

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagascar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Maurițius

—

09.4343

Mozambic

100

09.4344

Sf. Kitts și Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

—

09.4347

Tanzania

100

09.4348

Trinidad și Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Zahăr complementar

Capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

Anul de comercializare 2006-2007

| Nr. de ordine | Țara | Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | Țările semnatare ale Protocolului ACP | 100 | |

Nr. de ordine

Țara

Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat

Limită

09.4315

India

100

09.4316

Țările semnatare ale Protocolului ACP

100

Zahăr concesii CXL

Capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

Anul de comercializare 2006-2007

| Nr. de ordine | Țara | Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | 0 | Atinsă |
| 09.4318 | Brazilia | 0 | Atinsă |
| 09.4319 | Cuba | 0 | Atinsă |
| 09.4320 | Alte țări terțe | 0 | Atinsă |

Nr. de ordine

Țara

Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat

Limită

09.4317

Australia

0

Atinsă

09.4318

Brazilia

0

Atinsă

09.4319

Cuba

0

Atinsă

09.4320

Alte țări terțe

0

Atinsă

Zahăr Balcani

Capitolul VII din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

Anul de comercializare 2006-2007

| Nr. de ordine | Țara | Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia-Herțegovina | 0 | Atinsă |
| 09.4326 | Serbia, Muntenegru și Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 100 | |
| 09.4328 | Croația | 100 | |

Nr. de ordine

Țara

Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat

Limită

09.4324

Albania

100

09.4325

Bosnia-Herțegovina

0

Atinsă

09.4326

Serbia, Muntenegru și Kosovo

100

09.4327

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

100

09.4328

Croația

100

Zahăr import excepțional și industrial

Capitolul VIII din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

Anul de comercializare 2006-2007

| Nr. de ordine | Tip | Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Excepțional | — | |
| 09.4390 | Industrial | 100 | |

Nr. de ordine

Tip

Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat

Limită

09.4380

Excepțional

—

09.4390

Industrial

100

Importuri de zahăr în cadrul contingentelor tarifare tranzitorii deschise pentru Bulgaria și România

Capitolul 1 secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr. 1832/2006

Anul de comercializare 2006-2007

| Nr. de ordine | Tip | Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaria | 0 | Atinsă |
| 09.4366 | România | 100 | Atinsă |

Nr. de ordine

Tip

Săptămâna 28 mai-1 iunie 2007: procent din cantitatea solicitată care urmează să fie eliberat

Limită

09.4365

Bulgaria

0

Atinsă

09.4366

România

100

Atinsă

---

| 6.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 143/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 621/2007 AL COMISIEI

din 5 iunie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1483/2006 privind deschiderea unor invitații permanente de participare la licitație pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 al Comisiei (2) a lansat invitații permanente de participare la licitații pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 al Comisiei (2) a lansat invitații permanente de participare la licitații pentru revânzarea pe piața comunitară a cerealelor deținute de organismele de intervenție ale statelor membre.

| (2) | Având în vedere situația pieței de porumb în Comunitate și evoluția cererii de cereale constatată în diferite regiuni în ultimele săptămâni, noi cantități de cereale, deținute pentru intervenție, trebuie făcute disponibile în unele state membre. Prin urmare, organismele de intervenție din statele membre respective trebuie autorizate să mărească cantitățile scoase la licitație până la concurența, pentru porumb, a 500 000 de tone în Ungaria. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația pieței de porumb în Comunitate și evoluția cererii de cereale constatată în diferite regiuni în ultimele săptămâni, noi cantități de cereale, deținute pentru intervenție, trebuie făcute disponibile în unele state membre. Prin urmare, organismele de intervenție din statele membre respective trebuie autorizate să mărească cantitățile scoase la licitație până la concurența, pentru porumb, a 500 000 de tone în Ungaria.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 trebuie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1483/2006 se înlocuiește cu textul care figurează în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 iunie 2007.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1154/2005 al Comisiei (JO L 187, 19.7.2005, p. 11).

1

(2)  JO L 276, 7.10.2006, p. 58. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 540/2007 (JO L 128, 16.5.2007, p. 26).

2

---

ANEXĂ

„ANEXA I:

LISTA INVITAȚIILOR DE PARTICIPARE LA LICITAȚIE

| Stat membru | Cantități puse la dispoziție pentru vânzarea pe piața internă
  (tone) | Organism de intervenție
  Denumire, adresă și coordonate |
| --- | --- | --- |
| Grâu comun | Orz | Porumb | Secară |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves, 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Fax: (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |
| website: www.birb.be |

Stat membru

Cantități puse la dispoziție pentru vânzarea pe piața internă

(tone)

Organism de intervenție

Denumire, adresă și coordonate

Grâu comun

Orz

Porumb

Secară

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves, 82

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 287 24 78

Fax: (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

website: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon: (+359 2) 81 87 202 |
| Fax: (+359 2) 81 87 267 |
| E-mail: dfz@dfz.bg |
| website: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon: (+359 2) 81 87 202

Fax: (+359 2) 81 87 267

E-mail: dfz@dfz.bg

website: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Statní zemědělsky intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403 |
| Fax: (420) 296 806 404 |
| E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| website: www.szif.cz |

Statní zemědělsky intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403

Fax: (420) 296 806 404

E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

website: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Fax: (45) 33 95 80 34 |
| E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| website: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Telefon: (45) 33 95 88 07

Fax: (45) 33 95 80 34

E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

website: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 6845 — 3704 |
| Fax 1: (49-228) 6845 — 3985 |
| Fax 2: (49-228) 6845 — 3276 |
| E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| website: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 6845 — 3704

Fax 1: (49-228) 6845 — 3985

Fax 2: (49-228) 6845 — 3276

E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

website: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Fax: (372) 7371 201 |
| E-mail: pria@pria.ee |
| website: www.pria.ee |

Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Fax: (372) 7371 201

E-mail: pria@pria.ee

website: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Department of Agriculture & Food |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Fax: 353 53 91 42843 |
| website: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Fax: 353 53 91 42843

website: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E) |
| --- |
| 241, Archarnon str., GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754 |
| Fax: (30-210) 212.4791 |
| e-mail: ax17u073@minagric.gr |
| website: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E)

241, Archarnon str., GR-104 46 Athens

Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754

Fax: (30-210) 212.4791

e-mail: ax17u073@minagric.gr

website: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Fax: (34-91) 3474838 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |
| website: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Fax: (34-91) 3474838

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

website: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax: (33-1) 44 18 20 08/80 |
| e-mail: f.abeasis@onigc.fr |
| website: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax: (33-1) 44 18 20 08/80

e-mail: f.abeasis@onigc.fr

website: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45, 00184 Roma |
| Telefon: (39) 0649499755 |
| Fax: (39) 0649499761 |
| e-mail: d.spampinato@agea.gov.it |
| website: www.enterisi.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45, 00184 Roma

Telefon: (39) 0649499755

Fax: (39) 0649499761

e-mail: d.spampinato@agea.gov.it

website: www.enterisi.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Fax: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |
| website: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Fax: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

website: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Fax: (370-5) 268 5061 |
| e-mail: info@litfood.lt |
| website: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Fax: (370-5) 268 5061

e-mail: info@litfood.lt

website: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

2 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24 |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36) 1 219 45 76 |
| Fax: (36) 1 219 89 05 |
| e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |
| website: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24

H-1095 Budapest

Telefon: (36) 1 219 45 76

Fax: (36) 1 219 89 05

e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

website: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Telefon: (31) 475 355 486 |
| Fax: (31) 475 318939 |
| e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| website: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Telefon: (31) 475 355 486

Fax: (31) 475 318939

e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

website: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Fax: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Fax:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

e-mail: referat10@ama.gv.at

website: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Fax: (48) 22 661 78 26 |
| e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| website: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon: (48) 22 661 78 10

Fax: (48) 22 661 78 26

e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

website: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| R. Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fax: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

R. Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fax:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

website: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon: 40 21 3054802 + 40 21 3054842 |
| Fax: 40 21 3054803 |
| website: www.apia.org.ro |

Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon: 40 21 3054802 + 40 21 3054842

Fax: 40 21 3054803

website: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Telefon: (386) 1 580 76 52 |
| Fax: (386) 1 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |
| website: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Telefon: (386) 1 580 76 52

Fax: (386) 1 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

website: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 58 243 271 |
| Fax: (421-2) 53 412 665 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |
| website: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon: (421-2) 58 243 271

Fax: (421-2) 53 412 665

e-mail: jvargova@apa.sk

website: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: (358-9) 16001 |
| Fax: | (358-9) 1605 2772
  (358-9) 1605 2778 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FIN-00023 Valtioneuvosto

Telefon: (358-9) 16001

Fax:

(358-9) 1605 2772

(358-9) 1605 2778

e-mail: intervention.unit@mmm.fi

website: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens Jordbruksverk |
| --- |
| SE-55182 Jönköping |
| Telefon: (46) 36 15 50 00 |
| Fax: (46) 36 19 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |
| website: www.sjv.se |

Statens Jordbruksverk

SE-55182 Jönköping

Telefon: (46) 36 15 50 00

Fax: (46) 36 19 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

website: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Fax: (44) 191 226 5824 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| website: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Fax: (44) 191 226 5824

e-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

website: www.rpa.gov.uk

«—»: Nu există stoc de intervenție pentru acest tip de cereale în statul membru respectiv.”

---

| 6.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 143/14

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 622/2007 AL COMISIEI

din 5 iunie 2007

de stabilire a condițiilor pentru pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) pentru anul 2007 în Marea Nordului

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 41/2007 din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru anul 2007, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe privind anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele Comunității și, în raport cu navele Comunității, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (1), în special anexa IA,

întrucât:

| (1) | Limitările capturilor în cadrul pescuitului experimental de uva (Ammodytes spp.) în zona ICES IV sunt stabilite în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007. În conformitate cu notele de subsol care însoțesc limitările relevante ale capturilor specificate în respectiva anexă, Comisia poate stabili condițiile în care pot fi utilizate cotele pentru pescuitul experimental, având în vedere abundența de uva (Ammodytes spp.). |
| --- | --- |

(1)

Limitările capturilor în cadrul pescuitului experimental de uva (Ammodytes spp.) în zona ICES IV sunt stabilite în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007. În conformitate cu notele de subsol care însoțesc limitările relevante ale capturilor specificate în respectiva anexă, Comisia poate stabili condițiile în care pot fi utilizate cotele pentru pescuitul experimental, având în vedere abundența de uva (Ammodytes spp.).

| (2) | În temeiul punctului 1 al anexei IID la Regulamentul (CE) nr. 41/2007, condițiile stabilite în respectiva anexă IID se vor aplica navelor comunitare care pescuiesc în zonele ICES IIIa și IV, precum și în apele comunitare din zona ICES IIa cu traul de fund, năvoade triunghiulare sau unelte de pescuit remorcate similare care au o dimensiune a ochiului plasei mai mică de 16 mm. Cu excepția cazului în care se prevede altfel sau ca o consecință a consultărilor sau a acordurilor dintre Comunitate și Norvegia, aceste condiții sunt de asemenea aplicabile navelor țărilor terțe autorizate să pescuiască uva (Ammodytes spp.) în apele comunitare din zona ICES IV. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul punctului 1 al anexei IID la Regulamentul (CE) nr. 41/2007, condițiile stabilite în respectiva anexă IID se vor aplica navelor comunitare care pescuiesc în zonele ICES IIIa și IV, precum și în apele comunitare din zona ICES IIa cu traul de fund, năvoade triunghiulare sau unelte de pescuit remorcate similare care au o dimensiune a ochiului plasei mai mică de 16 mm. Cu excepția cazului în care se prevede altfel sau ca o consecință a consultărilor sau a acordurilor dintre Comunitate și Norvegia, aceste condiții sunt de asemenea aplicabile navelor țărilor terțe autorizate să pescuiască uva (Ammodytes spp.) în apele comunitare din zona ICES IV.

| (3) | Uva (Ammodytes spp.) este un stoc halieutic din Marea Nordului care este utilizat împreună cu Norvegia, dar nu este administrat în comun. În urma consultărilor dintre Comunitate și Norvegia de la data de 30 martie 2007, s-a ajuns la un acord privind condițiile pentru pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) în Marea Nordului. Acest acord trebuie implementat în legislația comunitară. |
| --- | --- |

(3)

Uva (Ammodytes spp.) este un stoc halieutic din Marea Nordului care este utilizat împreună cu Norvegia, dar nu este administrat în comun. În urma consultărilor dintre Comunitate și Norvegia de la data de 30 martie 2007, s-a ajuns la un acord privind condițiile pentru pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) în Marea Nordului. Acest acord trebuie implementat în legislația comunitară.

| (4) | Pentru stabilirea cât mai curând a posibilităților de pescuire a uva (Ammodytes spp.) în temeiul punctului 8 al anexei IID la Regulamentul (CE) nr. 41/2007, pescuitul experimental se execută în timpul lunii aprilie și în prima jumătate a lunii mai. Este prin urmare necesar ca aceste condiții pentru pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) pentru anul 2007 în Marea Nordului să fie puse în aplicare cât mai curând posibil, |
| --- | --- |

(4)

Pentru stabilirea cât mai curând a posibilităților de pescuire a uva (Ammodytes spp.) în temeiul punctului 8 al anexei IID la Regulamentul (CE) nr. 41/2007, pescuitul experimental se execută în timpul lunii aprilie și în prima jumătate a lunii mai. Este prin urmare necesar ca aceste condiții pentru pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) pentru anul 2007 în Marea Nordului să fie puse în aplicare cât mai curând posibil,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește condițiile în care cotele stabilite în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 41/2007 pentru pescuitul experimental, având în vedere abundența de uva (Ammodytes spp.), pot fi utilizate în anul 2007 în zona ICES IV.

(2)   Condițiile stipulate în prezentul regulament se aplică suplimentar față de cele stabilite în anexa IID la Regulamentul (CE) nr. 41/2007.

Articolul 2

Lista navelor de pescuit comunitare

(1)   Ca urmare a intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre în cauză vor transmite fără întârziere Comisiei o listă a navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care intenționează să participe la pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) în apele norvegiene din zona ICES IV, lista conținând numele, numărul de înregistrare și codul internațional de apel radio al fiecărei nave.

(2)   Pe baza informațiilor primite în conformitate cu alineatul (1), Comisia stabilește o listă a tuturor navelor de pescuit comunitare care intenționează să participe la pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) în apele norvegiene și o va transmite Norvegiei.

Articolul 3

Raportarea capturilor de către navele Comunității și cele norvegiene

(1)   Navele de pescuit comunitare vor transmite raportul privind capturile Direcției Pescuit din Norvegia la fiecare a treia zi după ce nava intră pentru prima dată în zona norvegiană, ori de câte ori intenționează să pescuiască uva (Ammodytes spp.) sau are la bord traule cu dimensiunea ochiului plasei mai mică de 16 mm.

(2)   În plus față de notificările privind raportarea capturii la intrare și a capturii la ieșire transmise în conformitate cu anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 41/2007, navele de pescuit norvegiene vor transmite către Comisie raportul privind capturile, la fiecare a treia zi după prima intrare a navei în apele comunitare, ori de câte ori intenționează să pescuiască uva (Ammodytes spp.) sau are la bord traule cu dimensiunea ochiului plasei mai mică de 16 mm.

Articolul 4

Accesul la informațiile VMS privind navele comunitare

Statele membre pun la dispoziția oamenilor lor de știință care participă la grupurile de lucru ICES sau, în absența acestora, direct grupului de lucru respectiv datele VMS (Sistemul de Monitorizare a Navelor) privind navele aflate sub pavilionul lor și care participă la pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.).

Articolul 5

Închiderea pescuitului experimental pentru navele norvegiene

(1)   Pentru navele de pescuit norvegiene, pescuitul experimental de uva (Ammodytes spp.) va fi permis după data de 6 mai 2007 în apele comunitare din zona ICES IV, numai dacă:

| (a) | 30 % din efortul de pescuit total desfășurat de Norvegia în 2005 nu a fost utilizat în întregime; și |
| --- | --- |

(a)

30 % din efortul de pescuit total desfășurat de Norvegia în 2005 nu a fost utilizat în întregime; și

| (b) | limita de captură de 20 000 de tone nu a fost atinsă. |
| --- | --- |

(b)

limita de captură de 20 000 de tone nu a fost atinsă.

(2)   Efortul de pescuit desfășurat de navele norvegiene nu va depăși 25 de nave care execută nu mai mult de 1 ieșire în larg de mai multe zile fiecare.

Articolul 6

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 5 iunie 2007.

Pentru Comisie

Joe BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 15, 20.1.2007, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 444/2007 al Comisiei (JO L 106, 24.4.2007, p. 22).

1

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 6.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 143/16

---

DECIZIA COMISIEI

din 12 octombrie 2006

privind ajutorul de stat C 11/2005 (fostul N 21/2005), pe care Germania intenționează să îl acorde pentru construcția unei conducte de etilenă în Bavaria

[notificată cu numărul C(2006) 4836]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/385/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile mai sus citate (1) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | La 2 decembrie 2003, Germania a informat Comisia cu privire la intenția sa de a notifica sprijinul pe care intenționează să îl aducă la proiectul conductei de etilenă între Ludwigshafen (Baden-Würrtemberg) și Münchsmünster (Bavaria). |
| --- | --- |

(1)

La 2 decembrie 2003, Germania a informat Comisia cu privire la intenția sa de a notifica sprijinul pe care intenționează să îl aducă la proiectul conductei de etilenă între Ludwigshafen (Baden-Würrtemberg) și Münchsmünster (Bavaria).

| (2) | La 12 ianuarie 2005, Germania a notificat măsura amintită mai sus, pe care o consideră măsură generală în materie de infrastructuri, și nu ajutor de stat, din motive de securitate juridică. |
| --- | --- |

(2)

La 12 ianuarie 2005, Germania a notificat măsura amintită mai sus, pe care o consideră măsură generală în materie de infrastructuri, și nu ajutor de stat, din motive de securitate juridică.

| (3) | La 16 martie 2005, Comisia a deschis procedura formală de investigație a potențialului ajutor de stat. Decizia Comisiei de a deschide procedura menționată mai sus a fost publicată la 26 aprilie 2005 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul respectiv. |
| --- | --- |

(3)

La 16 martie 2005, Comisia a deschis procedura formală de investigație a potențialului ajutor de stat. Decizia Comisiei de a deschide procedura menționată mai sus a fost publicată la 26 aprilie 2005 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul respectiv.

| (4) | La 19 aprilie 2005, Germania a comunicat observațiile sale ca răspuns la notificarea de inițiere a procedurii formale de investigație (a se vedea secțiunea 5). |
| --- | --- |

(4)

La 19 aprilie 2005, Germania a comunicat observațiile sale ca răspuns la notificarea de inițiere a procedurii formale de investigație (a se vedea secțiunea 5).

| (5) | Comisia a primit observații de la părțile interesate. Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE (Asociația Industriei Petrochimice din Europa), câteva companii din Bavaria [Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH și Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS] neparticipând direct la proiect și Austria au emis avize favorabile prin scrisorile din 2 mai, 12 mai, 17 mai, 3 iunie și 8 iunie 2005. În schimb, un producător de produse petrochimice, care dorește să își păstreze anonimatul, s-a arătat critic în scrisoarea din 24 mai 2005. Avizul Austriei a fost luat în considerare chiar dacă a ajuns la Comisie după expirarea termenului de 30 de zile, stabilit în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații de la părțile interesate. Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE (Asociația Industriei Petrochimice din Europa), câteva companii din Bavaria [Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH și Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS] neparticipând direct la proiect și Austria au emis avize favorabile prin scrisorile din 2 mai, 12 mai, 17 mai, 3 iunie și 8 iunie 2005. În schimb, un producător de produse petrochimice, care dorește să își păstreze anonimatul, s-a arătat critic în scrisoarea din 24 mai 2005. Avizul Austriei a fost luat în considerare chiar dacă a ajuns la Comisie după expirarea termenului de 30 de zile, stabilit în Jurnalul Oficial.

| (6) | Avizele primite au fost adresate Germaniei, pentru comentarii, prin scrisorile din 16 și 20 iunie februarie 2005. |
| --- | --- |

(6)

Avizele primite au fost adresate Germaniei, pentru comentarii, prin scrisorile din 16 și 20 iunie februarie 2005.

| (7) | Germania a comunicat comentariile sale cu privire la observațiile părților interesate prin scrisoarea din 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(7)

Germania a comunicat comentariile sale cu privire la observațiile părților interesate prin scrisoarea din 14 iulie 2005.

| (8) | Prin scrisoarea din 28 octombrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare pe care Germania i le-a comunicat prin scrisoarea din 24 noiembrie 2005. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 28 octombrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare pe care Germania i le-a comunicat prin scrisoarea din 24 noiembrie 2005.

| (9) | Începând cu sfârșitul anului 2005, autoritățile federale germane și bavareze, reprezentanți ai industriei bavareze și Comisia au avut numeroase contacte și un schimb susținut de corespondență. |
| --- | --- |

(9)

Începând cu sfârșitul anului 2005, autoritățile federale germane și bavareze, reprezentanți ai industriei bavareze și Comisia au avut numeroase contacte și un schimb susținut de corespondență.

| (10) | Astfel, Germania a trimis, pe 8 februarie 2006, o scrisoare căreia i-au fost atașate alte scrisori de la companiile BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, OMV Germany, Ruhr Oel GmbH (ROG), precum și scrisorile consorțiului Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) și ale consorțiului Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS), potențial beneficiar al ajutorului de stat menționat. La 21 februarie 2006, Bavaria a comunicat observații suplimentare precum și o versiune revizuită a scrisorii de la Infraserv Hoechst. La 5 februarie 2006, producătorul de produse petrochimice care își comunicase observațiile prin scrisoarea din 24 mai 2005, a comunicat un nou aviz, analizând ajutorul de stat menționat într-un mod mai pozitiv, în măsura în care proiectul garantează un acces deschis între Rotterdam și Bavaria. |
| --- | --- |

(10)

Astfel, Germania a trimis, pe 8 februarie 2006, o scrisoare căreia i-au fost atașate alte scrisori de la companiile BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, OMV Germany, Ruhr Oel GmbH (ROG), precum și scrisorile consorțiului Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) și ale consorțiului Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS), potențial beneficiar al ajutorului de stat menționat. La 21 februarie 2006, Bavaria a comunicat observații suplimentare precum și o versiune revizuită a scrisorii de la Infraserv Hoechst. La 5 februarie 2006, producătorul de produse petrochimice care își comunicase observațiile prin scrisoarea din 24 mai 2005, a comunicat un nou aviz, analizând ajutorul de stat menționat într-un mod mai pozitiv, în măsura în care proiectul garantează un acces deschis între Rotterdam și Bavaria.

| (11) | Prin scrisoarea din 24 iulie 2006, căreia i-a fost atașată o serie întreagă de documente, Germania a comunicat o propunere revizuită de sprijin pentru proiectul conductei de etilenă. Această scrisoare a fost completată cu scrisorile din 14 august și 7 septembrie 2006, care se refereau în special la participarea la proiectul Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (denumit în continuare „LfA”), o instituție de credit deținută procent de 100 % de către landul Bavariei. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din 24 iulie 2006, căreia i-a fost atașată o serie întreagă de documente, Germania a comunicat o propunere revizuită de sprijin pentru proiectul conductei de etilenă. Această scrisoare a fost completată cu scrisorile din 14 august și 7 septembrie 2006, care se refereau în special la participarea la proiectul Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (denumit în continuare „LfA”), o instituție de credit deținută procent de 100 % de către landul Bavariei.

2.   DESCRIERE

2.1.   Proiectul

| (12) | Proiectul constă în construirea unei conducte de etilenă pe o lungime de 357 km și o capacitate de transport de 400 000 tone pe an între Ludwigshafen și Münchsmünster. În prezent nu se efectuează transport de etilenă între aceste două orașe. Tabelul 1 oferă o imagine asupra tonajelor probabile care se vor transporta. Luându-se în considerare diferențele dintre evoluția producției și cea a consumului de etilenă, se așteaptă un flux superior în direcția Ludwigshafen în primii ani, tendința urmând să se inverseze în anii următori. Tabelul nu ia încă în considerare explozia care s-a produs în uzina de polietilenă din Basell (a se vedea considerentul 24). În cazul în care instalația este reconstruită cu o capacitate comparabilă, închiderea sa în 2015 este mai puțin probabilă, astfel încât fluxul net va descrește puternic începând cu anul 2015. O reconstrucție combinată cu o mărire a capacităților s-ar traduce printr-o diminuare globală a tonajelor transportate de-a lungul întregii perioade de proiectare.
  Tabelul 1
  Tonajele probabile care se vor transporta (1 000 tone/an) | 2008-2009 | 2010-2014 | Începând cu 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Producători |
| OMV | [...] (3) | [...] | [...] |
| Ruhr Oel | [...] | [...] | [...] |
| Utilizatori |
| Wacker | [...] | [...] | [...] |
| Borealis | [...] | [...] | [...] |
| Clariant | [...] | [...] | [...] |
| Vinnolit | [...] | [...] | [...] |
| Basell | [...] | [...] | [...] |
| Investitori noi | [...] | [...] | [...] |
| Producție netă | 140 | 80 | 200 |

(12)

Proiectul constă în construirea unei conducte de etilenă pe o lungime de 357 km și o capacitate de transport de 400 000 tone pe an între Ludwigshafen și Münchsmünster. În prezent nu se efectuează transport de etilenă între aceste două orașe. Tabelul 1 oferă o imagine asupra tonajelor probabile care se vor transporta. Luându-se în considerare diferențele dintre evoluția producției și cea a consumului de etilenă, se așteaptă un flux superior în direcția Ludwigshafen în primii ani, tendința urmând să se inverseze în anii următori. Tabelul nu ia încă în considerare explozia care s-a produs în uzina de polietilenă din Basell (a se vedea considerentul 24). În cazul în care instalația este reconstruită cu o capacitate comparabilă, închiderea sa în 2015 este mai puțin probabilă, astfel încât fluxul net va descrește puternic începând cu anul 2015. O reconstrucție combinată cu o mărire a capacităților s-ar traduce printr-o diminuare globală a tonajelor transportate de-a lungul întregii perioade de proiectare.

Tabelul 1

Tonajele probabile care se vor transporta (1 000 tone/an)

2008-2009

2010-2014

Începând cu 2015

Producători

OMV

[...] (3)

[...]

[...]

Ruhr Oel

[...]

[...]

[...]

Utilizatori

Wacker

[...]

[...]

[...]

Borealis

[...]

[...]

[...]

Clariant

[...]

[...]

[...]

Vinnolit

[...]

[...]

[...]

Basell

[...]

[...]

[...]

Investitori noi

[...]

[...]

[...]

Producție netă

140

80

200

| (13) | Taxa pentru transport este calculată pe baza tarifelor aplicate de către Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft, fie, de exemplu, 34,21 EUR/tonă pentru întregul tronson sau 0,0597 EUR pe tona metrică și pe kilometru. Aceste tarife se aplică în același mod membrilor consorțiului și celorlalți utilizatori ai conductei și sunt modificate în fiecare an pe baza unei evaluări independente. |
| --- | --- |

(13)

Taxa pentru transport este calculată pe baza tarifelor aplicate de către Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft, fie, de exemplu, 34,21 EUR/tonă pentru întregul tronson sau 0,0597 EUR pe tona metrică și pe kilometru. Aceste tarife se aplică în același mod membrilor consorțiului și celorlalți utilizatori ai conductei și sunt modificate în fiecare an pe baza unei evaluări independente.

| (14) | Construcția canalizării menționate va costa, conform previziunilor, 154 milioane EUR, fie cu 14 milioane EUR mai mult decât prevăzuse inițial Germania. Această creștere estimată a costului total al proiectului se explică prin mărirea costului pentru construcție (inclusiv achiziția de drepturi și măsurile privind mediul înconjurător), precum și prin cheltuielile de exploatare (electricitate, asigurări). Odată actele juridice preliminare întocmite, studiile necesare ar trebui începute până la sfârșitul anului 2006, conducta de etilenă ar trebui construită în 2007 și ar trebui să fie funcțională – potrivit proiectului inițial – în septembrie 2007. În cadrul procedurii de obținere a autorizațiilor necesare, se efectuează o evaluare a consecințelor asupra mediului înconjurător conform Directivei 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (4). |
| --- | --- |

(14)

Construcția canalizării menționate va costa, conform previziunilor, 154 milioane EUR, fie cu 14 milioane EUR mai mult decât prevăzuse inițial Germania. Această creștere estimată a costului total al proiectului se explică prin mărirea costului pentru construcție (inclusiv achiziția de drepturi și măsurile privind mediul înconjurător), precum și prin cheltuielile de exploatare (electricitate, asigurări). Odată actele juridice preliminare întocmite, studiile necesare ar trebui începute până la sfârșitul anului 2006, conducta de etilenă ar trebui construită în 2007 și ar trebui să fie funcțională – potrivit proiectului inițial – în septembrie 2007. În cadrul procedurii de obținere a autorizațiilor necesare, se efectuează o evaluare a consecințelor asupra mediului înconjurător conform Directivei 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (4).

| (15) | Canalizarea plănuită va fi exploatată conform principiilor transportatorului comun (common-carrier), accesului liber (open access), taxei de transport nediscriminatorii (non-discriminatory fees) și profitului minim (minimum profit). Toți producătorii și utilizatorii de etilenă vor avea acces la conducta de etilenă în aceleași condiții. Capacitatea de rezervă a acesteia din urmă este de așa natură încât aceste principii să poată fi respectate (capacitatea disponibilă se ridică la aproximativ 50 %). Aceste condiții trebuie garantate timp de cel puțin 25 de ani. |
| --- | --- |

(15)

Canalizarea plănuită va fi exploatată conform principiilor transportatorului comun (common-carrier), accesului liber (open access), taxei de transport nediscriminatorii (non-discriminatory fees) și profitului minim (minimum profit). Toți producătorii și utilizatorii de etilenă vor avea acces la conducta de etilenă în aceleași condiții. Capacitatea de rezervă a acesteia din urmă este de așa natură încât aceste principii să poată fi respectate (capacitatea disponibilă se ridică la aproximativ 50 %). Aceste condiții trebuie garantate timp de cel puțin 25 de ani.

2.2.   Ajutorul

| (16) | Landul Bavaria intenționează să acorde o subvenție de 44,85 milioane EUR ceea ce reprezintă 29,9 % din costul investiției (150 milioane EUR) și 29,1 % din costul maxim (154 milioane EUR). Investiția menționată se repartizează după cum urmează pe anii 2004-2008: 4,5 milioane EUR în 2004, 7,8 milioane EUR în 2005, 54,2 milioane EUR în 2006, 86 milioane EUR în 2007 și 1,5 milioane EUR în 2008. Ajutorul acordat nu poate depăși 29,9 % din cost și va fi redus în raport cu concurența în ipoteza în care costul total este mai mic de 150 milioane EUR. |
| --- | --- |

(16)

Landul Bavaria intenționează să acorde o subvenție de 44,85 milioane EUR ceea ce reprezintă 29,9 % din costul investiției (150 milioane EUR) și 29,1 % din costul maxim (154 milioane EUR). Investiția menționată se repartizează după cum urmează pe anii 2004-2008: 4,5 milioane EUR în 2004, 7,8 milioane EUR în 2005, 54,2 milioane EUR în 2006, 86 milioane EUR în 2007 și 1,5 milioane EUR în 2008. Ajutorul acordat nu poate depăși 29,9 % din cost și va fi redus în raport cu concurența în ipoteza în care costul total este mai mic de 150 milioane EUR.

| (17) | Potrivit declarațiilor făcute de Germania, proiectul nu ar fi rentabil fără ajutorul landului Bavaria, întrucât costul transportului ar fi mult mai ridicat (54,6 EUR/tonă) și nu ar fi deci mai competitiv. În plus, rata internă de rentabilitate ar fi limitată la 1,2 % chiar cu ajutorul menționat de 44,85 milioane EUR și luând în considerare avantajele indirecte pentru partenerii consorțiului. Pe de altă parte, nu trebuie uitat faptul că în caz de reconstrucție a instalațiilor din Basell cu mărirea capacităților, tonajele transportate și, în consecință, valoarea investițiilor, ar fi mai mici (a se vedea considerentul 24). |
| --- | --- |

(17)

Potrivit declarațiilor făcute de Germania, proiectul nu ar fi rentabil fără ajutorul landului Bavaria, întrucât costul transportului ar fi mult mai ridicat (54,6 EUR/tonă) și nu ar fi deci mai competitiv. În plus, rata internă de rentabilitate ar fi limitată la 1,2 % chiar cu ajutorul menționat de 44,85 milioane EUR și luând în considerare avantajele indirecte pentru partenerii consorțiului. Pe de altă parte, nu trebuie uitat faptul că în caz de reconstrucție a instalațiilor din Basell cu mărirea capacităților, tonajele transportate și, în consecință, valoarea investițiilor, ar fi mai mici (a se vedea considerentul 24).

2.3.   Beneficiarul

| (18) | Beneficiarul ajutorului este Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (denumit în continuare „EPS” (5), consorțiu care cuprinde companiile petrochimice (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit Gmbh & Co. KG și Wacker Chemie GmbH, precum și LfA Förderbank Bayern (7). |
| --- | --- |

(18)

Beneficiarul ajutorului este Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (denumit în continuare „EPS” (5), consorțiu care cuprinde companiile petrochimice (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit Gmbh & Co. KG și Wacker Chemie GmbH, precum și LfA Förderbank Bayern (7).

2.4.   Industria etilenei

| (19) | Etilena, cea mai simplă dintre hidrocarburile nesaturate (alchena), este un gaz incolor. Această olefină este produsă în mod curent în instalații petrochimice (steamcracker) din petrol (fie, cum este în general cazul în Europa, sub formă de naftă, fie sub formă de gaz); etilena și propilena sunt produse în proporții fixe. Etilena constituie baza unei largi game de polimeri (polietilenă, PVC și polistirol, de exemplu), care intervin ei înșiși în fabricarea de mase plastice destinate unor utilizări variate. |
| --- | --- |

(19)

Etilena, cea mai simplă dintre hidrocarburile nesaturate (alchena), este un gaz incolor. Această olefină este produsă în mod curent în instalații petrochimice (steamcracker) din petrol (fie, cum este în general cazul în Europa, sub formă de naftă, fie sub formă de gaz); etilena și propilena sunt produse în proporții fixe. Etilena constituie baza unei largi game de polimeri (polietilenă, PVC și polistirol, de exemplu), care intervin ei înșiși în fabricarea de mase plastice destinate unor utilizări variate.

| (20) | Etilena este un gaz anesteziant, sufocant și puternic inflamabil care formează cu aerul amestecuri explozive și care aparține clasei cu riscul cel mai ridicat. Cu câteva excepții foarte rare, când transportul se efectuează pe cale maritimă, mai costisitoare, gazul nu este transportat în consecință decât prin conducte care leagă direct producătorii și utilizatorii. Începând cu anii 1960, societăți individuale sau consorții precum ARG au construit o serie întreagă de sisteme de canalizări pentru transportul etilenei (de diverse lungimi, cel mai adesea limitate la nivel local). Transportul derivaților etilenei este, în schimb, mult mai simplu. |
| --- | --- |

(20)

Etilena este un gaz anesteziant, sufocant și puternic inflamabil care formează cu aerul amestecuri explozive și care aparține clasei cu riscul cel mai ridicat. Cu câteva excepții foarte rare, când transportul se efectuează pe cale maritimă, mai costisitoare, gazul nu este transportat în consecință decât prin conducte care leagă direct producătorii și utilizatorii. Începând cu anii 1960, societăți individuale sau consorții precum ARG au construit o serie întreagă de sisteme de canalizări pentru transportul etilenei (de diverse lungimi, cel mai adesea limitate la nivel local). Transportul derivaților etilenei este, în schimb, mult mai simplu.

| (21) | După cifrele furnizate de Germania, Europa de Vest dispunea, la sfârșitul anului 2002, de o capacitate de producție de 23,2 milioane de tone, dintre care mai mult de 10 milioane de tone doar în Germania și Benelux. Între 2002 și 2003, producția a crescut cu 2,6 % pentru a se stabili la 20,7 milioane de tone. Consumul fiind superior producției, în Europa Occidentală a trebuit să se importe, în 2002, 0,24 milioane de tone. În Europa Centrală și Orientală (inclusiv în cele zece noi state membre), capacitatea de producție se ridica, la sfârșitul anului 2002, la 2,24 milioane de tone, în timp ce consumul se situa la 2 milioane de tone. |
| --- | --- |

(21)

După cifrele furnizate de Germania, Europa de Vest dispunea, la sfârșitul anului 2002, de o capacitate de producție de 23,2 milioane de tone, dintre care mai mult de 10 milioane de tone doar în Germania și Benelux. Între 2002 și 2003, producția a crescut cu 2,6 % pentru a se stabili la 20,7 milioane de tone. Consumul fiind superior producției, în Europa Occidentală a trebuit să se importe, în 2002, 0,24 milioane de tone. În Europa Centrală și Orientală (inclusiv în cele zece noi state membre), capacitatea de producție se ridica, la sfârșitul anului 2002, la 2,24 milioane de tone, în timp ce consumul se situa la 2 milioane de tone.

| (22) | Cererea de etilenă este direct legată de cererea de mase plastice, care stă, la rândul său, la baza creșterii PIB-ului. Astfel, se poate prevedea pentru anii următori o creștere a consumului de etilenă cu aproximativ 2 % în Europa Occidentală și cu aproximativ 5,5 % în Europa Centrală și Orientală. Producătorii de etilenă care nu sunt racordați la canalizări își fac indirect concurență pe piețele derivaților etilenei. |
| --- | --- |

(22)

Cererea de etilenă este direct legată de cererea de mase plastice, care stă, la rândul său, la baza creșterii PIB-ului. Astfel, se poate prevedea pentru anii următori o creștere a consumului de etilenă cu aproximativ 2 % în Europa Occidentală și cu aproximativ 5,5 % în Europa Centrală și Orientală. Producătorii de etilenă care nu sunt racordați la canalizări își fac indirect concurență pe piețele derivaților etilenei.

| (23) | Industria petrochimică europeană este de mult timp foarte performantă, dar presiunea concurențială crește datorită întăririi restricțiilor privind mediul înconjurător și intensificării concurenței exersate de producătorii de polietilenă din Orientul Mijlociu, unde gazul este o materie primă ieftină. Totuși, utilizând gazul care generează mai puține produse derivate, Europa beneficiază astfel de un avantaj concurențial. În plus, cheltuielile de transport joacă un rol important, în special pentru livrările în interiorul Europei. Investițiile în mărirea capacităților de producție în Orientul Mijlociu vizează, în general, aprovizionarea piețelor în plină creștere din China și din alte țări din sud-estul Asiei. Totuși, dacă creșterea pe aceste piețe s-ar reduce din anumite motive, industria chimică europeană ar trebui, dacă este cazul, să facă față unei concurențe crescute din Orientul Mijlociu. |
| --- | --- |

(23)

Industria petrochimică europeană este de mult timp foarte performantă, dar presiunea concurențială crește datorită întăririi restricțiilor privind mediul înconjurător și intensificării concurenței exersate de producătorii de polietilenă din Orientul Mijlociu, unde gazul este o materie primă ieftină. Totuși, utilizând gazul care generează mai puține produse derivate, Europa beneficiază astfel de un avantaj concurențial. În plus, cheltuielile de transport joacă un rol important, în special pentru livrările în interiorul Europei. Investițiile în mărirea capacităților de producție în Orientul Mijlociu vizează, în general, aprovizionarea piețelor în plină creștere din China și din alte țări din sud-estul Asiei. Totuși, dacă creșterea pe aceste piețe s-ar reduce din anumite motive, industria chimică europeană ar trebui, dacă este cazul, să facă față unei concurențe crescute din Orientul Mijlociu.

| (24) | Industria etilenei din Bavaria este compusă din două uzine de etilenă situate în Münchsmünster-Gendorf-Burghausen și care aparțin OMV și Ruhr-Öl Germany, precum și din o serie întreagă de utilizatori de etilenă care produc din aceasta polietilenă și alte produse: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). Un incident major s-a produs în instalațiile din Basell, la 12 decembrie 2005: vor trebui autorizate numeroase investiții pentru relansarea producției de polietilenă. Nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la reconstrucția instalațiilor; Basell subliniază importanța construirii conductei de etilenă între Ludwigshafen și Münchsmünster. |
| --- | --- |

(24)

Industria etilenei din Bavaria este compusă din două uzine de etilenă situate în Münchsmünster-Gendorf-Burghausen și care aparțin OMV și Ruhr-Öl Germany, precum și din o serie întreagă de utilizatori de etilenă care produc din aceasta polietilenă și alte produse: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). Un incident major s-a produs în instalațiile din Basell, la 12 decembrie 2005: vor trebui autorizate numeroase investiții pentru relansarea producției de polietilenă. Nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la reconstrucția instalațiilor; Basell subliniază importanța construirii conductei de etilenă între Ludwigshafen și Münchsmünster.

| (25) | Tabelul 2 prezintă o imagine asupra producției de etilenă și livrărilor între societățile implicate.
  Tabelul 2
  Producția și livrările din prezent

  În tone (cifre din 2003) | OMV Deutschland GmbH, Burghausen | Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster |
| --- | --- | --- | --- |
| Basell GmbH, Münchsmünster (înainte de explozie) | [...] | [...] |
| Clariant GmbH, Gendorf | [...] | [...] |
| Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf | [...] | [...] |
| Borealis Polymere GmbH, Burghausen | [...] | [...] |
| Wacker-Chemie, Burghausen | [...] | [...] |
| Producția totală | 350 000 | 320 000 |

(25)

Tabelul 2 prezintă o imagine asupra producției de etilenă și livrărilor între societățile implicate.

Tabelul 2

Producția și livrările din prezent

În tone (cifre din 2003)

OMV Deutschland GmbH, Burghausen

Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster

Basell GmbH, Münchsmünster (înainte de explozie)

[...]

[...]

Clariant GmbH, Gendorf

[...]

[...]

Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf

[...]

[...]

Borealis Polymere GmbH, Burghausen

[...]

[...]

Wacker-Chemie, Burghausen

[...]

[...]

Producția totală

350 000

320 000

2.5.   Rețeaua paneuropeană de canalizări pentru olefine

| (26) | Potrivit declarațiilor Germaniei, conducta de etilenă menționată ar trebui să facă parte dintr-o rețea paneuropeană de canalizări pentru olefine. Conductele de etilenă deja existente au, la ora actuală, o lungime totală de aproximativ 2 500 până la 3 000 km și industria este racordată la acestea în procent de aproximativ 50 %, față de aproape 100 % în Statele Unite. Aceste sisteme de canalizări regionale existente, dar neracordate între ele, sunt următoarele:






  — | Nord-vestul Europei (Rotterdam-Ludwigshafen), inclusiv conductele chimice în rețea (cu canalizare pentru etilenă) din portul din Rotterdam-Massvlakte; pipeline Rotterdam-Moerdijk-Anvers; conducta societății Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG; conducta Wesseling (Köln) - Frankfurt (156 km); conducta Frankfurt-Ludwigshafen (68 km); |
| --- | --- | --- |

(26)

Potrivit declarațiilor Germaniei, conducta de etilenă menționată ar trebui să facă parte dintr-o rețea paneuropeană de canalizări pentru olefine. Conductele de etilenă deja existente au, la ora actuală, o lungime totală de aproximativ 2 500 până la 3 000 km și industria este racordată la acestea în procent de aproximativ 50 %, față de aproape 100 % în Statele Unite. Aceste sisteme de canalizări regionale existente, dar neracordate între ele, sunt următoarele:

—

Nord-vestul Europei (Rotterdam-Ludwigshafen), inclusiv conductele chimice în rețea (cu canalizare pentru etilenă) din portul din Rotterdam-Massvlakte; pipeline Rotterdam-Moerdijk-Anvers; conducta societății Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG; conducta Wesseling (Köln) - Frankfurt (156 km); conducta Frankfurt-Ludwigshafen (68 km);

| — | conducta pentru transportul etilenei și propilenei Anvers-Feluy (Valonia); |
| --- | --- |

—

conducta pentru transportul etilenei și propilenei Anvers-Feluy (Valonia);

| — | Europa Centrală (Stade-Leuna-Neratovice); |
| --- | --- |

—

Europa Centrală (Stade-Leuna-Neratovice);

| — | Franța (Marsilia/Berre-Feyzin-Carling); secțiunea Mediterana-Viriat (Bourg-en-Bresse) a fost construită în anii '70 și secțiunea Viriat-Carline (396 km) în 2001; |
| --- | --- |

—

Franța (Marsilia/Berre-Feyzin-Carling); secțiunea Mediterana-Viriat (Bourg-en-Bresse) a fost construită în anii '70 și secțiunea Viriat-Carline (396 km) în 2001;

| — | Regatul Unit: Grangemouth-Wilton, Grangemouth-Stanlow, Stanlow-Wilton; noua conductă de etilenă Teesside-Saltend (150 km) a fost construită în 2001; |
| --- | --- |

—

Regatul Unit: Grangemouth-Wilton, Grangemouth-Stanlow, Stanlow-Wilton; noua conductă de etilenă Teesside-Saltend (150 km) a fost construită în 2001;

| — | Italia de Nord (Ravenne-Porto Marghera-Mantoue); |
| --- | --- |

—

Italia de Nord (Ravenne-Porto Marghera-Mantoue);

| — | Bavaria: conducta Münchsmünster-Gendorf (112 km), Gendorf-Burghausen; |
| --- | --- |

—

Bavaria: conducta Münchsmünster-Gendorf (112 km), Gendorf-Burghausen;

| — | Europa de Est (Slovacia-Ucraina). |
| --- | --- |

—

Europa de Est (Slovacia-Ucraina).

| (27) | Conducta de etilenă menționată va fi racordată la canalizările existente care leagă Münchsmünster și Gendorf/Burghausen, precum și Ludwigshafen și Wesseling. Totodată, se pot efectua extinderi suplimentare ale rețelei de conducte:






  — | către Republica Cehă, cu secțiunea Münchsmünster-Litvinov, de exemplu, și cu posibilitatea de a se crea un sistem circular în Europa de Est; |
| --- | --- | --- |

(27)

Conducta de etilenă menționată va fi racordată la canalizările existente care leagă Münchsmünster și Gendorf/Burghausen, precum și Ludwigshafen și Wesseling. Totodată, se pot efectua extinderi suplimentare ale rețelei de conducte:

—

către Republica Cehă, cu secțiunea Münchsmünster-Litvinov, de exemplu, și cu posibilitatea de a se crea un sistem circular în Europa de Est;

| — | către Italia și Croația, cu secțiunea Burghausen-Porto Maghiera, de exemplu; |
| --- | --- |

—

către Italia și Croația, cu secțiunea Burghausen-Porto Maghiera, de exemplu;

| — | către Austria, cu secțiunea Burghausen-Schwechat, de exemplu, și posibilitatea unei legături suplimentare care trece prin Slovacia și Ungaria; |
| --- | --- |

—

către Austria, cu secțiunea Burghausen-Schwechat, de exemplu, și posibilitatea unei legături suplimentare care trece prin Slovacia și Ungaria;

| — | către Franța, cu secțiunea Ludwigshafen-Carling, de exemplu. |
| --- | --- |

—

către Franța, cu secțiunea Ludwigshafen-Carling, de exemplu.

Cu aceste extinderi, conducta de etilenă constituie o legătură importantă între industria petrochimică din Europa de Vest și cea din Europa de Est.

| (28) | În atașamentele scrisorii Germaniei din 8 februarie 2006, OMV, care este prezent în Bavaria (Burghausen) și în Austria (Schwechat, aproape de Viena), și care și-a extins recent capacitățile în Schwechat, și-a exprimat intenția de a realiza, în cazul unei decizii pozitive cu privire la proiectul EPS, un grup de lucru care va trebui să transforme o conductă existentă care pleacă din Schwechat (aproximativ 150 km către vest) și o conductă de etilenă și să o prelungească până la Burghausen. OMV așteaptă rezultatele lucrărilor grupului de lucru la sfârșitul anului 2006. Societatea a anunțat de asemenea comanda unui studiu asupra acest proiect care ar putea fi realizat peste 7-14 ani. Grupul MOL (din care fac parte și societatea slovacă Slovnaft și societatea ungară TVK), lider pe piața din Europa Centrală, dar care nu participă la proiectul EPS, susține în egală măsură acest proiect, dar preferă, într-o primă fază, o conexiune cu conducta de etilenă ucraineană existentă care trece prin Slovacia (Bratislava) și Ungaria (Budapesta/Tiszaujvaros). Noi studii de fezabilitate au fost anunțate în cursul convorbirilor dintre Comisie și Germania, cu privire la racordările la conductele din Republica Cehă, între Leuna, în Germania de Est, și Polonia (responsabilă fiind societatea poloneză PKN Orlen) și între Ludwigshafen și Carling în Franța (responsabile companiile BASF și Total). |
| --- | --- |

(28)

În atașamentele scrisorii Germaniei din 8 februarie 2006, OMV, care este prezent în Bavaria (Burghausen) și în Austria (Schwechat, aproape de Viena), și care și-a extins recent capacitățile în Schwechat, și-a exprimat intenția de a realiza, în cazul unei decizii pozitive cu privire la proiectul EPS, un grup de lucru care va trebui să transforme o conductă existentă care pleacă din Schwechat (aproximativ 150 km către vest) și o conductă de etilenă și să o prelungească până la Burghausen. OMV așteaptă rezultatele lucrărilor grupului de lucru la sfârșitul anului 2006. Societatea a anunțat de asemenea comanda unui studiu asupra acest proiect care ar putea fi realizat peste 7-14 ani. Grupul MOL (din care fac parte și societatea slovacă Slovnaft și societatea ungară TVK), lider pe piața din Europa Centrală, dar care nu participă la proiectul EPS, susține în egală măsură acest proiect, dar preferă, într-o primă fază, o conexiune cu conducta de etilenă ucraineană existentă care trece prin Slovacia (Bratislava) și Ungaria (Budapesta/Tiszaujvaros). Noi studii de fezabilitate au fost anunțate în cursul convorbirilor dintre Comisie și Germania, cu privire la racordările la conductele din Republica Cehă, între Leuna, în Germania de Est, și Polonia (responsabilă fiind societatea poloneză PKN Orlen) și între Ludwigshafen și Carling în Franța (responsabile companiile BASF și Total).

| (29) | Racordarea la o rețea de conducte pentru olefine de mărime suficientă, se dovedește de o importanță majoră pentru industrie, în sensul că ar contribui la reducerea blocajelor regionale în aprovizionarea cu materii prime, ar mări fluiditatea și securitatea în materie de aprovizionare și ar permite o flexibilitate mai mare în selecția locurilor pentru noile investiții. Acesta este motivul pentru care federația industrială încurajează totodată interconexiunea și extinderea sistemelor individuale pentru etilenă și/sau propilenă în scopul creării unei rețele mai largi de conducte pentru olefine (8). |
| --- | --- |

(29)

Racordarea la o rețea de conducte pentru olefine de mărime suficientă, se dovedește de o importanță majoră pentru industrie, în sensul că ar contribui la reducerea blocajelor regionale în aprovizionarea cu materii prime, ar mări fluiditatea și securitatea în materie de aprovizionare și ar permite o flexibilitate mai mare în selecția locurilor pentru noile investiții. Acesta este motivul pentru care federația industrială încurajează totodată interconexiunea și extinderea sistemelor individuale pentru etilenă și/sau propilenă în scopul creării unei rețele mai largi de conducte pentru olefine (8).

| (30) | Germania și proprietarii de conducte care ar fi racordați la canalizarea care se va construi între Ludwigshafen și Münchsmünster, s-au angajat față de comisie, în timpul procedurilor, să exploateze conductele conform principiilor transportatorului comun (Common-Carrier) și accesului liber. Este vorba despre canalizările următoare:






  — | conductele sistemului ARG: conducta Wesseling-Cologne-Frankfurt, aparținând Infraserv Höchst (9) și exploatată de aceasta din urmă și conducta Frankfurt-Ludwigshafen (68 km), aparținând BASF și exploatată de aceasta din urmă; |
| --- | --- | --- |

(30)

Germania și proprietarii de conducte care ar fi racordați la canalizarea care se va construi între Ludwigshafen și Münchsmünster, s-au angajat față de comisie, în timpul procedurilor, să exploateze conductele conform principiilor transportatorului comun (Common-Carrier) și accesului liber. Este vorba despre canalizările următoare:

—

conductele sistemului ARG: conducta Wesseling-Cologne-Frankfurt, aparținând Infraserv Höchst (9) și exploatată de aceasta din urmă și conducta Frankfurt-Ludwigshafen (68 km), aparținând BASF și exploatată de aceasta din urmă;

| — | conductele care deservesc zonele industriale din Bavaria: conducta Münchsmünster-Gendorf (112 km), deținută și exploatată de Infraserv Gendorf (10), și conducta Gendorf-Burghausen, deținută și exploatată de OMV. |
| --- | --- |

—

conductele care deservesc zonele industriale din Bavaria: conducta Münchsmünster-Gendorf (112 km), deținută și exploatată de Infraserv Gendorf (10), și conducta Gendorf-Burghausen, deținută și exploatată de OMV.

| (31) | Conform Germaniei, rețeaua de conducte paneuropeană și în special prezentul proiect ar garanta pe termen lung viitorul industriei petrochimice în Bavaria și cele 17 700 locuri de muncă create de către acest sector. |
| --- | --- |

(31)

Conform Germaniei, rețeaua de conducte paneuropeană și în special prezentul proiect ar garanta pe termen lung viitorul industriei petrochimice în Bavaria și cele 17 700 locuri de muncă create de către acest sector.

3.   MOTIVE DE INIȚIERE A PROCEDURII DE INVESTIGAȚIE

| (32) | Comisia a deschis procedura formală de investigație, deoarece se îndoia de exactitatea argumentului Germaniei conform căruia subvenția nu reprezintă un ajutor de stat ci o măsură generală în materie de infrastructuri. Comisia avea, de asemenea, îndoieli cu privire la compatibilitatea acestui ajutor cu piața comună. Avantajele în termeni de protecție a mediului, securitatea transportului și descongestionarea rutieră păreau inexistente sau cel puțin foarte limitate. Deși conducta de etilenă se dovedește de o importanță strategică pentru industria chimică din Bavaria, ar putea provoca o modificare inacceptabilă a concurenței. Rentabilitatea calculată a proiectului era cu siguranță slabă, dar acesta din urmă părea să poată genera avantaje indirecte importante pentru producătorii existenți de etilenă și propilenă. Conducta de etilenă ar permite transportul de cantități importante între companii, dar și livrări către alte regiuni, cea ce ar putea pune etilena astfel transportată în concurență directă cu cea furnizată de alți producători din alte regiuni decât Bavaria, Baden-Würrtemberg și Renania-Palatinat. Nu se poate exclude nici faptul că poate să aibă impact și asupra pieței propilenei. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a deschis procedura formală de investigație, deoarece se îndoia de exactitatea argumentului Germaniei conform căruia subvenția nu reprezintă un ajutor de stat ci o măsură generală în materie de infrastructuri. Comisia avea, de asemenea, îndoieli cu privire la compatibilitatea acestui ajutor cu piața comună. Avantajele în termeni de protecție a mediului, securitatea transportului și descongestionarea rutieră păreau inexistente sau cel puțin foarte limitate. Deși conducta de etilenă se dovedește de o importanță strategică pentru industria chimică din Bavaria, ar putea provoca o modificare inacceptabilă a concurenței. Rentabilitatea calculată a proiectului era cu siguranță slabă, dar acesta din urmă părea să poată genera avantaje indirecte importante pentru producătorii existenți de etilenă și propilenă. Conducta de etilenă ar permite transportul de cantități importante între companii, dar și livrări către alte regiuni, cea ce ar putea pune etilena astfel transportată în concurență directă cu cea furnizată de alți producători din alte regiuni decât Bavaria, Baden-Würrtemberg și Renania-Palatinat. Nu se poate exclude nici faptul că poate să aibă impact și asupra pieței propilenei.

| (33) | Comisia a apreciat totodată că acest proiect prezenta, într-o anumită măsură, similitudini cu canalizarea transportului de propilenă care leagă Rotterdam, Anvers și regiunea Ruhr, pentru care autorizase acordarea unui ajutor în 16 iunie 2004 (11). Există totuși diferențe importante: nu exista transport de cantități importante de etilenă între cele două extremități ale canalizării și transportul pe cale navigabilă sau pe cale feroviară reprezenta o reală alternativă la canalizarea transportului de propilenă; reduceri la taxele care trebuiau plătite pentru transportul cantităților mari, contracte pe termen lung și posibilitățile de rezervare anticipată nu erau prevăzute decât pentru conducta de etilenă, ceea ce a determinat Comisia să se întrebe în ce măsură condițiile fixate pentru partenerii consorțiului, pe de o parte, și ceilalți utilizatori, pe de cealaltă parte, erau într-adevăr aceleași; Comisia a stabilit că valoarea ajutorului prevăzut era de 50 %, și nu, precum în celălalt caz, mai mic de 30 %. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a apreciat totodată că acest proiect prezenta, într-o anumită măsură, similitudini cu canalizarea transportului de propilenă care leagă Rotterdam, Anvers și regiunea Ruhr, pentru care autorizase acordarea unui ajutor în 16 iunie 2004 (11). Există totuși diferențe importante: nu exista transport de cantități importante de etilenă între cele două extremități ale canalizării și transportul pe cale navigabilă sau pe cale feroviară reprezenta o reală alternativă la canalizarea transportului de propilenă; reduceri la taxele care trebuiau plătite pentru transportul cantităților mari, contracte pe termen lung și posibilitățile de rezervare anticipată nu erau prevăzute decât pentru conducta de etilenă, ceea ce a determinat Comisia să se întrebe în ce măsură condițiile fixate pentru partenerii consorțiului, pe de o parte, și ceilalți utilizatori, pe de cealaltă parte, erau într-adevăr aceleași; Comisia a stabilit că valoarea ajutorului prevăzut era de 50 %, și nu, precum în celălalt caz, mai mic de 30 %.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (34) | Scrisorile primite în cadrul procedurii formale de investigație conțin avize favorabile din partea APPE și a Austriei, în care se face referire la avantajele pe care le are Europa și la extinderea rețelei de canalizări pentru olefine. Companiile Miro, Bayernoil și IGS, care nu participă direct la proiect, au emis și ele un aviz pozitiv axându-se în special pe importanța proiectului pentru viitorul industriei petrochimice în Bavaria. În schimb, producătorul de etilenă care dorește să își păstreze anonimatul, a evidențiat faptul că, la 24 mai, conducta de etilenă reprezenta o investiție defensivă pur regională, menită să îi confere un avantaj pe piața producătorilor locali și că nu ar îmbunătăți deloc competitivitatea din sectorul olefinelor. Acesta era totuși în favoarea creării unei rețele complete de canalizări pentru olefine în Europa. |
| --- | --- |

(34)

Scrisorile primite în cadrul procedurii formale de investigație conțin avize favorabile din partea APPE și a Austriei, în care se face referire la avantajele pe care le are Europa și la extinderea rețelei de canalizări pentru olefine. Companiile Miro, Bayernoil și IGS, care nu participă direct la proiect, au emis și ele un aviz pozitiv axându-se în special pe importanța proiectului pentru viitorul industriei petrochimice în Bavaria. În schimb, producătorul de etilenă care dorește să își păstreze anonimatul, a evidențiat faptul că, la 24 mai, conducta de etilenă reprezenta o investiție defensivă pur regională, menită să îi confere un avantaj pe piața producătorilor locali și că nu ar îmbunătăți deloc competitivitatea din sectorul olefinelor. Acesta era totuși în favoarea creării unei rețele complete de canalizări pentru olefine în Europa.

| (35) | Părțile direct implicate în proiectul EPS îl susțin în unanimitate în scrisorile lor atașate scrisorii Germaniei din 8 februarie 2006 și îl consideră un prim pas către realizarea unei rețele europene mai vaste. OMV și MOL au comunicat în această privință observații mai detaliate (a se vedea considerentul 28). În ceea ce privește legătura dintre canalizările menționate și cele existente deja, BASF, Infraserv Gendorf și Infraserv Hoechst s-au angajat să aplice principiile accesului liber și drepturi nediscriminatorii (a se vedea considerentul 30). |
| --- | --- |

(35)

Părțile direct implicate în proiectul EPS îl susțin în unanimitate în scrisorile lor atașate scrisorii Germaniei din 8 februarie 2006 și îl consideră un prim pas către realizarea unei rețele europene mai vaste. OMV și MOL au comunicat în această privință observații mai detaliate (a se vedea considerentul 28). În ceea ce privește legătura dintre canalizările menționate și cele existente deja, BASF, Infraserv Gendorf și Infraserv Hoechst s-au angajat să aplice principiile accesului liber și drepturi nediscriminatorii (a se vedea considerentul 30).

| (36) | La 5 februarie 2006, concurentul care dorea să își păstreze anonimatul, a trimis și el Comisiei un aviz favorabil pe marginea proiectului cu condiția ca cele două conducte private care leagă Bavaria de sistemul ARG să fie deschise. |
| --- | --- |

(36)

La 5 februarie 2006, concurentul care dorea să își păstreze anonimatul, a trimis și el Comisiei un aviz favorabil pe marginea proiectului cu condiția ca cele două conducte private care leagă Bavaria de sistemul ARG să fie deschise.

5.   OBSERVAȚIILE GERMANIEI

| (37) | În avizul său privind inițierea procedurii formale de investigație, Germania a susținut că măsura respectivă nu reprezenta un ajutor de stat deoarece nu genera avantaje selective și că privea o infrastructură nediscriminatorie, deschisă tuturor utilizatorilor. Germania a subliniat totodată că, luându-se în considerare dificultatea transportului de etilenă, nivelul și durata deosebit de lungă a investițiilor, precum și interdependența dintre etilenă și propilenă, retragerea unui operator din sectorul bavarez al producției și consumului de etilenă ar risca să aibă un efect de domino asupra celorlalți operatori industriali: închiderea unei unități de producție ar afecta rentabilitatea instalațiilor rămase, ceea ce ar putea antrena noi închideri la ceilalți producători și utilizatori de etilenă. Un număr important de muncitori ar putea astfel să își piardă locul de muncă. Explozia care s-a produs la instalațiile de la Basell din Münchsmünster ar putea marca debutul unei astfel de reacții în lanț. Germania invocă integrarea proiectului în rețeaua europeană, mai vastă, importanța deosebită a conductei pentru o regiune izolată precum Bavaria și impactul pe care l-ar putea avea o cădere a sistemului bavarez pentru alte regiuni europene, întrucât conducta bavareză reprezintă o legătură esențială între conductele instalate în Europa de Vest și cele care există deja sau a căror construcție este prevăzută în Europa de Est. Germania a invocat efectele pozitive pe care proiectul ar trebui să le aibă asupra securității aprovizionării, flexibilității și competitivității industriei europene într-un context global. Ajutorul respectiv corectează un deficit al pieței, dat fiind faptul că proiectul nu ar fi rentabil fără ajutor public. Germania a subliniat totodată că rata internă de rentabilitate estimată pentru EPS s-ar limita la 1,3 % chiar cu ajutorul respectiv de 70 milioane EUR, ceea ce dovedește că societățile implicate sunt mai interesate de securitatea aprovizionării pe termen lung decât de profiturile pe termen scurt. Germania a invocat totodată faptul că proiectul nu ar conduce la un dezechilibru al concurenței, întrucât participanții au acceptat principiul profitului minim și caracterul nediscriminatoriu al condițiilor de acces la conductă. |
| --- | --- |

(37)

În avizul său privind inițierea procedurii formale de investigație, Germania a susținut că măsura respectivă nu reprezenta un ajutor de stat deoarece nu genera avantaje selective și că privea o infrastructură nediscriminatorie, deschisă tuturor utilizatorilor. Germania a subliniat totodată că, luându-se în considerare dificultatea transportului de etilenă, nivelul și durata deosebit de lungă a investițiilor, precum și interdependența dintre etilenă și propilenă, retragerea unui operator din sectorul bavarez al producției și consumului de etilenă ar risca să aibă un efect de domino asupra celorlalți operatori industriali: închiderea unei unități de producție ar afecta rentabilitatea instalațiilor rămase, ceea ce ar putea antrena noi închideri la ceilalți producători și utilizatori de etilenă. Un număr important de muncitori ar putea astfel să își piardă locul de muncă. Explozia care s-a produs la instalațiile de la Basell din Münchsmünster ar putea marca debutul unei astfel de reacții în lanț. Germania invocă integrarea proiectului în rețeaua europeană, mai vastă, importanța deosebită a conductei pentru o regiune izolată precum Bavaria și impactul pe care l-ar putea avea o cădere a sistemului bavarez pentru alte regiuni europene, întrucât conducta bavareză reprezintă o legătură esențială între conductele instalate în Europa de Vest și cele care există deja sau a căror construcție este prevăzută în Europa de Est. Germania a invocat efectele pozitive pe care proiectul ar trebui să le aibă asupra securității aprovizionării, flexibilității și competitivității industriei europene într-un context global. Ajutorul respectiv corectează un deficit al pieței, dat fiind faptul că proiectul nu ar fi rentabil fără ajutor public. Germania a subliniat totodată că rata internă de rentabilitate estimată pentru EPS s-ar limita la 1,3 % chiar cu ajutorul respectiv de 70 milioane EUR, ceea ce dovedește că societățile implicate sunt mai interesate de securitatea aprovizionării pe termen lung decât de profiturile pe termen scurt. Germania a invocat totodată faptul că proiectul nu ar conduce la un dezechilibru al concurenței, întrucât participanții au acceptat principiul profitului minim și caracterul nediscriminatoriu al condițiilor de acces la conductă.

| (38) | Germania a insistat asupra sprijinului practic unanim la proiect. În ceea ce privește avizul critic al concurentului care dorea să își păstreze anonimatul, Germania a reamintit sprijinul său în favoarea rețelei europene, pentru care, contrar avizului acestui concurent, proiectul EPS era necesar. Fiind vorba de racordarea la două conducte private, Germania a evocat, pe de o parte, dreptul concurenței, care ar împiedica orice discriminare sau orice abuz de poziție din partea proprietarilor de conducte și, pe de altă parte, negocierile care s-ar purta între EPS și proprietarii de conducte private în scopul garantării accesului liber. Referindu-se la insuficiența marjei beneficiare, Germania a respins argumentul Comisiei conform căruia amploarea ajutorului era mai mare decât era necesar. Germania a comunicat informații detaliate cu privire la costurile admise, calculul randamentului investițiilor, situația pieței (inclusiv pentru propilenă și derivații săi), importuri de la terțe țări, cantități transportate estimate, producția și consumul părților care participă direct la proiect și conductele care urmează să fie racordate la canalizarea EPS. |
| --- | --- |

(38)

Germania a insistat asupra sprijinului practic unanim la proiect. În ceea ce privește avizul critic al concurentului care dorea să își păstreze anonimatul, Germania a reamintit sprijinul său în favoarea rețelei europene, pentru care, contrar avizului acestui concurent, proiectul EPS era necesar. Fiind vorba de racordarea la două conducte private, Germania a evocat, pe de o parte, dreptul concurenței, care ar împiedica orice discriminare sau orice abuz de poziție din partea proprietarilor de conducte și, pe de altă parte, negocierile care s-ar purta între EPS și proprietarii de conducte private în scopul garantării accesului liber. Referindu-se la insuficiența marjei beneficiare, Germania a respins argumentul Comisiei conform căruia amploarea ajutorului era mai mare decât era necesar. Germania a comunicat informații detaliate cu privire la costurile admise, calculul randamentului investițiilor, situația pieței (inclusiv pentru propilenă și derivații săi), importuri de la terțe țări, cantități transportate estimate, producția și consumul părților care participă direct la proiect și conductele care urmează să fie racordate la canalizarea EPS.

6.   APRECIERE

6.1.   Existența unui ajutor de stat conform articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (39) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care afectează schimburile dintre statele membre, ajutoarele acordate de către state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care încalcă sau intenționează să încalce concurența, favorizând anumite companii sau anumite producții. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care afectează schimburile dintre statele membre, ajutoarele acordate de către state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care încalcă sau intenționează să încalce concurența, favorizând anumite companii sau anumite producții.

| (40) | Ajutorul pe care Germania intenționează să îl acorde trebuie acordat direct de către o autoritate națională. Este vorba, deci, despre o finanțare publică. |
| --- | --- |

(40)

Ajutorul pe care Germania intenționează să îl acorde trebuie acordat direct de către o autoritate națională. Este vorba, deci, despre o finanțare publică.

| (41) | Exploatând conducta EPS exercită o activitate economică care constă în furnizarea de servicii de transport și trebuie deci considerată o societate, în conformitate cu articolul 87 alineatul (1). |
| --- | --- |

(41)

Exploatând conducta EPS exercită o activitate economică care constă în furnizarea de servicii de transport și trebuie deci considerată o societate, în conformitate cu articolul 87 alineatul (1).

| (42) | În măsura în care ajutorul permite consorțiului să construiască conducta și să o exploateze timp de 25 de ani fără să suporte integral costurile, acesta îi conferă un avantaj economic. Investiția în conductă fiind strâns legată de investițiile actuale și prevăzute în capacitățile producției de etilenă și propilenă, precum și a derivaților etilenei, ajutorul respectiv conferă un avantaj nu doar în ceea ce privește transportul, ci și producția de etilenă și derivații etilenei. |
| --- | --- |

(42)

În măsura în care ajutorul permite consorțiului să construiască conducta și să o exploateze timp de 25 de ani fără să suporte integral costurile, acesta îi conferă un avantaj economic. Investiția în conductă fiind strâns legată de investițiile actuale și prevăzute în capacitățile producției de etilenă și propilenă, precum și a derivaților etilenei, ajutorul respectiv conferă un avantaj nu doar în ceea ce privește transportul, ci și producția de etilenă și derivații etilenei.

| (43) | Acest avantaj trebuie calificat selectiv și conducta nu poate fi considerată drept o „infrastructură publică”. Finanțarea publică a construcției sau a gestiunii infrastructurilor de transport nu este totuși considerată întotdeauna ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1). Autoritățile publice furnizează, în general, astfel de infrastructuri „dificil de asigurat eficient doar prin jocul prețurilor. Bunuri precum infrastructurile au tendința să formeze un tot indivizibil, care servește colectiv tuturor cetățenilor, fie că plătesc sau nu. De aceste bunuri colective furnizate de către guvern beneficiază întreaga societate și nu sunt rezervate unei anumite companii sau sector de activitate (principiul nonexcluderii)” (12). Astfel, proprietatea nu este singurul criteriu hotărâtor. |
| --- | --- |

(43)

Acest avantaj trebuie calificat selectiv și conducta nu poate fi considerată drept o „infrastructură publică”. Finanțarea publică a construcției sau a gestiunii infrastructurilor de transport nu este totuși considerată întotdeauna ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1). Autoritățile publice furnizează, în general, astfel de infrastructuri „dificil de asigurat eficient doar prin jocul prețurilor. Bunuri precum infrastructurile au tendința să formeze un tot indivizibil, care servește colectiv tuturor cetățenilor, fie că plătesc sau nu. De aceste bunuri colective furnizate de către guvern beneficiază întreaga societate și nu sunt rezervate unei anumite companii sau sector de activitate (principiul nonexcluderii)” (12). Astfel, proprietatea nu este singurul criteriu hotărâtor.

| (44) | Infrastructura despre care este vorba în speță nu servește interesul general – cum este cazul porturilor, aeroporturilor și autostrăzilor, ci doar interesele economice din sectorul de activitate respectiv. Aceasta nu conferă avantaje decât câtorva companii, în acest caz un număr foarte limitat de operatori economici activi dintr-un anumit sector al industriei chimice, dintr-o anumită regiune dintr-un anumit stat membru. Conducta servește doar transportului de etilenă și partenerii consorțiului sunt toți fie producători, fie cumpărători de etilenă, având un interes direct în construcția conductei. Aceasta din urmă rămâne proprietatea consorțiului și restricțiile de utilizare fixate ca și condiție de acordare a ajutorului nu se aplică decât timp de 25 de ani. Construcția și exploatarea conductei nu au făcut obiectul unei cereri de oferte publice. Este vorba în consecință de un proiect selectiv. |
| --- | --- |

(44)

Infrastructura despre care este vorba în speță nu servește interesul general – cum este cazul porturilor, aeroporturilor și autostrăzilor, ci doar interesele economice din sectorul de activitate respectiv. Aceasta nu conferă avantaje decât câtorva companii, în acest caz un număr foarte limitat de operatori economici activi dintr-un anumit sector al industriei chimice, dintr-o anumită regiune dintr-un anumit stat membru. Conducta servește doar transportului de etilenă și partenerii consorțiului sunt toți fie producători, fie cumpărători de etilenă, având un interes direct în construcția conductei. Aceasta din urmă rămâne proprietatea consorțiului și restricțiile de utilizare fixate ca și condiție de acordare a ajutorului nu se aplică decât timp de 25 de ani. Construcția și exploatarea conductei nu au făcut obiectul unei cereri de oferte publice. Este vorba în consecință de un proiect selectiv.

| (45) | În plus, construcția conductelor pentru produse chimice nu aparține, în general, competențelor de stat în calitate de autoritate. Construcția de conducte de acest tip este o activitate economică care, ca regulă generală, implică responsabilitate și servește interesele industriei. Construind conducta respectivă și furnizând servicii de transport, EPS va exercita o activitate economică care îi va permite – direct și indirect – să își rentabilizeze investiția. Deciziile referitoare la investiții în canalizări pentru transportul produselor chimice fac adesea parte integrantă din deciziile care privesc investițiile și suprimarea investițiilor în capacitățile de producție. Anumite conducte mai recente au fost construite fără ajutoare, în timp ce altele au beneficiat de acestea; aceste ajutoare se bazau totuși pe dispozițiile comunităților cu privire la ajutoarele de stat cu finalitate regională sau observații privind mediul înconjurător. |
| --- | --- |

(45)

În plus, construcția conductelor pentru produse chimice nu aparține, în general, competențelor de stat în calitate de autoritate. Construcția de conducte de acest tip este o activitate economică care, ca regulă generală, implică responsabilitate și servește interesele industriei. Construind conducta respectivă și furnizând servicii de transport, EPS va exercita o activitate economică care îi va permite – direct și indirect – să își rentabilizeze investiția. Deciziile referitoare la investiții în canalizări pentru transportul produselor chimice fac adesea parte integrantă din deciziile care privesc investițiile și suprimarea investițiilor în capacitățile de producție. Anumite conducte mai recente au fost construite fără ajutoare, în timp ce altele au beneficiat de acestea; aceste ajutoare se bazau totuși pe dispozițiile comunităților cu privire la ajutoarele de stat cu finalitate regională sau observații privind mediul înconjurător.

| (46) | Conform unei jurisprudențe constante a jurisdicțiilor Comunităților europene, condiția de afectare a schimburilor este îndeplinită de îndată ce societatea beneficiară desfășoară o activitate economică care face obiectul schimburilor între statele membre. Dacă nu ne limităm la etilenă, și luăm în considerare propilena și derivații etilenei și propilenei, Comisia observă faptul că activitatea economică a partenerilor consorțiului implică asemenea schimburi. Avantajul care decurge din ajutor încalcă în consecință sau prezintă riscul de a încălca concurența dintre statele membre. |
| --- | --- |

(46)

Conform unei jurisprudențe constante a jurisdicțiilor Comunităților europene, condiția de afectare a schimburilor este îndeplinită de îndată ce societatea beneficiară desfășoară o activitate economică care face obiectul schimburilor între statele membre. Dacă nu ne limităm la etilenă, și luăm în considerare propilena și derivații etilenei și propilenei, Comisia observă faptul că activitatea economică a partenerilor consorțiului implică asemenea schimburi. Avantajul care decurge din ajutor încalcă în consecință sau prezintă riscul de a încălca concurența dintre statele membre.

| (47) | Prezenta apreciere are câteva puncte comune cu afacerile C67/03, C68/03 și C69/03, care se referă la acordarea ajutoarelor; aceste afaceri privesc un ajutor pe care Germania, Țările de Jos și Belgia l-au acordat pentru construirea unei conducte destinate transportului de propilenă din Rotterdam înspre regiunea Ruhr via Anvers. În aceste afaceri Comisia a adoptat o decizie pozitivă și a indicat clar faptul că ajutorul respectiv reprezenta un ajutor de stat (13). |
| --- | --- |

(47)

Prezenta apreciere are câteva puncte comune cu afacerile C67/03, C68/03 și C69/03, care se referă la acordarea ajutoarelor; aceste afaceri privesc un ajutor pe care Germania, Țările de Jos și Belgia l-au acordat pentru construirea unei conducte destinate transportului de propilenă din Rotterdam înspre regiunea Ruhr via Anvers. În aceste afaceri Comisia a adoptat o decizie pozitivă și a indicat clar faptul că ajutorul respectiv reprezenta un ajutor de stat (13).

| (48) | Măsura respectivă reprezintă, datorită motivelor evocate mai sus, un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) al Tratatului CE. |
| --- | --- |

(48)

Măsura respectivă reprezintă, datorită motivelor evocate mai sus, un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) al Tratatului CE.

6.2.   Compatibilitatea ajutorului în cauză

| (49) | Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevede anumite derogări și scutiri de la interdicția generală de acordare a ajutoarelor enunțată în articolul 87 alineatul (1). Comisia a precizat în mai multe linii directoare și norme condițiile în care aceste derogări și/sau scutiri puteau fi aplicate. Liniile directoare și normele nu se pot aplica totuși în acest caz particular. Astfel, dispozițiile fixate de normele comunitare ale ajutoarelor de stat pentru protecția mediului înconjurător (14) nu se aplică decât ajutoarelor de stat care permit beneficiarului să își reducă propria poluare; acestea nu se aplică investițiilor care conduc la reducerea poluării provocate de concurenții beneficiarilor ajutorului. Transportul de etilenă prin canalizare nu poate fi considerat o adaptare a procesului de producție a acestui produs în sensul protecției mediului înconjurător, ci constituie un serviciu distinct. Se constată într-adevăr că va construi canalizarea o nouă entitate juridică, constituită în scopul unic de a construi canalizarea și de a furniza servicii pentru transportul etilenei. Deși acționarii EPS produc și transformă etilenă, noua activitate este înainte de toate transportul. În plus, nu se efectuează în prezent transport de etilenă între Ludwigshafen și Münchsmünster. Proiectul nu debutează deci direct cu o reducere a emisiilor de către companiile respective. Dimpotrivă, acesta contribuie la generarea în mod direct a unei noi activități de transport care va provoca inevitabil, într-o anumită măsură, emisii și poluare. Norma privind ajutoarele pentru protecția mediul înconjurător nu se aplică, deci, în cazul de față. |
| --- | --- |

(49)

Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevede anumite derogări și scutiri de la interdicția generală de acordare a ajutoarelor enunțată în articolul 87 alineatul (1). Comisia a precizat în mai multe linii directoare și norme condițiile în care aceste derogări și/sau scutiri puteau fi aplicate. Liniile directoare și normele nu se pot aplica totuși în acest caz particular. Astfel, dispozițiile fixate de normele comunitare ale ajutoarelor de stat pentru protecția mediului înconjurător (14) nu se aplică decât ajutoarelor de stat care permit beneficiarului să își reducă propria poluare; acestea nu se aplică investițiilor care conduc la reducerea poluării provocate de concurenții beneficiarilor ajutorului. Transportul de etilenă prin canalizare nu poate fi considerat o adaptare a procesului de producție a acestui produs în sensul protecției mediului înconjurător, ci constituie un serviciu distinct. Se constată într-adevăr că va construi canalizarea o nouă entitate juridică, constituită în scopul unic de a construi canalizarea și de a furniza servicii pentru transportul etilenei. Deși acționarii EPS produc și transformă etilenă, noua activitate este înainte de toate transportul. În plus, nu se efectuează în prezent transport de etilenă între Ludwigshafen și Münchsmünster. Proiectul nu debutează deci direct cu o reducere a emisiilor de către companiile respective. Dimpotrivă, acesta contribuie la generarea în mod direct a unei noi activități de transport care va provoca inevitabil, într-o anumită măsură, emisii și poluare. Norma privind ajutoarele pentru protecția mediul înconjurător nu se aplică, deci, în cazul de față.

| (50) | Nu se pot aplica nici dispozițiile care determină compatibilitatea ajutoarelor titlului V al tratatului CE (transporturi). În temeiul articolului 73 din Tratatul CE, sunt compatibile cu tratatul ajutoarele care răspund nevoilor coordonării transporturilor. Articolul 80 din Tratatul CE limitează totuși câmpul de aplicare a dispozițiilor din capitolul consacrat transporturilor precizând că „dispozițiile titlului prezent se aplică transporturilor pe cale feroviară, rutieră și pe cale navigabilă”. Articolul 73 nu se aplică, deci, în acest caz particular. |
| --- | --- |

(50)

Nu se pot aplica nici dispozițiile care determină compatibilitatea ajutoarelor titlului V al tratatului CE (transporturi). În temeiul articolului 73 din Tratatul CE, sunt compatibile cu tratatul ajutoarele care răspund nevoilor coordonării transporturilor. Articolul 80 din Tratatul CE limitează totuși câmpul de aplicare a dispozițiilor din capitolul consacrat transporturilor precizând că „dispozițiile titlului prezent se aplică transporturilor pe cale feroviară, rutieră și pe cale navigabilă”. Articolul 73 nu se aplică, deci, în acest caz particular.

| (51) | Conducta în discuție face parte dintr-o rețea paneuropeană mai vastă de canalizări a etilenei și servește interesele industriei petrochimice europene, inclusiv ale companiilor situate în regiunile asistate. Liniile directoare și normele adoptate de Comisie nu iau în considerare acest element. În consecință, este necesar să se examineze dacă ajutorul poate face direct obiectul unei derogări în virtutea articolului 87 alineatul (3) alineatul (c) din Tratatul CE. În cadrul acestei dispoziții, este necesar să se stabilească în ce măsură ajutorul în discuție contribuie la realizarea obiectivelor Comunității, dacă este necesar și potrivit și în ce măsură ar putea încălca concurența. |
| --- | --- |

(51)

Conducta în discuție face parte dintr-o rețea paneuropeană mai vastă de canalizări a etilenei și servește interesele industriei petrochimice europene, inclusiv ale companiilor situate în regiunile asistate. Liniile directoare și normele adoptate de Comisie nu iau în considerare acest element. În consecință, este necesar să se examineze dacă ajutorul poate face direct obiectul unei derogări în virtutea articolului 87 alineatul (3) alineatul (c) din Tratatul CE. În cadrul acestei dispoziții, este necesar să se stabilească în ce măsură ajutorul în discuție contribuie la realizarea obiectivelor Comunității, dacă este necesar și potrivit și în ce măsură ar putea încălca concurența.

6.2.1.   Contribuția la realizarea obiectivelor Comunității

| (52) | Conducta menționată joacă un rol central în rețeaua de conducte de etilenă paneuropeană care trebuie să lege rețelele existente cu diferitele „insule industriale” repartizate pe piața comună. Această rețea îmbunătățește competitivitatea economiei europene în general și a industriei petrochimice în particular, ceea ce corespunde intereselor Comunității întrucât competitivitatea este unul dintre obiectivele principale ale Lisabonei. Cum a remarcat pe drept cuvânt Germania, conducta mărește flexibilitatea și securitatea în materie de aprovizionare – în cazul accidentelor sau al efectuării unor de lucrări de întreținere, de exemplu – reducându-se astfel costul total și îmbunătățindu-se condițiile de producție și aprovizionare cu etilenă și derivați ai etilenei. Rețeaua va permite totodată reducerea blocajelor regionale în aprovizionarea cu materii prime. Aceasta va contribui totodată la rezolvarea problemei legate de faptul că cererea de etilenă și propilenă nu crește în aceleași proporții ca și proporțiile fixe care caracterizează aceste substanțe rezultante din procesul producției chimice. Rețeaua va crește astfel flexibilitatea în selecția locurilor pentru noile investiții, ceea ce va permite producătorilor să își aleagă locurile de producție cele mai avantajoase în ceea ce privește costul. Din aceste motive, se consideră, în general, că rețeaua prezintă un mare interes pentru industria petrochimică (15). |
| --- | --- |

(52)

Conducta menționată joacă un rol central în rețeaua de conducte de etilenă paneuropeană care trebuie să lege rețelele existente cu diferitele „insule industriale” repartizate pe piața comună. Această rețea îmbunătățește competitivitatea economiei europene în general și a industriei petrochimice în particular, ceea ce corespunde intereselor Comunității întrucât competitivitatea este unul dintre obiectivele principale ale Lisabonei. Cum a remarcat pe drept cuvânt Germania, conducta mărește flexibilitatea și securitatea în materie de aprovizionare – în cazul accidentelor sau al efectuării unor de lucrări de întreținere, de exemplu – reducându-se astfel costul total și îmbunătățindu-se condițiile de producție și aprovizionare cu etilenă și derivați ai etilenei. Rețeaua va permite totodată reducerea blocajelor regionale în aprovizionarea cu materii prime. Aceasta va contribui totodată la rezolvarea problemei legate de faptul că cererea de etilenă și propilenă nu crește în aceleași proporții ca și proporțiile fixe care caracterizează aceste substanțe rezultante din procesul producției chimice. Rețeaua va crește astfel flexibilitatea în selecția locurilor pentru noile investiții, ceea ce va permite producătorilor să își aleagă locurile de producție cele mai avantajoase în ceea ce privește costul. Din aceste motive, se consideră, în general, că rețeaua prezintă un mare interes pentru industria petrochimică (15).

| (53) | Rețeaua de canalizări permite totodată tuturor producătorilor și consumatorilor de etilenă să vândă sau să cumpere etilenă utilizând canalizarea sau rețelele racordate la aceasta din urmă. Conducta lărgește astfel piața geografică respectivă, care este în prezent limitată, pentru producătorii bavarezi, la Bavaria. Diferitele tipuri de tranzacții realizate în condiții de concurență normală, precum swapping, vor permite tuturor operatorilor să beneficieze de o piață geografică mai vastă, chiar dacă trebuie remarcat faptul că rețeaua întărește nu doar competitivitatea, ci și concurența dintre operatorii de pe piață, ceea ce reprezintă o motivație esențială pentru reducerea costurilor și mărirea competitivității în sectorul industrial respectiv. |
| --- | --- |

(53)

Rețeaua de canalizări permite totodată tuturor producătorilor și consumatorilor de etilenă să vândă sau să cumpere etilenă utilizând canalizarea sau rețelele racordate la aceasta din urmă. Conducta lărgește astfel piața geografică respectivă, care este în prezent limitată, pentru producătorii bavarezi, la Bavaria. Diferitele tipuri de tranzacții realizate în condiții de concurență normală, precum swapping, vor permite tuturor operatorilor să beneficieze de o piață geografică mai vastă, chiar dacă trebuie remarcat faptul că rețeaua întărește nu doar competitivitatea, ci și concurența dintre operatorii de pe piață, ceea ce reprezintă o motivație esențială pentru reducerea costurilor și mărirea competitivității în sectorul industrial respectiv.

| (54) | Extinderea rețelei va fi avantajoasă pentru toate societățile care sunt racordate la rețea, deși Comisia este conștientă de faptul că legătura cu zona ARG, de exemplu, este mai importantă pentru industria bavareză decât pentru zona ARG. |
| --- | --- |

(54)

Extinderea rețelei va fi avantajoasă pentru toate societățile care sunt racordate la rețea, deși Comisia este conștientă de faptul că legătura cu zona ARG, de exemplu, este mai importantă pentru industria bavareză decât pentru zona ARG.

| (55) | Chiar dacă Germania și participanții la proiectul descris la punctul 28 au furnizat probe și și-au luat angajamente, Comisia nu poate ignora faptul că anumite conectări la conductă nu sunt încă dobândite definitiv. Aceasta se aplică și la conductele menționate care trebuie să lege Bavaria de Republica Cehă, precum și Austria de Slovacia și care reprezintă o importanță capitală pentru continuarea dezvoltării rețelei. Dovezile furnizate, rațiunea comercială care susține proiectul și sprijinul explicit adus proiectului de către toate părțile interesate (inclusiv de către autoritățile austriece) ne fac totuși să credem că realizarea acestor conexiuni este probabilă, chiar dacă nu se garantează în totalitate că aceste proiecte se vor concretiza. În cazul de față nu ar fi totuși realist să ne așteptăm să nu existe astfel de elemente de incertitudine. Construcția acestor conducte va antrena cheltuieli considerabile. În plus, astfel de decizii sunt strâns legate de alte decizii în materie de investiții sau suprimări de investiții în capacitățile de producție de etilenă și propilenă, care implică și un cost suplimentar ridicat. Toate aceste decizii trebuie evident să fie în perfectă armonie cu evoluția preconizată a pieței. Construcția întregii rețele va dura și ea o anumită perioadă. Conducta menționată trebuie considerată drept un prim pas către realizarea rețelei complete și reducerea incertitudinii. A nu investi în conducta menționată ar însemna dimpotrivă, cu certitudine, că rețeaua completă nu va vedea niciodată lumina zilei. Conducta bavareză reprezintă în această privință o legătură esențială între Europa de Vest și celelalte conducte din Europa Centrală și de Est. |
| --- | --- |

(55)

Chiar dacă Germania și participanții la proiectul descris la punctul 28 au furnizat probe și și-au luat angajamente, Comisia nu poate ignora faptul că anumite conectări la conductă nu sunt încă dobândite definitiv. Aceasta se aplică și la conductele menționate care trebuie să lege Bavaria de Republica Cehă, precum și Austria de Slovacia și care reprezintă o importanță capitală pentru continuarea dezvoltării rețelei. Dovezile furnizate, rațiunea comercială care susține proiectul și sprijinul explicit adus proiectului de către toate părțile interesate (inclusiv de către autoritățile austriece) ne fac totuși să credem că realizarea acestor conexiuni este probabilă, chiar dacă nu se garantează în totalitate că aceste proiecte se vor concretiza. În cazul de față nu ar fi totuși realist să ne așteptăm să nu existe astfel de elemente de incertitudine. Construcția acestor conducte va antrena cheltuieli considerabile. În plus, astfel de decizii sunt strâns legate de alte decizii în materie de investiții sau suprimări de investiții în capacitățile de producție de etilenă și propilenă, care implică și un cost suplimentar ridicat. Toate aceste decizii trebuie evident să fie în perfectă armonie cu evoluția preconizată a pieței. Construcția întregii rețele va dura și ea o anumită perioadă. Conducta menționată trebuie considerată drept un prim pas către realizarea rețelei complete și reducerea incertitudinii. A nu investi în conducta menționată ar însemna dimpotrivă, cu certitudine, că rețeaua completă nu va vedea niciodată lumina zilei. Conducta bavareză reprezintă în această privință o legătură esențială între Europa de Vest și celelalte conducte din Europa Centrală și de Est.

| (56) | După cum s-a explicat la considerentul 30, exploatatorii canalizărilor care urmează să fie racordați la conducta menționată s-au angajat, în cadrul aprecierii prezentei afaceri și dincolo de dispozițiile care decurg din dreptul german al concurenței, să acorde acces liber și nediscriminatoriu. Aceste angajamente contribuie la realizarea obiectivului de concurență loială urmărit de către Comunitate. Acestea consolidează transparența pieței și concurența și împiedică orice distorsiune a concurenței. Comisia consideră ca deosebit de important faptul că toate aceste conducte respectă principiile transportatorului comun și ale accesului liber și estimează că aceste principii sunt de o mare importanță pentru viitoarele canalizări. Aceasta a observat că aceste principii se aplică deja altor conducte, în particular celor care fac parte din sistemul ARG, și că în celelalte locuri unde conductele nu sunt exploatate formal conform acestor principii, regulile concurenței vor limita distorsiunile concurenței în diferitele state membre vizate. |
| --- | --- |

(56)

După cum s-a explicat la considerentul 30, exploatatorii canalizărilor care urmează să fie racordați la conducta menționată s-au angajat, în cadrul aprecierii prezentei afaceri și dincolo de dispozițiile care decurg din dreptul german al concurenței, să acorde acces liber și nediscriminatoriu. Aceste angajamente contribuie la realizarea obiectivului de concurență loială urmărit de către Comunitate. Acestea consolidează transparența pieței și concurența și împiedică orice distorsiune a concurenței. Comisia consideră ca deosebit de important faptul că toate aceste conducte respectă principiile transportatorului comun și ale accesului liber și estimează că aceste principii sunt de o mare importanță pentru viitoarele canalizări. Aceasta a observat că aceste principii se aplică deja altor conducte, în particular celor care fac parte din sistemul ARG, și că în celelalte locuri unde conductele nu sunt exploatate formal conform acestor principii, regulile concurenței vor limita distorsiunile concurenței în diferitele state membre vizate.

| (57) | Conducta poate avea indirect efecte benefice pentru mediul înconjurător reducând cheltuielile de transport și permițând utilizarea unor mijloace de transport mai eficiente. Transportul materiilor prime precum etilena și petrolul prin conductă protejează mai mult mediul decât celelalte modalități de transport utilizate pentru derivați și produsele finale. Consumul de mase plastice depinde în mare parte de nivelul general de consum și de producția industrială și nu există niciun motiv să presupunem că situația va fi diferită în Bavaria. În cazul în care conducta nu va fi construită și în ipoteza că industria petrochimică bavareză ar cunoaște un declin general, ar trebui să se transporte cantități mai mari de derivați ai etilenei precum și produse intermediare și finale către Bavaria. Conducta permite totodată utilizatorilor să investească în capacitățile de producție de pe întregul tronson al canalizării și să aleagă astfel un loc care să fie mai aproape de clientelă și/sau să garanteze o producție mai puțin poluantă. Un declin general al industriei petrochimice bavareze este totuși mai degrabă improbabil. Din acest motiv, potențialele avantaje sunt prea incerte pentru a fi luate în considerare într-un mod pozitiv în timpul analizării ajutorului. Pe de altă parte, se poate pleca totuși de la principiul că este cel puțin sigur că conducta nu va avea repercusiuni negative asupra mediului înconjurător. |
| --- | --- |

(57)

Conducta poate avea indirect efecte benefice pentru mediul înconjurător reducând cheltuielile de transport și permițând utilizarea unor mijloace de transport mai eficiente. Transportul materiilor prime precum etilena și petrolul prin conductă protejează mai mult mediul decât celelalte modalități de transport utilizate pentru derivați și produsele finale. Consumul de mase plastice depinde în mare parte de nivelul general de consum și de producția industrială și nu există niciun motiv să presupunem că situația va fi diferită în Bavaria. În cazul în care conducta nu va fi construită și în ipoteza că industria petrochimică bavareză ar cunoaște un declin general, ar trebui să se transporte cantități mai mari de derivați ai etilenei precum și produse intermediare și finale către Bavaria. Conducta permite totodată utilizatorilor să investească în capacitățile de producție de pe întregul tronson al canalizării și să aleagă astfel un loc care să fie mai aproape de clientelă și/sau să garanteze o producție mai puțin poluantă. Un declin general al industriei petrochimice bavareze este totuși mai degrabă improbabil. Din acest motiv, potențialele avantaje sunt prea incerte pentru a fi luate în considerare într-un mod pozitiv în timpul analizării ajutorului. Pe de altă parte, se poate pleca totuși de la principiul că este cel puțin sigur că conducta nu va avea repercusiuni negative asupra mediului înconjurător.

6.2.2.   Necesitatea și proporționalitatea ajutorului

| (58) | Nivelul ajutorului se limitează la minimul necesar și mijlocul pare potrivit pentru atingerea obiectivului vizat. Datele furnizate de Germania se bazează pe o rată internă de rentabilitate de aproximativ 1,2 % dacă se iau în considerare avantajele indirecte pentru partenerii consorțiului și mai puțin de 1 % dacă ne limităm la avantajele indirecte. Aceste rate sunt mici în raport cu cele întâlnite în mod curent în acest sector. În concluzie, fără ajutor, proiectul nu ar putea fi realizat. |
| --- | --- |

(58)

Nivelul ajutorului se limitează la minimul necesar și mijlocul pare potrivit pentru atingerea obiectivului vizat. Datele furnizate de Germania se bazează pe o rată internă de rentabilitate de aproximativ 1,2 % dacă se iau în considerare avantajele indirecte pentru partenerii consorțiului și mai puțin de 1 % dacă ne limităm la avantajele indirecte. Aceste rate sunt mici în raport cu cele întâlnite în mod curent în acest sector. În concluzie, fără ajutor, proiectul nu ar putea fi realizat.

| (59) | Este necesar să se sublinieze că valoarea ajutorului se ridică la 29,1 % (și nu va depăși în nici într-un caz 29,9 %); acesta este deci net mai mic decât 50 % cât s-a menționat în notificare și pe cât și-a bazat Comisia decizia de a deschide o procedură formală de investigație. |
| --- | --- |

(59)

Este necesar să se sublinieze că valoarea ajutorului se ridică la 29,1 % (și nu va depăși în nici într-un caz 29,9 %); acesta este deci net mai mic decât 50 % cât s-a menționat în notificare și pe cât și-a bazat Comisia decizia de a deschide o procedură formală de investigație.

| (60) | Ajutorul poate fi considerat proporțional, întrucât mai puțin de 70 % din cost trebuie asumat de către beneficiari. O valoare a ajutorului de 29,1 % este comparabilă cu cele care sunt admise în virtutea normei privind ajutoarele pentru protecția mediului înconjurător sau liniile directoare cu privire la ajutoarele de stat cu finalitate regională. Acesta este mai mic decât valoarea admisă pentru alte infrastructuri de transport deschise. Totuși, valoarea ajutorului este un criteriu mai puțin important decât rata de randament estimată, care, în cazul de față, se ridică la aproximativ 1,2 % dacă se iau în considerare avantajele indirecte pentru partenerii consorțiului și la mai puțin 1 % dacă ne limităm la avantajele directe. |
| --- | --- |

(60)

Ajutorul poate fi considerat proporțional, întrucât mai puțin de 70 % din cost trebuie asumat de către beneficiari. O valoare a ajutorului de 29,1 % este comparabilă cu cele care sunt admise în virtutea normei privind ajutoarele pentru protecția mediului înconjurător sau liniile directoare cu privire la ajutoarele de stat cu finalitate regională. Acesta este mai mic decât valoarea admisă pentru alte infrastructuri de transport deschise. Totuși, valoarea ajutorului este un criteriu mai puțin important decât rata de randament estimată, care, în cazul de față, se ridică la aproximativ 1,2 % dacă se iau în considerare avantajele indirecte pentru partenerii consorțiului și la mai puțin 1 % dacă ne limităm la avantajele directe.

6.2.3.   Prevenirea oricărei modificări nejustificate a concurenței

| (61) | Ajutorul modifică mai întâi concurența de pe piața etilenei. Ajutorul va avea în primul rând ca efect „exportul” producției excedentare de etilenă în Ludwigshafen și poate chiar în sistemul ARG. Ajutorul neavând un impact direct asupra costului de producție și a cheltuielilor de transport, efectele asupra prețurilor vor fi limitate. OMV și OG vor fi în concurență directă cu producătorii de etilenă stabiliți în alte locuri situate de-a lungul parcursului rețelei racordate, dar creșterea OMV și Ruhr Oel este slabă în raport cu capacitățile existente în zona ARG și cotele-parte de piață ale beneficiarelor sunt reduse. |
| --- | --- |

(61)

Ajutorul modifică mai întâi concurența de pe piața etilenei. Ajutorul va avea în primul rând ca efect „exportul” producției excedentare de etilenă în Ludwigshafen și poate chiar în sistemul ARG. Ajutorul neavând un impact direct asupra costului de producție și a cheltuielilor de transport, efectele asupra prețurilor vor fi limitate. OMV și OG vor fi în concurență directă cu producătorii de etilenă stabiliți în alte locuri situate de-a lungul parcursului rețelei racordate, dar creșterea OMV și Ruhr Oel este slabă în raport cu capacitățile existente în zona ARG și cotele-parte de piață ale beneficiarelor sunt reduse.

| (62) | Ajutorul modifică totodată concurența de pe piețele derivaților de etilenă, precum și ale produselor intermediare și produselor finite din mase plastice. Ajutorul permite întreprinderilor industriale din acest sector din Bavaria să lucreze într-un mod mai eficient. Aceste efecte asupra competitivității și a concurenței sunt totuși indirecte și nu sunt de o importanță nejustificată. |
| --- | --- |

(62)

Ajutorul modifică totodată concurența de pe piețele derivaților de etilenă, precum și ale produselor intermediare și produselor finite din mase plastice. Ajutorul permite întreprinderilor industriale din acest sector din Bavaria să lucreze într-un mod mai eficient. Aceste efecte asupra competitivității și a concurenței sunt totuși indirecte și nu sunt de o importanță nejustificată.

| (63) | Luându-se în considerare condițiile generale de cerere și ofertă, este improbabil ca creșterea producției de etilenă din Bavaria să antreneze o scădere semnificativă a producției de etilenă în alte părți ale Comunității. Creșterea cererii de mase plastice este în mare parte proporțională cu creșterea generală a economiei. Se așteaptă astfel o creștere de 2 % pentru Europa de Vest și o creștere de 5,5 % pentru Europa de Est. Pe de altă parte, impactul asupra pieței de etilenă se va concentra asupra Germaniei, adică statul membru care face notificarea. Efectele produse de-a lungul rețelei de canalizări în Belgia și Țările de Jos vor fi indirecte și ar putea totodată viza instalațiile beneficiarilor, în particular uzina BASF din Anvers. |
| --- | --- |

(63)

Luându-se în considerare condițiile generale de cerere și ofertă, este improbabil ca creșterea producției de etilenă din Bavaria să antreneze o scădere semnificativă a producției de etilenă în alte părți ale Comunității. Creșterea cererii de mase plastice este în mare parte proporțională cu creșterea generală a economiei. Se așteaptă astfel o creștere de 2 % pentru Europa de Vest și o creștere de 5,5 % pentru Europa de Est. Pe de altă parte, impactul asupra pieței de etilenă se va concentra asupra Germaniei, adică statul membru care face notificarea. Efectele produse de-a lungul rețelei de canalizări în Belgia și Țările de Jos vor fi indirecte și ar putea totodată viza instalațiile beneficiarilor, în particular uzina BASF din Anvers.

| (64) | În cele din urmă, angajamentele luate de către exploatatorii de conducte care ar fi racordați la canalizarea menționată ar împiedica noi modificări ale concurenței între diferiții utilizatori ai acestor conducte. Cum s-a subliniat deja la punctul 56, este foarte important să se exploateze conductele în conformitate cu principiile transportatorului comun și accesului liber. |
| --- | --- |

(64)

În cele din urmă, angajamentele luate de către exploatatorii de conducte care ar fi racordați la canalizarea menționată ar împiedica noi modificări ale concurenței între diferiții utilizatori ai acestor conducte. Cum s-a subliniat deja la punctul 56, este foarte important să se exploateze conductele în conformitate cu principiile transportatorului comun și accesului liber.

| (65) | În decizia sa de a deschide procedura formală de investigație, Comisia și-a exprimat îndoielile față de tarifele reduse aplicate contractelor pe termen lung și cantitățile importante transportate. Germania a precizat în această privință că nu era prevăzută nicio reducere de acest tip, ceea ce are în egală măsură un impact pozitiv asupra concurenței și barierelor la intrare. |
| --- | --- |

(65)

În decizia sa de a deschide procedura formală de investigație, Comisia și-a exprimat îndoielile față de tarifele reduse aplicate contractelor pe termen lung și cantitățile importante transportate. Germania a precizat în această privință că nu era prevăzută nicio reducere de acest tip, ceea ce are în egală măsură un impact pozitiv asupra concurenței și barierelor la intrare.

6.2.4.   Punerea în balanță a interesului Comunității și a modificărilor concurenței

| (66) | Din motivele expuse mai sus reiese că ajutorul este în interesul Comunității, ceea ce compensează distorsionările de concurență limitate estimate. Ajutorul poate, deci, să fie considerat compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(66)

Din motivele expuse mai sus reiese că ajutorul este în interesul Comunității, ceea ce compensează distorsionările de concurență limitate estimate. Ajutorul poate, deci, să fie considerat compatibil cu piața comună.

7.   CONCLUZIE

| (67) | Ajutorul de stat în valoare de 29,9 % din costurile totale de investiție admise pe care Germania intenționează să îl acorde consorțiului EPS pentru construcția conductei de etilenă între Ludwigshafen și Münchsmünster este compatibil cu piața comună până la concurența sumei de 44 850 000 EUR, |
| --- | --- |

(67)

Ajutorul de stat în valoare de 29,9 % din costurile totale de investiție admise pe care Germania intenționează să îl acorde consorțiului EPS pentru construcția conductei de etilenă între Ludwigshafen și Münchsmünster este compatibil cu piața comună până la concurența sumei de 44 850 000 EUR,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat în valoare de 29,9 % din totalul costurilor de investiții admise pe care Germania intenționează să le acorde Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) este compatibil cu piața comună, aplicând articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, până la concurența sumei de 44 850 000 EUR.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 12 octombrie 2006.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 100, 26.4.2005, p. 18.

1

(2)  Cf. nota de subsol 1.

2

(3)  Date confidențiale.

3

(4)  JO L 175, 5.7.1985, p. 40. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/35/CE Parlamentului European și a Consiliului (JO L 156, 25.6.2003, p. 17).

4

(5)  EPS este constituită din două companii, și anume:

5

| — | Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, responsabilă cu planificarea, construcția și exploatarea canalizării, căreia trebuie să i se asocieze o companie în comandită, Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, fără acțiuni, precum și mai mulți comanditari care dețin acțiuni din capitalul societății în valoare de 700 000 EUR și anume BASF, OMV și Ruhr Oel, deținând fiecare 20 %, și Borealis Clariant, Vinnolit și Wacker, deținând fiecare 10 % (LfA Förderbank Bayern nu va participa nici în calitate de comanditat, nici comanditar la capitalul Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG și nu va conduce finanțarea proiectului) |
| --- | --- |

—

Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, responsabilă cu planificarea, construcția și exploatarea canalizării, căreia trebuie să i se asocieze o companie în comandită, Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, fără acțiuni, precum și mai mulți comanditari care dețin acțiuni din capitalul societății în valoare de 700 000 EUR și anume BASF, OMV și Ruhr Oel, deținând fiecare 20 %, și Borealis Clariant, Vinnolit și Wacker, deținând fiecare 10 % (LfA Förderbank Bayern nu va participa nici în calitate de comanditat, nici comanditar la capitalul Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG și nu va conduce finanțarea proiectului)

| — | Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, care exploatează Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG și din care LfA deține 25,1 % din capitalul de 28 000 EUR, partenerii industriali ai Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG dețin fiecare o parte din capital. |
| --- | --- |

—

Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, care exploatează Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG și din care LfA deține 25,1 % din capitalul de 28 000 EUR, partenerii industriali ai Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG dețin fiecare o parte din capital.

(6)  BASF este în același timp producător și utilizator de etilenă, OMV și Ruhr Oel sunt producători, iar Borealis, Clariant, Vinnolit și Wacker sunt utilizatori. Basell, un mare utilizator de etilenă în Bavaria, nu participă la proiectul de construcție a canalizării.

6

(7)  A se vedea considerentul 11.

7

(8)  A se vedea raportul Asociației Industriei Petrochimice Europene intitulat „The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits”, mai 2003 (a se vedea website-ul http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16).

8

(9)  Acțiunile Infraserv Höchst sunt deținute de către Clariant (32 %), Aventis (30 %), Celanese (27,2 %), Nutrinova (4 %), Lil Europe (3,8 %) și Basell (3 %).

9

(10)  Acțiunile Infraserv Gendorf sunt deținute de către Clariant (50 %) și Vinnolit (11 %), ambii membri ai consorțiului. Soldul (39 %) este deținut de către Celanese.

10

(11)  A se vedea considerentul 47.

11

(12)  Al XXV-lea Raport privind politica de concurență 1995, COM(96) 126 final, punctul 175, p. 85.

12

(13)  Decizia 2005/170/CE a Comisiei (JO L 56, 2.3.2005, p. 15).

13

(14)  JO C 37, 3.2.2001, p. 3.

14

(15)  Decizia nr. 1364/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 de stabilire a orientărilor referitoare la rețelele transeuropene de energie și de abrogare a Deciziei 96/391/CE și a Deciziei nr. 1229/2003/CE (JO L 262, 22.9.2006, p. 1).

15

---

| 6.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 143/27

---

DECIZIA COMISIEI

din 5 iunie 2007

privind stabilirea cantităților de bromură de metil care pot fi folosite pentru utilizări critice în Comunitate între 1 ianuarie și 31 decembrie 2007 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului privind substanțele care diminuează stratul de ozon

[notificată cu numărul C(2007) 2295]

(Numai textele în limbile franceză, italiană, olandeză, polonă și spaniolă sunt autentice)

(2007/386/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2000 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (1), în special articolul 3 alineatul (2) punctul (ii),

întrucât:

| (1) | Articolul 3 alineatul (2) punctul (i) litera (d) și articolul 4 alineatul (2) punctul (i) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzic producția, importul și introducerea pe piață a bromurii de metil pentru toate utilizările după 31 decembrie 2004, exceptând, printre altele (2), pentru utilizările critice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) și cu criteriile enunțate în Decizia IX/6 a părților la Protocolul de la Montreal, precum și cu orice alte criterii relevante stabilite prin acordul părților. Derogările pentru utilizările critice se doresc a fi derogări limitate și vizează prevederea unei perioade scurte pentru adoptarea alternativelor. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 alineatul (2) punctul (i) litera (d) și articolul 4 alineatul (2) punctul (i) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzic producția, importul și introducerea pe piață a bromurii de metil pentru toate utilizările după 31 decembrie 2004, exceptând, printre altele (2), pentru utilizările critice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) și cu criteriile enunțate în Decizia IX/6 a părților la Protocolul de la Montreal, precum și cu orice alte criterii relevante stabilite prin acordul părților. Derogările pentru utilizările critice se doresc a fi derogări limitate și vizează prevederea unei perioade scurte pentru adoptarea alternativelor.

| (2) | Decizia IX/6 prevede că utilizarea bromurii de metil trebuie considerată „critică” numai în cazul în care solicitantul stabilește că lipsa disponibilității bromurii de metil pentru o anumită utilizare ar putea conduce la o dezorganizare semnificativă a pieței și că nu există nicio alternativă fezabilă tehnic și economic și niciun substituent disponibil pentru utilizator care să fie acceptabil din punct de vedere ecologic și sanitar și adecvat pentru recoltele și împrejurările care justifică cererea. În plus, producția și consumul de bromură de metil pentru utilizări critice, dacă există, trebuie permise numai în cazul în care au fost întreprinse toate demersurile fezabile din punct de vedere tehnic și economic pentru reducerea la minimum a utilizărilor critice și a oricăror emisii asociate de bromură de metil. De asemenea, solicitantul trebuie să demonstreze că se depun eforturi corespunzătoare pentru evaluarea, comercializarea și asigurarea aprobării necesare la nivel național a alternativelor și a substituenților și că au fost puse în aplicare programe de cercetare pentru dezvoltarea și utilizarea alternativelor și a substituenților. |
| --- | --- |

(2)

Decizia IX/6 prevede că utilizarea bromurii de metil trebuie considerată „critică” numai în cazul în care solicitantul stabilește că lipsa disponibilității bromurii de metil pentru o anumită utilizare ar putea conduce la o dezorganizare semnificativă a pieței și că nu există nicio alternativă fezabilă tehnic și economic și niciun substituent disponibil pentru utilizator care să fie acceptabil din punct de vedere ecologic și sanitar și adecvat pentru recoltele și împrejurările care justifică cererea. În plus, producția și consumul de bromură de metil pentru utilizări critice, dacă există, trebuie permise numai în cazul în care au fost întreprinse toate demersurile fezabile din punct de vedere tehnic și economic pentru reducerea la minimum a utilizărilor critice și a oricăror emisii asociate de bromură de metil. De asemenea, solicitantul trebuie să demonstreze că se depun eforturi corespunzătoare pentru evaluarea, comercializarea și asigurarea aprobării necesare la nivel național a alternativelor și a substituenților și că au fost puse în aplicare programe de cercetare pentru dezvoltarea și utilizarea alternativelor și a substituenților.

| (3) | Comisia a primit 40 de propuneri pentru utilizări critice de bromură de metil de la șase state membre, respectiv Franța (70 900 kg), Italia (640 000 kg), Polonia (27 900 kg), Spania (322 840 kg), Țările de Jos (120 kg) și Regatul Unit (10 049 kg). În total s-au solicitat 1 071 809 kg. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a primit 40 de propuneri pentru utilizări critice de bromură de metil de la șase state membre, respectiv Franța (70 900 kg), Italia (640 000 kg), Polonia (27 900 kg), Spania (322 840 kg), Țările de Jos (120 kg) și Regatul Unit (10 049 kg). În total s-au solicitat 1 071 809 kg.

| (4) | Pentru a stabili cantitatea de bromură de metil eligibilă pentru a fi autorizată pentru utilizări critice în 2007, Comisia a aplicat criteriile prevăzute în Decizia IX/6 și la articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000. După consultarea statelor membre, Comisia a constatat că în Comunitate erau disponibile alternative adecvate și că acestea deveniseră predominante în multe dintre țările semnatare ale Protocolului de la Montreal în perioada în care propunerile de utilizări critice au fost întocmite de statele membre. Prin urmare, Comisia a stabilit că în 2007 pot fi utilizate 521 836 kg de bromură de metil pentru satisfacerea utilizărilor critice din fiecare stat membru care a solicitat utilizarea de bromură de metil. Această cantitate reprezintă 2,7 % din consumul de bromură de metil din 1991 din Comunitatea Europeană și arată că peste 97,3 % din cantitatea de bromură de metil a fost înlocuită cu alternative. Categoriile de utilizări critice sunt similare celor definite în tabelul A din Decizia XVIII/13, adoptată la a optsprezecea reuniune a părților la Protocolul de la Montreal (3). |
| --- | --- |

(4)

Pentru a stabili cantitatea de bromură de metil eligibilă pentru a fi autorizată pentru utilizări critice în 2007, Comisia a aplicat criteriile prevăzute în Decizia IX/6 și la articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000. După consultarea statelor membre, Comisia a constatat că în Comunitate erau disponibile alternative adecvate și că acestea deveniseră predominante în multe dintre țările semnatare ale Protocolului de la Montreal în perioada în care propunerile de utilizări critice au fost întocmite de statele membre. Prin urmare, Comisia a stabilit că în 2007 pot fi utilizate 521 836 kg de bromură de metil pentru satisfacerea utilizărilor critice din fiecare stat membru care a solicitat utilizarea de bromură de metil. Această cantitate reprezintă 2,7 % din consumul de bromură de metil din 1991 din Comunitatea Europeană și arată că peste 97,3 % din cantitatea de bromură de metil a fost înlocuită cu alternative. Categoriile de utilizări critice sunt similare celor definite în tabelul A din Decizia XVIII/13, adoptată la a optsprezecea reuniune a părților la Protocolul de la Montreal (3).

| (5) | Articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) prevede obligația Comisiei de a stabili, de asemenea, utilizatorii care pot beneficia de derogarea pentru utilizări critice. Întrucât articolul 17 alineatul (2) solicită statelor membre să definească nivelurile minime de calificare a personalului care folosește bromura de metil și deoarece fumigația este singura utilizare, Comisia a stabilit că fumigatorii de bromură de metil sunt singurii utilizatori propuși de statul membru și autorizați de Comisie pentru folosirea bromurii de metil pentru utilizări critice. Fumigatorii sunt calificați pentru folosirea în siguranță a acesteia; statele membre au pus în aplicare proceduri de identificare a fumigatorilor de pe teritoriul lor care sunt autorizați să folosească bromura de metil pentru utilizări critice. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) prevede obligația Comisiei de a stabili, de asemenea, utilizatorii care pot beneficia de derogarea pentru utilizări critice. Întrucât articolul 17 alineatul (2) solicită statelor membre să definească nivelurile minime de calificare a personalului care folosește bromura de metil și deoarece fumigația este singura utilizare, Comisia a stabilit că fumigatorii de bromură de metil sunt singurii utilizatori propuși de statul membru și autorizați de Comisie pentru folosirea bromurii de metil pentru utilizări critice. Fumigatorii sunt calificați pentru folosirea în siguranță a acesteia; statele membre au pus în aplicare proceduri de identificare a fumigatorilor de pe teritoriul lor care sunt autorizați să folosească bromura de metil pentru utilizări critice.

| (6) | Decizia IX/6 prevede că producția și consumul de bromură de metil pentru utilizări critice trebuie permise numai în cazul în care aceasta nu este disponibilă din stocurile existente de bromură de metil înmagazinată sau reciclată. Articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) prevede că producția și importul de bromură de metil sunt permise numai în cazul în care altă parte nu poate oferi cantități reciclate sau regenerate de bromură de metil. În conformitate cu Decizia IX/6 și cu articolul 3 alineatul (2) punctul (ii), Comisia a stabilit că 31 605 kg de stocuri sunt disponibile pentru utilizări critice. |
| --- | --- |

(6)

Decizia IX/6 prevede că producția și consumul de bromură de metil pentru utilizări critice trebuie permise numai în cazul în care aceasta nu este disponibilă din stocurile existente de bromură de metil înmagazinată sau reciclată. Articolul 3 alineatul (2) punctul (ii) prevede că producția și importul de bromură de metil sunt permise numai în cazul în care altă parte nu poate oferi cantități reciclate sau regenerate de bromură de metil. În conformitate cu Decizia IX/6 și cu articolul 3 alineatul (2) punctul (ii), Comisia a stabilit că 31 605 kg de stocuri sunt disponibile pentru utilizări critice.

| (7) | Articolul 4 alineatul (2) punctul (ii) prevede, sub rezerva articolului 4 alineatul (4), că după 31 decembrie 2005 se interzic introducerea pe piață și utilizarea de bromură de metil de către alți utilizatori decât producătorii și importatorii. Articolul 4 alineatul (4) prevede că articolul 4 alineatul (2) nu se aplică introducerii pe piață și utilizării de substanțe reglementate în cazul în care acestea sunt utilizate pentru a satisface cererile de licențe pentru utilizări critice ale utilizatorilor identificați în temeiul articolului 3 alineatul (2). Prin urmare, pe lângă producători și importatori, fumigatorii înregistrați de Comisie în 2007 ar putea fi autorizați să introducă pe piață bromură de metil și să o folosească pentru utilizări critice după 31 decembrie 2006. În general, fumigatorii se adresează unui importator atât pentru import, cât și pentru aprovizionarea cu bromură de metil. Fumigatorii înregistrați de Comisie în 2006 pentru utilizări critice ar putea fi autorizați să reporteze în 2007 cantitatea rămasă de bromură de metil care nu a fost utilizată în 2006 („stocuri”). Comisia Europeană a pus în aplicare proceduri de acordare a licenței pentru deducerea acestor stocuri de bromură de metil înainte de a se importa sau produce o cantitate suplimentară de bromură de metil, în vederea satisfacerii cererilor de licențe pentru utilizări critice din 2007. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 4 alineatul (2) punctul (ii) prevede, sub rezerva articolului 4 alineatul (4), că după 31 decembrie 2005 se interzic introducerea pe piață și utilizarea de bromură de metil de către alți utilizatori decât producătorii și importatorii. Articolul 4 alineatul (4) prevede că articolul 4 alineatul (2) nu se aplică introducerii pe piață și utilizării de substanțe reglementate în cazul în care acestea sunt utilizate pentru a satisface cererile de licențe pentru utilizări critice ale utilizatorilor identificați în temeiul articolului 3 alineatul (2). Prin urmare, pe lângă producători și importatori, fumigatorii înregistrați de Comisie în 2007 ar putea fi autorizați să introducă pe piață bromură de metil și să o folosească pentru utilizări critice după 31 decembrie 2006. În general, fumigatorii se adresează unui importator atât pentru import, cât și pentru aprovizionarea cu bromură de metil. Fumigatorii înregistrați de Comisie în 2006 pentru utilizări critice ar putea fi autorizați să reporteze în 2007 cantitatea rămasă de bromură de metil care nu a fost utilizată în 2006 („stocuri”). Comisia Europeană a pus în aplicare proceduri de acordare a licenței pentru deducerea acestor stocuri de bromură de metil înainte de a se importa sau produce o cantitate suplimentară de bromură de metil, în vederea satisfacerii cererilor de licențe pentru utilizări critice din 2007.

| (8) | Întrucât utilizările critice ale bromurii de metil se aplică de la 1 ianuarie 2007 și în vederea asigurării posibilității companiilor și a operatorilor interesați de a beneficia de sistemul de acordare a licenței, este necesar ca prezenta decizie să se aplice de la data respectivă. |
| --- | --- |

(8)

Întrucât utilizările critice ale bromurii de metil se aplică de la 1 ianuarie 2007 și în vederea asigurării posibilității companiilor și a operatorilor interesați de a beneficia de sistemul de acordare a licenței, este necesar ca prezenta decizie să se aplice de la data respectivă.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Regatul Spaniei, Republica Franceză, Republica Italiană, Regatul Țărilor de Jos și Republica Polonă sunt autorizate să folosească o cantitate totală de 521 836 kg de bromură de metil pentru utilizări critice în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2007 pentru cantitățile și categoriile de utilizare specifice descrise în anexele I-V.

Articolul 2

Stocurile declarate a fi disponibile pentru utilizări critice de către autoritatea competentă din fiecare stat membru se deduc din cantitatea care poate fi importată sau produsă pentru a satisface utilizările critice în statul membru respectiv.

Articolul 3

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2007 și expiră la 31 decembrie 2007.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Italiene, Regatului Țărilor de Jos și Republicii Polone.

Adoptată la Bruxelles, 5 iunie 2007.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 244, 29.9.2000, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

1

(2)  Alte utilizări includ operațiunile de carantină și tratamentele de preexpediție, ca intermediari de sinteză, precum și utilizări de laborator și analitice.

2

(3)  UNEP/OzL.Pro.18/10: raportul adoptat la cea de-a optsprezecea reuniune a părților la Protocolul de la Montreal privind substanțele care diminuează stratul de ozon, desfășurată între 30 octombrie și 3 noiembrie 2006 la New Delhi (www.unep.org/ozone/Meeting_Documents/mop/index.asp).

3

---

ANEXA I

Regatul Spaniei

| Categorii de utilizări critice autorizate | kg |
| --- | --- |
| Stoloni de căpșuni (cultivați la altitudine) | 217 000 |
| Flori tăiate (Andaluzia și Catalonia) | 35 000 |
| Căpșune (numai cercetare) | 50 |
| Ardei (numai cercetare) | 70 |
| Total | 252 120 |

Categorii de utilizări critice autorizate

kg

Stoloni de căpșuni (cultivați la altitudine)

217 000

Flori tăiate (Andaluzia și Catalonia)

35 000

Căpșune (numai cercetare)

50

Ardei (numai cercetare)

70

Total

252 120

Stocuri de bromură de metil disponibile pentru utilizări critice în statul membru = 18 090 kg.

---

ANEXA II

Republica Franceză

| Categorii de utilizări critice autorizate | kg |
| --- | --- |
| Flori tăiate: Ranunculus, anemone, Paeonia și lăcrămioare în câmp deschis | 9 600 |
| Morcovi | 1 400 |
| Stoloni de căpșuni | 25 000 |
| Pepinieră forestieră | 1 500 |
| Semințe | 96 |
| Castane | 1 800 |
| Total | 39 396 |

Categorii de utilizări critice autorizate

kg

Flori tăiate: Ranunculus, anemone, Paeonia și lăcrămioare în câmp deschis

9 600

Morcovi

1 400

Stoloni de căpșuni

25 000

Pepinieră forestieră

1 500

Semințe

96

Castane

1 800

Total

39 396

Stocuri de bromură de metil disponibile pentru utilizări critice în statul membru = 392 kg.

---

ANEXA III

Republica Italiană

| Categorii de utilizări critice autorizate | kg |
| --- | --- |
| Tomate (protejate) | 80 000 |
| Ardei (protejați) | 50 000 |
| Stoloni de căpșuni | 35 000 |
| Flori tăiate | 20 000 |
| Mori | 18 000 |
| Total | 203 000 |

Categorii de utilizări critice autorizate

kg

Tomate (protejate)

80 000

Ardei (protejați)

50 000

Stoloni de căpșuni

35 000

Flori tăiate

20 000

Mori

18 000

Total

203 000

Stocuri de bromură de metil disponibile pentru utilizări critice în statul membru = 12 893 kg.

---

ANEXA IV

Regatul Țărilor de Jos

| Categorii de utilizări critice autorizate | kg |
| --- | --- |
| Dezinfectarea stolonilor de căpșuni după recoltare | 120 |
| Total | 120 |

Categorii de utilizări critice autorizate

kg

Dezinfectarea stolonilor de căpșuni după recoltare

120

Total

120

Stocuri de bromură de metil disponibile pentru această utilizare critică în statul membru = 25 kg.

---

ANEXA V

Republica Polonă

| Categorii de utilizări critice autorizate | kg |
| --- | --- |
| Plante medicinale și ciuperci uscate (produse uscate) | 1 500 |
| Stoloni de căpșuni | 24 500 |
| Boabe de cacao și de cafea | 1 200 |
| Total | 27 200 |

Categorii de utilizări critice autorizate

kg

Plante medicinale și ciuperci uscate (produse uscate)

1 500

Stoloni de căpșuni

24 500

Boabe de cacao și de cafea

1 200

Total

27 200

Stocuri de bromură de metil disponibile pentru utilizări critice în statul membru = 205 kg.

---