# Uradni list L 95/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 95 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 505. april 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 95

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 505. april 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 378/2007 z dne 27. marca 2007 o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1290/2005 | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 379/2007 z dne 4. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 380/2007 z dne 4. aprila 2007 o določitvi, da nekatere meje za izdajo uvoznih dovoljenj za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov niso več dosežene | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 381/2007 z dne 4. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 796/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, in Uredbe (ES) št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin | 8 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 382/2007 z dne 4. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja | 12 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 378/2007 z dne 27. marca 2007 o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1290/2005

1

Uredba Komisije (ES) št. 379/2007 z dne 4. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

5

Uredba Komisije (ES) št. 380/2007 z dne 4. aprila 2007 o določitvi, da nekatere meje za izdajo uvoznih dovoljenj za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov niso več dosežene

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 381/2007 z dne 4. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 796/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, in Uredbe (ES) št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin

8

*

Uredba Komisije (ES) št. 382/2007 z dne 4. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja

12

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/215/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 29. januarja 2007 o spremembi Sklepa Sveta 2004/676/ES o Kadrovskih predpisih Evropske obrambne agencije | 21 |
| | | 2007/216/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 29. januarja 2007 o spremembah Sklepa 2004/677/ES v zvezi z najkrajšim trajanjem dodelitve nacionalnih strokovnjakov in vojaških uslužbencev, dodeljenih Evropski obrambni agenciji | 24 |
| | | Komisija |
| | | 2007/217/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. novembra 2006 o Državni pomoči Francije za Laboratoire national de métrologie et d’essais (C24/2005)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5477)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/218/ES |
| | * | Odločba komisije z dne 28. marca 2007 o spremembi Odločbe C(2006) 4332 konč. o določitvi okvirne letne razporeditve odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz Evropskega sklada za ribištvo po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1313) | 37 |
| | | 2007/219/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. marca 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih, ki jo je treba izvesti v Bolgariji in Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1394) | 41 |
| | | 2007/220/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o spremembi Odločbe Komisije 2003/250/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Južnoafriške republike
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1454) | 50 |
| | | 2007/221/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o spremembi Odločbe 2003/249/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1455) | 51 |
| | | 2007/222/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 4. aprila 2007 o razglasitvi začetka delovanja regionalnega svetovalnega sveta za jugozahodne vode v okviru skupne ribiške politike | 52 |
| | | 2007/223/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o preglednici obsega vinogradniških površin, ki jo je predložila Bolgarija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1469) | 53 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/215/ES

*

Sklep Sveta z dne 29. januarja 2007 o spremembi Sklepa Sveta 2004/676/ES o Kadrovskih predpisih Evropske obrambne agencije

21

2007/216/ES

*

Sklep Sveta z dne 29. januarja 2007 o spremembah Sklepa 2004/677/ES v zvezi z najkrajšim trajanjem dodelitve nacionalnih strokovnjakov in vojaških uslužbencev, dodeljenih Evropski obrambni agenciji

24

Komisija

2007/217/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. novembra 2006 o Državni pomoči Francije za Laboratoire national de métrologie et d’essais (C24/2005)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5477)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5477)

1

25

2007/218/ES

*

Odločba komisije z dne 28. marca 2007 o spremembi Odločbe C(2006) 4332 konč. o določitvi okvirne letne razporeditve odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz Evropskega sklada za ribištvo po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1313)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1313)

37

2007/219/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. marca 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih, ki jo je treba izvesti v Bolgariji in Romuniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1394)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1394)

41

2007/220/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o spremembi Odločbe Komisije 2003/250/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Južnoafriške republike
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1454)

Fragaria

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1454)

50

2007/221/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o spremembi Odločbe 2003/249/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1455)

Fragaria

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1455)

51

2007/222/ES

*

Sklep Komisije z dne 4. aprila 2007 o razglasitvi začetka delovanja regionalnega svetovalnega sveta za jugozahodne vode v okviru skupne ribiške politike

52

2007/223/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2007 o preglednici obsega vinogradniških površin, ki jo je predložila Bolgarija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1469)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1469)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 378/2007

z dne 27. marca 2007

o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1290/2005

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nekatere države članice se pri financiranju programov razvoja podeželja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1) srečujejo s posebnimi težavami. Zaradi okrepitve njihove politike razvoja podeželja bi bilo treba tem državam članicam dati možnost, da uporabijo sistem prostovoljne modulacije. To možnost bi bilo treba nuditi tistim državam članicam, v katerih se prostovoljna modulacija že uporablja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1655/2004 z dne 22. septembra 2004 o določitvi pravil za prehod iz sistema izbirne modulacije, določenega v členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1259/1999, v sistem obvezne modulacije, kot je določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 (2) ali pa jim je bilo na podlagi člena 70(4a) Uredbe (ES) št. 1698/2005 odobreno odstopanje od zahteve za sofinanciranje podpore Skupnosti. Prostovoljna modulacija naj bi bila v obliki zmanjšanja neposrednih plačil v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 1782/2003 (3) z uporabo sredstev, ki ustrezajo navedenemu zmanjšanju za financiranje programov razvoja podeželja v skladu z Uredbo(ES) št. 1698/2005. Zmanjšanja neposrednih plačil, uporabljenih za prostovoljno modulacijo, bi bilo treba dodati zmanjšanjem, ki so posledica uporabe obvezne modulacije, kot je določena v členu 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(1)

Nekatere države članice se pri financiranju programov razvoja podeželja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1) srečujejo s posebnimi težavami. Zaradi okrepitve njihove politike razvoja podeželja bi bilo treba tem državam članicam dati možnost, da uporabijo sistem prostovoljne modulacije. To možnost bi bilo treba nuditi tistim državam članicam, v katerih se prostovoljna modulacija že uporablja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1655/2004 z dne 22. septembra 2004 o določitvi pravil za prehod iz sistema izbirne modulacije, določenega v členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1259/1999, v sistem obvezne modulacije, kot je določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 (2) ali pa jim je bilo na podlagi člena 70(4a) Uredbe (ES) št. 1698/2005 odobreno odstopanje od zahteve za sofinanciranje podpore Skupnosti. Prostovoljna modulacija naj bi bila v obliki zmanjšanja neposrednih plačil v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 1782/2003 (3) z uporabo sredstev, ki ustrezajo navedenemu zmanjšanju za financiranje programov razvoja podeželja v skladu z Uredbo(ES) št. 1698/2005. Zmanjšanja neposrednih plačil, uporabljenih za prostovoljno modulacijo, bi bilo treba dodati zmanjšanjem, ki so posledica uporabe obvezne modulacije, kot je določena v členu 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| (2) | Da bi olajšali njeno upravno izvajanje, bi bilo treba pravila, ki se uporabljajo za prostovoljno modulacijo, uskladiti s pravili, ki se uporabljajo za obvezno modulacijo iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003, vključno z osnovo za izračun. |
| --- | --- |

(2)

Da bi olajšali njeno upravno izvajanje, bi bilo treba pravila, ki se uporabljajo za prostovoljno modulacijo, uskladiti s pravili, ki se uporabljajo za obvezno modulacijo iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003, vključno z osnovo za izračun.

| (3) | Da bi upoštevali poseben položaj majhnih kmetov, bi bilo treba v primeru uporabe prostovoljne modulacije dodeliti dodaten znesek pomoči, kar velja tudi v primeru obvezne modulacije. Navedeni dodaten znesek bi moral biti enak znesku, ki nastane pri uporabi prostovoljne modulacije na prvih 5 000 EUR neposrednih plačil, znotraj zgornjih mej, ki jih določi Komisija. |
| --- | --- |

(3)

Da bi upoštevali poseben položaj majhnih kmetov, bi bilo treba v primeru uporabe prostovoljne modulacije dodeliti dodaten znesek pomoči, kar velja tudi v primeru obvezne modulacije. Navedeni dodaten znesek bi moral biti enak znesku, ki nastane pri uporabi prostovoljne modulacije na prvih 5 000 EUR neposrednih plačil, znotraj zgornjih mej, ki jih določi Komisija.

| (4) | Kar zadeva države članice, v katerih se prostovoljna modulacija že uporablja, bi se moral novi sistem prostovoljne modulacije, določen v tej uredbi, v največji možni meri vzdržati odstopanja od obstoječega mehanizma, da se prepreči nastanek nepotrebnih upravnih obremenitev, ki bi posegale v izvedbene postopke, ki se uporabljajo že več let in katerim so se kmetje prilagodili v praksi in v gospodarskem smislu. Zato se zdi primerno, da se državam članicam, ki začnejo uporabljati prostovoljno modulacijo ob začetku veljavnosti te uredbe, omogoči pravica do ohranitve nekaterih dobro utečenih vzorcev njihovih obstoječih sistemov, ob izogibanju neupravičene neenake obravnave kmetov. Poleg tega bi se za zagotovitev skladnosti med novim sistemom in načinom izvajanja sheme enotnega plačila uporaba možnosti določitve različnih stopenj prostovoljne modulacije glede na posamezne regije smela omogočiti le državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na regionalni ravni, kakor je določena v členu 58 Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva države članice, v katerih se prostovoljna modulacija že uporablja, bi se moral novi sistem prostovoljne modulacije, določen v tej uredbi, v največji možni meri vzdržati odstopanja od obstoječega mehanizma, da se prepreči nastanek nepotrebnih upravnih obremenitev, ki bi posegale v izvedbene postopke, ki se uporabljajo že več let in katerim so se kmetje prilagodili v praksi in v gospodarskem smislu. Zato se zdi primerno, da se državam članicam, ki začnejo uporabljati prostovoljno modulacijo ob začetku veljavnosti te uredbe, omogoči pravica do ohranitve nekaterih dobro utečenih vzorcev njihovih obstoječih sistemov, ob izogibanju neupravičene neenake obravnave kmetov. Poleg tega bi se za zagotovitev skladnosti med novim sistemom in načinom izvajanja sheme enotnega plačila uporaba možnosti določitve različnih stopenj prostovoljne modulacije glede na posamezne regije smela omogočiti le državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na regionalni ravni, kakor je določena v členu 58 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| (5) | Za porabo sredstev, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije, ne smejo veljati zgornje meje prispevka EKSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005. Zato je treba določiti odstopanje od navedene uredbe. Ureditev pred-financiranj, ki se uporablja za EKSRP v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4), se za ta sredstva ne bi smela uporabljati. |
| --- | --- |

(5)

Za porabo sredstev, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije, ne smejo veljati zgornje meje prispevka EKSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005. Zato je treba določiti odstopanje od navedene uredbe. Ureditev pred-financiranj, ki se uporablja za EKSRP v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4), se za ta sredstva ne bi smela uporabljati.

| (6) | Za sprejemanje premišljenih odločitev o uporabi prostovoljne modulacije bi morale države članice opraviti temeljite presoje morebitnih vplivov takšne modulacije, zlasti kar zadeva ekonomski položaj kmetov, podvrženih takšni modulaciji, ter učinek na njihov primerjalni položaj v kmetijskem sektorju. Države članice, ki uporabljajo prostovoljno modulacijo, bi morale vplive izvajanja prostovoljne modulacije natančno spremljati. Komisijo bi bilo treba obveščati o presoji vplivov in rezultatih spremljanja zaradi morebitnega nadaljnjega razvoja te politike. |
| --- | --- |

(6)

Za sprejemanje premišljenih odločitev o uporabi prostovoljne modulacije bi morale države članice opraviti temeljite presoje morebitnih vplivov takšne modulacije, zlasti kar zadeva ekonomski položaj kmetov, podvrženih takšni modulaciji, ter učinek na njihov primerjalni položaj v kmetijskem sektorju. Države članice, ki uporabljajo prostovoljno modulacijo, bi morale vplive izvajanja prostovoljne modulacije natančno spremljati. Komisijo bi bilo treba obveščati o presoji vplivov in rezultatih spremljanja zaradi morebitnega nadaljnjega razvoja te politike.

| (7) | Prostovoljno modulacijo bi bilo treba obravnavati v širšem kontekstu financiranja razvoja podeželja s strani Skupnosti. Njen prispevek bi bilo treba med drugim analizirati v luči presoj vplivov, ki jih opravijo države članice. Na podlagi te analize bo Komisija pred koncem leta 2008 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo, v katerem bo predstavila do sedaj pridobljene izkušnje na področju izvajanja prostovoljne modulacije. |
| --- | --- |

(7)

Prostovoljno modulacijo bi bilo treba obravnavati v širšem kontekstu financiranja razvoja podeželja s strani Skupnosti. Njen prispevek bi bilo treba med drugim analizirati v luči presoj vplivov, ki jih opravijo države članice. Na podlagi te analize bo Komisija pred koncem leta 2008 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo, v katerem bo predstavila do sedaj pridobljene izkušnje na področju izvajanja prostovoljne modulacije.

| (8) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (9) | Pri določanju letne zgornje meje odhodkov, financiranih iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, bi bilo treba upoštevati zneske, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije, v Uredbo (ES) št. 1290/2005 pa bi bilo treba vključiti možnost sprejetja podrobnih pravil, ki zadevajo zlasti prostovoljno modulacijo. |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju letne zgornje meje odhodkov, financiranih iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, bi bilo treba upoštevati zneske, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije, v Uredbo (ES) št. 1290/2005 pa bi bilo treba vključiti možnost sprejetja podrobnih pravil, ki zadevajo zlasti prostovoljno modulacijo.

| (10) | Uredbo (ES) št. 1290/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 1290/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PROSTOVOLJNA MODULACIJA

Člen 1

1.   Brez poseganja v člen 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko države članice

| (a) | v katerih se ob začetku veljavnosti te uredbe uporablja sistem dodatnih znižanj neposrednih plačil iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1655/2004; ali |
| --- | --- |

(a)

v katerih se ob začetku veljavnosti te uredbe uporablja sistem dodatnih znižanj neposrednih plačil iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1655/2004; ali

| (b) | katerim je bilo na podlagi člena 70(4a) Uredbe (ES) št. 1698/2005 odobreno odstopanje od zahteve za sofinanciranje podpore Skupnosti, |
| --- | --- |

(b)

katerim je bilo na podlagi člena 70(4a) Uredbe (ES) št. 1698/2005 odobreno odstopanje od zahteve za sofinanciranje podpore Skupnosti,

v obdobju 2007–2012 uporabijo znižanje, v nadaljevanju „prostovoljna modulacija“, za vse zneske neposrednih plačil v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 1782/2003, ki bodo dodeljeni na njihovem ozemlju v danem koledarskem letu v smislu člena 2(e) navedene uredbe.

2.   Neto zneski, ki se ustvarijo zaradi uporabe prostovoljne modulacije, so na razpolago v državi članici, kjer so nastali, kot dodatna podpora Skupnosti za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005.

3.   Zmanjšanja v okviru prostovoljne modulacije se izračunajo na isti osnovi kot tista, ki se uporabljajo za modulacijo v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Dodatni zneski, dodeljeni kmetom v skladu s členom 12 navedene uredbe, niso predmet teh zmanjšanj.

V primeru uporabe zmanjšanj v okviru prostovoljne modulacije se kmetom, ki prejemajo neposredna plačila v okviru Uredbe (ES) št. 1782/2003, lahko dodeli dodaten znesek pomoči, ki ustreza znesku, ki nastane pri uporabi odstotka zmanjšanja na prvih 5 000 EUR ali manj neposrednih plačil. Navedeni dodatni znesek ni predmet zmanjšanj v okviru prostovoljne modulacije ali modulacije v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Skupni dodatni zneski pomoči, ki izhajajo iz uporabe drugega pododstavka in ki se lahko dodelijo v državi članici v koledarskem letu, ne presegajo zgornjih mej, ki jih v skladu s postopkom iz člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določi Komisija. Če je potrebno, države članice, da bi upoštevale navedene zgornje meje, nadaljujejo z linearnim odstotnim prilagajanjem dodatnih zneskov pomoči.

4.   Vsaka država članica uporabi enotno stopnjo prostovoljne modulacije na koledarsko leto. Stopnja se lahko postopno spreminja v skladu s predhodno določenimi koraki. Najvišja stopnja zmanjšanja znaša 20 %.

Člen 2

1.   V dveh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe, države članice določijo letno stopnjo prostovoljne modulacije, ki se bo uporabljala v obdobju 2007–2012, in jo sporočijo Komisiji.

2.   Države članice, ki nameravajo uporabiti prostovoljno modulacijo, opravijo presojo vplivov, v kateri ocenijo vpliv uporabe prostovoljne modulacije, zlasti na ekonomski položaj zadevnih kmetov, pri čemer upoštevajo potrebo po preprečevanju neupravičene neenake obravnave kmetov.

Države članice, ki nameravajo uporabiti stopnje, ki se razlikujejo glede na posamezne regije v skladu s členom 3(1), prav tako ocenijo vplive teh različnih stopenj, pri čemer upoštevajo potrebo po preprečevanju neupravičene neenake obravnave kmetov.

Zadevne države članice svoje presoje vplivov skupaj s sporočilom iz odstavka 1 pošljejo Komisiji.

Člen 3

1.   Vsaka država članica, v kateri se ob začetku veljavnosti te uredbe uporablja sistem dodatnih znižanj neposrednih plačil iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1655/2004 in v kateri se uporablja shema enotnega plačila na regionalni ravni, predvidena v členu 58 Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko za obdobje 2007–2012 odloči, da:

| (a) | z odstopanjem od člena 1(3) ne uporablja določb drugega pododstavka tega odstavka; in/ali |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od člena 1(3) ne uporablja določb drugega pododstavka tega odstavka; in/ali

| (b) | z odstopanjem od člena 1(4) uporablja stopnje, ki se razlikujejo glede na posamezne regije v skladu z objektivnimi merili. Najvišja stopnja za katero koli regijo vsake zadevne države članice je 20 %. |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 1(4) uporablja stopnje, ki se razlikujejo glede na posamezne regije v skladu z objektivnimi merili. Najvišja stopnja za katero koli regijo vsake zadevne države članice je 20 %.

2.   Z odstopanjem od člena 2(1) vsaka država članica, ki za posamezne regije uporablja različne stopnje prostovoljne modulacije, kakor je določeno v odstavku 1 tega člena, Komisiji v dveh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe za obdobje 2007–2012 predloži naslednje informacije, ki jih Komisija preuči:

| (a) | letne stopnje prostovoljne modulacije za vsako posamezno regijo in za celotno ozemlje; |
| --- | --- |

(a)

letne stopnje prostovoljne modulacije za vsako posamezno regijo in za celotno ozemlje;

| (b) | letne skupne zneske, ki se zmanjšajo s prostovoljno modulacijo; |
| --- | --- |

(b)

letne skupne zneske, ki se zmanjšajo s prostovoljno modulacijo;

| (c) | po potrebi letne skupne dodatne zneske, potrebne za kritje dodatnega zneska pomoči iz drugega pododstavka člena 1(3); |
| --- | --- |

(c)

po potrebi letne skupne dodatne zneske, potrebne za kritje dodatnega zneska pomoči iz drugega pododstavka člena 1(3);

| (d) | statistične in druge podporne podatke, na podlagi katerih so bili določeni zneski iz točk (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

statistične in druge podporne podatke, na podlagi katerih so bili določeni zneski iz točk (b) in (c).

3.   Države članice Komisiji po potrebi predložijo posodobljene zneske iz odstavkov 2(b) in (c). Posodobljeni podatki se pošljejo Komisiji pred 31. decembrom v letu pred koledarskim letom, na katero se nanašajo zneski v smislu člena 2(e) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

4.   Če Komisija glede podatkov, predloženih v skladu z odstavkoma 2 in 3, zahteva pojasnila, se države članice na to zahtevo odzovejo v enem mesecu.

Člen 4

1.   Neto zneski, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne modulacije, določi Komisija na podlagi:

| (a) | izračuna v primeru enotne nacionalne stopnje prostovoljne modulacije; |
| --- | --- |

(a)

izračuna v primeru enotne nacionalne stopnje prostovoljne modulacije;

| (b) | v primeru, da države članice uporabljajo različne stopnje glede na posamezne regije, pa na podlagi zneskov, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 3(2), ali posodobljenih zneskov v skladu s členom 3(3). |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da države članice uporabljajo različne stopnje glede na posamezne regije, pa na podlagi zneskov, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 3(2), ali posodobljenih zneskov v skladu s členom 3(3).

Ti neto zneski se dodajo letni razdelitvi zneskov po posamezni državi članici iz člena 69(4) in (5) Uredbe (ES) št. 1698/2005.

2.   Države članice se lahko odločijo, da ne bodo uporabile zgornjih mej iz člena 70(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005 za neto zneske, ki so v skladu z odstavkom 1 tega člena dodani k letni razdelitvi zneskov po državi članici.

Člen 25 Uredbe (ES) št. 1290/2005 se ne uporablja za neto zneske, dodane razdelitvi zneskov po državi članici v skladu s prvim odstavkom tega člena.

Člen 5

Države članice, ki uporabljajo prostovoljno modulacijo, in Komisija natančno spremljajo vpliv izvajanja prostovoljne modulacije, zlasti kar zadeva ekonomski položaj kmetij, ter pri tem upoštevajo potrebo po preprečevanju neupravičene neenake obravnave kmetov. V ta namen zadevne države članice Komisiji predložijo poročilo do 30. septembra 2008.

Člen 6

Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s:

| (a) | postopkom iz člena 90(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005, ki zajema zlasti določbe za vključitev prostovoljne modulacije v okvir programov za razvoj podeželja, ali, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(a)

postopkom iz člena 90(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005, ki zajema zlasti določbe za vključitev prostovoljne modulacije v okvir programov za razvoj podeželja, ali, kadar je primerno;

| (b) | postopkom iz člena 41(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki zajema zlasti določbe za finančno upravljanje prostovoljne modulacije in vključitev sistema dodatnih znižanj neposrednih plačil iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1655/2004 v shemo, določeno s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

postopkom iz člena 41(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki zajema zlasti določbe za finančno upravljanje prostovoljne modulacije in vključitev sistema dodatnih znižanj neposrednih plačil iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1655/2004 v shemo, določeno s to uredbo.

Člen 7

Komisija pred 31. decembrom 2008 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi prostovoljne modulacije in po potrebi priloži ustrezne predloge.

POGLAVJE II

SPREMEMBA UREDBE (ES) ŠT. 1290/2005 IN KONČNA DOLOČBA

Člen 8

Uredba (ES) št. 1290/2005 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | v členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija določi zneske, ki so v skladu s členom 10(2), členom 143d in členom 143e Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (6), na razpolago EKSRP. |
| --- | --- |

1.

v členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija določi zneske, ki so v skladu s členom 10(2), členom 143d in členom 143e Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (6), na razpolago EKSRP.

| 2. | v uvodnem besedilu člena 42 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Ta pravila zajemajo zlasti:“. |
| --- | --- |

2.

v uvodnem besedilu člena 42 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Ta pravila zajemajo zlasti:“.

Člen 9

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. marca 2007

Za Svet

Predsednik

P. STEINBRÜCK

---

(1)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2012/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 8).

1

(2)  UL L 298, 23.9.2004, str. 3.

2

(3)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2013/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 13).

3

(4)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 320/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 42).

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

5

(6)  UL L 95, 5.4.2007, str. 1“;

6

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 379/2007

z dne 4. aprila 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 4. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 114,8 |
| SN | 320,6 |
| TN | 135,4 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 189,8 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 148,2 |
| ZZ | 142,9 |
| 0709 90 70 | MA | 75,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 95,6 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 39,6 |
| EG | 45,5 |
| IL | 67,3 |
| MA | 42,8 |
| TN | 64,4 |
| TR | 52,3 |
| ZZ | 52,0 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,8 |
| ZZ | 57,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,3 |
| BR | 74,0 |
| CA | 104,6 |
| CL | 89,5 |
| CN | 97,5 |
| NZ | 126,8 |
| US | 120,8 |
| UY | 80,2 |
| ZA | 87,6 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 20 50 | AR | 76,2 |
| CL | 104,4 |
| CN | 54,2 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 78,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

190,7

MA

114,8

SN

320,6

TN

135,4

TR

187,5

ZZ

189,8

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

148,2

ZZ

142,9

0709 90 70

MA

75,6

TR

115,6

ZZ

95,6

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

39,6

EG

45,5

IL

67,3

MA

42,8

TN

64,4

TR

52,3

ZZ

52,0

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,8

ZZ

57,1

0808 10 80

AR

82,3

BR

74,0

CA

104,6

CL

89,5

CN

97,5

NZ

126,8

US

120,8

UY

80,2

ZA

87,6

ZZ

95,9

0808 20 50

AR

76,2

CL

104,4

CN

54,2

UY

68,0

ZA

87,0

ZZ

78,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 380/2007

z dne 4. aprila 2007

o določitvi, da nekatere meje za izdajo uvoznih dovoljenj za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov niso več dosežene

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (2), in zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evidentiranje iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 je pokazalo, da so še na voljo količine sladkorja za kvoto iz člena 24 Uredbe (ES) št. 950/2006 ter z zaporedno številko 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

Evidentiranje iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 je pokazalo, da so še na voljo količine sladkorja za kvoto iz člena 24 Uredbe (ES) št. 950/2006 ter z zaporedno številko 09.4318.

| (2) | Zato mora Komisija navesti, da zadevne meje niso več dosežene – |
| --- | --- |

(2)

Zato mora Komisija navesti, da zadevne meje niso več dosežene –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Meje kvote iz člena 24 Uredbe (ES) št. 950/2006 in z zaporedno številko 09.4318 niso več dosežene.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2011/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2031/2006 (UL L 414, 30.12.2006, str. 43).

2

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 381/2007

z dne 4. aprila 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 796/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, in Uredbe (ES) št. 1973/2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1) ter zlasti členov 52(2) in 145(c), (d) in (j) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Opredelitev upravičenega hektarja v okviru sheme enotnega plačila, ki jo določa člen 44 Uredbe (ES) št. 1782/2003, je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2006 (2), tako da je zdaj upravičeno vsako območje z oljčnimi drevesi. |
| --- | --- |

(1)

Opredelitev upravičenega hektarja v okviru sheme enotnega plačila, ki jo določa člen 44 Uredbe (ES) št. 1782/2003, je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2006 (2), tako da je zdaj upravičeno vsako območje z oljčnimi drevesi.

| (2) | V skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2012/2006, se lahko države članice, ki ne uporabljajo pomoči za oljčne nasade iz poglavja 10b naslova IV te uredbe, odločijo, da bodo pri pridelavi oljk uporabljale geografski informacijski sistem. Zaradi navedene spremembe je primerno, da se spremenijo člen 12 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 (3) o vsebini enotnega zahtevka za pomoč glede oljčne enote rabe oziroma poljine ter točki 1 in 3 Priloge XXIV k Uredbi Komisije (ES) št. 1973/2004 (4) glede opredelitve upravičenih oljčnih dreves in izračuna števila hektarjev, upravičenih do uporabe pravic do plačil. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2012/2006, se lahko države članice, ki ne uporabljajo pomoči za oljčne nasade iz poglavja 10b naslova IV te uredbe, odločijo, da bodo pri pridelavi oljk uporabljale geografski informacijski sistem. Zaradi navedene spremembe je primerno, da se spremenijo člen 12 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 (3) o vsebini enotnega zahtevka za pomoč glede oljčne enote rabe oziroma poljine ter točki 1 in 3 Priloge XXIV k Uredbi Komisije (ES) št. 1973/2004 (4) glede opredelitve upravičenih oljčnih dreves in izračuna števila hektarjev, upravičenih do uporabe pravic do plačil.

| (3) | Člen 33 Uredbe (ES) št. 796/2004 določa pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1782/2003 v zvezi s pogoji preverjanja vsebnosti tetrahidrokanabinola pri rasti konoplje. Od leta 2007 se lahko zemljišča v okviru sheme enotnega plačila v skladu s poglavjem 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003 uporabljajo za konopljo, ki se ne goji za vlakna. Člen 33 in Prilogo II k Uredbi (ES) št. 796/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Člen 33 Uredbe (ES) št. 796/2004 določa pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1782/2003 v zvezi s pogoji preverjanja vsebnosti tetrahidrokanabinola pri rasti konoplje. Od leta 2007 se lahko zemljišča v okviru sheme enotnega plačila v skladu s poglavjem 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003 uporabljajo za konopljo, ki se ne goji za vlakna. Člen 33 in Prilogo II k Uredbi (ES) št. 796/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | V skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 796/2004 so države članice Komisiji sporočile rezultate preskusov za določanje ravni tetrahidrokanabinola v sortah konoplje, posejanih v letu 2006. Navedene rezultate je treba upoštevati pri izdelavi seznama sort konoplje, upravičenih do neposrednih plačil v prihodnjih tržnih letih, in seznama sort, ki so začasno dovoljene v tržnem letu 2007/2008. Za preverjanje vsebnosti tetrahidrokanabinola je za nekatere navedene sorte treba uporabiti postopek B iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 796/2004. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 796/2004 so države članice Komisiji sporočile rezultate preskusov za določanje ravni tetrahidrokanabinola v sortah konoplje, posejanih v letu 2006. Navedene rezultate je treba upoštevati pri izdelavi seznama sort konoplje, upravičenih do neposrednih plačil v prihodnjih tržnih letih, in seznama sort, ki so začasno dovoljene v tržnem letu 2007/2008. Za preverjanje vsebnosti tetrahidrokanabinola je za nekatere navedene sorte treba uporabiti postopek B iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 796/2004.

| (5) | Od leta 2007 se bo v novih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, uporabljala pomoč za energetske rastline iz poglavja 5 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003. V navedenih novih državah članicah bi se morala uporabljati tudi pravila, ki urejajo skupino posevkov, glede pomoči za energetske rastline. |
| --- | --- |

(5)

Od leta 2007 se bo v novih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, uporabljala pomoč za energetske rastline iz poglavja 5 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003. V navedenih novih državah članicah bi se morala uporabljati tudi pravila, ki urejajo skupino posevkov, glede pomoči za energetske rastline.

| (6) | Uredba Komisije (ES) št. 263/2006 (5) je razveljavila člen 6(3) Uredbe (ES) št. 796/2004. Člen 136 Uredbe (ES) št. 1973/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Komisije (ES) št. 263/2006 (5) je razveljavila člen 6(3) Uredbe (ES) št. 796/2004. Člen 136 Uredbe (ES) št. 1973/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Uredba (ES) št. 270/2007 je spremenila pravila za možno uporabo sladkorne pese pri proizvodnji energentov. Zaradi tega je primerno, da se sprejmejo enaki pogoji za pridelavo teh rastlin na zemljiščih, upravičenih do koristi, ki izhajajo iz pravic do prahe. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 270/2007 je spremenila pravila za možno uporabo sladkorne pese pri proizvodnji energentov. Zaradi tega je primerno, da se sprejmejo enaki pogoji za pridelavo teh rastlin na zemljiščih, upravičenih do koristi, ki izhajajo iz pravic do prahe.

| (8) | Uredbo (ES) št. 796/2004 in Uredbo (ES) št. 1973/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 796/2004 in Uredbo (ES) št. 1973/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Spremembe, ki so jih uvedle uredbe (ES) št. 953/2006 (6), (ES) št. 2012/2006 in (ES) št. 270/2007, se uporabljajo od 1. januarja 2007. V skladu s tem bi se morale od istega dne uporabljati ustrezne spremembe iz te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Spremembe, ki so jih uvedle uredbe (ES) št. 953/2006 (6), (ES) št. 2012/2006 in (ES) št. 270/2007, se uporabljajo od 1. januarja 2007. V skladu s tem bi se morale od istega dne uporabljati ustrezne spremembe iz te uredbe.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 796/2004 se spremeni:

| 1. | V členu 12(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „V državah članicah, kjer identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vključuje geografski informacijski sistem za pridelavo oljk, grafični material, ki ga dobi kmet v zvezi z oljčnimi enotami rabe oziroma poljinami, za vsako oljčno enoto rabe oziroma poljino vsebuje število upravičenih oljčnih dreves in njihovo lokacijo na enoti rabe oziroma poljini kot tudi območje oljk, izraženo v GIS-ha za oljke, v skladu s točko 3 Priloge XXIV k Uredbi (ES) št. 1973/2004.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 12(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V državah članicah, kjer identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vključuje geografski informacijski sistem za pridelavo oljk, grafični material, ki ga dobi kmet v zvezi z oljčnimi enotami rabe oziroma poljinami, za vsako oljčno enoto rabe oziroma poljino vsebuje število upravičenih oljčnih dreves in njihovo lokacijo na enoti rabe oziroma poljini kot tudi območje oljk, izraženo v GIS-ha za oljke, v skladu s točko 3 Priloge XXIV k Uredbi (ES) št. 1973/2004.“

| 2. | V členu 33(4) se črtajo besede „ki se gojijo za vlakna“ ter v prvem in drugem pododstavku člena 33(5) besede „ki se prideluje za vlakna“. |
| --- | --- |

2.

V členu 33(4) se črtajo besede „ki se gojijo za vlakna“ ter v prvem in drugem pododstavku člena 33(5) besede „ki se prideluje za vlakna“.

| 3. | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (ES) št. 1973/2004 se spremeni:

| 1. | Člen 136 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 136
  Uporaba Uredbe (ES) št. 796/2004
  Brez poseganja v tretji pododstavek člena 143b(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se za shemo enotnega plačila na površino uporablja Uredba (ES) št. 796/2004, razen člena 7, člena 8(2)(b) in (c), člena 12(1)(c) in (2), člena 13(2) do (8), člena 14(2) in (3), členov 16 in 17, člena 21(3), člena 24(1)(b), (d) in (e), člena 26(1)(a), (b) in (c) in (2)(b), (c) in (d), člena 27(2)(g), (h), (i) in (j), člena 28(1)(d), člena 30(3), člena 31, členov 34 do 40, člena 49(2), člena 50(2), (4), (5) in (6), členov 51 do 64, člena 69 in člena 71(1) Uredbe.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 136 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 136

Uporaba Uredbe (ES) št. 796/2004

Brez poseganja v tretji pododstavek člena 143b(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se za shemo enotnega plačila na površino uporablja Uredba (ES) št. 796/2004, razen člena 7, člena 8(2)(b) in (c), člena 12(1)(c) in (2), člena 13(2) do (8), člena 14(2) in (3), členov 16 in 17, člena 21(3), člena 24(1)(b), (d) in (e), člena 26(1)(a), (b) in (c) in (2)(b), (c) in (d), člena 27(2)(g), (h), (i) in (j), člena 28(1)(d), člena 30(3), člena 31, členov 34 do 40, člena 49(2), člena 50(2), (4), (5) in (6), členov 51 do 64, člena 69 in člena 71(1) Uredbe.“

| 2. | V členu 143(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | da se vsak vmesni proizvod sladkorne pese uporabi za proizvodnjo energentov in vsak soproizvod ali stranski proizvod, ki vsebuje sladkor, uporabi v skladu z Uredbo (ES) št. 318/2006;“. |
| --- | --- | --- |

2.

V členu 143(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

da se vsak vmesni proizvod sladkorne pese uporabi za proizvodnjo energentov in vsak soproizvod ali stranski proizvod, ki vsebuje sladkor, uporabi v skladu z Uredbo (ES) št. 318/2006;“.

| 3. | Priloga XXIV se spremeni:






  (a) | točki 1(b) se doda naslednji pododstavek:
  „Vsako posajeno oljčno drevo pa pride v poštev pri izračunu števila hektarjev, upravičenih v skladu s členom 44 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (uporaba pravic do plačila).“; |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga XXIV se spremeni:

(a)

točki 1(b) se doda naslednji pododstavek:

„Vsako posajeno oljčno drevo pa pride v poštev pri izračunu števila hektarjev, upravičenih v skladu s členom 44 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (uporaba pravic do plačila).“;

| (b) | v točki 3 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Enak pristop uporabijo države članice, kjer identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vključuje geografski informacijski sistem za pridelavo oljk, za izračun števila hektarjev, upravičenih v skladu s členom 44 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (uporaba pravic do plačila).“. |
| --- | --- |

(b)

v točki 3 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Enak pristop uporabijo države članice, kjer identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vključuje geografski informacijski sistem za pridelavo oljk, za izračun števila hektarjev, upravičenih v skladu s členom 44 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (uporaba pravic do plačila).“.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(1) in (2) ter člen 2 se uporabljata od 1. januarja 2007.

Člen 1(3) se uporablja od tržnega leta 2007/2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2013/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 13).

1

(2)  UL L 384, 29.12.2006, str. 8.

2

(3)  UL L 141, 30.4.2004, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2025/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 81).

3

(4)  UL L 345, 20.11.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 270/2007 (UL L 75, 15.3.2007, str. 8).

4

(5)  UL L 46, 16.2.2006, str. 24.

5

(6)  UL L 175, 29.6.2006, str. 1.

6

---

PRILOGA

„PRILOGA II

SORTE KONOPLJE, UPRAVIČENE DO NEPOSREDNIH PLAČIL

(a)   Sorte konoplje

| | Beniko |
| --- | --- |

Beniko

| | Carmagnola |
| --- | --- |

Carmagnola

| | CS |
| --- | --- |

CS

| | Delta-Llosa |
| --- | --- |

Delta-Llosa

| | Delta 405 |
| --- | --- |

Delta 405

| | Dioica 88 |
| --- | --- |

Dioica 88

| | Epsilon 68 |
| --- | --- |

Epsilon 68

| | Fedora 17 |
| --- | --- |

Fedora 17

| | Felina 32 |
| --- | --- |

Felina 32

| | Felina 34 – Félina 34 |
| --- | --- |

Felina 34 – Félina 34

| | Ferimon – Férimon |
| --- | --- |

Ferimon – Férimon

| | Fibranova |
| --- | --- |

Fibranova

| | Fibrimon 24 |
| --- | --- |

Fibrimon 24

| | Futura 75 |
| --- | --- |

Futura 75

| | Juso 14 |
| --- | --- |

Juso 14

| | Kompolti |
| --- | --- |

Kompolti

| | Red Petiole |
| --- | --- |

Red Petiole

| | Santhica 23 |
| --- | --- |

Santhica 23

| | Santhica 27 |
| --- | --- |

Santhica 27

| | Silesia |
| --- | --- |

Silesia

| | Uso-31 |
| --- | --- |

Uso-31

(b)   Sorte konoplje, odobrene v tržnem letu 2007/2008

| | Bialobrzeskie |
| --- | --- |

Bialobrzeskie

| | Chamaeleon (1) |
| --- | --- |

Chamaeleon (1)

| | Cannakomp |
| --- | --- |

Cannakomp

| | Denise (2) |
| --- | --- |

Denise (2)

| | Diana (2) |
| --- | --- |

Diana (2)

| | Fasamo |
| --- | --- |

Fasamo

| | Fibriko TC |
| --- | --- |

Fibriko TC

| | Kompolti hibrid TC |
| --- | --- |

Kompolti hibrid TC

| | Lipko |
| --- | --- |

Lipko

| | Tiborszállási (1) |
| --- | --- |

Tiborszállási (1)

| | UNIKO-B |
| --- | --- |

UNIKO-B

| | Zenit (2) |
| --- | --- |

Zenit (2)

---

(1)  V tržnem letu 2007/2008 se uporablja postopek B iz Priloge I.

1

(2)  Samo v Romuniji, kakor je bilo dovoljeno z Odločbo Komisije 2007/69/ES (UL L 32, 6.2.2007, str. 167).“

2

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 382/2007

z dne 4. aprila 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga (1) za vino in zlasti člena 53 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji so potrebne nekatere tehnične spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

Zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji so potrebne nekatere tehnične spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 (2).

| (2) | Člen 28 Uredbe (ES) št. 753/2002 določa posebna pravila za namizna vina z geografsko označbo in našteva izraze, ki se v različnih regijah držav članic uporabljajo za opis takih vin. Ta seznam je treba dopolniti z ustreznimi izrazi, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija. |
| --- | --- |

(2)

Člen 28 Uredbe (ES) št. 753/2002 določa posebna pravila za namizna vina z geografsko označbo in našteva izraze, ki se v različnih regijah držav članic uporabljajo za opis takih vin. Ta seznam je treba dopolniti z ustreznimi izrazi, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija.

| (3) | Seznam posebnih tradicionalnih izrazov iz člena 29 Uredbe (ES) št. 753/2002 in seznam dodatnih tradicionalnih izrazov iz člena 23 navedene uredbe je treba dopolniti z ustreznimi izrazi, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija. |
| --- | --- |

(3)

Seznam posebnih tradicionalnih izrazov iz člena 29 Uredbe (ES) št. 753/2002 in seznam dodatnih tradicionalnih izrazov iz člena 23 navedene uredbe je treba dopolniti z ustreznimi izrazi, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija.

| (4) | Priloga II k Uredbi (ES) št. 753/2002 našteva sorte vinske trte in njihovih sopomenk, ki vsebujejo geografsko označbo in se lahko uporabijo na nalepkah vin. Navedeno prilogo je treba dopolniti z ustreznimi izrazi, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija na dan uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Priloga II k Uredbi (ES) št. 753/2002 našteva sorte vinske trte in njihovih sopomenk, ki vsebujejo geografsko označbo in se lahko uporabijo na nalepkah vin. Navedeno prilogo je treba dopolniti z ustreznimi izrazi, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija na dan uporabe te uredbe.

| (5) | Ime „Tokaj“ označuje „kakovostno vino, proizvedeno na določenem pridelovalnem območju“, ki ima poreklo iz čezmejne pokrajine na Madžarskem in Slovaškem, ter je tudi del italijanskih in francoskih poimenovanj za sorte vinske trte: „Tocai italico“, „Tocai friulano“ in „Tokay pinot gris“. Hkratni obstoj teh treh poimenovanj za sorto vinske trte in geografske označbe je časovno omejen, in sicer do 31. marca 2007, z dvostranskim sporazumom z dne 23. novembra 1993 med Evropsko skupnostjo in Republiko Madžarsko, ki je 1. maja 2004 postal del pravnega reda Skupnosti. S 1. aprilom 2007 se ta tri poimenovanja za sorte vinske trte odstranijo iz Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 753/2002, poimenovanje za sorto vinske trte „Tocai friulano“ pa se zdaj nadomesti z novim poimenovanjem za sorto vinske trte „Friulano“. |
| --- | --- |

(5)

Ime „Tokaj“ označuje „kakovostno vino, proizvedeno na določenem pridelovalnem območju“, ki ima poreklo iz čezmejne pokrajine na Madžarskem in Slovaškem, ter je tudi del italijanskih in francoskih poimenovanj za sorte vinske trte: „Tocai italico“, „Tocai friulano“ in „Tokay pinot gris“. Hkratni obstoj teh treh poimenovanj za sorto vinske trte in geografske označbe je časovno omejen, in sicer do 31. marca 2007, z dvostranskim sporazumom z dne 23. novembra 1993 med Evropsko skupnostjo in Republiko Madžarsko, ki je 1. maja 2004 postal del pravnega reda Skupnosti. S 1. aprilom 2007 se ta tri poimenovanja za sorte vinske trte odstranijo iz Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 753/2002, poimenovanje za sorto vinske trte „Tocai friulano“ pa se zdaj nadomesti z novim poimenovanjem za sorto vinske trte „Friulano“.

| (6) | Nazadnje Priloga III k Uredbi (ES) št. 753/2002 našteva sorte vinske trte in njihovih sopomenk, ki vsebujejo geografsko označbo in se uporabljajo ali se lahko uporabijo na nalepkah vin. Navedeno prilogo je treba dopolniti, tako da upošteva bodisi nove tradicionalne izraze s Cipra bodisi tradicionalne izraze, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija. |
| --- | --- |

(6)

Nazadnje Priloga III k Uredbi (ES) št. 753/2002 našteva sorte vinske trte in njihovih sopomenk, ki vsebujejo geografsko označbo in se uporabljajo ali se lahko uporabijo na nalepkah vin. Navedeno prilogo je treba dopolniti, tako da upošteva bodisi nove tradicionalne izraze s Cipra bodisi tradicionalne izraze, ki jih uporabljata Bolgarija in Romunija.

| (7) | Uredbo (ES) št. 753/2002 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 753/2002 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 753/2002 se spremeni:

| 1. | V členu 28 se spremeni prvi odstavek:






  (a) | deseta alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚Τοπικός Οίνος‘ ali ‚(Regional Wine)‘ za namizna vina s poreklom s Cipra“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V členu 28 se spremeni prvi odstavek:

(a)

deseta alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

‚Τοπικός Οίνος‘ ali ‚(Regional Wine)‘ za namizna vina s poreklom s Cipra“;

| (b) | dodata se naslednji alinei:






  „— | ‚регионално вино‘ za namizna vina s poreklom iz Bolgarije, |
| --- | --- | --- |

(b)

dodata se naslednji alinei:

„—

‚регионално вино‘ za namizna vina s poreklom iz Bolgarije,

| — | ‚Vin cu indicație geografică‘ za namizna vina s poreklom iz Romunije“. |
| --- | --- |

—

‚Vin cu indicație geografică‘ za namizna vina s poreklom iz Romunije“.

| 2. | Člen 29 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se dodajo naslednje točke:






  „(q) | Bolgarija:






  — | ‚Гарантирано наименование за произход‘ ali ‚,ГНП‘, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Člen 29 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se dodajo naslednje točke:

„(q)

Bolgarija:

—

‚Гарантирано наименование за произход‘ ali ‚,ГНП‘,

| — | ‚Гарантирано и контролирано наименование за произход‘ ali ‚ГКНП‘, |
| --- | --- |

—

‚Гарантирано и контролирано наименование за произход‘ ali ‚ГКНП‘,

| — | ‚Благородно сладко вино‘ ali ‚,БСВ‘; |
| --- | --- |

—

‚Благородно сладко вино‘ ali ‚,БСВ‘;

| (r) | Romunija:






  — | ‚Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C.‘, za tem pa:






  — | ‚Cules la maturitate deplină – C.M.D.‘, |
| --- | --- | --- | --- |

(r)

Romunija:

—

‚Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C.‘, za tem pa:

—

‚Cules la maturitate deplină – C.M.D.‘,

| — | ‚Cules târziu – C.T.‘, |
| --- | --- |

—

‚Cules târziu – C.T.‘,

| — | ‚Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.‘ “; |
| --- | --- |

—

‚Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.‘ “;

| (b) | v odstavku 2 se dodajo naslednje točke:






  „(k) | Bolgarija:






  — | ‚Гарантирано наименование за произход‘ ali ‚ГНП‘, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se dodajo naslednje točke:

„(k)

Bolgarija:

—

‚Гарантирано наименование за произход‘ ali ‚ГНП‘,

| — | ‚Гарантирано и контролирано наименование за произход‘ ali ‚ГКНП‘; |
| --- | --- |

—

‚Гарантирано и контролирано наименование за произход‘ ali ‚ГКНП‘;

| (l) | Romunija:






  — | ‚Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.‘“. |
| --- | --- | --- |

(l)

Romunija:

—

‚Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.‘“.

| 3. | Priloga II se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga II se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi.

| 4. | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 118, 4.5.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2016/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 38).

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

Seznam sort vinske trte in njihovih sopomenk, ki vsebujejo geografsko označbo (1) in se lahko uporabijo na nalepkah vin v skladu s členom 19(2)

| | Ime sorte ali njene sopomenke | Države, ki smejo uporabljati ime sorte ali ene od njenih sopomenk (2) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Agiorgitiko | Grčija° |
| 2 | Aglianico | Italija°, Grčija°, Malta° |
| 3 | Aglianicone | Italija° |
| 4 | Alicante Bouschet | Grčija°, Italija°, Portugalska°, Alžirija°, Tunizija°, Združene države°, Ciper°, Južna Afrika

  Opomba: Ime ‚Alicante‘ se za označevanje vina ne uporablja samostojno. |
| 5 | Alicante Branco | Portugalska° |
| 6 | Alicante Henri Bouschet | Francija°, Srbija (8), Črna gora (8) |
| 7 | Alicante | Italija° |
| 8 | Alikant Buse | Srbija°(6), Črna gora° (6) |
| 9 | Auxerrois | Južna Afrika°, Avstralija°, Kanada°, Švica°, Belgija°, Nemčija°, Francija°, Luksemburg°, Nizozemska°, Združeno kraljestvo° |
| 10 | Barbera Bianca | Italija° |
| 11 | Barbera | Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Hrvaška°, Mehika°, Slovenija°, Urugvaj°, Združene države°, Grčija°, Italija°, Malta° |
| 12 | Barbera Sarda | Italija° |
| 13 | Blauburgunder | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (16-27-114), Avstrija (14-16), Kanada (16-114), Čile (16-114), Italija (16-114) |
| 14 | Blauer Burgunder | Avstrija (13-16), Srbija (24-114), Črna gora (24-114), Švica |
| 15 | Blauer Frühburgunder | Nemčija (57) |
| 16 | Blauer Spätburgunder | Nemčija (114), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-27-114), Avstrija (13-14), Bolgarija (114), Kanada (13-114), Čile (13-114), Romunija (114), Italija (13-114) |
| 17 | Blaufränkisch | Češka (54), Avstrija°, Nemčija, Slovenija (Modra frankinja, Frankinja), Madžarska |
| 18 | Borba | Španija° |
| 19 | Bosco | Italija° |
| 20 | Bragão | Portugalska° |
| 21 | Budai | Madžarska° |
| 22 | Burgundac beli | Srbija (135), Črna gora (135) |
| 23 | Burgundac Crni | Hrvaška° |
| 24 | Burgundac crni | Srbija (14-114), Črna gora (14-114) |
| 25 | Burgundac sivi | Hrvaška°, Srbija°, Črna gora° |
| 26 | Burgundec bel | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija° |
| 27 | Burgundec crn | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-16-114) |
| 28 | Burgundec siv | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija° |
| 29 | Busuioacă de Bohotin | Romania |
| 30 | Cabernet Moravia | Češka° |
| 31 | Calabrese | Italija (89) |
| 32 | Campanário | Portugalska° |
| 33 | Canari | Argentina° |
| 34 | Carignan Blanc | Francija° |
| 35 | Carignan | Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija (37), Čile (37), Hrvaška°, Izrael°, Moroko°, Nova Zelandija°, Tunizija°, Grčija°, Francija°, Portugalska°, Malta° |
| 36 | Carignan Noir | Ciper° |
| 37 | Carignane | Avstralija (35), Čile (35), Mehika, Turčija, Združene države |
| 38 | Carignano | Italija° |
| 39 | Chardonnay | Južna Afrika°, Argentina (94), Avstralija (94), Bulgaria°, Kanada (94), Švica°, Čile (94), Češka°, Hrvaška°, Madžarska (40), Indija, Izrael°, Moldavija°, Mehika (94), Nova Zelandija (94), Romunija°, Rusija°, San Marino°, Slovaška°, Slovenija°, Tunizija°, Združene države
  (94), Urugvaj°, Srbija, Črna gora, Zimbabve°, Nemčija°, Francija, Grčija (94), Italija (94), Luksemburg° (94), Nizozemska (94), Združeno kraljestvo, Španija, Portugalska, Avstrija°, Belgija (94), Ciper°, Malta° |
| 40 | Chardonnay Blanc | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Madžarska (39) |
| 41 | Chardonnay Musqué | Kanada° |
| 42 | Chelva | Španija° |
| 43 | Corinto Nero | Italija° |
| 44 | Cserszegi fűszeres | Madžarska° |
| 45 | Děvín | Češka° |
| 46 | Devín | Slovaška |
| 47 | Duna gyöngye | Madžarska |
| 48 | Dunaj | Slovaška |
| 49 | Durasa | Italija° |
| 50 | Early Burgundy | Združene države° |
| 51 | Fehér Burgundi, Burgundi | Madžarska (132) |
| 52 | Findling | Nemčija°, Združeno kraljestvo° |
| 53 | Frâncușă | Romunija |
| 54 | Frankovka | Češka°(17), Slovaška (55) |
| 55 | Frankovka modrá | Slovaška (54) |
| 56 | Friulano | Italija |
| 57 | Frühburgunder | Nemčija (15), Nizozemska° |
| 58 | Galbenă de Odobești | Romunija |
| 59 | Girgenti | Malta (60, 61) |
| 60 | Ghirgentina | Malta (59, 61) |
| 61 | Girgentina | Malta (59, 60) |
| 62 | Graciosa | Portugalska° |
| 63 | Grasă de Cotnari | Romunija |
| 64 | Grauburgunder | Nemčija, Bulgaria, Madžarska°, Romunija (65) |
| 65 | Grauer Burgunder | Kanada, Romunija (64), Nemčija, Avstrija |
| 66 | Grossburgunder | Romunija |
| 67 | Iona | Združene države° |
| 68 | Kanzler | Združeno kraljestvo°, Nemčija |
| 69 | Kardinal | Nemčija°, Bulgaria° |
| 70 | Kékfrankos | Madžarska |
| 71 | Kisburgundi kék | Madžarska (114) |
| 72 | Korinthiaki | Grčija° |
| 73 | Leira | Portugalska° |
| 74 | Limnio | Grčija° |
| 75 | Maceratino | Italija° |
| 76 | Maratheftiko (Μαραθεύτικο) | Ciper |
| 77 | Mátrai muskotály | Madžarska° |
| 78 | Medina | Madžarska° |
| 79 | Monemvasia | Grčija |
| 80 | Montepulciano | Italija° |
| 81 | Moravia dulce | Španija° |
| 82 | Moravia agria | Španija° |
| 83 | Moslavac | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (84), Srbija°, Črna gora° |
| 84 | Mozler | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (83) |
| 85 | Mouratón | Španija° |
| 86 | Müller-Thurgau | Južna Afrika°, Avstrija°, Nemčija, Kanada, Hrvaška°, Madžarska°, Srbija°, Črna gora°, Češka°, Slovaška°, Slovenija°, Švica°, Luksemburg, Nizozemska°, Italija°, Belgija°, Francija°, Združeno kraljestvo, Avstralija°, Bulgaria°, Združene države°, Nova Zelandija°, Portugalska |
| 87 | Muškát moravský | Češka°, Slovaška |
| 88 | Nagyburgundi | Madžarska° |
| 89 | Nero d’Avola | Italija (31) |
| 90 | Olivella nera | Italija° |
| 91 | Orange Muscat | Avstralija°, Združene države° |
| 92 | Pálava | Češka, Slovaška |
| 93 | Pau Ferro | Portugalska° |
| 94 | Pinot Chardonnay | Argentina (39), Avstralija (39), Kanada (39), Čile (39), Mehika (39), Nova Zelandija (39), Združene države (39), Turčija°, Belgija (39), Grčija (39), Nizozemska, Italija (39) |
| 95 | Pölöskei muskotály | Madžarska° |
| 96 | Portoghese | Italija° |
| 97 | Pozsonyi | Madžarska (98) |
| 98 | Pozsonyi Fehér | Madžarska (97) |
| 99 | Radgonska ranina | Slovenija° |
| 100 | Rajnai rizling | Madžarska (103) |
| 101 | Rajnski rizling | Srbija (102-105-108), Črna gora (102-105-108) |
| 102 | Renski rizling | Srbija (101-105-108), Črna gora (101-105-108), Slovenija° (103) |
| 103 | Rheinriesling | Bolgarija°, Avstrija, Nemčija (105), Madžarska (100), Češka (111), Italija (105), Grčija, Portugalska, Slovenija (102) |
| 104 | Rhine Riesling | Južna Afrika°, Avstralija°, Čile (106), Moldavija°, Nova Zelandija°, Ciper, Madžarska° |
| 105 | Riesling renano | Nemčija (103), Srbija (101-102-108), Črna gora (101-102-108), Italija (103) |
| 106 | Riesling Renano | Čile (104), Malta° |
| 107 | Riminèse | Francija° |
| 108 | Rizling rajnski | Srbija (101-102-105), Črna gora (101-102-105) |
| 109 | Rizling Rajnski | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°, Hrvaška° |
| 110 | Rizling rýnsky | Slovaška° |
| 111 | Ryzlink rýnský | Češka (103) |
| 112 | Santareno | Portugalska° |
| 113 | Sciaccarello | Francija° |
| 114 | Spätburgunder | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-16-27), Srbija (14-24), Črna gora (14-24), Bolgarija (16), Kanada (13-16), Čile, Madžarska (71), Moldavija°, Romunija (16), Italija (13-16), Združeno kraljestvo, Nemčija (16) |
| 115 | Štajerska Belina | Hrvaška°, Slovenija° |
| 116 | Subirat | Španija |
| 117 | Terrantez do Pico | Portugalska° |
| 118 | Tintilla de Rota | Španija° |
| 119 | Tinto de Pegões | Portugalska° |
| 120 | Torrontés riojano | Argentina° |
| 121 | Trebbiano | Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Kanada°, Ciper°, Hrvaška°, Urugvaj°, Združene države, Izrael, Italija, Malta |
| 122 | Trebbiano Giallo | Italija° |
| 123 | Trigueira | Portugalska |
| 124 | Verdea | Italija° |
| 125 | Verdeca | Italija |
| 126 | Verdelho | Južna Afrika°, Argentina, Avstralija, Nova Zelandija, Združene države, Portugalska |
| 127 | Verdelho Roxo | Portugalska° |
| 128 | Verdelho Tinto | Portugalska° |
| 129 | Verdello | Italija°, Španija° |
| 130 | Verdese | Italija° |
| 131 | Verdejo | Španija° |
| 132 | Weißburgunder | Južna Afrika (134), Kanada, Čile (133), Madžarska (51), Nemčija (133, 134), Avstrija (133), Združeno kraljestvo°, Italija |
| 133 | Weißer Burgunder | Nemčija (132, 134), Avstrija (132), Čile (132), Švica°, Slovenija, Italija |
| 134 | Weissburgunder | Južna Afrika (132), Nemčija (132, 133), Združeno kraljestvo, Italija |
| 135 | Weisser Burgunder | Srbija (22), Črna gora (22) |
| 136 | Zalagyöngye | Madžarska° |
| LEGENDA:








  — | : | izrazi v oklepajih | : | referenca sopomenke za sorto |
| — | : | ‚°‘ | : | brez sopomenke |
| — | : | izrazi v krepki pisavi | : | stolpec 2 | : | ime sorte vinske trte |
| stolpec 3 | : | država, v kateri ime ustreza sorti in referenci sorte. |

Ime sorte ali njene sopomenke

Države, ki smejo uporabljati ime sorte ali ene od njenih sopomenk (2)

1

Agiorgitiko

Grčija°

2

Aglianico

Italija°, Grčija°, Malta°

3

Aglianicone

Italija°

4

Alicante Bouschet

Grčija°, Italija°, Portugalska°, Alžirija°, Tunizija°, Združene države°, Ciper°, Južna Afrika

Opomba: Ime ‚Alicante‘ se za označevanje vina ne uporablja samostojno.

5

Alicante Branco

Portugalska°

6

Alicante Henri Bouschet

Francija°, Srbija (8), Črna gora (8)

7

Alicante

Italija°

8

Alikant Buse

Srbija°(6), Črna gora° (6)

9

Auxerrois

Južna Afrika°, Avstralija°, Kanada°, Švica°, Belgija°, Nemčija°, Francija°, Luksemburg°, Nizozemska°, Združeno kraljestvo°

10

Barbera Bianca

Italija°

11

Barbera

Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Hrvaška°, Mehika°, Slovenija°, Urugvaj°, Združene države°, Grčija°, Italija°, Malta°

12

Barbera Sarda

Italija°

13

Blauburgunder

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (16-27-114), Avstrija (14-16), Kanada (16-114), Čile (16-114), Italija (16-114)

14

Blauer Burgunder

Avstrija (13-16), Srbija (24-114), Črna gora (24-114), Švica

15

Blauer Frühburgunder

Nemčija (57)

16

Blauer Spätburgunder

Nemčija (114), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-27-114), Avstrija (13-14), Bolgarija (114), Kanada (13-114), Čile (13-114), Romunija (114), Italija (13-114)

17

Blaufränkisch

Češka (54), Avstrija°, Nemčija, Slovenija (Modra frankinja, Frankinja), Madžarska

18

Borba

Španija°

19

Bosco

Italija°

20

Bragão

Portugalska°

21

Budai

Madžarska°

22

Burgundac beli

Srbija (135), Črna gora (135)

23

Burgundac Crni

Hrvaška°

24

Burgundac crni

Srbija (14-114), Črna gora (14-114)

25

Burgundac sivi

Hrvaška°, Srbija°, Črna gora°

26

Burgundec bel

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°

27

Burgundec crn

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-16-114)

28

Burgundec siv

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°

29

Busuioacă de Bohotin

Romania

30

Cabernet Moravia

Češka°

31

Calabrese

Italija (89)

32

Campanário

Portugalska°

33

Canari

Argentina°

34

Carignan Blanc

Francija°

35

Carignan

Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija (37), Čile (37), Hrvaška°, Izrael°, Moroko°, Nova Zelandija°, Tunizija°, Grčija°, Francija°, Portugalska°, Malta°

36

Carignan Noir

Ciper°

37

Carignane

Avstralija (35), Čile (35), Mehika, Turčija, Združene države

38

Carignano

Italija°

39

Chardonnay

Južna Afrika°, Argentina (94), Avstralija (94), Bulgaria°, Kanada (94), Švica°, Čile (94), Češka°, Hrvaška°, Madžarska (40), Indija, Izrael°, Moldavija°, Mehika (94), Nova Zelandija (94), Romunija°, Rusija°, San Marino°, Slovaška°, Slovenija°, Tunizija°, Združene države
  (94), Urugvaj°, Srbija, Črna gora, Zimbabve°, Nemčija°, Francija, Grčija (94), Italija (94), Luksemburg° (94), Nizozemska (94), Združeno kraljestvo, Španija, Portugalska, Avstrija°, Belgija (94), Ciper°, Malta°

40

Chardonnay Blanc

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Madžarska (39)

41

Chardonnay Musqué

Kanada°

42

Chelva

Španija°

43

Corinto Nero

Italija°

44

Cserszegi fűszeres

Madžarska°

45

Děvín

Češka°

46

Devín

Slovaška

47

Duna gyöngye

Madžarska

48

Dunaj

Slovaška

49

Durasa

Italija°

50

Early Burgundy

Združene države°

51

Fehér Burgundi, Burgundi

Madžarska (132)

52

Findling

Nemčija°, Združeno kraljestvo°

53

Frâncușă

Romunija

54

Frankovka

Češka°(17), Slovaška (55)

55

Frankovka modrá

Slovaška (54)

56

Friulano

Italija

57

Frühburgunder

Nemčija (15), Nizozemska°

58

Galbenă de Odobești

Romunija

59

Girgenti

Malta (60, 61)

60

Ghirgentina

Malta (59, 61)

61

Girgentina

Malta (59, 60)

62

Graciosa

Portugalska°

63

Grasă de Cotnari

Romunija

64

Grauburgunder

Nemčija, Bulgaria, Madžarska°, Romunija (65)

65

Grauer Burgunder

Kanada, Romunija (64), Nemčija, Avstrija

66

Grossburgunder

Romunija

67

Iona

Združene države°

68

Kanzler

Združeno kraljestvo°, Nemčija

69

Kardinal

Nemčija°, Bulgaria°

70

Kékfrankos

Madžarska

71

Kisburgundi kék

Madžarska (114)

72

Korinthiaki

Grčija°

73

Leira

Portugalska°

74

Limnio

Grčija°

75

Maceratino

Italija°

76

Maratheftiko (Μαραθεύτικο)

Ciper

77

Mátrai muskotály

Madžarska°

78

Medina

Madžarska°

79

Monemvasia

Grčija

80

Montepulciano

Italija°

81

Moravia dulce

Španija°

82

Moravia agria

Španija°

83

Moslavac

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (84), Srbija°, Črna gora°

84

Mozler

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (83)

85

Mouratón

Španija°

86

Müller-Thurgau

Južna Afrika°, Avstrija°, Nemčija, Kanada, Hrvaška°, Madžarska°, Srbija°, Črna gora°, Češka°, Slovaška°, Slovenija°, Švica°, Luksemburg, Nizozemska°, Italija°, Belgija°, Francija°, Združeno kraljestvo, Avstralija°, Bulgaria°, Združene države°, Nova Zelandija°, Portugalska

87

Muškát moravský

Češka°, Slovaška

88

Nagyburgundi

Madžarska°

89

Nero d’Avola

Italija (31)

90

Olivella nera

Italija°

91

Orange Muscat

Avstralija°, Združene države°

92

Pálava

Češka, Slovaška

93

Pau Ferro

Portugalska°

94

Pinot Chardonnay

Argentina (39), Avstralija (39), Kanada (39), Čile (39), Mehika (39), Nova Zelandija (39), Združene države (39), Turčija°, Belgija (39), Grčija (39), Nizozemska, Italija (39)

95

Pölöskei muskotály

Madžarska°

96

Portoghese

Italija°

97

Pozsonyi

Madžarska (98)

98

Pozsonyi Fehér

Madžarska (97)

99

Radgonska ranina

Slovenija°

100

Rajnai rizling

Madžarska (103)

101

Rajnski rizling

Srbija (102-105-108), Črna gora (102-105-108)

102

Renski rizling

Srbija (101-105-108), Črna gora (101-105-108), Slovenija° (103)

103

Rheinriesling

Bolgarija°, Avstrija, Nemčija (105), Madžarska (100), Češka (111), Italija (105), Grčija, Portugalska, Slovenija (102)

104

Rhine Riesling

Južna Afrika°, Avstralija°, Čile (106), Moldavija°, Nova Zelandija°, Ciper, Madžarska°

105

Riesling renano

Nemčija (103), Srbija (101-102-108), Črna gora (101-102-108), Italija (103)

106

Riesling Renano

Čile (104), Malta°

107

Riminèse

Francija°

108

Rizling rajnski

Srbija (101-102-105), Črna gora (101-102-105)

109

Rizling Rajnski

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°, Hrvaška°

110

Rizling rýnsky

Slovaška°

111

Ryzlink rýnský

Češka (103)

112

Santareno

Portugalska°

113

Sciaccarello

Francija°

114

Spätburgunder

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-16-27), Srbija (14-24), Črna gora (14-24), Bolgarija (16), Kanada (13-16), Čile, Madžarska (71), Moldavija°, Romunija (16), Italija (13-16), Združeno kraljestvo, Nemčija (16)

115

Štajerska Belina

Hrvaška°, Slovenija°

116

Subirat

Španija

117

Terrantez do Pico

Portugalska°

118

Tintilla de Rota

Španija°

119

Tinto de Pegões

Portugalska°

120

Torrontés riojano

Argentina°

121

Trebbiano

Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Kanada°, Ciper°, Hrvaška°, Urugvaj°, Združene države, Izrael, Italija, Malta

122

Trebbiano Giallo

Italija°

123

Trigueira

Portugalska

124

Verdea

Italija°

125

Verdeca

Italija

126

Verdelho

Južna Afrika°, Argentina, Avstralija, Nova Zelandija, Združene države, Portugalska

127

Verdelho Roxo

Portugalska°

128

Verdelho Tinto

Portugalska°

129

Verdello

Italija°, Španija°

130

Verdese

Italija°

131

Verdejo

Španija°

132

Weißburgunder

Južna Afrika (134), Kanada, Čile (133), Madžarska (51), Nemčija (133, 134), Avstrija (133), Združeno kraljestvo°, Italija

133

Weißer Burgunder

Nemčija (132, 134), Avstrija (132), Čile (132), Švica°, Slovenija, Italija

134

Weissburgunder

Južna Afrika (132), Nemčija (132, 133), Združeno kraljestvo, Italija

135

Weisser Burgunder

Srbija (22), Črna gora (22)

136

Zalagyöngye

Madžarska°

LEGENDA:

—

:

izrazi v oklepajih

:

referenca sopomenke za sorto

—

:

‚°‘

:

brez sopomenke

—

:

izrazi v krepki pisavi

:

stolpec 2

:

ime sorte vinske trte

stolpec 3

:

država, v kateri ime ustreza sorti in referenci sorte.

—

:

izrazi, ki niso napisani v krepki pisavi

:

| stolpec 2 | : | ime sopomenke sorte vinske trte |
| --- | --- | --- |
| stolpec 3 | : | ime države, ki uporablja sopomenko sorte vinske trte.“ |

stolpec 2

:

ime sopomenke sorte vinske trte

stolpec 3

:

ime države, ki uporablja sopomenko sorte vinske trte.“

---

(1)  Navedena imena sort vinske trte in njihove sopomenke v celoti ali delno, v prevodu ali pridevniški obliki, ustrezajo geografskim označbam, uporabljenim za opis vina.

1

(2)  Za zadevne države odstopanja iz te priloge veljajo samo pri vinih z geografsko označbo, ki so proizvedena v upravnih enotah, v katerih je bila, ko je ta uredba začela veljati, odobrena proizvodnja sort v okviru predpisov, ki jih določijo zadevne države za proizvodnjo in predstavljanje navedenih vin.

2

LEGENDA:

| — | : | izrazi v oklepajih | : | referenca sopomenke za sorto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ‚°‘ | : | brez sopomenke |
| — | : | izrazi v krepki pisavi | : | stolpec 2 | : | ime sorte vinske trte |
| stolpec 3 | : | država, v kateri ime ustreza sorti in referenci sorte. |

—

:

izrazi v oklepajih

:

referenca sopomenke za sorto

—

:

‚°‘

:

brez sopomenke

—

:

izrazi v krepki pisavi

:

stolpec 2

:

ime sorte vinske trte

stolpec 3

:

država, v kateri ime ustreza sorti in referenci sorte.

—

:

izrazi, ki niso napisani v krepki pisavi

:

| stolpec 2 | : | ime sopomenke sorte vinske trte |
| --- | --- | --- |
| stolpec 3 | : | ime države, ki uporablja sopomenko sorte vinske trte.“ |

stolpec 2

:

ime sopomenke sorte vinske trte

stolpec 3

:

ime države, ki uporablja sopomenko sorte vinske trte.“

---

PRILOGA II

Priloga III k Uredbi (ES) št. 753/2002 se spremeni:

| 1. | Naslednje vrstice se vstavijo pred vrstice za Češko:










  „BOLGARIJA |
| --- | --- |
| Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29 |
| Гарантирано наименование за произход (ГНП)
  (zajamčena označba porekla) | vsa | kakovostno vino pdpo, kakovostno biser vino pdpo, kakovostno peneče vino pdpo in kakovostno desertno vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП)
  (zajamčena in kontrolirana označba porekla) | vsa | kakovostno vino pdpo, kakovostno biser vino pdpo, kakovostno peneče vino pdpo in kakovostno desertno vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Благородно сладко вино (БСВ)
  (plemenito sladko vino) | vsa | kakovostno likersko vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Izrazi iz člena 28 |
| регионално вино
  (deželno vino) | vsa | namizno vino z geografsko označbo | bolgarski | 2007 | |
| Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23 |
| Ново
  (mlado) | vsa | kakovostno vino pdpo
  namizno vino z geografsko označbo | bolgarski | 2007 | |
| Премиум
  (premium) | vsa | namizno vino z geografsko označbo | bolgarski | 2007 | |
| Резерва
  (reserva) | vsa | kakovostno vino pdpo
  namizno vino z geografsko označbo | bolgarski | 2007 | |
| Премиум резерва
  (reserva premium) | vsa | namizno vino z geografsko označbo | bolgarski | 2007 | |
| Специална резерва
  (posebna reserva) | vsa | kakovostno vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Специална селекция
  (posebni izbor) | vsa | kakovostno vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Колекционно
  (zbirka) | vsa | kakovostno vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Премиум оук, или първо зареждане в бъчва
  (hrastovo premium) | vsa | kakovostno vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Беритба на презряло грозде
  (pozna trgatev) | vsa | kakovostno vino pdpo | bolgarski | 2007 | |
| Розенталер
  (Rozentaler) | vsa | kakovostno vino pdpo | bolgarski | 2007“ | |

1.

Naslednje vrstice se vstavijo pred vrstice za Češko:

„BOLGARIJA

Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29

Гарантирано наименование за произход (ГНП)

(zajamčena označba porekla)

vsa

kakovostno vino pdpo, kakovostno biser vino pdpo, kakovostno peneče vino pdpo in kakovostno desertno vino pdpo

bolgarski

2007

Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП)

(zajamčena in kontrolirana označba porekla)

vsa

kakovostno vino pdpo, kakovostno biser vino pdpo, kakovostno peneče vino pdpo in kakovostno desertno vino pdpo

bolgarski

2007

Благородно сладко вино (БСВ)

(plemenito sladko vino)

vsa

kakovostno likersko vino pdpo

bolgarski

2007

Izrazi iz člena 28

регионално вино

(deželno vino)

vsa

namizno vino z geografsko označbo

bolgarski

2007

Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23

Ново

(mlado)

vsa

kakovostno vino pdpo

namizno vino z geografsko označbo

bolgarski

2007

Премиум

(premium)

vsa

namizno vino z geografsko označbo

bolgarski

2007

Резерва

(reserva)

vsa

kakovostno vino pdpo

namizno vino z geografsko označbo

bolgarski

2007

Премиум резерва

(reserva premium)

vsa

namizno vino z geografsko označbo

bolgarski

2007

Специална резерва

(posebna reserva)

vsa

kakovostno vino pdpo

bolgarski

2007

Специална селекция

(posebni izbor)

vsa

kakovostno vino pdpo

bolgarski

2007

Колекционно

(zbirka)

vsa

kakovostno vino pdpo

bolgarski

2007

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(hrastovo premium)

vsa

kakovostno vino pdpo

bolgarski

2007

Беритба на презряло грозде

(pozna trgatev)

vsa

kakovostno vino pdpo

bolgarski

2007

Розенталер

(Rozentaler)

vsa

kakovostno vino pdpo

bolgarski

2007“

| 2. | Vrstice za Ciper se nadomestijo z naslednjimi vrsticami:










  „CIPER |
| --- | --- |
| Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29 |
| Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης
  (ΟΕΟΠ) | vsa | kakovostno vino pdpo | grški | | |
| Terms referred to in Article 28 |
| Τοπικός Οίνος
  (deželno vino) | vsa | namizno vino z geografsko označbo | grški | | |
| Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23 |
| Μοναστήρι (Monastiri) | vsa | kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO | grški | | |
| Κτήμα (Ktima) | vsa | kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO | grški | | |
| Αμπελώνας (-ες)
  (Ampelonas (-es)) | vsa | kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO | grški | 2006 | |
| Μονή (Moni) | vsa | kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO | grški | 2006“ | |

2.

Vrstice za Ciper se nadomestijo z naslednjimi vrsticami:

„CIPER

Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης

(ΟΕΟΠ)

vsa

kakovostno vino pdpo

grški

Terms referred to in Article 28

Τοπικός Οίνος

(deželno vino)

vsa

namizno vino z geografsko označbo

grški

Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23

Μοναστήρι (Monastiri)

vsa

kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO

grški

Κτήμα (Ktima)

vsa

kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO

grški

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

vsa

kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO

grški

2006

Μονή (Moni)

vsa

kakovostno vino pdpo in namizno vino z GO

grški

2006“

| 3. | Naslednje vrstice se vstavijo za vrstice za Portugalsko:










  „ROMUNIJA |
| --- | --- |
| Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29 |
| Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.) | vsa | kakovostno vino pdpo | romunski | 2007 | |
| Cules la maturitate deplină
  (C.M.D.) | vsa | kakovostno vino pdpo | romunski | 2007 | |
| Cules târziu (C.T.) | vsa | kakovostno vino pdpo | romunski | 2007 | |
| Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) | vsa | kakovostno vino pdpo | romunski | 2007 | |
| Izrazi iz člena 28 |
| Vin cu indicație geografică | vsa | namizno vino z geografsko označbo | romunski | 2007 | |
| Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23 |
| Rezervă | vsa | kakovostno vino pdpo | romunski | 2007 | |
| Vin de vinotecă | vsa | kakovostno vino pdpo | romunski | 2007“ | |

3.

Naslednje vrstice se vstavijo za vrstice za Portugalsko:

„ROMUNIJA

Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

vsa

kakovostno vino pdpo

romunski

2007

Cules la maturitate deplină

(C.M.D.)

vsa

kakovostno vino pdpo

romunski

2007

Cules târziu (C.T.)

vsa

kakovostno vino pdpo

romunski

2007

Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.)

vsa

kakovostno vino pdpo

romunski

2007

Izrazi iz člena 28

Vin cu indicație geografică

vsa

namizno vino z geografsko označbo

romunski

2007

Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23

Rezervă

vsa

kakovostno vino pdpo

romunski

2007

Vin de vinotecă

vsa

kakovostno vino pdpo

romunski

2007“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/21

---

SKLEP SVETA

z dne 29. januarja 2007

o spremembi Sklepa Sveta 2004/676/ES o Kadrovskih predpisih Evropske obrambne agencije

(2007/215/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/551/SZVP (1) z dne 12. julija 2004 o ustanovitvi Evropske obrambne agencije in predvsem člena 11(3)(3.1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/676/ES (2) z dne 24. septembra 2004 o Kadrovskih predpisih Evropske obrambne agencije in predvsem člena 170(2) Sklepa,

ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropske obrambne agencije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi v evropski javni upravi zagotovili bolj usklajen pristop k človeškim virom, bi bilo treba določbe Kadrovskih predpisov Evropske obrambne agencije uskladiti z ustreznimi določbami Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, zlasti kar zadeva določbe glede nadomestila za selitev, odpravnine, otroškega dodatka, spoštovanja načela nediskriminacije in pravic, predvidenih za uslužbence, ki so imenovani za vodjo enote, direktorja ali generalnega direktorja. Iz istega razloga je treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri uporabi zgoraj navedenih določb Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Da bi v evropski javni upravi zagotovili bolj usklajen pristop k človeškim virom, bi bilo treba določbe Kadrovskih predpisov Evropske obrambne agencije uskladiti z ustreznimi določbami Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, zlasti kar zadeva določbe glede nadomestila za selitev, odpravnine, otroškega dodatka, spoštovanja načela nediskriminacije in pravic, predvidenih za uslužbence, ki so imenovani za vodjo enote, direktorja ali generalnega direktorja. Iz istega razloga je treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri uporabi zgoraj navedenih določb Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

| (2) | Določbe Kadrovskih predpisov Evropske obrambne agencije je treba uskladiti z ustreznimi določbami Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, ob tem pa upoštevati pravice uslužbencev Evropske obrambne agencije, ki so jih pridobili pred začetkom veljavnosti teh sprememb, ter upoštevati njihova upravičena pričakovanja. |
| --- | --- |

(2)

Določbe Kadrovskih predpisov Evropske obrambne agencije je treba uskladiti z ustreznimi določbami Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, ob tem pa upoštevati pravice uslužbencev Evropske obrambne agencije, ki so jih pridobili pred začetkom veljavnosti teh sprememb, ter upoštevati njihova upravičena pričakovanja.

| (3) | Od sprejetja Kadrovskih predpisov Evropske obrambne agencije leta 2004 je bilo v njegovem besedilu odkritih več nedoslednosti. Treba jih je popraviti. |
| --- | --- |

(3)

Od sprejetja Kadrovskih predpisov Evropske obrambne agencije leta 2004 je bilo v njegovem besedilu odkritih več nedoslednosti. Treba jih je popraviti.

| (4) | Zato bi bilo treba Kadrovske predpise Evropske obrambne agencije iz Sklepa 2004/676/ES ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba Kadrovske predpise Evropske obrambne agencije iz Sklepa 2004/676/ES ustrezno spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Sklep Sveta 2004/676/ES se spremeni, kakor sledi:

| 1. | v členu 5(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „4.   Za namene odstavka 1 je invalid oseba s trajno, ali verjetno trajno, fizično ali psihično prizadetostjo. Prizadetost se ugotovi skladno s postopkom, določenim v členu 37.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 5(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„4.   Za namene odstavka 1 je invalid oseba s trajno, ali verjetno trajno, fizično ali psihično prizadetostjo. Prizadetost se ugotovi skladno s postopkom, določenim v členu 37.“;

| 2. | člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Začasni uslužbenec brez dovoljenja OPSP, ne sme sprejemati nobenih časti, odlikovanj, uslug, daril ali kakršnega koli plačila od katere koli vlade ali drugega vira zunaj Agencije, razen za delo, ki ga je opravil pred imenovanjem ali v času izrednega dopusta zaradi izpolnjevanja vojaške ali druge obveznosti do države ter v zvezi s takšno obveznostjo.“; |
| --- | --- |

2.

člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Začasni uslužbenec brez dovoljenja OPSP, ne sme sprejemati nobenih časti, odlikovanj, uslug, daril ali kakršnega koli plačila od katere koli vlade ali drugega vira zunaj Agencije, razen za delo, ki ga je opravil pred imenovanjem ali v času izrednega dopusta zaradi izpolnjevanja vojaške ali druge obveznosti do države ter v zvezi s takšno obveznostjo.“;

| 3. | v členu 21 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Določbe prejšnjega odstavka se ne uporabljajo za začasnega uslužbenca ali nekdanjega začasnega uslužbenca, ki pred odborom za pritožbe ali pred disciplinsko komisijo priča o zadevi, ki se nanaša na začasnega uslužbenca ali nekdanjega začasnega uslužbenca.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 21 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Določbe prejšnjega odstavka se ne uporabljajo za začasnega uslužbenca ali nekdanjega začasnega uslužbenca, ki pred odborom za pritožbe ali pred disciplinsko komisijo priča o zadevi, ki se nanaša na začasnega uslužbenca ali nekdanjega začasnega uslužbenca.“;

| 4. | člen 27(1)(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | je začasni uslužbenec iste informacije predhodno razkril Agenciji in se je strinjal z rokom, ki ga je ta, glede na zapletenost zadeve, določila za sprejetje ustreznega ukrepa. O tem roku se začasni uslužbenec obvesti v šestdesetih dneh.“; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 27(1)(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

je začasni uslužbenec iste informacije predhodno razkril Agenciji in se je strinjal z rokom, ki ga je ta, glede na zapletenost zadeve, določila za sprejetje ustreznega ukrepa. O tem roku se začasni uslužbenec obvesti v šestdesetih dneh.“;

| 5. | člen 36 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Nobeno delovno mesto ni rezervirano za državljane ene od držav članic.“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 36 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Nobeno delovno mesto ni rezervirano za državljane ene od držav članic.“;

| (b) | v odstavku 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | predloži dokazila o dobrem znanju enega od jezikov sodelujočih držav članic in o zadovoljivem znanju drugega jezika sodelujočih držav članic v obsegu, ki omogoča opravljanje dela.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

predloži dokazila o dobrem znanju enega od jezikov sodelujočih držav članic in o zadovoljivem znanju drugega jezika sodelujočih držav članic v obsegu, ki omogoča opravljanje dela.“;

| 6. | člen 39 se spremeni:






  (a) | obstoječi odstavek 2 se preštevilči v odstavek 3; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 39 se spremeni:

(a)

obstoječi odstavek 2 se preštevilči v odstavek 3;

| (b) | doda se naslednji novi odstavek 2:
  „2.   Začasni uslužbenec, ki je v svojem razredu dve leti na eni stopnji, samodejno napreduje v naslednjo stopnjo tega razreda.
  Če je začasni uslužbenec imenovan za vodjo enote, direktorja ali generalnega direktorja in pod pogojem, da je svoje nove naloge prvih devet mesecev opravljal uspešno, se mu za nazaj, od začetka veljavnosti imenovanja, prizna povišanje za eno stopnjo v njegovem razredu. Zaradi tega povišanja se njegova osnovna mesečna plača zviša za odstotek med prvo in drugo stopnjo vsakega razreda.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji novi odstavek 2:

„2.   Začasni uslužbenec, ki je v svojem razredu dve leti na eni stopnji, samodejno napreduje v naslednjo stopnjo tega razreda.

Če je začasni uslužbenec imenovan za vodjo enote, direktorja ali generalnega direktorja in pod pogojem, da je svoje nove naloge prvih devet mesecev opravljal uspešno, se mu za nazaj, od začetka veljavnosti imenovanja, prizna povišanje za eno stopnjo v njegovem razredu. Zaradi tega povišanja se njegova osnovna mesečna plača zviša za odstotek med prvo in drugo stopnjo vsakega razreda.“;

| 7. | črta se drugi odstavek člena 40; |
| --- | --- |

7.

črta se drugi odstavek člena 40;

| 8. | črta se odstavek 9 člena 59; |
| --- | --- |

8.

črta se odstavek 9 člena 59;

| 9. | člen 63(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Nadomestilo za selitev iz člena 6 Priloge V pripada začasnim uslužbencem, ki so zaključili štiri leta službe. Začasnemu uslužbencu, ki je dopolnil več kot eno leto toda manj kot štiri leta službe, pripada nadomestilo za selitev, sorazmerno z dobo služenja, pri čemer se nedopolnjena leta ne upoštevajo.“; |
| --- | --- |

9.

člen 63(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Nadomestilo za selitev iz člena 6 Priloge V pripada začasnim uslužbencem, ki so zaključili štiri leta službe. Začasnemu uslužbencu, ki je dopolnil več kot eno leto toda manj kot štiri leta službe, pripada nadomestilo za selitev, sorazmerno z dobo služenja, pri čemer se nedopolnjena leta ne upoštevajo.“;

| 10. | v Prilogi V se doda naslednji člen:
  „Člen 2a
  Ne glede na člen 2(1) se otroški dodatek nadomesti z naslednjimi zneski za naslednja obdobja:






  1.2.2007–31.12.2007 | 302,35 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.1.2008–31.12.2008 | 315,53 EUR |

10.

v Prilogi V se doda naslednji člen:

„Člen 2a

Ne glede na člen 2(1) se otroški dodatek nadomesti z naslednjimi zneski za naslednja obdobja:

1.2.2007–31.12.2007

302,35 EUR

1.1.2008–31.12.2008

315,53 EUR

Zgoraj navedena lestvica se pregleda ob vsakem popravku osebnih prejemkov, ki se opravi na podlagi člena 59 Kadrovskih predpisov.“;

| 11. | v Prilogi V se člen 3(2) nadomesti z naslednjim besedilom:
  „2.   Za vsakega vzdrževanega otroka v smislu člena 2(2), ki je mlajši od petih let ali se še ne šola redno v osnovni ali srednji šoli, znaša dodatek kot sledi:






  1.2.2007–31.8.2007 | 48,17 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.9.2007–31.8.2008 | 64,24 EUR |
| 1.9.2008 in naprej | 80,30 EUR |

11.

v Prilogi V se člen 3(2) nadomesti z naslednjim besedilom:

„2.   Za vsakega vzdrževanega otroka v smislu člena 2(2), ki je mlajši od petih let ali se še ne šola redno v osnovni ali srednji šoli, znaša dodatek kot sledi:

1.2.2007–31.8.2007

48,17 EUR

1.9.2007–31.8.2008

64,24 EUR

1.9.2008 in naprej

80,30 EUR

Zgoraj navedena lestvica se pregleda ob vsakem popravku osebnih prejemkov, ki se opravi na podlagi člena 59 Kadrovskih predpisov.“;

| 12. | v Prilogi VI se člen 1 nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  1.   Uslužbenec, katerega delovno razmerje preneha drugače kot zaradi smrti ali invalidnosti, ima ob prenehanju dela pravico do:






  (a) | odpravnine v višini trikratnega zneska, odtegnjenega od njegove osnovne plače za pokojninske prispevke, po odbitku katerega koli zneska, izplačanega po členih 90 in 131 Kadrovskih predpisov, če je delal manj kot eno leto; |
| --- | --- | --- |

12.

v Prilogi VI se člen 1 nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Uslužbenec, katerega delovno razmerje preneha drugače kot zaradi smrti ali invalidnosti, ima ob prenehanju dela pravico do:

(a)

odpravnine v višini trikratnega zneska, odtegnjenega od njegove osnovne plače za pokojninske prispevke, po odbitku katerega koli zneska, izplačanega po členih 90 in 131 Kadrovskih predpisov, če je delal manj kot eno leto;

| (b) | v drugih primerih ima pravico:






  1. | da se na dejanski datum prenosa ažuriran aktuarski ekvivalent njegovih pravic do starostne pokojnine, pridobljenih v Agenciji, prenese v pokojninski sklad uprave ali organizacije, ali v pokojninski sklad, v katerem pridobiva pokojninske pravice zaradi opravljanja dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v drugih primerih ima pravico:

1.

da se na dejanski datum prenosa ažuriran aktuarski ekvivalent njegovih pravic do starostne pokojnine, pridobljenih v Agenciji, prenese v pokojninski sklad uprave ali organizacije, ali v pokojninski sklad, v katerem pridobiva pokojninske pravice zaradi opravljanja dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba; ali

| 2. | da se aktuarski ekvivalent teh pravic plača zasebni zavarovalnici ali pokojninskemu skladu po lastni izbiri, pod pogojem, da to podjetje ali sklad zagotavlja:






  (i) | da ne bo vračila kapitala; |
| --- | --- | --- |

2.

da se aktuarski ekvivalent teh pravic plača zasebni zavarovalnici ali pokojninskemu skladu po lastni izbiri, pod pogojem, da to podjetje ali sklad zagotavlja:

(i)

da ne bo vračila kapitala;

| (ii) | da se bo mesečni dohodek izplačeval najprej po šestdesetem in najkasneje po petinšestdesetem letu starosti; |
| --- | --- |

(ii)

da se bo mesečni dohodek izplačeval najprej po šestdesetem in najkasneje po petinšestdesetem letu starosti;

| (iii) | da so vključene določbe glede vsote, ki se mora izplačati po smrti upravičenca, ali družinskih pokojnin; |
| --- | --- |

(iii)

da so vključene določbe glede vsote, ki se mora izplačati po smrti upravičenca, ali družinskih pokojnin;

| (iv) | da se prenos v drugo zavarovalnico ali drug sklad dovoli samo, če tak sklad izpolnjuje pogoje, določene v točkah (i), (ii) in (iii). |
| --- | --- |

(iv)

da se prenos v drugo zavarovalnico ali drug sklad dovoli samo, če tak sklad izpolnjuje pogoje, določene v točkah (i), (ii) in (iii).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1(b) ima uslužbenec, ki je od začetka dela zaradi vzpostavitve ali ohranitve pokojninskih pravic plačeval v nacionalni pokojninski sistem, zasebno zavarovalno shemo ali pokojninski sklad po lastni izbiri, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 1, in katerega delovno razmerje ne preneha zaradi smrti ali invalidnosti, ob prenehanju dela pravico do odpravnine v višini aktuarske vrednosti njegovih pokojninskih pravic, pridobljenih med zaposlitvijo v EDA. V teh primerih se od odpravnine odštejejo izplačila za vzpostavitev ali ohranitev njegovih pokojninskih pravic v nacionalni pokojninski shemi ob uporabi člena 90 ali 131.

3.   Če se uslužbenčevo delovno razmerje prekine z odstranitvijo z delovnega mesta, se odpravnina, ki se izplača ali aktuarski ekvivalent, ki se prenese, odvisno od primera, določi glede na odločitev, sprejeto v skladu s členom 146 Kadrovskih predpisov.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. januarja 2007

Za Svet

Predsednik

Horst SEEHOFER

---

(1)  UL L 245, 17.7.2004, str. 17.

1

(2)  UL L 310, 7.10.2004, str. 9.

2

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/24

---

SKLEP SVETA

z dne 29. januarja 2007

o spremembah Sklepa 2004/677/ES v zvezi z najkrajšim trajanjem dodelitve nacionalnih strokovnjakov in vojaških uslužbencev, dodeljenih Evropski obrambni agenciji

(2007/216/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/677/ES z dne 24. septembra 2004 o pravilniku za dodelitve, ki se uporablja za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene Evropski obrambni agenciji (1), zlasti drugega pododstavka člena 33 tega sklepa,

ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropske obrambne agencije,

ob upoštevanju naslednjega:

Člen 11(3)(3.2) Skupnega ukrepa Sveta 2004/551/SZVP z dne 12. julija 2004 o ustanovitvi Evropske obrambne agencije (2) določa, da osebje Evropske obrambne agencije sestavljajo nacionalni strokovnjaki, ki jih dodelijo sodelujoče države članice na mesta v organizacijski strukturi agencije ali za določene naloge in projekte. Ker kaže, da je v primerih nacionalnih strokovnjakov, dodeljenih za določene naloge in projekte, najkrajše trajanje dodelitve, ki je šest mesecev, daljše, kot je potrebno, bi bilo treba Sklep Sveta 2004/677/ES spremeniti, da se omogoči potrebna prožnost glede najkrajšega obdobja dodelitve –

SKLENIL:

Člen 1

Člen 2(1) Sklepa 2004/677/ES se nadomesti z naslednjim:

„1.   Trajanje dodelitve ne sme biti krajše od dveh mesecev in ne daljše od treh let, lahko pa se zaporedno podaljšuje za največ štiri leta.“.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 29. januarja 2007

Za Svet

Predsednik

Horst SEEHOFER

---

(1)  UL L 310, 7.10.2004, str. 64.

1

(2)  UL L 245, 17.7.2004, str. 17.

2

---

Komisija

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/25

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. novembra 2006

o Državni pomoči Francije za Laboratoire national de métrologie et d’essais (C24/2005)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 5477)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/217/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je bila s pritožbo konkurenta obveščena, da je Francija izvajala državno pomoč za Laboratoire national de métrologie et d’essais (v nadaljnjem besedilu „LNE“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila s pritožbo konkurenta obveščena, da je Francija izvajala državno pomoč za Laboratoire national de métrologie et d’essais (v nadaljnjem besedilu „LNE“) (2).

| (2) | V dopisih z dne 3. septembra 2003, 11. februarja 2004 in 7. junija 2004 je Komisija pozvala francoske organe, naj ji posredujejo informacije o finančnih prispevkih države za LNE. Francoski organi so predložili informacije v dopisih z dne 7. novembra 2003, 5. aprila 2004 in 6. avgusta 2004. |
| --- | --- |

(2)

V dopisih z dne 3. septembra 2003, 11. februarja 2004 in 7. junija 2004 je Komisija pozvala francoske organe, naj ji posredujejo informacije o finančnih prispevkih države za LNE. Francoski organi so predložili informacije v dopisih z dne 7. novembra 2003, 5. aprila 2004 in 6. avgusta 2004.

| (3) | V dopisu z dne 5. julija 2005 je Komisija obvestila Francijo o svoji odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede nekaterih ukrepov. Francija je v dopisih z dne 4. novembra 2005 in 19. aprila 2006 posredovala informacije, zahtevane v odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(3)

V dopisu z dne 5. julija 2005 je Komisija obvestila Francijo o svoji odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede nekaterih ukrepov. Francija je v dopisih z dne 4. novembra 2005 in 19. aprila 2006 posredovala informacije, zahtevane v odločitvi o sprožitvi postopka.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

| (5) | Komisija je od zainteresiranih strank prejela zadevne pripombe. Posredovala jih je Franciji in ji dala možnost, da jih pojasni. Pojasnila Francije je prejela 1. marca 2006. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je od zainteresiranih strank prejela zadevne pripombe. Posredovala jih je Franciji in ji dala možnost, da jih pojasni. Pojasnila Francije je prejela 1. marca 2006.

| (6) | Komisija je 6. junija 2006 poslala dodatna vprašanja. Francoski organi so odgovore nanje poslali 2. avgusta 2006, Komisija pa jih je istega dne evidentirala. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 6. junija 2006 poslala dodatna vprašanja. Francoski organi so odgovore nanje poslali 2. avgusta 2006, Komisija pa jih je istega dne evidentirala.

2.   PODROBNI OPIS UKREPOV

2.1   Upravičenec

| (7) | Laboratoire national d’essais je bil ustanovljen leta 1901 v okviru Conservatoire National des Arts et Métiers kot javna ustanova pod nadzorom ministrstva za nacionalno izobraževanje. Leta 1978 je dobil status gospodarske javne ustanove (EPIC) na podlagi zakona št. 78–23 z dne 10. januarja 1978 o varstvu in obveščanju potrošnikov o proizvodih in storitvah. S tem besedilom so Laboratoire national d’essais poverili odgovornost za„opravljanje vseh del proučevanja, raziskovanja, posvetovanja, presojanja, testiranja, nadzora in vseh storitev tehnične pomoči, ki so koristna pri varstvu in obveščanju potrošnikov ali izboljšanju kakovosti proizvodov“. Laboratorij je bil tudi pooblaščen, da „v imenu in na zahtevo ministrstev proučuje preskusne metode, potrebne za pripravo predpisov in razvoj standardov“, ter „izdaja certifikate o kvalifikaciji“ in v imenu javnih organov vzpostavlja odnose z mednarodnimi organi, pristojnimi za zadevna področja. Laboratoire national d’essais je leta 2005 dobil dodatno nalogo: usmerjanje nacionalne meteorološke znanosti (ta vloga je prej pripadala javnointeresni skupini Bureau national de métrologie – v nadaljnjem besedilu „BNM“), in se je preimenoval v Laboratoire national de métrologie et d’essais. |
| --- | --- |

(7)

Laboratoire national d’essais je bil ustanovljen leta 1901 v okviru Conservatoire National des Arts et Métiers kot javna ustanova pod nadzorom ministrstva za nacionalno izobraževanje. Leta 1978 je dobil status gospodarske javne ustanove (EPIC) na podlagi zakona št. 78–23 z dne 10. januarja 1978 o varstvu in obveščanju potrošnikov o proizvodih in storitvah. S tem besedilom so Laboratoire national d’essais poverili odgovornost za„opravljanje vseh del proučevanja, raziskovanja, posvetovanja, presojanja, testiranja, nadzora in vseh storitev tehnične pomoči, ki so koristna pri varstvu in obveščanju potrošnikov ali izboljšanju kakovosti proizvodov“. Laboratorij je bil tudi pooblaščen, da „v imenu in na zahtevo ministrstev proučuje preskusne metode, potrebne za pripravo predpisov in razvoj standardov“, ter „izdaja certifikate o kvalifikaciji“ in v imenu javnih organov vzpostavlja odnose z mednarodnimi organi, pristojnimi za zadevna področja. Laboratoire national d’essais je leta 2005 dobil dodatno nalogo: usmerjanje nacionalne meteorološke znanosti (ta vloga je prej pripadala javnointeresni skupini Bureau national de métrologie – v nadaljnjem besedilu „BNM“), in se je preimenoval v Laboratoire national de métrologie et d’essais.

| (8) | Naloga LNE ni le opravljati javne storitve, ampak tudi ponujati podjetjem široko paleto storitev na vsaki stopnji obdobja uporabe teh izdelkov, pri čemer so štiri osnovne dejavnosti LNE: meritev, testiranje, certificiranje in usposabljanje. LNE s pomočjo štirih načinov opravlja standardne ali prilagojene programe za testiranje na številnih področjih (4). Njegove stranke so industrijska podjetja, distribucijska podjetja, javne organizacije, združenja potrošnikov, sodni izvedenci in sodišča ter zavarovalniške družbe in uprave (5). |
| --- | --- |

(8)

Naloga LNE ni le opravljati javne storitve, ampak tudi ponujati podjetjem široko paleto storitev na vsaki stopnji obdobja uporabe teh izdelkov, pri čemer so štiri osnovne dejavnosti LNE: meritev, testiranje, certificiranje in usposabljanje. LNE s pomočjo štirih načinov opravlja standardne ali prilagojene programe za testiranje na številnih področjih (4). Njegove stranke so industrijska podjetja, distribucijska podjetja, javne organizacije, združenja potrošnikov, sodni izvedenci in sodišča ter zavarovalniške družbe in uprave (5).

| (9) | LNE sočasno uporablja stavbe in opremo za izvajanje nalog, ki mu jih poveri država, in opravljanje storitev za tretje stranke. |
| --- | --- |

(9)

LNE sočasno uporablja stavbe in opremo za izvajanje nalog, ki mu jih poveri država, in opravljanje storitev za tretje stranke.

| (10) | LNE je dejaven v okviru evropskih in mednarodnih organizacij, kot so CEN (Evropski odbor za standardizacijo), EUROLAB (Evropska zveza nacionalnih združenj meroslovnih, preskuševalnih in analitskih laboratorijev), EOTC (Evropska organizacija o preizkušanju in certificiranju) in ILAC (Mednarodno združenje za akreditacijo laboratorijev). |
| --- | --- |

(10)

LNE je dejaven v okviru evropskih in mednarodnih organizacij, kot so CEN (Evropski odbor za standardizacijo), EUROLAB (Evropska zveza nacionalnih združenj meroslovnih, preskuševalnih in analitskih laboratorijev), EOTC (Evropska organizacija o preizkušanju in certificiranju) in ILAC (Mednarodno združenje za akreditacijo laboratorijev).

| (11) | Ima 700 sodelavcev, razdeljenih v 30 multidisciplinarnih skupin, in razpolaga s 55 000 m2 laboratorijskih površin, in sicer 10 000 m2 v Parizu in 45 000 m2 v Trappesu. |
| --- | --- |

(11)

Ima 700 sodelavcev, razdeljenih v 30 multidisciplinarnih skupin, in razpolaga s 55 000 m2 laboratorijskih površin, in sicer 10 000 m2 v Parizu in 45 000 m2 v Trappesu.

| (12) | LNE ima tudi predstavništva v Aziji (LNE-Asia v Hongkongu) (6) in v Združenih državah (podružnica G-MED v Severni Ameriki, v Washingtonu). Vendar imajo te dejavnosti omejen obseg. |
| --- | --- |

(12)

LNE ima tudi predstavništva v Aziji (LNE-Asia v Hongkongu) (6) in v Združenih državah (podružnica G-MED v Severni Ameriki, v Washingtonu). Vendar imajo te dejavnosti omejen obseg.

| (13) | Prejemki so leta 2005 znašali 65 milijonov EUR, dobiček pa 0,7 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(13)

Prejemki so leta 2005 znašali 65 milijonov EUR, dobiček pa 0,7 milijonov EUR.

| (14) | Mandat, ki ga je LNE podelila država, je od leta 1997 vključen v pogodbe o storitvah, sklenjene med francoskimi organi in ustanovo za obdobje 4 let. Prva pogodba o storitvah je veljala med letoma 1997 in 2001, druga med letoma 2001 in 2004. Tretja pogodba je sklenjena za obdobje med 2005 in 2008. |
| --- | --- |

(14)

Mandat, ki ga je LNE podelila država, je od leta 1997 vključen v pogodbe o storitvah, sklenjene med francoskimi organi in ustanovo za obdobje 4 let. Prva pogodba o storitvah je veljala med letoma 1997 in 2001, druga med letoma 2001 in 2004. Tretja pogodba je sklenjena za obdobje med 2005 in 2008.

| (15) | Naloge LNE, zajete v teh pogodbah, so: nacionalni laboratorij za meroslovje, raziskovalna organizacija, zagotavljanje tehnične pomoči javnim organom ter „podpornih storitev za podjetja“ na področju testiranja in potrjevanja skladnosti. |
| --- | --- |

(15)

Naloge LNE, zajete v teh pogodbah, so: nacionalni laboratorij za meroslovje, raziskovalna organizacija, zagotavljanje tehnične pomoči javnim organom ter „podpornih storitev za podjetja“ na področju testiranja in potrjevanja skladnosti.

| (16) | Uredba št. 78-280 z dne 10. marca 1978 o LNE določa, da „viri ustanove vključujejo predvsem: (...) nepovratna sredstva države, lokalnih skupnosti, državnih ustanov in vseh javnih ali zasebnih organov (...)“ (7). Na tej podlagi so bile LNE do zdaj dodeljene donacije za poslovanje (8) in investicijska podpora:







  (mio EUR) |
| --- | --- |
| | Donacije za poslovanje | Investicijska podpora |
| 2005 | 14,7 | 6,9 |
| 2004 | 13,8 | 6,1 |
| 2003 | 13,0 | 5,5 |
| 2002 | 13,6 | 4,6 |
| 2001 | 12,6 | 4,6 |
| 2000 | 11,2 | 4,6 |
| 1999 | 10,8 | 4,4 |
| 1998 | 10,9 | 4,1 |
| 1997 | 10,9 | 4,2 |
| 1996 | 10,4 | 4,2 |
| 1995 | 10,7 | 4,1 |
| 1994 | 11,0 | 4,0 |
| 1993 | 10,6 | 3,8 |

(16)

Uredba št. 78-280 z dne 10. marca 1978 o LNE določa, da „viri ustanove vključujejo predvsem: (...) nepovratna sredstva države, lokalnih skupnosti, državnih ustanov in vseh javnih ali zasebnih organov (...)“ (7). Na tej podlagi so bile LNE do zdaj dodeljene donacije za poslovanje (8) in investicijska podpora:

(mio EUR)

Donacije za poslovanje

Investicijska podpora

2005

14,7

6,9

2004

13,8

6,1

2003

13,0

5,5

2002

13,6

4,6

2001

12,6

4,6

2000

11,2

4,6

1999

10,8

4,4

1998

10,9

4,1

1997

10,9

4,2

1996

10,4

4,2

1995

10,7

4,1

1994

11,0

4,0

1993

10,6

3,8

| (17) | Po trditvah francoskih organov je donacije za poslovanje in investicijsko podporo dodelilo ministrstvo za industrijo in BNM, zato da LNE „v zameno opravlja naloge javnih storitev“. V bistvu gre za donacije, ki so namenjene kritju stroškov, nastalih pri izvajanju omenjenih nalog. Pravna podlaga za te donacije je finančni zakon, ki ga vsako leto izglasuje francoski parlament. |
| --- | --- |

(17)

Po trditvah francoskih organov je donacije za poslovanje in investicijsko podporo dodelilo ministrstvo za industrijo in BNM, zato da LNE „v zameno opravlja naloge javnih storitev“. V bistvu gre za donacije, ki so namenjene kritju stroškov, nastalih pri izvajanju omenjenih nalog. Pravna podlaga za te donacije je finančni zakon, ki ga vsako leto izglasuje francoski parlament.

| (18) | Med investicijsko podporo so vključene tudi donacije, povezane z izgradnjo dveh laboratorijskih kompleksov, ki se po svoji lokaciji imenujeta Trappes 3 in Trappes 4 (fazi 1 in 2). Te donacije so dodelili ministrstvi za industrijo in okolje, BNM ter regija Ile-de-France in Conseil général des Yvelines. |
| --- | --- |

(18)

Med investicijsko podporo so vključene tudi donacije, povezane z izgradnjo dveh laboratorijskih kompleksov, ki se po svoji lokaciji imenujeta Trappes 3 in Trappes 4 (fazi 1 in 2). Te donacije so dodelili ministrstvi za industrijo in okolje, BNM ter regija Ile-de-France in Conseil général des Yvelines.

| (19) | LNE ima koristi tudi od virov, ki izhajajo iz njegovih trgovinskih dejavnosti. Prihodek od trgovinskega sektorja je tako med obdobjem preiskave vedno znašal več kot 50 % skupnih prejemkov LNE, leta 2005 pa je dosegel 63 %. |
| --- | --- |

(19)

LNE ima koristi tudi od virov, ki izhajajo iz njegovih trgovinskih dejavnosti. Prihodek od trgovinskega sektorja je tako med obdobjem preiskave vedno znašal več kot 50 % skupnih prejemkov LNE, leta 2005 pa je dosegel 63 %.

2.2   Zadevni trgi

| (20) | LNE deluje na trgih s storitvami testiranja, meroslovja, certificiranja, umerjanja, usposabljanja ter raziskav in razvoja. LNE zagotavlja zgoraj navedene storitve predvsem v sektorjih potrošniških izdelkov, medicinskih pripomočkov/zdravja, materialov/embalaže/gradbenih in industrijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(20)

LNE deluje na trgih s storitvami testiranja, meroslovja, certificiranja, umerjanja, usposabljanja ter raziskav in razvoja. LNE zagotavlja zgoraj navedene storitve predvsem v sektorjih potrošniških izdelkov, medicinskih pripomočkov/zdravja, materialov/embalaže/gradbenih in industrijskih proizvodov.

| (21) | Ti trgi so v Evropski skupnosti odprti za konkurenco. LNE zlasti konkurira drugim organizacijam na trgu certificiranja, ki ga zahtevajo evropske direktive ter na tisoče ustanov za ugotavljanje skladnosti, predvsem zaradi pooblastila, na podlagi katerega prizna nacionalne standarde, ki so jih izoblikovale druge države članice (kot na primer nemška označba GS). |
| --- | --- |

(21)

Ti trgi so v Evropski skupnosti odprti za konkurenco. LNE zlasti konkurira drugim organizacijam na trgu certificiranja, ki ga zahtevajo evropske direktive ter na tisoče ustanov za ugotavljanje skladnosti, predvsem zaradi pooblastila, na podlagi katerega prizna nacionalne standarde, ki so jih izoblikovale druge države članice (kot na primer nemška označba GS).

2.3   Razlogi za sprožitev postopka

| (22) | Komisija je ob zaključku predhodne preiskave ugotovila, da na tej stopnji ni možno natančno preveriti, ali so nekatere naloge, pripisane LNE, storitve splošnega pomena ali ne, in se poleg tega prepričati, ali je narava zadevnih dejavnosti trgovinska ali ne. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je ob zaključku predhodne preiskave ugotovila, da na tej stopnji ni možno natančno preveriti, ali so nekatere naloge, pripisane LNE, storitve splošnega pomena ali ne, in se poleg tega prepričati, ali je narava zadevnih dejavnosti trgovinska ali ne.

| (23) | Komisija je torej izrazila dvome o upravičenosti zneska donacij za poslovanje in investicijske podpore, dodeljenih LNE, z namenom da se nadomestijo stroški njegovih dejavnosti oziroma njegovih negospodarskih investicijskih projektov ali stroški, ki izhajajo iz izvajanja pooblastila države. Ker se za dejavnosti različne narave ne uporablja ločeno računovodstvo in se jih povrhu ne more natančno omejiti, bi lahko imel LNE del javnih donacij na voljo za upravljanje svojih dejavnosti, ki se izvajajo v sklopu konkurenčnih pravil. To bi ustrezalo navzkrižnemu subvencioniranju omenjenih dejavnosti in pomenilo državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je torej izrazila dvome o upravičenosti zneska donacij za poslovanje in investicijske podpore, dodeljenih LNE, z namenom da se nadomestijo stroški njegovih dejavnosti oziroma njegovih negospodarskih investicijskih projektov ali stroški, ki izhajajo iz izvajanja pooblastila države. Ker se za dejavnosti različne narave ne uporablja ločeno računovodstvo in se jih povrhu ne more natančno omejiti, bi lahko imel LNE del javnih donacij na voljo za upravljanje svojih dejavnosti, ki se izvajajo v sklopu konkurenčnih pravil. To bi ustrezalo navzkrižnemu subvencioniranju omenjenih dejavnosti in pomenilo državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES.

| (24) | Po mnenju Komisije bi prednost, ki jo nudi navzkrižno subvencioniranje v korist konkurenčnih dejavnosti, spodbudilo LNE pri storitvah na trgih, ki veljajo za sklop konkurenčnih pravil na ravni EU. Opravljene so bile torej izmenjave znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(24)

Po mnenju Komisije bi prednost, ki jo nudi navzkrižno subvencioniranje v korist konkurenčnih dejavnosti, spodbudilo LNE pri storitvah na trgih, ki veljajo za sklop konkurenčnih pravil na ravni EU. Opravljene so bile torej izmenjave znotraj Skupnosti.

| (25) | Pomoči je treba obravnavati kot nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (9). |
| --- | --- |

(25)

Pomoči je treba obravnavati kot nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (9).

| (26) | Izjeme k tej nezdružljivosti, predvidene v členu 87(2) in (3) Pogodbe ES, se v tem primeru ne bodo uporabljale. |
| --- | --- |

(26)

Izjeme k tej nezdružljivosti, predvidene v členu 87(2) in (3) Pogodbe ES, se v tem primeru ne bodo uporabljale.

| (27) | Kar zadeva člen 86(2) Uredbe ES, se slednji uporablja le za gospodarske dejavnosti, ki jih krijejo naloge splošnega interesa, opravljene v imenu države. Vendar je Komisija po predhodni analizi dokumentacije presodila, da iz informacij, ki jih je imela na tej stopnji na voljo, ni razvidno, da bi se lahko naloge, ki jih je država poverila LNE v okviru pogodbe o storitvah, obravnavale kot naloge z izključno gospodarsko naravo. Prav tako se ni zdelo, da so bile storitve, ki jih je LNE opravljal v sklopu konkurenčnih pravil, predmet posebne naloge v okviru storitev splošnega pomena. Komisija je zato na tej stopnji menila, da se za združljivost zadevnih ukrepov ne da sklicevati na člen 86(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva člen 86(2) Uredbe ES, se slednji uporablja le za gospodarske dejavnosti, ki jih krijejo naloge splošnega interesa, opravljene v imenu države. Vendar je Komisija po predhodni analizi dokumentacije presodila, da iz informacij, ki jih je imela na tej stopnji na voljo, ni razvidno, da bi se lahko naloge, ki jih je država poverila LNE v okviru pogodbe o storitvah, obravnavale kot naloge z izključno gospodarsko naravo. Prav tako se ni zdelo, da so bile storitve, ki jih je LNE opravljal v sklopu konkurenčnih pravil, predmet posebne naloge v okviru storitev splošnega pomena. Komisija je zato na tej stopnji menila, da se za združljivost zadevnih ukrepov ne da sklicevati na člen 86(2) Pogodbe.

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (28) | V tem postopku so svoje pripombe izrazile tri zainteresirane stranke:






  — | družba Emitech, v dopisu z dne 14. novembra 2005, |
| --- | --- | --- |

(28)

V tem postopku so svoje pripombe izrazile tri zainteresirane stranke:

—

družba Emitech, v dopisu z dne 14. novembra 2005,

| — | laboratorij Intertek Testing Services (Francija), v dopisu z dne 21. novembra 2005 in |
| --- | --- |

—

laboratorij Intertek Testing Services (Francija), v dopisu z dne 21. novembra 2005 in

| — | laboratoriji Pourquery Analyses industrielles, v dopisu z dne 21. novembra 2005. |
| --- | --- |

—

laboratoriji Pourquery Analyses industrielles, v dopisu z dne 21. novembra 2005.

| (29) | Te pogosto podobne pripombe so povzete in razvrščene po temah v uvodnih izjavah od 30 do 32. |
| --- | --- |

(29)

Te pogosto podobne pripombe so povzete in razvrščene po temah v uvodnih izjavah od 30 do 32.

| (30) | Prvič, naloga opravljanja javnih storitev, ki je poverjena LNE, ni jasno opredeljena. Zato je praktično nemogoče, da bi konkurenti LNE določili mejo med morebitnimi obveznostmi javnih storitev in trgovinskimi dejavnostmi. Poleg tega konkurenti nimajo nobene možnosti, da bi objektivno in pregledno preverili, ali LNE uporablja donacije, ki jih prejme od države, izključno za obveznosti javnih storitev. Tako so lokalne skupnosti izplačale donacijo na primer za razširitev lokacije Trappes, kjer so se izvajale trgovinske dejavnosti. LNE prav tako ni izpolnjeval nekaterih nalog, kot so zastopanje javnih organov v mednarodnih organih (INTERTEK omenja na primer sodelovanje v odborih AFNOR-ja (Francoske organizacije za standardizacijo) ter CEN-a brez nadomestila od javnih organov). Ker so bile zadevne pomoči LNE dodeljene brez predhodne priglasitve, so torej nezakonite in kot take nične. |
| --- | --- |

(30)

Prvič, naloga opravljanja javnih storitev, ki je poverjena LNE, ni jasno opredeljena. Zato je praktično nemogoče, da bi konkurenti LNE določili mejo med morebitnimi obveznostmi javnih storitev in trgovinskimi dejavnostmi. Poleg tega konkurenti nimajo nobene možnosti, da bi objektivno in pregledno preverili, ali LNE uporablja donacije, ki jih prejme od države, izključno za obveznosti javnih storitev. Tako so lokalne skupnosti izplačale donacijo na primer za razširitev lokacije Trappes, kjer so se izvajale trgovinske dejavnosti. LNE prav tako ni izpolnjeval nekaterih nalog, kot so zastopanje javnih organov v mednarodnih organih (INTERTEK omenja na primer sodelovanje v odborih AFNOR-ja (Francoske organizacije za standardizacijo) ter CEN-a brez nadomestila od javnih organov). Ker so bile zadevne pomoči LNE dodeljene brez predhodne priglasitve, so torej nezakonite in kot take nične.

| (31) | Drugič, LNE je imel zaradi statusa javnega podjetja na voljo številne izbirne ugodnosti, kot so samozavarovanje oziroma bolj na splošno neplačevanje zavarovanja, posebna ureditev delovnega prava, zlasti glede upokojitve in zavarovanja za primer brezposelnosti, pravica do uporabe dokumentov z glavo in logotipi Republike Francije, predstavljanje z uradno podobo ali kot uradni laboratorij, dejanska upravičenost do davčnih olajšav za raziskave ter brezplačno arhiviranje. LNE so podpirale tudi carinske uprave, ki so uporabljale storitve LNE oziroma so od podjetij zahtevale, da uporabijo storitve LNE, izključujoč vse druge laboratorije. |
| --- | --- |

(31)

Drugič, LNE je imel zaradi statusa javnega podjetja na voljo številne izbirne ugodnosti, kot so samozavarovanje oziroma bolj na splošno neplačevanje zavarovanja, posebna ureditev delovnega prava, zlasti glede upokojitve in zavarovanja za primer brezposelnosti, pravica do uporabe dokumentov z glavo in logotipi Republike Francije, predstavljanje z uradno podobo ali kot uradni laboratorij, dejanska upravičenost do davčnih olajšav za raziskave ter brezplačno arhiviranje. LNE so podpirale tudi carinske uprave, ki so uporabljale storitve LNE oziroma so od podjetij zahtevale, da uporabijo storitve LNE, izključujoč vse druge laboratorije.

| (32) | Tretjič, donacije države so izkrivljale konkurenco, zlasti na mednarodni ravni. Razen tega pa je imel LNE številne podružnice v tujini. |
| --- | --- |

(32)

Tretjič, donacije države so izkrivljale konkurenco, zlasti na mednarodni ravni. Razen tega pa je imel LNE številne podružnice v tujini.

4.   PRIPOMBE FRANCIJE

| (33) | V dopisih z dne 4. novembra 2005 in 19. aprila 2006 je Francija Komisiji predložila svoje pripombe v zvezi z odločitvijo o sprožitvi formalnega postopka preiskave o finančni pomoči, dodeljeni LNE, posredovala ji je tudi dodatne informacije glede računovodstva dejavnosti LNE. |
| --- | --- |

(33)

V dopisih z dne 4. novembra 2005 in 19. aprila 2006 je Francija Komisiji predložila svoje pripombe v zvezi z odločitvijo o sprožitvi formalnega postopka preiskave o finančni pomoči, dodeljeni LNE, posredovala ji je tudi dodatne informacije glede računovodstva dejavnosti LNE.

| (34) | Prvič, Francija je poudarila, da so merila, omenjena v členu 4(2)(a) in (b) Direktive Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (10), izpolnjena. Zaradi tega je LNE izvzeta iz obveznosti, da ima in vodi ločeno računovodstvo. |
| --- | --- |

(34)

Prvič, Francija je poudarila, da so merila, omenjena v členu 4(2)(a) in (b) Direktive Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (10), izpolnjena. Zaradi tega je LNE izvzeta iz obveznosti, da ima in vodi ločeno računovodstvo.

| (35) | Francoski organi vseeno poudarjajo, da ima LNE od leta 1990 dalje stroškovno računovodstvo. Revidirano je bilo leta 2005, da je bilo usklajeno s pogodbo o storitvah med državo in LNE za obdobje med 2005 in 2008. To računovodstvo omogoča, da so računi v trgovinskem in javnem sektorju popolnoma ločeni, ter prikazuje zlasti donosnost trgovinskih storitev, ki jih izvaja LNE, neodvisno od letne donacije, ki je odobrena temu laboratoriju in dodeljena za naloge javnih storitev. |
| --- | --- |

(35)

Francoski organi vseeno poudarjajo, da ima LNE od leta 1990 dalje stroškovno računovodstvo. Revidirano je bilo leta 2005, da je bilo usklajeno s pogodbo o storitvah med državo in LNE za obdobje med 2005 in 2008. To računovodstvo omogoča, da so računi v trgovinskem in javnem sektorju popolnoma ločeni, ter prikazuje zlasti donosnost trgovinskih storitev, ki jih izvaja LNE, neodvisno od letne donacije, ki je odobrena temu laboratoriju in dodeljena za naloge javnih storitev.

| (36) | Uporabljena je metoda računovodstva celotnih stroškov: LNE je urejen v analitske centre, ki neposredno ali posredno prispevajo k njegovim različnim nalogam in dejavnostim. Znesek odhodkov in prihodkov se dodeli čimbolj natančno:






  — | operativnih oddelkov ali glavnih analitskih centrov je 80, v njih je približno 500 zaposlenih, |
| --- | --- | --- |

(36)

Uporabljena je metoda računovodstva celotnih stroškov: LNE je urejen v analitske centre, ki neposredno ali posredno prispevajo k njegovim različnim nalogam in dejavnostim. Znesek odhodkov in prihodkov se dodeli čimbolj natančno:

—

operativnih oddelkov ali glavnih analitskih centrov je 80, v njih je približno 500 zaposlenih,

| — | približno 40 pomožnih centrov pa vključuje funkcionalne oddelke in stroškovne centre z okrog 200 zaposlenimi. |
| --- | --- |

—

približno 40 pomožnih centrov pa vključuje funkcionalne oddelke in stroškovne centre z okrog 200 zaposlenimi.

| (37) | Osebje LNE beleži svoj delovni čas s pomočjo programske opreme za vnos podatkov. Glede na naravo dejavnosti je delovni čas neposreden (operativni oddelki) ali posreden (operativni in funkcionalni oddelki), pri čemer se razume, da so splošni stroški sestavljeni iz stroškov pomožnih centrov (funkcionalni oddelki in stroškovni centri). |
| --- | --- |

(37)

Osebje LNE beleži svoj delovni čas s pomočjo programske opreme za vnos podatkov. Glede na naravo dejavnosti je delovni čas neposreden (operativni oddelki) ali posreden (operativni in funkcionalni oddelki), pri čemer se razume, da so splošni stroški sestavljeni iz stroškov pomožnih centrov (funkcionalni oddelki in stroškovni centri).

| (38) | Stroški pomožnih centrov se nato razdelijo med glavne centre glede na več delovnih enot oziroma razdelitvenih ključev (število zaposlenih, plačilna lista, število delovnih mest IT, površina poslovnih prostorov, kakovost njihovih sistemov za regulacijo temperature in hlajenja). |
| --- | --- |

(38)

Stroški pomožnih centrov se nato razdelijo med glavne centre glede na več delovnih enot oziroma razdelitvenih ključev (število zaposlenih, plačilna lista, število delovnih mest IT, površina poslovnih prostorov, kakovost njihovih sistemov za regulacijo temperature in hlajenja).

| (39) | Nato se celotni stroški glavnih analitskih centrov odpišejo od dejavnosti na podlagi dveh stroškovnih dejavnikov:






  — | delovnega časa neposrednega dela, kot ga beleži vsak zaposleni, |
| --- | --- | --- |

(39)

Nato se celotni stroški glavnih analitskih centrov odpišejo od dejavnosti na podlagi dveh stroškovnih dejavnikov:

—

delovnega časa neposrednega dela, kot ga beleži vsak zaposleni,

| — | stopnje uporabe opreme. |
| --- | --- |

—

stopnje uporabe opreme.

| (40) | Namen tega drugega dejavnika je, da se dejavnostim LNE ustrezno dodelijo stroški amortizacije in infrastrukturni stroški (infrastrukturni stroški zajemajo posredne stroške enote za vzdrževanje, delavnice in enote za upravljanje lastnine). |
| --- | --- |

(40)

Namen tega drugega dejavnika je, da se dejavnostim LNE ustrezno dodelijo stroški amortizacije in infrastrukturni stroški (infrastrukturni stroški zajemajo posredne stroške enote za vzdrževanje, delavnice in enote za upravljanje lastnine).

| (41) | Na ravni glavnega analitskega centra (povprečni operativni oddelek ima 6 zaposlenih) se stopnja uporabe izračuna za vsako področje s ponderiranjem stopenj uporabe z vrednostjo opreme. Sorazmerno s temi stopnjami se lahko torej stroški amortizacije in infrastrukturni stroški, neposredno povezani z opremo, odpišejo od vsakega trgovinskega in javnega sektorja. |
| --- | --- |

(41)

Na ravni glavnega analitskega centra (povprečni operativni oddelek ima 6 zaposlenih) se stopnja uporabe izračuna za vsako področje s ponderiranjem stopenj uporabe z vrednostjo opreme. Sorazmerno s temi stopnjami se lahko torej stroški amortizacije in infrastrukturni stroški, neposredno povezani z opremo, odpišejo od vsakega trgovinskega in javnega sektorja.

| (42) | Posredni stroški in drugi splošni stroški analitskega centra se trgovinskim in javnim dejavnostim dodelijo sorazmerno z beleženjem neposrednega delovnega časa zaposlenih na oddelku. |
| --- | --- |

(42)

Posredni stroški in drugi splošni stroški analitskega centra se trgovinskim in javnim dejavnostim dodelijo sorazmerno z beleženjem neposrednega delovnega časa zaposlenih na oddelku.

| (43) | V letu 2005 so dejanske stopnje uporabe opreme v trgovinskem in javnem sektorju omogočile individualno razdelitev infrastrukturnih stroškov in stroškov amortizacije za posamezni kos opreme, sorazmerno z uporabo. Vsota teh individualnih razdelitev daje skupne številke za leto 2005. |
| --- | --- |

(43)

V letu 2005 so dejanske stopnje uporabe opreme v trgovinskem in javnem sektorju omogočile individualno razdelitev infrastrukturnih stroškov in stroškov amortizacije za posamezni kos opreme, sorazmerno z uporabo. Vsota teh individualnih razdelitev daje skupne številke za leto 2005.

| (44) | Za leta med 1993 in 2004 taka razdelitev ni izvedljiva. Zato je bilo odločeno, da se uporabi splošni kazalnik za stopnjo uporabe. Ta splošni kazalnik izhaja iz ponderiranja individualnih stopenj uporabe posameznega kosa opreme z vrednostjo opreme. Vrednost tega kazalnika za leto 2005 je 44 % za trgovinski sektor in 56 % za javni sektor. Te stopnje uporabe so bile izračunane za vsako ekipo posebej za glavno opremo Laboratorija z nabavno vrednostjo, ki je višja ali enaka 7 500 EUR, oziroma vsebuje okrog 1 200 kosov opreme, ki pomenijo 70 % vrednosti vseh naprav in opreme LNE. |
| --- | --- |

(44)

Za leta med 1993 in 2004 taka razdelitev ni izvedljiva. Zato je bilo odločeno, da se uporabi splošni kazalnik za stopnjo uporabe. Ta splošni kazalnik izhaja iz ponderiranja individualnih stopenj uporabe posameznega kosa opreme z vrednostjo opreme. Vrednost tega kazalnika za leto 2005 je 44 % za trgovinski sektor in 56 % za javni sektor. Te stopnje uporabe so bile izračunane za vsako ekipo posebej za glavno opremo Laboratorija z nabavno vrednostjo, ki je višja ali enaka 7 500 EUR, oziroma vsebuje okrog 1 200 kosov opreme, ki pomenijo 70 % vrednosti vseh naprav in opreme LNE.

| (45) | Francija v svojih izračunih razdelitve stroškov, pa tudi za oceno rezultatov v javnem in trgovinskem sektorju, kljub temu uporablja preudarnejše razmerje razdelitve, in sicer 50/50, ne pa 56/44. To se sklada z varnostno rezervo, ki znaša približno 10 % (dejansko 6 točk od 56). |
| --- | --- |

(45)

Francija v svojih izračunih razdelitve stroškov, pa tudi za oceno rezultatov v javnem in trgovinskem sektorju, kljub temu uporablja preudarnejše razmerje razdelitve, in sicer 50/50, ne pa 56/44. To se sklada z varnostno rezervo, ki znaša približno 10 % (dejansko 6 točk od 56).

| (46) | Stavbe niso vključene v zgoraj navedeno vzorčenje, toda iz razmerja uporabe v analitskem računovodstvu izhaja razdelitev 2/3 – 1/3 v korist javnega sektorja. |
| --- | --- |

(46)

Stavbe niso vključene v zgoraj navedeno vzorčenje, toda iz razmerja uporabe v analitskem računovodstvu izhaja razdelitev 2/3 – 1/3 v korist javnega sektorja.

| (47) | Račune LNE za obdobje med 1993 in 2004 je bilo tako treba ponovno obravnavati v skladu z zahtevo, ki jo je izrazila Komisija, da se stalni splošni stroški proizvodnje dodelijo trgovinskemu ali javnemu sektorju, medtem ko so se obravnavali kot skladni z „mešanimi“ odhodki. Izbrana metoda temelji na načelu, razvitem z mednarodnim računovodskim standardom IAS 2, na podlagi katerega je treba stalne splošne stroške proizvodnje dodeliti stroškom proizvodnje na podlagi normalne zmogljivosti proizvodnega obrata. |
| --- | --- |

(47)

Račune LNE za obdobje med 1993 in 2004 je bilo tako treba ponovno obravnavati v skladu z zahtevo, ki jo je izrazila Komisija, da se stalni splošni stroški proizvodnje dodelijo trgovinskemu ali javnemu sektorju, medtem ko so se obravnavali kot skladni z „mešanimi“ odhodki. Izbrana metoda temelji na načelu, razvitem z mednarodnim računovodskim standardom IAS 2, na podlagi katerega je treba stalne splošne stroške proizvodnje dodeliti stroškom proizvodnje na podlagi normalne zmogljivosti proizvodnega obrata.

| (48) | Drugič, Francija opozarja na dejavnosti, povezane z nalogami javnih storitev, poverjenih LNE, ter natančno navaja, da je LNE gospodarska javna ustanova (EPIC), ki mora upoštevati načelo specifikacije, ki se uporablja za vsako javno ustanovo, ustanovljeno posebej za opravljanje javnih storitev. Francija, ki se opira na sodno prakso Sodišča (11), trdi, da so naloge javnih storitev ustanove LNE dejansko splošnega gospodarskega pomena, saj LNE uporablja vire, ki jih ne bi dodelila, če bi šlo le za njegov lasten trgovinski interes. Naloge, ki so bile v pogodbi o storitvah za obdobje 2005/2008 ponovno pregledane, imajo tako nedvomen in specifičen gospodarski značaj. V sodni praksi (12) je po eni strani tudi poudarjeno, da je bilo treba subjektu, ki mu je poverjeno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, to nalogo podeliti z aktom državnega organa, ki natančno opredeljuje vsebino obveznosti javnih storitev, po drugi strani pa lahko Komisija postavi pod vprašaj opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jo določi ena država članica, le v primeru očitne napake. Francija meni, da gospodarska javna ustanova po definiciji ustreza zgoraj navedenim merilom. |
| --- | --- |

(48)

Drugič, Francija opozarja na dejavnosti, povezane z nalogami javnih storitev, poverjenih LNE, ter natančno navaja, da je LNE gospodarska javna ustanova (EPIC), ki mora upoštevati načelo specifikacije, ki se uporablja za vsako javno ustanovo, ustanovljeno posebej za opravljanje javnih storitev. Francija, ki se opira na sodno prakso Sodišča (11), trdi, da so naloge javnih storitev ustanove LNE dejansko splošnega gospodarskega pomena, saj LNE uporablja vire, ki jih ne bi dodelila, če bi šlo le za njegov lasten trgovinski interes. Naloge, ki so bile v pogodbi o storitvah za obdobje 2005/2008 ponovno pregledane, imajo tako nedvomen in specifičen gospodarski značaj. V sodni praksi (12) je po eni strani tudi poudarjeno, da je bilo treba subjektu, ki mu je poverjeno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, to nalogo podeliti z aktom državnega organa, ki natančno opredeljuje vsebino obveznosti javnih storitev, po drugi strani pa lahko Komisija postavi pod vprašaj opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jo določi ena država članica, le v primeru očitne napake. Francija meni, da gospodarska javna ustanova po definiciji ustreza zgoraj navedenim merilom.

| (49) | Tretjič, po mnenju Francije nadomestilo, dodeljeno LNE, za opravljanje obveznosti javnih storitev ne pomeni nezakonite državne pomoči. V bistvu so izpolnjeni vsi štirje kumulativni pogoji iz sodbe v zadevi Altmark (13). Analiza nadalje kaže, da so se določbe okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (14) (v nadaljnjem besedilu: „okvir“) upoštevale. Poleg tega bi vsaka sankcija, naložena Franciji, kršila Odločbo Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (15). V členu 2(1)(a) te odločbe je opredeljena združljivost takih nadomestil v določenih pogojih, ki jih izpolnjuje LNE. |
| --- | --- |

(49)

Tretjič, po mnenju Francije nadomestilo, dodeljeno LNE, za opravljanje obveznosti javnih storitev ne pomeni nezakonite državne pomoči. V bistvu so izpolnjeni vsi štirje kumulativni pogoji iz sodbe v zadevi Altmark (13). Analiza nadalje kaže, da so se določbe okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (14) (v nadaljnjem besedilu: „okvir“) upoštevale. Poleg tega bi vsaka sankcija, naložena Franciji, kršila Odločbo Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (15). V členu 2(1)(a) te odločbe je opredeljena združljivost takih nadomestil v določenih pogojih, ki jih izpolnjuje LNE.

| (50) | Z donacijami za lokaciji Trappes, ki so jih dodelile lokalne skupnosti in država, so se pridobila sredstva za financiranje, potrebna za izpolnjevanje nalog javnih storitev, poverjenih LNE. |
| --- | --- |

(50)

Z donacijami za lokaciji Trappes, ki so jih dodelile lokalne skupnosti in država, so se pridobila sredstva za financiranje, potrebna za izpolnjevanje nalog javnih storitev, poverjenih LNE.

| (51) | Francija skuša prav tako prikazati, opirajoč se na analizo zadevnih trgov, da na datum predložitve ni bilo nepravilnih navzkrižnih donacij, s čimer bi se namreč omogočilo, da bi LNE zaračunaval oderuške cene v zadevnih trgovinskih sektorjih. |
| --- | --- |

(51)

Francija skuša prav tako prikazati, opirajoč se na analizo zadevnih trgov, da na datum predložitve ni bilo nepravilnih navzkrižnih donacij, s čimer bi se namreč omogočilo, da bi LNE zaračunaval oderuške cene v zadevnih trgovinskih sektorjih.

| (52) | Francija nazadnje meni, da LNE nima znatnega tržnega deleža, ker je bil ta delež ocenjen na 4,2 % na nacionalni ravni in na 1 % na evropski ravni. |
| --- | --- |

(52)

Francija nazadnje meni, da LNE nima znatnega tržnega deleža, ker je bil ta delež ocenjen na 4,2 % na nacionalni ravni in na 1 % na evropski ravni.

| (53) | Četrtič, Francija natančno pojasnjuje, da trgovinski rabat, odobren malim in srednje velikim podjetjem (MSP) v regiji Île-de-France, spada v okvir sheme, ki jo je leta 1989 odobrila Komisija (16), in h kateri lahko pristopi vsak laboratorij, vključno s pritožnikom. Znesek donacij, ki jih dodeljuje regija Île-de-France, znaša 61 000 EUR od leta 1995 dalje. Dejanski upravičenci do teh donacij so bila zadevna MSP. Sicer pa Francija ni našla ničesar, kar bi dokazovalo obstoj navedene donacije Agence de l’Environnement et de la Maîtrise de l’Énergie (ADEME – Agencija za okolje in upravljanje energije) v korist LNE. |
| --- | --- |

(53)

Četrtič, Francija natančno pojasnjuje, da trgovinski rabat, odobren malim in srednje velikim podjetjem (MSP) v regiji Île-de-France, spada v okvir sheme, ki jo je leta 1989 odobrila Komisija (16), in h kateri lahko pristopi vsak laboratorij, vključno s pritožnikom. Znesek donacij, ki jih dodeljuje regija Île-de-France, znaša 61 000 EUR od leta 1995 dalje. Dejanski upravičenci do teh donacij so bila zadevna MSP. Sicer pa Francija ni našla ničesar, kar bi dokazovalo obstoj navedene donacije Agence de l’Environnement et de la Maîtrise de l’Énergie (ADEME – Agencija za okolje in upravljanje energije) v korist LNE.

| (54) | Petič, Francija pripominja, da je Direction générale des douanes et droits indirects (DGDDI – Generalni carinski urad in urad za posredno obdavčevanje) za izvedbo svojih testiranj uporabljal svoje lastne laboratorije ali laboratorije Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF – Generalni direktorat za konkurenco, potrošnike in boj proti goljufijam), če so slednji za ta namen tehnično primerni (na primer veliko število preskusov na igračah opravijo v laboratoriju carine). Če za ta namen niso primerni, se DGDDI obrne na zunanje laboratorije, med katerimi je zlasti LNE. Laboratorij se izbere na podlagi svojih sposobnosti za uporabo zadevnih predpisov. Tako se lahko DGDDI obrne, na primer, na Institut national de recherche et de sécurité (Nacionalni inštitut za raziskovanje in varnost) za zaščitne maske ali na Centre scientifique et technique du bâtiment (Tehnični in znanstveni gradbeni center) za gradbene proizvode. |
| --- | --- |

(54)

Petič, Francija pripominja, da je Direction générale des douanes et droits indirects (DGDDI – Generalni carinski urad in urad za posredno obdavčevanje) za izvedbo svojih testiranj uporabljal svoje lastne laboratorije ali laboratorije Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF – Generalni direktorat za konkurenco, potrošnike in boj proti goljufijam), če so slednji za ta namen tehnično primerni (na primer veliko število preskusov na igračah opravijo v laboratoriju carine). Če za ta namen niso primerni, se DGDDI obrne na zunanje laboratorije, med katerimi je zlasti LNE. Laboratorij se izbere na podlagi svojih sposobnosti za uporabo zadevnih predpisov. Tako se lahko DGDDI obrne, na primer, na Institut national de recherche et de sécurité (Nacionalni inštitut za raziskovanje in varnost) za zaščitne maske ali na Centre scientifique et technique du bâtiment (Tehnični in znanstveni gradbeni center) za gradbene proizvode.

5.   PRESOJA UKREPOV

| (55) | Predmet tega postopka so letne donacije za poslovanje ter investicijska podpora, ki so jo LNE dodelili javni organi med leti 1993 in 2005. |
| --- | --- |

(55)

Predmet tega postopka so letne donacije za poslovanje ter investicijska podpora, ki so jo LNE dodelili javni organi med leti 1993 in 2005.

5.1   Opredelitev kot državna pomoč

| (56) | Pravila konkurence se ne uporabljajo za negospodarske dejavnosti. Zato je treba najprej presoditi, ali je narava dejavnosti LNE (17) v javnem sektorju gospodarska ali negospodarska. |
| --- | --- |

(56)

Pravila konkurence se ne uporabljajo za negospodarske dejavnosti. Zato je treba najprej presoditi, ali je narava dejavnosti LNE (17) v javnem sektorju gospodarska ali negospodarska.

| (57) | Vsaka dejavnost, ki zajema dobavo blaga ali opravljanje storitev na zadevnem trgu, je gospodarska dejavnost (18). Po mnenju generalnega pravobranilca Jacobsa v sklepnih predlogih v zadevi C-222/04 je glavno merilo, na podlagi katerega se lahko presodi, če je dejavnost gospodarske narave, ugotovitev, ali lahko dejavnost, ki jo, vsaj načeloma, opravlja zasebno podjetje, ustvarja dobiček. |
| --- | --- |

(57)

Vsaka dejavnost, ki zajema dobavo blaga ali opravljanje storitev na zadevnem trgu, je gospodarska dejavnost (18). Po mnenju generalnega pravobranilca Jacobsa v sklepnih predlogih v zadevi C-222/04 je glavno merilo, na podlagi katerega se lahko presodi, če je dejavnost gospodarske narave, ugotovitev, ali lahko dejavnost, ki jo, vsaj načeloma, opravlja zasebno podjetje, ustvarja dobiček.

| (58) | Komisija v zvezi s tem meni, da dela proučevanja, raziskovanja, posvetovanja, presojanja, testiranja, nadzora in vse storitve tehnične pomoči, koristna pri varstvu in obveščanju potrošnikov ali izboljšanju kakovosti proizvodov, ki jih izvaja LNE v okviru svojih nalog splošnega pomena, ustrezajo opravljanju storitev na zadevnih trgih ter da bi lahko te storitve načeloma opravilo podjetje, ki skuša ustvarjati dobiček. Naloge, ki jih je LNE poverila držav, so torej gospodarske narave (19). |
| --- | --- |

(58)

Komisija v zvezi s tem meni, da dela proučevanja, raziskovanja, posvetovanja, presojanja, testiranja, nadzora in vse storitve tehnične pomoči, koristna pri varstvu in obveščanju potrošnikov ali izboljšanju kakovosti proizvodov, ki jih izvaja LNE v okviru svojih nalog splošnega pomena, ustrezajo opravljanju storitev na zadevnih trgih ter da bi lahko te storitve načeloma opravilo podjetje, ki skuša ustvarjati dobiček. Naloge, ki jih je LNE poverila držav, so torej gospodarske narave (19).

| (59) | V skladu s členom 87(1) pomeni ukrep državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji. Prvič, ukrep mora biti poseg države ali pa kakršna koli pomoč iz državnih sredstev. Drugič, ukrep mora upravičencu dodeliti prednost. Tretjič, ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem. Četrtič, ta ukrep bi lahko prizadel trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(59)

V skladu s členom 87(1) pomeni ukrep državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji. Prvič, ukrep mora biti poseg države ali pa kakršna koli pomoč iz državnih sredstev. Drugič, ukrep mora upravičencu dodeliti prednost. Tretjič, ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem. Četrtič, ta ukrep bi lahko prizadel trgovino med državami članicami.

| (60) | Proračunske donacije države so očitno državna sredstva. |
| --- | --- |

(60)

Proračunske donacije države so očitno državna sredstva.

| (61) | Javnointeresna skupina Bureau national de métrologie je bila, preden je bila leta 2005 vključena v LNE, pod nadzorom države (20). Sredstva LNE, ki so pogodbeno vezana z BNM, so torej državna sredstva. |
| --- | --- |

(61)

Javnointeresna skupina Bureau national de métrologie je bila, preden je bila leta 2005 vključena v LNE, pod nadzorom države (20). Sredstva LNE, ki so pogodbeno vezana z BNM, so torej državna sredstva.

| (62) | Pri pomočeh, ki so jih dodelile regionalne in lokalne skupnosti držav članic ne glede na njihov statut in imenovanje, je treba preveriti, ali so skladne s členom 87 Pogodbe (21). Donacije, ki sta jih dodelila Conseil régional d’Île de France in Conseil général des Yvelines, so državna sredstva. |
| --- | --- |

(62)

Pri pomočeh, ki so jih dodelile regionalne in lokalne skupnosti držav članic ne glede na njihov statut in imenovanje, je treba preveriti, ali so skladne s členom 87 Pogodbe (21). Donacije, ki sta jih dodelila Conseil régional d’Île de France in Conseil général des Yvelines, so državna sredstva.

| (63) | Vsi zadevni ukrepi so financirani s pomočjo državnih sredstev. |
| --- | --- |

(63)

Vsi zadevni ukrepi so financirani s pomočjo državnih sredstev.

| (64) | Posegi države, s katerimi se v različnih oblikah zmanjšujejo stroški, ki običajno bremenijo proračun podjetja ter so v tem primerljivi z donacijo, pomenijo prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (22). |
| --- | --- |

(64)

Posegi države, s katerimi se v različnih oblikah zmanjšujejo stroški, ki običajno bremenijo proračun podjetja ter so v tem primerljivi z donacijo, pomenijo prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (22).

| (65) | Donacije za poslovanje in investicijska podpora zmanjšujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun LNE. Te donacije zato pomenijo prednost v korist LNE. |
| --- | --- |

(65)

Donacije za poslovanje in investicijska podpora zmanjšujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun LNE. Te donacije zato pomenijo prednost v korist LNE.

| (66) | Člen 87(1) Pogodbe ES prepoveduje pomoči, ki bi dajale prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“, se pravi selektivno pomoč. |
| --- | --- |

(66)

Člen 87(1) Pogodbe ES prepoveduje pomoči, ki bi dajale prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“, se pravi selektivno pomoč.

| (67) | Ker je edini upravičenec ukrepa tega postopka LNE, je pogoj selektivnosti očitno izpolnjen. |
| --- | --- |

(67)

Ker je edini upravičenec ukrepa tega postopka LNE, je pogoj selektivnosti očitno izpolnjen.

| (68) | Poleg tega je treba opozoriti, da pomoči, ki naj bi podjetje razbremenile stroškov, ki jih običajno imajo z vsakodnevnim upravljanjem ali običajnimi dejavnostmi, načeloma izkrivljajo konkurenčne pogoje (23). |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega je treba opozoriti, da pomoči, ki naj bi podjetje razbremenile stroškov, ki jih običajno imajo z vsakodnevnim upravljanjem ali običajnimi dejavnostmi, načeloma izkrivljajo konkurenčne pogoje (23).

| (69) | Zato bi lahko zadevni ukrepi, ki dajejo prednost LNE, izkrivljali konkurenco. |
| --- | --- |

(69)

Zato bi lahko zadevni ukrepi, ki dajejo prednost LNE, izkrivljali konkurenco.

| (70) | Komisija trdi, da so zadevni trgi namenjeni trgovini znotraj Skupnosti. Promet, ki ga je LNE dosegel leta 2005, je znašal 4 milijone EUR znotraj Evropske unije (izven Francije) in 2,35 milijonov EUR izven Evropske unije. Po podatkih Francije je LNE leta 2000 dosegel 13 % svojega prometa izven Francije, in sicer 9 % v Evropski uniji in 4 % izven EU. |
| --- | --- |

(70)

Komisija trdi, da so zadevni trgi namenjeni trgovini znotraj Skupnosti. Promet, ki ga je LNE dosegel leta 2005, je znašal 4 milijone EUR znotraj Evropske unije (izven Francije) in 2,35 milijonov EUR izven Evropske unije. Po podatkih Francije je LNE leta 2000 dosegel 13 % svojega prometa izven Francije, in sicer 9 % v Evropski uniji in 4 % izven EU.

| (71) | Sicer pa za izpolnitev pogoja učinka na trgovino ni treba, da bi Komisija ugotovila dejanski učinek teh pomoči na trgovino med državami članicami in učinkovito izkrivljanje konkurence, ampak mora le preveriti, če lahko te pomoči prizadenejo trgovino in izkrivljajo konkurenco. |
| --- | --- |

(71)

Sicer pa za izpolnitev pogoja učinka na trgovino ni treba, da bi Komisija ugotovila dejanski učinek teh pomoči na trgovino med državami članicami in učinkovito izkrivljanje konkurence, ampak mora le preveriti, če lahko te pomoči prizadenejo trgovino in izkrivljajo konkurenco.

| (72) | V zvezi s tem zadostuje ugotovitev, da imajo trgi, na katerih deluje LNE, čezmejno razsežnost ter da je LNE konkurenčen z nekaterimi podjetji s sedežem v drugih državah članicah in s francoskimi podjetji, delujočimi na teh mednarodnih trgih. V tem smislu se je zdelo, da lahko vsaka dodelitev pomoči podjetju, ki izvaja dejavnosti na trgu Skupnosti, povzroči izkrivljanje konkurence in prizadene trgovino med državami članicami (24). |
| --- | --- |

(72)

V zvezi s tem zadostuje ugotovitev, da imajo trgi, na katerih deluje LNE, čezmejno razsežnost ter da je LNE konkurenčen z nekaterimi podjetji s sedežem v drugih državah članicah in s francoskimi podjetji, delujočimi na teh mednarodnih trgih. V tem smislu se je zdelo, da lahko vsaka dodelitev pomoči podjetju, ki izvaja dejavnosti na trgu Skupnosti, povzroči izkrivljanje konkurence in prizadene trgovino med državami članicami (24).

| (73) | Posledično so trditve Francije, v skladu s katerimi trgovina ni prizadeta zaradi nizkih deležev, ki jih ima LNE na trgu, nesprejemljive še toliko bolj, ker dodeljeni zneski še zdaleč niso zanemarljivi. |
| --- | --- |

(73)

Posledično so trditve Francije, v skladu s katerimi trgovina ni prizadeta zaradi nizkih deležev, ki jih ima LNE na trgu, nesprejemljive še toliko bolj, ker dodeljeni zneski še zdaleč niso zanemarljivi.

| (74) | Zadevni ukrepi otežujejo trgovinske dejavnosti gospodarskih subjektov (25), ki želijo razširiti svoje dejavnosti v Franciji. Brez podpore javnosti bi imele dejavnosti, ki jih izvaja LNE, bolj omejeno razsežnost, kar bi konkurentom LNE omogočilo, da bi povečali svoj promet. |
| --- | --- |

(74)

Zadevni ukrepi otežujejo trgovinske dejavnosti gospodarskih subjektov (25), ki želijo razširiti svoje dejavnosti v Franciji. Brez podpore javnosti bi imele dejavnosti, ki jih izvaja LNE, bolj omejeno razsežnost, kar bi konkurentom LNE omogočilo, da bi povečali svoj promet.

| (75) | Ker zadevni ukrepi krepijo položaj LNE v primerjavi z drugimi konkurenčnimi subjekti v trgovini znotraj Skupnosti, lahko sklepamo, da prizadenejo trgovino med državami članicami in lahko izkrivljajo konkurenco med subjekti. |
| --- | --- |

(75)

Ker zadevni ukrepi krepijo položaj LNE v primerjavi z drugimi konkurenčnimi subjekti v trgovini znotraj Skupnosti, lahko sklepamo, da prizadenejo trgovino med državami članicami in lahko izkrivljajo konkurenco med subjekti.

| (76) | Sodišče Evropskih skupnosti je v sodbi v zadevi Altmark (26) julija 2003 odločilo da, če je treba poseg države obravnavati kot nadomestilo v zameno za storitve, ki jih opravijo upravičena podjetja, da bi izpolnila obveznosti javnih storitev, tako da ta podjetja dejansko nimajo finančne koristi in imajo zaradi posega torej ugodnejši konkurenčni položaj v primerjavi s konkurenčnimi podjetji, tak poseg ne spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe. V ta namen morajo biti izpolnjeni štirje kumulativni pogoji iz sodbe. |
| --- | --- |

(76)

Sodišče Evropskih skupnosti je v sodbi v zadevi Altmark (26) julija 2003 odločilo da, če je treba poseg države obravnavati kot nadomestilo v zameno za storitve, ki jih opravijo upravičena podjetja, da bi izpolnila obveznosti javnih storitev, tako da ta podjetja dejansko nimajo finančne koristi in imajo zaradi posega torej ugodnejši konkurenčni položaj v primerjavi s konkurenčnimi podjetji, tak poseg ne spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe. V ta namen morajo biti izpolnjeni štirje kumulativni pogoji iz sodbe.

| (77) | Toda Francija meni, da nadomestila, izplačana LNE za obveznosti javnih storitev, ne pomenijo nezakonitih državnih pomoči, ker so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, ki jih je navedlo Sodišče. |
| --- | --- |

(77)

Toda Francija meni, da nadomestila, izplačana LNE za obveznosti javnih storitev, ne pomenijo nezakonitih državnih pomoči, ker so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, ki jih je navedlo Sodišče.

| (78) | Komisija pa ni tega mnenja. |
| --- | --- |

(78)

Komisija pa ni tega mnenja.

| (79) | V četrtem pogoju, navedenem v sodbi v zadevi Altmark, se zahteva, da, kadar podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v danem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, s čimer naj bi se omogočila izbira ponudnika, ki je te storitve skupnosti sposoben zagotoviti po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi nastali v dobro vodenem in ustrezno opremljenem povprečnem podjetju pri izpolnjevanju navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in zmerni dobiček pri izpolnjevanju teh obveznosti. |
| --- | --- |

(79)

V četrtem pogoju, navedenem v sodbi v zadevi Altmark, se zahteva, da, kadar podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v danem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, s čimer naj bi se omogočila izbira ponudnika, ki je te storitve skupnosti sposoben zagotoviti po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi nastali v dobro vodenem in ustrezno opremljenem povprečnem podjetju pri izpolnjevanju navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in zmerni dobiček pri izpolnjevanju teh obveznosti.

| (80) | Francija je skušala pri utemeljevanju dokazati skladnost s pogoji, navedenimi v prejšnji točki, in je le pripomnila, da je treba pri analizi stroškov, ki bi nastali v povprečnem podjetju, upoštevati raznolike naloge javnih storitev, poverjenih LNE, ki zadevajo normativno ureditev ter temeljne raziskave v različnih sektorjih (sektorji meroslovja, zdravja, okolja, industrije, potrošniških izdelkov, gradbenih proizvodov, pakiranja in embalaže). |
| --- | --- |

(80)

Francija je skušala pri utemeljevanju dokazati skladnost s pogoji, navedenimi v prejšnji točki, in je le pripomnila, da je treba pri analizi stroškov, ki bi nastali v povprečnem podjetju, upoštevati raznolike naloge javnih storitev, poverjenih LNE, ki zadevajo normativno ureditev ter temeljne raziskave v različnih sektorjih (sektorji meroslovja, zdravja, okolja, industrije, potrošniških izdelkov, gradbenih proizvodov, pakiranja in embalaže).

| (81) | Francija ni predložila nobene analize stroškov za „dobro vodeno povprečno podjetje“. Prav tako ni bilo predložene nobene razlage, zakaj naj ne bi bilo možno primerjati LNE s takim povprečnim podjetjem. |
| --- | --- |

(81)

Francija ni predložila nobene analize stroškov za „dobro vodeno povprečno podjetje“. Prav tako ni bilo predložene nobene razlage, zakaj naj ne bi bilo možno primerjati LNE s takim povprečnim podjetjem.

| (82) | Komisija ne more zasnovati primerjave, ki se zahteva s sodno prakso Skupnosti, ker nima nobenih dejavnikov. |
| --- | --- |

(82)

Komisija ne more zasnovati primerjave, ki se zahteva s sodno prakso Skupnosti, ker nima nobenih dejavnikov.

| (83) | Zato Komisija meni, da četrti pogoj, naveden v sodbi v zadevi Altmark, ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(83)

Zato Komisija meni, da četrti pogoj, naveden v sodbi v zadevi Altmark, ni izpolnjen.

| (84) | Te presoje v ničemer ne spremeni abstraktno sklicevanje Francije na točke 13 do 17 okvira. |
| --- | --- |

(84)

Te presoje v ničemer ne spremeni abstraktno sklicevanje Francije na točke 13 do 17 okvira.

| (85) | Komisija, ob upoštevanju vseh predhodno navedenih pomislekov, meni, da proračunske donacije in donacije, ki so jih dodelile zadevne lokalne skupnosti, pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(85)

Komisija, ob upoštevanju vseh predhodno navedenih pomislekov, meni, da proračunske donacije in donacije, ki so jih dodelile zadevne lokalne skupnosti, pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

5.2   Nezakonitost pomoči

| (86) | Komisija meni, da je za namene tega postopka nepomembno, da je uredba iz leta 1978 pomenila shemo financiranja. Ta predpis je dejansko zelo splošen, odločitve o znesku donacij, ki sta jih država in BNM dodelila LNE, pa so se sprejemale letno na podlagi izhodišč in pogojev, ki so se lahko iz leta v leto spreminjali. Letne donacije za poslovanje ter investicijska podpora, dodeljene LNE, potemtakem pomenijo nove individualne pomoči. |
| --- | --- |

(86)

Komisija meni, da je za namene tega postopka nepomembno, da je uredba iz leta 1978 pomenila shemo financiranja. Ta predpis je dejansko zelo splošen, odločitve o znesku donacij, ki sta jih država in BNM dodelila LNE, pa so se sprejemale letno na podlagi izhodišč in pogojev, ki so se lahko iz leta v leto spreminjali. Letne donacije za poslovanje ter investicijska podpora, dodeljene LNE, potemtakem pomenijo nove individualne pomoči.

| (87) | Te pomoči so se izvajale brez predhodne priglasitve Komisiji. Zato so nezakonite. |
| --- | --- |

(87)

Te pomoči so se izvajale brez predhodne priglasitve Komisiji. Zato so nezakonite.

5.3   Združljivost pomoči s skupnim trgom

5.3.1   Izjeme v členu 87

| (88) | Odstopanja, določena v členu 87(2) Pogodbe, ki se nanašajo na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, so v tem primeru očitno neumestna. |
| --- | --- |

(88)

Odstopanja, določena v členu 87(2) Pogodbe, ki se nanašajo na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, so v tem primeru očitno neumestna.

| (89) | Glede odstopanj iz člena 87(3) Pogodbe Komisija ugotavlja, da zadevna pomoč ni namenjena pospeševanju gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, da ne pomeni pomembnega projekta skupnega evropskega interesa in da ne odpravlja resne motnje v francoskem gospodarstvu. Pomoč nadalje ni namenjena pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine. Kar zadeva odstopanja od člena 87(3)(c) Komisija meni, da se pomisleki, izraženi ob sprožitvi postopka, niso razpršili: z zadevnimi pomočmi ni mogoče pospešiti gospodarskega razvoja nekaterih regij ali nekaterih dejavnosti. |
| --- | --- |

(89)

Glede odstopanj iz člena 87(3) Pogodbe Komisija ugotavlja, da zadevna pomoč ni namenjena pospeševanju gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, da ne pomeni pomembnega projekta skupnega evropskega interesa in da ne odpravlja resne motnje v francoskem gospodarstvu. Pomoč nadalje ni namenjena pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine. Kar zadeva odstopanja od člena 87(3)(c) Komisija meni, da se pomisleki, izraženi ob sprožitvi postopka, niso razpršili: z zadevnimi pomočmi ni mogoče pospešiti gospodarskega razvoja nekaterih regij ali nekaterih dejavnosti.

| (90) | Pri tem je treba omeniti, da se med upravnim postopkom niso niti francoski organi niti zainteresirane stranke sklicevali na odstopanja, določena v členu 87(2) in (3). Francija je predvsem menila, da določbe iz člena 87 niso veljavne, saj zadevni ukrepi ne izkrivljajo konkurence in ne prizadenejo trgovine med državami članicami. |
| --- | --- |

(90)

Pri tem je treba omeniti, da se med upravnim postopkom niso niti francoski organi niti zainteresirane stranke sklicevali na odstopanja, določena v členu 87(2) in (3). Francija je predvsem menila, da določbe iz člena 87 niso veljavne, saj zadevni ukrepi ne izkrivljajo konkurence in ne prizadenejo trgovine med državami članicami.

5.3.2   Člen 86(2)

| (91) | V členu 86(2) je določeno, da morajo podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ravnati po pravilih iz te pogodbe, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti. |
| --- | --- |

(91)

V členu 86(2) je določeno, da morajo podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ravnati po pravilih iz te pogodbe, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti.

| (92) | Komisija v skladu s točko 26 okvira uporablja za nepriglašene pomoči določbe navedenega okvira, če je bila pomoč dodeljena po 29. novembru 2005, v vseh drugih primerih pa določbe, veljavne ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(92)

Komisija v skladu s točko 26 okvira uporablja za nepriglašene pomoči določbe navedenega okvira, če je bila pomoč dodeljena po 29. novembru 2005, v vseh drugih primerih pa določbe, veljavne ob dodelitvi pomoči.

| (93) | Pomoči v tem postopku so bile dodeljene pred 29. novembrom 2005. |
| --- | --- |

(93)

Pomoči v tem postopku so bile dodeljene pred 29. novembrom 2005.

| (94) | Zato je primerno uporabljati sporočilo Komisije o „storitvah splošnega interesa v Evropi“ (27), ki je bilo veljavno ob dodelitvi pomoči. Kadar se pravila o konkurenci uporabljajo za pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, temelji združljivost z navedenimi pravili v skladu s tem sporočilom na treh načelih:






  — | nepristranost glede javnega ali zasebnega lastništva podjetij, |
| --- | --- | --- |

(94)

Zato je primerno uporabljati sporočilo Komisije o „storitvah splošnega interesa v Evropi“ (27), ki je bilo veljavno ob dodelitvi pomoči. Kadar se pravila o konkurenci uporabljajo za pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, temelji združljivost z navedenimi pravili v skladu s tem sporočilom na treh načelih:

—

nepristranost glede javnega ali zasebnega lastništva podjetij,

| — | države članice imajo pravico, da same opredelijo storitev splošnega interesa, upoštevajoč nadzor nad očitnimi napakami, |
| --- | --- |

—

države članice imajo pravico, da same opredelijo storitev splošnega interesa, upoštevajoč nadzor nad očitnimi napakami,

| — | sorazmerje, zaradi katerega je treba zagotoviti, da omejitve konkurence in svoboščin enotnega trga ne presegajo tistega, kar je potrebno za zagotovitev učinkovite izpolnitve ciljev in nalog. |
| --- | --- |

—

sorazmerje, zaradi katerega je treba zagotoviti, da omejitve konkurence in svoboščin enotnega trga ne presegajo tistega, kar je potrebno za zagotovitev učinkovite izpolnitve ciljev in nalog.

| (95) | Izpolnjevanje načela nepristranosti v tem primeru ne povzroča nobenih težav. |
| --- | --- |

(95)

Izpolnjevanje načela nepristranosti v tem primeru ne povzroča nobenih težav.

| (96) | Kar zadeva opredelitev nalog javnih storitev LNE kot nalog splošnega gospodarskega pomena, mora Komisija presoditi, ali je narava zadevnih dejavnosti gospodarska, in preveriti, da država članica ni zagrešila očitne napake pri presoji, s tem da jo je opredelila kot nalogo splošnega pomena. |
| --- | --- |

(96)

Kar zadeva opredelitev nalog javnih storitev LNE kot nalog splošnega gospodarskega pomena, mora Komisija presoditi, ali je narava zadevnih dejavnosti gospodarska, in preveriti, da država članica ni zagrešila očitne napake pri presoji, s tem da jo je opredelila kot nalogo splošnega pomena.

| (97) | Da so dejavnosti LNE v javnem sektorju gospodarske, je bilo že določeno. |
| --- | --- |

(97)

Da so dejavnosti LNE v javnem sektorju gospodarske, je bilo že določeno.

| (98) | Kar se tiče opredelitve splošnega pomena, z izjemo sektorjev, v katerih je to vprašanje že zajeto v predpisih Skupnosti, imajo države članice precejšnjo možnost presoje, ob upoštevanju očitne napake pri presoji, ki jo odkrije Komisija. |
| --- | --- |

(98)

Kar se tiče opredelitve splošnega pomena, z izjemo sektorjev, v katerih je to vprašanje že zajeto v predpisih Skupnosti, imajo države članice precejšnjo možnost presoje, ob upoštevanju očitne napake pri presoji, ki jo odkrije Komisija.

| (99) | Komisija v zadevnem primeru meni, da je opredelitev nalog javnih storitev LNE, kakor izhajajo iz besedila iz leta 1978 in dopolnil iz leta 2005, dovolj jasna (28), ter da zato francoski organi niso zagrešili očitne napake pri presoji. Poleg tega je treba podjetjem, ki jim je poverjeno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, to nalogo podeliti z aktom državnega organa. V tem primeru so uradni akti državnega organa zakon št. 78-23 z dne 10. januarja 1978 in uredbe iz leta 2005. Razen tega so naloge LNE od leta 1997 dalje jasno in natančno opisane v pogodbah o storitvah, ki jih je sopodpisala država. |
| --- | --- |

(99)

Komisija v zadevnem primeru meni, da je opredelitev nalog javnih storitev LNE, kakor izhajajo iz besedila iz leta 1978 in dopolnil iz leta 2005, dovolj jasna (28), ter da zato francoski organi niso zagrešili očitne napake pri presoji. Poleg tega je treba podjetjem, ki jim je poverjeno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, to nalogo podeliti z aktom državnega organa. V tem primeru so uradni akti državnega organa zakon št. 78-23 z dne 10. januarja 1978 in uredbe iz leta 2005. Razen tega so naloge LNE od leta 1997 dalje jasno in natančno opisane v pogodbah o storitvah, ki jih je sopodpisala država.

| (100) | Pripombe zainteresiranih strank, ki v bistvu navajajo, da bi bilo tako nemogoče, da bi konkurenti LNE določili mejo med morebitnimi obveznostmi javnih storitev in svojimi trgovinskimi dejavnostmi, ne ovržejo te ugotovitve. V resnici se nanašajo na zahtevo po ločenem računovodstvu za dejavnosti, ki izhajajo iz storitev splošnega gospodarskega pomena, navedenimi zgoraj, in dejavnosti trgovinske narave, da bi se izognili vsakemu navzkrižnemu subvencioniranju, nezdružljivemu s Pogodbo ES. Te zadnje točke so proučene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(100)

Pripombe zainteresiranih strank, ki v bistvu navajajo, da bi bilo tako nemogoče, da bi konkurenti LNE določili mejo med morebitnimi obveznostmi javnih storitev in svojimi trgovinskimi dejavnostmi, ne ovržejo te ugotovitve. V resnici se nanašajo na zahtevo po ločenem računovodstvu za dejavnosti, ki izhajajo iz storitev splošnega gospodarskega pomena, navedenimi zgoraj, in dejavnosti trgovinske narave, da bi se izognili vsakemu navzkrižnemu subvencioniranju, nezdružljivemu s Pogodbo ES. Te zadnje točke so proučene v nadaljevanju.

| (101) | Sorazmernost po členu 86(2) Pogodbe pomeni, da sredstva, ki se uporabijo za izpolnjevanje naloge splošnega pomena, ne smejo ustvarjati nepotrebnega izkrivljanja trgovine. Natančneje, zagotoviti je treba, da nobene omejitve pravil iz Pogodbe ES, ne presegajo tega, kar je nujno potrebno za zagotovitev učinkovitega izpolnjevanja naloge. Izvajanje storitev splošnega gospodarskega interesa mora biti zagotovljeno in podjetja, ki jim je to izvajanje poverjeno, morajo biti sposobna prenašati breme in dodatne neto stroške posamezne naloge, ki jim je dodeljena. |
| --- | --- |

(101)

Sorazmernost po členu 86(2) Pogodbe pomeni, da sredstva, ki se uporabijo za izpolnjevanje naloge splošnega pomena, ne smejo ustvarjati nepotrebnega izkrivljanja trgovine. Natančneje, zagotoviti je treba, da nobene omejitve pravil iz Pogodbe ES, ne presegajo tega, kar je nujno potrebno za zagotovitev učinkovitega izpolnjevanja naloge. Izvajanje storitev splošnega gospodarskega interesa mora biti zagotovljeno in podjetja, ki jim je to izvajanje poverjeno, morajo biti sposobna prenašati breme in dodatne neto stroške posamezne naloge, ki jim je dodeljena.

| (102) | Komisija meni, da spada zadevna pomoč v okvir nalog splošnega pomena LNE. |
| --- | --- |

(102)

Komisija meni, da spada zadevna pomoč v okvir nalog splošnega pomena LNE.

| (103) | Če je letno nadomestilo, ki ga javni organi izplačajo, nižje ali enako dodatnim neto stroškom, ki bremenijo LNE pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, se v tem okviru spoštuje načelo sorazmernosti. To dejstvo se lahko preveri, če se prihodki in odhodki v javnem in trgovinskem sektorju pravilno vnesejo v analitično računovodstvo, poslovni izid v javnem sektorju, vključno z vsemi donacijami v proračunskem letu, pa je negativen oziroma ničen oziroma ustvarja zmerni dobiček, pri čemer je treba predvsem upoštevati dejavnosti in sektorje, v katerih LNE deluje. |
| --- | --- |

(103)

Če je letno nadomestilo, ki ga javni organi izplačajo, nižje ali enako dodatnim neto stroškom, ki bremenijo LNE pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, se v tem okviru spoštuje načelo sorazmernosti. To dejstvo se lahko preveri, če se prihodki in odhodki v javnem in trgovinskem sektorju pravilno vnesejo v analitično računovodstvo, poslovni izid v javnem sektorju, vključno z vsemi donacijami v proračunskem letu, pa je negativen oziroma ničen oziroma ustvarja zmerni dobiček, pri čemer je treba predvsem upoštevati dejavnosti in sektorje, v katerih LNE deluje.

| (104) | Komisija je proučila metodologijo, uporabljeno za analitično računovodstvo LNE, da bi preverila, če dejansko omogoča opredelitev vseh prihodkov in odhodkov za storitve splošnega gospodarskega pomena v obdobju med 1993 in 2005 (29). |
| --- | --- |

(104)

Komisija je proučila metodologijo, uporabljeno za analitično računovodstvo LNE, da bi preverila, če dejansko omogoča opredelitev vseh prihodkov in odhodkov za storitve splošnega gospodarskega pomena v obdobju med 1993 in 2005 (29).

| (105) | Analitično računovodstvo LNE je leta 2005 temeljilo na knjiženju celotnih stroškov, ki ima za izhodišče natančno registriranje vseh izpolnjenih dejavnosti, s pomočjo precejšnjega števila operativnih (80) in funkcionalnih oddelkov (približno 40). |
| --- | --- |

(105)

Analitično računovodstvo LNE je leta 2005 temeljilo na knjiženju celotnih stroškov, ki ima za izhodišče natančno registriranje vseh izpolnjenih dejavnosti, s pomočjo precejšnjega števila operativnih (80) in funkcionalnih oddelkov (približno 40).

| (106) | Prihodki v trgovinskem sektorju LNE so sestavljeni iz prometa opravljenih storitev in drugih prihodkov, vključno z na primer zaračunavanjem za zagotavljanje osebja, zaračunavanjem poštnine za dostavo strankam in črpanjem iz varnostnih rezerv. |
| --- | --- |

(106)

Prihodki v trgovinskem sektorju LNE so sestavljeni iz prometa opravljenih storitev in drugih prihodkov, vključno z na primer zaračunavanjem za zagotavljanje osebja, zaračunavanjem poštnine za dostavo strankam in črpanjem iz varnostnih rezerv.

| (107) | Prihodki iz javnega sektorja zajemajo promet iz „raziskav“, meroslovno pogodbo (prejšnji BNM), različne prejemke (na primer iz mednarodnega tehničnega sodelovanja), donacije za poslovanje in delež pri investicijski podpori, ki se prenese na izkaz poslovnega izida. |
| --- | --- |

(107)

Prihodki iz javnega sektorja zajemajo promet iz „raziskav“, meroslovno pogodbo (prejšnji BNM), različne prejemke (na primer iz mednarodnega tehničnega sodelovanja), donacije za poslovanje in delež pri investicijski podpori, ki se prenese na izkaz poslovnega izida.

| (108) | V delež investicijske podpore, ki se prenese na izkaz poslovnega izida, je vključena investicijska podpora, ki jo nakažejo lokalne skupnosti. Zadevne donacije, s katerimi so se pridobila sredstva za financiranje, potrebna za izpolnjevanje nalog javnih storitev, poverjenih LNE, so zajete v analizi zneska nadomestila, dodeljenega LNE za kritje stroškov pri nalogah storitev splošnega gospodarskega pomena. Razdelitev amortizacij za stavbe v razmerju 2/3–1/3 med javnim in trgovinskim sektorjem je skladna z uporabo stavb na lokacijah Trappes 3 in Trappes 4. |
| --- | --- |

(108)

V delež investicijske podpore, ki se prenese na izkaz poslovnega izida, je vključena investicijska podpora, ki jo nakažejo lokalne skupnosti. Zadevne donacije, s katerimi so se pridobila sredstva za financiranje, potrebna za izpolnjevanje nalog javnih storitev, poverjenih LNE, so zajete v analizi zneska nadomestila, dodeljenega LNE za kritje stroškov pri nalogah storitev splošnega gospodarskega pomena. Razdelitev amortizacij za stavbe v razmerju 2/3–1/3 med javnim in trgovinskim sektorjem je skladna z uporabo stavb na lokacijah Trappes 3 in Trappes 4.

| (109) | Odhodki v trgovinskem in javnem sektorju so iste narave. V glavnem se delijo na neposredno delo, nakupe/podizvajanje/neposredne stroške, neposredne stroške službenih potovanj, posredne stroške, splošne infrastrukturne stroške in stroške amortizacije. |
| --- | --- |

(109)

Odhodki v trgovinskem in javnem sektorju so iste narave. V glavnem se delijo na neposredno delo, nakupe/podizvajanje/neposredne stroške, neposredne stroške službenih potovanj, posredne stroške, splošne infrastrukturne stroške in stroške amortizacije.

| (110) | Kar zadeva natančneje stroške amortizacije in infrastrukturne stroške za materiale, uporabljene hkrati v trgovinskem in javnem sektorju, se ti v analitskem računovodstvu obračunajo z uporabo splošno priznanih metod glede na stopnjo uporabe teh materialov. |
| --- | --- |

(110)

Kar zadeva natančneje stroške amortizacije in infrastrukturne stroške za materiale, uporabljene hkrati v trgovinskem in javnem sektorju, se ti v analitskem računovodstvu obračunajo z uporabo splošno priznanih metod glede na stopnjo uporabe teh materialov.

| (111) | Komisija meni, da je opravljeno vzorčenje, ki znaša 70 % vrednosti materialov in opreme LNE in na katerem temelji izdelava razmerja za dodelitev, ki je 44/56, zadovoljivo. Ta splošni delež razdelitve za najdražjo opremo se lahko uporablja tudi za manj drago opremo, ki dopolnjuje težko opremo. |
| --- | --- |

(111)

Komisija meni, da je opravljeno vzorčenje, ki znaša 70 % vrednosti materialov in opreme LNE in na katerem temelji izdelava razmerja za dodelitev, ki je 44/56, zadovoljivo. Ta splošni delež razdelitve za najdražjo opremo se lahko uporablja tudi za manj drago opremo, ki dopolnjuje težko opremo.

| (112) | Razmerje 44/56 je sprejemljivo za celotno obdobje preiskave, saj dejavnosti v trgovinskem sektorju kažejo trend zviševanja (30). Zato je primerno oceniti, da stopnja uporabe opreme v javnem sektorju v letu 2005 pomeni minimalno stopnjo za obdobje med 1993 in 2004. |
| --- | --- |

(112)

Razmerje 44/56 je sprejemljivo za celotno obdobje preiskave, saj dejavnosti v trgovinskem sektorju kažejo trend zviševanja (30). Zato je primerno oceniti, da stopnja uporabe opreme v javnem sektorju v letu 2005 pomeni minimalno stopnjo za obdobje med 1993 in 2004.

| (113) | Komisija nadalje meni, da je učinek varnostne rezerve v višini 10 %, ki jo uporabljajo francoski organi pri svojih ponovnih izračunih za obdobje med 1993 in 2004, tak, da onemogoča precenitev stroškov, ki bremenijo javni sektor, in s tem ne upravičuje morebitnih prekomernih donacij. Pristop francoskih organov je torej previden. |
| --- | --- |

(113)

Komisija nadalje meni, da je učinek varnostne rezerve v višini 10 %, ki jo uporabljajo francoski organi pri svojih ponovnih izračunih za obdobje med 1993 in 2004, tak, da onemogoča precenitev stroškov, ki bremenijo javni sektor, in s tem ne upravičuje morebitnih prekomernih donacij. Pristop francoskih organov je torej previden.

| (114) | Komisija po eni strani ugotavlja, da analitično računovodstvo LNE ustreza običajno priznanim standardom na tem področju in nima omembe vrednih posebnosti, po drugi strani pa, da so ponovni izračuni za pripravo računov po sektorjih (31) v obdobju med 1993 in 2004 sprejemljivi (32). |
| --- | --- |

(114)

Komisija po eni strani ugotavlja, da analitično računovodstvo LNE ustreza običajno priznanim standardom na tem področju in nima omembe vrednih posebnosti, po drugi strani pa, da so ponovni izračuni za pripravo računov po sektorjih (31) v obdobju med 1993 in 2004 sprejemljivi (32).

| (115) | Letni poslovni izid v javnem sektorju, vključno z javnimi donacijami, kot je določeno z analitičnim računovodstvom LNE, je:







  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| | Poslovni izid v javnem sektorju | Poslovni izid/promet v javnem sektorju (33) |
| 2005 | (1 414) | (8,4 %) |
| 2004 | (851) | (5,1 %) |
| 2003 | (321) | (2,2 %) |
| 2002 | 204 | 1,3 % |
| 2001 | (186) | (1,3 %) |
| 2000 | (856) | (6,2 %) |
| 1999 | 65 | 0,5 % |
| 1998 | (459) | (3,5 %) |
| 1997 | 271 | 2,0 % |
| 1996 | (223) | (1,7 %) |
| 1995 | 56 | 0,4 % |
| 1994 | 178 | 1,3 % |
| 1993 | (41) | (0,3 %) |

(115)

Letni poslovni izid v javnem sektorju, vključno z javnimi donacijami, kot je določeno z analitičnim računovodstvom LNE, je:

(v tisoč EUR)

Poslovni izid v javnem sektorju

Poslovni izid/promet v javnem sektorju (33)

2005

(1 414)

(8,4 %)

2004

(851)

(5,1 %)

2003

(321)

(2,2 %)

2002

204

1,3 %

2001

(186)

(1,3 %)

2000

(856)

(6,2 %)

1999

65

0,5 %

1998

(459)

(3,5 %)

1997

271

2,0 %

1996

(223)

(1,7 %)

1995

56

0,4 %

1994

178

1,3 %

1993

(41)

(0,3 %)

| (116) | V poslovnih izidih v javnem sektorju, kar pomeni dejavnosti, ki jih zajemajo storitve splošnega gospodarskega pomena, so bili od leta 1993 največkrat primanjkljaji, kljub dodelitvi zadevnih pomoči. Kadar se pojavi presežek, je nižji ali enak 2 % ustvarjenega prometa v javnem sektorju. Ponderiran poslovni izid za obdobje med 1993 in 2005 je izguba, ki znaša 1,9 %. |
| --- | --- |

(116)

V poslovnih izidih v javnem sektorju, kar pomeni dejavnosti, ki jih zajemajo storitve splošnega gospodarskega pomena, so bili od leta 1993 največkrat primanjkljaji, kljub dodelitvi zadevnih pomoči. Kadar se pojavi presežek, je nižji ali enak 2 % ustvarjenega prometa v javnem sektorju. Ponderiran poslovni izid za obdobje med 1993 in 2005 je izguba, ki znaša 1,9 %.

| (117) | Taki, v povprečju negativni poslovni izidi, so očitno nižji od zneska zmernega dobička za morebitno primerljivo zasebno podjetje. |
| --- | --- |

(117)

Taki, v povprečju negativni poslovni izidi, so očitno nižji od zneska zmernega dobička za morebitno primerljivo zasebno podjetje.

| (118) | Komisija je nadalje podrobno proučila poslovne izide in promet LNE in treh zainteresiranih strank, ki opravljajo podobne dejavnosti kot LNE, za obdobje med 1998 in 2005 (34). Iz tega izhaja, da je imel LNE nižja razmerja „neto poslovnega izida na promet“ (– 3,2 % za dejavnosti LNE v javnem sektorju in 0,6 % za vse dejavnosti LNE) kot zainteresirane stranke, katerih razmerja znašajo med 0 % in 4 %. To potrjuje dejstvo, da se lahko dobički, ki jih je ustvaril LNE v javnem sektorju, obravnavajo kot zmerni dobički. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je nadalje podrobno proučila poslovne izide in promet LNE in treh zainteresiranih strank, ki opravljajo podobne dejavnosti kot LNE, za obdobje med 1998 in 2005 (34). Iz tega izhaja, da je imel LNE nižja razmerja „neto poslovnega izida na promet“ (– 3,2 % za dejavnosti LNE v javnem sektorju in 0,6 % za vse dejavnosti LNE) kot zainteresirane stranke, katerih razmerja znašajo med 0 % in 4 %. To potrjuje dejstvo, da se lahko dobički, ki jih je ustvaril LNE v javnem sektorju, obravnavajo kot zmerni dobički.

| (119) | Komisija na podlagi tega ugotavlja, da LNE ni imel koristi od nobenega prekomernega nadomestila stroškov za storitve splošnega gospodarskega pomena od leta 1993. Nadomestila za javne storitve, ki so bila izplačana LNE v letih med 1993 in 2005, pomenijo državne pomoči, združljive s členom 86(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(119)

Komisija na podlagi tega ugotavlja, da LNE ni imel koristi od nobenega prekomernega nadomestila stroškov za storitve splošnega gospodarskega pomena od leta 1993. Nadomestila za javne storitve, ki so bila izplačana LNE v letih med 1993 in 2005, pomenijo državne pomoči, združljive s členom 86(2) Pogodbe.

| (120) | Iz tega sledi, da ni treba preveriti, ali so obstajale navzkrižne donacije v korist LNE (35) za njegove dejavnosti v trgovinskem sektorju. |
| --- | --- |

(120)

Iz tega sledi, da ni treba preveriti, ali so obstajale navzkrižne donacije v korist LNE (35) za njegove dejavnosti v trgovinskem sektorju.

5.4   Negospodarska narava nekaterih dejavnosti LNE v javnem sektorju

| (121) | Zdi se primerno opozoriti, da, če je treba nekatere, čeprav omejene, dejavnosti LNE v javnem sektorju obravnavati kot netrgovinske (36) in sorodne nalogam državnega organa, je treba tudi preveriti, ali so nadomestila, ki jih javni organi izplačajo, nižja ali enaka neto stroškom, nastalim pri izpolnjevanju navedenih nalog (37). |
| --- | --- |

(121)

Zdi se primerno opozoriti, da, če je treba nekatere, čeprav omejene, dejavnosti LNE v javnem sektorju obravnavati kot netrgovinske (36) in sorodne nalogam državnega organa, je treba tudi preveriti, ali so nadomestila, ki jih javni organi izplačajo, nižja ali enaka neto stroškom, nastalim pri izpolnjevanju navedenih nalog (37).

| (122) | Ta analiza je bila že opravljena zlasti v uvodnih izjavah od 115 do 120 in kaže, da ni razloga za nasprotovanje zadevnim nadomestilom. Vendar iz nje izhaja ugotovitev, da financiranje zadevnih dejavnosti ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(122)

Ta analiza je bila že opravljena zlasti v uvodnih izjavah od 115 do 120 in kaže, da ni razloga za nasprotovanje zadevnim nadomestilom. Vendar iz nje izhaja ugotovitev, da financiranje zadevnih dejavnosti ne pomeni državne pomoči.

5.5   Pripombe tretjih strank

| (123) | V pripombah, ki so jih v okviru te preiskave predložili nekateri konkurenti, so omenjene druge pomoči, od katerih je imel LNE korist. Ti ukrepi niso predmet te preiskave. Komisija, ob upoštevanju odgovorov francoskih organov, meni, da ima dovolj informacij, da v zvezi s tem zavzame stališče. |
| --- | --- |

(123)

V pripombah, ki so jih v okviru te preiskave predložili nekateri konkurenti, so omenjene druge pomoči, od katerih je imel LNE korist. Ti ukrepi niso predmet te preiskave. Komisija, ob upoštevanju odgovorov francoskih organov, meni, da ima dovolj informacij, da v zvezi s tem zavzame stališče.

| (124) | Realni znesek donacij, ki jih je LNE plačala regija Île-de-France za financiranje trgovinskega rabata, ki ga je LNE dodelila MSP v tej regiji, je leta 2003 znašal 61 000 EUR. Te donacije izpolnjujejo pogoje iz člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (38), ker se lahko preučijo kot pomoči za LNE (in ne pomoči za stranke iz MSP) ter ker ne izhajajo iz obstoječe sheme pomoči (glej točko 54). Komisija jim torej ne more nasprotovati. |
| --- | --- |

(124)

Realni znesek donacij, ki jih je LNE plačala regija Île-de-France za financiranje trgovinskega rabata, ki ga je LNE dodelila MSP v tej regiji, je leta 2003 znašal 61 000 EUR. Te donacije izpolnjujejo pogoje iz člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (38), ker se lahko preučijo kot pomoči za LNE (in ne pomoči za stranke iz MSP) ter ker ne izhajajo iz obstoječe sheme pomoči (glej točko 54). Komisija jim torej ne more nasprotovati.

| (125) | Komisija opozarja, da agencija ADEME LNE ni dodelila nobene pomoči. |
| --- | --- |

(125)

Komisija opozarja, da agencija ADEME LNE ni dodelila nobene pomoči.

| (126) | V tem primeru se ne zdita pomembna niti domnevna uporaba uradnih logotipov Republike Francije s strani LNE, niti stopnja sodelovanja pri delu mednarodnih organov. Logotip LNE se razlikuje od uradnega logotipa, ki ga uporabljajo izključno javni organi. Kar se tiče zastopanja javnih organov v nekaterih evropskih in mednarodnih organih (delovnih skupinah Mednarodne organizacije za zakonsko meroslovje (OIML) in odboru Evropskega združenja za zakonsko meroslovje (WELMEC)), prednost v smislu boljše podobe, ki si jo lahko LNE na ta način izoblikuje, ne more spadati med državne pomoči. |
| --- | --- |

(126)

V tem primeru se ne zdita pomembna niti domnevna uporaba uradnih logotipov Republike Francije s strani LNE, niti stopnja sodelovanja pri delu mednarodnih organov. Logotip LNE se razlikuje od uradnega logotipa, ki ga uporabljajo izključno javni organi. Kar se tiče zastopanja javnih organov v nekaterih evropskih in mednarodnih organih (delovnih skupinah Mednarodne organizacije za zakonsko meroslovje (OIML) in odboru Evropskega združenja za zakonsko meroslovje (WELMEC)), prednost v smislu boljše podobe, ki si jo lahko LNE na ta način izoblikuje, ne more spadati med državne pomoči.

| (127) | Domnevne prednosti glede samozavarovanja, posebne ureditve delovnega prava za zaposlene ali brezplačnega arhiviranja v praksi ne obstajajo. Zavarovalne police LNE, ki so razen tega v letu 2004 znašale več kot 300 000 EUR, so podobne tistim, ki jih sklepajo zasebna podjetja. Zaposleni pri LNE nimajo posebnega statusa, kot ga imajo tisti, ki opravljajo javno funkcijo, ampak spadajo v okvir zasebnega prava – glede zavarovanja za primer brezposelnosti in upokojitve. Nazadnje, LNE ni upravičen do brezplačnega arhiviranja – nasprotno, ustrezni neposredni stroški so leta 2005 znašali 80 000 EUR. |
| --- | --- |

(127)

Domnevne prednosti glede samozavarovanja, posebne ureditve delovnega prava za zaposlene ali brezplačnega arhiviranja v praksi ne obstajajo. Zavarovalne police LNE, ki so razen tega v letu 2004 znašale več kot 300 000 EUR, so podobne tistim, ki jih sklepajo zasebna podjetja. Zaposleni pri LNE nimajo posebnega statusa, kot ga imajo tisti, ki opravljajo javno funkcijo, ampak spadajo v okvir zasebnega prava – glede zavarovanja za primer brezposelnosti in upokojitve. Nazadnje, LNE ni upravičen do brezplačnega arhiviranja – nasprotno, ustrezni neposredni stroški so leta 2005 znašali 80 000 EUR.

| (128) | LNE je dejansko upravičen do davčnih olajšav za raziskave in ta dejanska upravičenost ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1), predvsem zato ker ne obsega državnih sredstev. Ta upravičenost izhaja iz dejstva, da je bil LNE predmet ad hoc ocenjevanja, ki so ga njegovi raziskovalci opravili v okviru njegovih javnih obveznosti na področju raziskovanja. Davčne olajšave za raziskave se poleg tega upoštevajo pri prihodkih in odhodkih LNE. |
| --- | --- |

(128)

LNE je dejansko upravičen do davčnih olajšav za raziskave in ta dejanska upravičenost ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1), predvsem zato ker ne obsega državnih sredstev. Ta upravičenost izhaja iz dejstva, da je bil LNE predmet ad hoc ocenjevanja, ki so ga njegovi raziskovalci opravili v okviru njegovih javnih obveznosti na področju raziskovanja. Davčne olajšave za raziskave se poleg tega upoštevajo pri prihodkih in odhodkih LNE.

| (129) | Kar zadeva domnevno podporo carine za LNE, pa ta trditev ni podprta z nobenim natančnim podatkom. Očitno je, da DGDDI uporablja lastne laboratorije, laboratorije DGCCRF ali zunanje laboratorije, med katerimi so tudi LNE, Institut national de recherche et de sécurité ali Centre scientifique et technique du bâtiment (CSTB) za gradbene proizvode. |
| --- | --- |

(129)

Kar zadeva domnevno podporo carine za LNE, pa ta trditev ni podprta z nobenim natančnim podatkom. Očitno je, da DGDDI uporablja lastne laboratorije, laboratorije DGCCRF ali zunanje laboratorije, med katerimi so tudi LNE, Institut national de recherche et de sécurité ali Centre scientifique et technique du bâtiment (CSTB) za gradbene proizvode.

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (130) | Z izjemo točke 5.4 so nadomestila za javne storitve v obliki proračunskih donacij države in BNM ter donacije lokalnih skupnosti, dodeljene LNE med leti 1993 in 2005, državne pomoči. |
| --- | --- |

(130)

Z izjemo točke 5.4 so nadomestila za javne storitve v obliki proračunskih donacij države in BNM ter donacije lokalnih skupnosti, dodeljene LNE med leti 1993 in 2005, državne pomoči.

| (131) | Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito izvajala zadevne državne pomoči in kršila člen 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(131)

Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito izvajala zadevne državne pomoči in kršila člen 88(3) Pogodbe.

| (132) | Toda te pomoči so združljive s členom 86(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(132)

Toda te pomoči so združljive s členom 86(2) Pogodbe.

| (133) | Ta odločba ne zadeva državnega jamstva, do katerega bi bile upravičene dejavnosti LNE v trgovinskem sektorju, ker imajo status gospodarske javne ustanove. Ta vidik, zaradi katerega je bil pripravljen predlog ustreznih ukrepov iz člena 88(1) Pogodbe (39), se bo obravnaval v nadaljnjih odločbah – |
| --- | --- |

(133)

Ta odločba ne zadeva državnega jamstva, do katerega bi bile upravičene dejavnosti LNE v trgovinskem sektorju, ker imajo status gospodarske javne ustanove. Ta vidik, zaradi katerega je bil pripravljen predlog ustreznih ukrepov iz člena 88(1) Pogodbe (39), se bo obravnaval v nadaljnjih odločbah –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nadomestila za javne storitve, ki jih je Francija med leti 1993 in 2005 nezakonito izvajala za Laboratoire national de métrologie et d’essais, so državne pomoči, združljive s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Francijo.

V Bruslju, 22. novembra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 263, 22.10.2005, str. 22.

1

(2)  LNE je kratica za Laboratoire national de métrologie et d’essais (Nacionalni laboratorij za meteorologijo in poskuse), ki je bil ustanovljen z uredbo z dne 25. januarja 2005 po združitvi Bureau national de métrologie (Nacionalnega urada za meteorologijo) in Laboratoire national d’essais (Nacionalnega laboratorija za poskuse).

2

Laboratoire national de métrologie et d’essais

Bureau national de métrologie

Laboratoire national d’essais

(3)  Glej opombo 1 zgoraj.

3

(4)  Na primer na področjih meroslovja ter izdelave in uporabe inštrumentov, materialov, potrošniških izdelkov, zdravja in medicinskih pripomočkov, industrijske opreme in sestavnih delov, logistike in pakiranja, energetike in okolja.

4

(5)  Vir: www.lne.fr

5

(6)  LNE je leta 2001 ustanovil LNE-Asia, skupno podjetje LNE in CMA-Testing and Certification Laboratories.

6

CMA-Testing and Certification Laboratories

(7)  Ta uredba je bila spremenjena z uredbama št. 2005-49 z dne 25. januarja 2005 in št. 2005-436 z dne 9. maja 2005, predvsem kar zadeva finančne in računovodske postopke ter nadzor LNE. Viri LNE ostajajo še vedno isti.

7

(8)  Gre za vsoto zneskov, ki ustrezajo meroslovnim pogodbam in donacijam za poslovanje glede na bilanco uspeha.

8

(9)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

9

(10)  UL L 195, 29.7.1980, str. 35. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/81/ES (UL L 312, 29.11.2005, str. 47).

10

(11)  Predvsem Sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 11. aprila 1989, v zadevi Ahmed Saeed Flugreisen et al. (66/86, Receuil 1989, str. 803).

11

et

(12)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2005, Olsen proti Komisiji (T-17/02, Recueil 2005, str. II-2031, točka 186 in dalje ter točka 216).

12

(13)  Sodba z dne 24. julija 2003, v zadevi Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg (C-280/00, Receuil, str. I-7747).

13

(14)  UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

14

(15)  UL L 312, 29.11.2005, str. 67.

15

(16)  Dokumentacija sheme pomoči NN 6/89, regionalni centri za inovacijo in prenos tehnologije. Dopis francoskim organom SEC(1989) 814, 23.5.1989.

16

(17)  Nedvomno je, da so dejavnosti v trgovinskem sektorju gospodarske dejavnosti v smislu sodne prakse.

17

(18)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 10. januarja 2006, v zadevi Cassa di Risparmio di Firenze et al. (C-222/04, Receuil 2006, str. I-289).

18

et

(19)  Z izjemo tistega, kar je omenjeno v točki 5.4 te odločbe.

19

(20)  BNM je bila javnointeresna skupina, sestavljena na eni strani iz francoske države, ki sta jo zastopala ministrstvo za industrijo ter ministrstvo za raziskovanje in nove tehnologije, na drugi strani pa iz oseb javnega prava: Commissariat à l’énergie atomique, Conservatoire national des arts et métiers, LNE in Observatoire de Paris. Finančna sredstva javnointeresne skupine zagotavljajo njeni člani.

20

Commissariat à l’énergie atomique

Conservatoire national des arts et métiers

Observatoire de Paris

(21)  Glej sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 14. oktobra 1987, Allemagne proti Komisiji (248/84, Receuil, str. I 4013, točka 17).

21

(22)  Glej sodbo z dne 19. septembra 2000, Nemčija proti Komisiji (C-156/98, Receuil, str. I-6857, točka 30 in citirana sodna praksa).

22

(23)  Glej sodbo z dne 16. septembra 2004, v zadevi Valmont (T-274/01, Receuil, str. II-3145, točka 44 in citirana sodna praksa).

23

(24)  Glej predvsem sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 17. septembra 1980, Philip Morris proti Komisiji (730/79, Receuil, str. 2671, točki 11 in 12) ter sodbo Sodišča prve stopnje z dne 30. aprila 1998, Vlaams Gewest proti Komisiji (T-214/95, Receuil, str. II-717, točke 48 do 50).

24

(25)  Konkurenti LNE so podjetja z nacionalno razsežnostjo ter mednarodne skupine (Bureau Veritas, Intertek ...).

25

(26)  Sodba z dne 24. julija 2003, v zadevi Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg (C-280/00, Receuil, str. I-7747, točka 87).

26

(27)  UL C 17, 19.1.2001, str. 4.

27

(28)  Zadevne naloge so natančno obrazložene v poglavju 2.

28

(29)  V okviru tega postopka ni treba ugotoviti, ali je LNE vzpostavil ločeno računovodstvo in je iz tega izhajalo, da so javna sredstva dana na voljo v skladu z Direktivo Komisije 80/723/EGS. Morebitna kršitev te direktive ne vpliva na združljivost zadevnih pomoči s skupnim trgom.

29

(30)  Promet LNE v trgovinskem sektorju znaša:

30

2005 – 71 %, 2004 – 70 %, 2003 – 69 %, 2002 – 66 %, 2001 – 66 %, 2000 – 66 %, 1999 – 64 %, 1998 – 65 %, 1997 – 61 %, 1996 – 60 %, 1995 – 58 %, 1994 – 60 %, 1993 – 62 %.

(31)  Prihodki in odhodki v „mešanem“ sektorju, omenjenem v uvodnem delu postopka, so bili razdeljeni med javnim in trgovinskim sektorjem po metodologiji, opisani v zgornjih uvodnih izjavah.

31

(32)  Če analitičnega računovodstva ni na voljo, ima Komisija možnost, da se opre na analitično rekonstrukcijo stroškov, ki se opravi naknadno po metodi retropolacije, kar je potrdilo Sodišče prve stopnje (glej sodbo z dne 7. junija 2006 v zadevi T-613/97, Union française de l’express (UFEX), zlasti točko 137).

32

(33)  Promet v javnem sektorju ne zajema deleža pri investicijski podpori, ki se prenese na izkaz poslovnega izida.

33

(34)  Za Laboratoires Pourquery so podatki na voljo le do leta 2004.

34

Laboratoires Pourquery

(35)  Čeprav je LNE z jamstvom, povezanim s statusom gospodarske javne ustanove, dana prednost za dejavnosti v javnem sektorju, ostaja po analizi posojilnih pogojev, ki jih je banka dodelila LNE, vrednost te prednosti majhna, blizu zneska de minimis, in ne bi posledično dvomili o preskuse sorazmernosti iz uvodnih izjav 101 do 103 glede nadomestil za javne storitve.

35

de minimis

(36)  Tak bi lahko bil predvsem primer temeljnega raziskovanja v meroslovju.

36

(37)  V zvezi s tem glejte Odločbo Komisije 2001/46/ES z dne 26. julija 2000 o državni pomoči Nemčije za skupino Sican in njene partnerje, (UL L 18, 19.1.2001, str. 18), zlasti točke 87 do 92.

37

(38)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

38

(39)  Pomoč E 24/2004 in dopis z dne 5. julija 2005.

39

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/37

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. marca 2007

o spremembi Odločbe C(2006) 4332 konč. o določitvi okvirne letne razporeditve odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz Evropskega sklada za ribištvo po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1313)

(2007/218/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (1) in zlasti člena 14 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije C(2006) 4332 konč. z dne 4. oktobra 2006 je po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 določila okvirno letno razporeditev odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti za regije, ki so upravičene do financiranja iz Evropskega sklada za ribištvo (v nadaljnjem besedilu „ESR“) v okviru nekonvergenčnega cilja, odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru konvergenčnega cilja, ter skupnih odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz Evropskega sklada za ribištvo. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije C(2006) 4332 konč. z dne 4. oktobra 2006 je po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 določila okvirno letno razporeditev odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti za regije, ki so upravičene do financiranja iz Evropskega sklada za ribištvo (v nadaljnjem besedilu „ESR“) v okviru nekonvergenčnega cilja, odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru konvergenčnega cilja, ter skupnih odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz Evropskega sklada za ribištvo.

| (2) | Da se Bolgariji in Romuniji omogoči črpanje sredstev ESR do leta 2013, je treba v zvezi z Bolgarijo in Romunijo določiti okvirne zneske odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru konvergenčnega cilja, in skupnih odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz ESR. |
| --- | --- |

(2)

Da se Bolgariji in Romuniji omogoči črpanje sredstev ESR do leta 2013, je treba v zvezi z Bolgarijo in Romunijo določiti okvirne zneske odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru konvergenčnega cilja, in skupnih odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz ESR.

| (3) | Odločbo C(2006) 4332 konč. je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Odločbo C(2006) 4332 konč. je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi C(2006) 4332 konč. se nadomesti s Prilogo I k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. marca 2007

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Okvirna letna razčlenitev odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 za regije, upravičene do financiranja iz ESR, po odštetju zneska, namenjenega tehnični pomoči na pobudo in/ali v imenu Komisije

Preglednica 1

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Okvirna letna razčlenitev odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru nekonvergenčnega cilja (cene iz leta 2004) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 7 478 994 | 7 478 994 | 7 478 993 | 7 478 992 | 7 478 992 | 7 478 993 | 7 478 993 | 52 352 951 |
| Ellas | 3 928 793 | 3 928 792 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 794 | 27 501 551 |
| España | 23 601 330 | 23 601 331 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 329 | 23 601 330 | 165 209 310 |
| France | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 155 | 23 044 156 | 23 044 155 | 161 309 090 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 94 105 302 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Magyarország | 75 111 | 69 970 | 64 013 | 64 354 | 71 628 | 74 181 | 76 743 | 496 000 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 642 893 | 642 893 | 642 893 | 642 894 | 642 894 | 642 893 | 642 893 | 4 500 253 |
| Portugal | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 303 | 2 857 305 | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 304 | 20 001 128 |
| Slovensko | 138 394 | 130 323 | 121 389 | 108 136 | 114 157 | 123 797 | 156 605 | 892 801 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 677 | 12 000 677 | 12 000 676 | 12 000 676 | 84 004 734 |
| Skupaj | 133 428 153 | 133 414 943 | 133 400 050 | 133 387 143 | 133 400 436 | 133 412 628 | 133 447 999 | 933 891 352 |

(EUR)

Država članica

Okvirna letna razčlenitev odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru nekonvergenčnega cilja (cene iz leta 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

7 478 994

7 478 994

7 478 993

7 478 992

7 478 992

7 478 993

7 478 993

52 352 951

Ellas

3 928 793

3 928 792

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 794

27 501 551

España

23 601 330

23 601 331

23 601 330

23 601 330

23 601 330

23 601 329

23 601 330

165 209 310

France

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 155

23 044 156

23 044 155

161 309 090

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

13 443 614

13 443 614

13 443 614

13 443 615

13 443 615

13 443 615

13 443 615

94 105 302

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Magyarország

75 111

69 970

64 013

64 354

71 628

74 181

76 743

496 000

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

642 893

642 893

642 893

642 894

642 894

642 893

642 893

4 500 253

Portugal

2 857 304

2 857 304

2 857 303

2 857 305

2 857 304

2 857 304

2 857 304

20 001 128

Slovensko

138 394

130 323

121 389

108 136

114 157

123 797

156 605

892 801

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

12 000 676

12 000 676

12 000 676

12 000 677

12 000 677

12 000 676

12 000 676

84 004 734

Skupaj

133 428 153

133 414 943

133 400 050

133 387 143

133 400 436

133 412 628

133 447 999

933 891 352

Preglednica 2

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Okvirna letna razčlenitev odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru konvergenčnega cilja (cene iz leta 2004) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |
| Bulgaria | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| Česká republica | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Deutschland | 13 005 939 | 12 769 374 | 12 532 810 | 12 296 245 | 12 059 681 | 11 823 115 | 11 586 551 | 86 073 715 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 24 586 550 | 23 881 216 | 23 175 882 | 22 470 547 | 21 765 213 | 21 059 878 | 20 354 544 | 157 293 830 |
| España | 126 126 267 | 124 094 454 | 122 062 642 | 120 030 829 | 117 999 017 | 115 967 205 | 113 935 392 | 840 215 806 |
| France | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 30 389 485 |
| Italia | 40 819 468 | 40 664 853 | 40 510 238 | 40 355 621 | 40 201 006 | 40 046 391 | 39 891 775 | 282 489 352 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 603 492 | 4 288 375 | 3 923 245 | 3 944 206 | 4 389 998 | 4 546 487 | 4 703 536 | 30 399 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Österreich | 29 403 | 27 565 | 25 728 | 23 889 | 22 052 | 20 214 | 18 377 | 167 228 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 28 759 662 | 28 638 179 | 28 516 696 | 28 395 213 | 28 273 730 | 28 152 248 | 28 030 764 | 198 766 492 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 742 715 | 1 641 095 | 1 528 588 | 1 361 693 | 1 437 517 | 1 558 903 | 1 972 041 | 11 242 552 |
| United Kingdom | 5 738 742 | 5 651 305 | 5 563 868 | 5 476 431 | 5 388 994 | 5 301 558 | 5 214 121 | 38 335 019 |
| Skupaj | 400 765 539 | 406 617 519 | 413 450 422 | 413 467 274 | 415 043 082 | 416 503 374 | 418 469 445 | 2 884 316 655 |

(EUR)

Država članica

Okvirna letna razčlenitev odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 za regije, upravičene do financiranja iz ESR v okviru konvergenčnega cilja (cene iz leta 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj

Bulgaria

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

Česká republica

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Deutschland

13 005 939

12 769 374

12 532 810

12 296 245

12 059 681

11 823 115

11 586 551

86 073 715

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

24 586 550

23 881 216

23 175 882

22 470 547

21 765 213

21 059 878

20 354 544

157 293 830

España

126 126 267

124 094 454

122 062 642

120 030 829

117 999 017

115 967 205

113 935 392

840 215 806

France

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

30 389 485

Italia

40 819 468

40 664 853

40 510 238

40 355 621

40 201 006

40 046 391

39 891 775

282 489 352

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 603 492

4 288 375

3 923 245

3 944 206

4 389 998

4 546 487

4 703 536

30 399 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Österreich

29 403

27 565

25 728

23 889

22 052

20 214

18 377

167 228

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

28 759 662

28 638 179

28 516 696

28 395 213

28 273 730

28 152 248

28 030 764

198 766 492

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 742 715

1 641 095

1 528 588

1 361 693

1 437 517

1 558 903

1 972 041

11 242 552

United Kingdom

5 738 742

5 651 305

5 563 868

5 476 431

5 388 994

5 301 558

5 214 121

38 335 019

Skupaj

400 765 539

406 617 519

413 450 422

413 467 274

415 043 082

416 503 374

418 469 445

2 884 316 655

Preglednica 3

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Okvirna letna razčlenitev skupnih odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz ESR po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 (cene iz leta 2004) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |
| Bulgaria | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Česká republika | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 20 484 933 | 20 248 368 | 20 011 803 | 19 775 237 | 19 538 673 | 19 302 108 | 19 065 544 | 138 426 666 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 28 515 343 | 27 810 008 | 27 104 675 | 26 399 340 | 25 694 006 | 24 988 671 | 24 283 338 | 184 795 381 |
| España | 149 727 597 | 147 695 785 | 145 663 972 | 143 632 159 | 141 600 347 | 139 568 534 | 137 536 722 | 1 005 425 116 |
| France | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 510 | 27 385 511 | 27 385 510 | 191 698 575 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 54 263 082 | 54 108 467 | 53 953 852 | 53 799 236 | 53 644 621 | 53 490 006 | 53 335 390 | 376 594 654 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 678 603 | 4 358 345 | 3 987 258 | 4 008 560 | 4 461 626 | 4 620 668 | 4 780 279 | 30 895 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 672 296 | 670 458 | 668 621 | 666 783 | 664 946 | 663 107 | 661 270 | 4 667 481 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 31 616 966 | 31 495 483 | 31 373 999 | 31 252 518 | 31 131 034 | 31 009 552 | 30 888 068 | 218 767 620 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 881 109 | 1 771 418 | 1 649 977 | 1 469 829 | 1 551 674 | 1 682 700 | 2 128 646 | 12 135 353 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 17 739 418 | 17 651 981 | 17 564 544 | 17 477 108 | 17 389 671 | 17 302 234 | 17 214 797 | 122 339 753 |
| Skupaj | 534 193 692 | 540 032 462 | 546 850 472 | 546 854 417 | 548 443 518 | 549 916 002 | 551 917 444 | 3 818 208 007“ |

(EUR)

Država članica

Okvirna letna razčlenitev skupnih odobritev za prevzem obveznosti Skupnosti iz ESR po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 (cene iz leta 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj

Bulgaria

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Česká republika

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

20 484 933

20 248 368

20 011 803

19 775 237

19 538 673

19 302 108

19 065 544

138 426 666

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

28 515 343

27 810 008

27 104 675

26 399 340

25 694 006

24 988 671

24 283 338

184 795 381

España

149 727 597

147 695 785

145 663 972

143 632 159

141 600 347

139 568 534

137 536 722

1 005 425 116

France

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 510

27 385 511

27 385 510

191 698 575

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

54 263 082

54 108 467

53 953 852

53 799 236

53 644 621

53 490 006

53 335 390

376 594 654

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 678 603

4 358 345

3 987 258

4 008 560

4 461 626

4 620 668

4 780 279

30 895 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

672 296

670 458

668 621

666 783

664 946

663 107

661 270

4 667 481

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

31 616 966

31 495 483

31 373 999

31 252 518

31 131 034

31 009 552

30 888 068

218 767 620

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 881 109

1 771 418

1 649 977

1 469 829

1 551 674

1 682 700

2 128 646

12 135 353

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

17 739 418

17 651 981

17 564 544

17 477 108

17 389 671

17 302 234

17 214 797

122 339 753

Skupaj

534 193 692

540 032 462

546 850 472

546 854 417

548 443 518

549 916 002

551 917 444

3 818 208 007“

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/41

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. marca 2007

o finančnem prispevku Skupnosti za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih, ki jo je treba izvesti v Bolgariji in Romuniji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1394)

(Besedilo v bolgarskem in romunskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/219/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa finančne prispevke Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe. Prav tako predvideva, da mora Skupnost sprejeti ali pomagati državam članicam pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa finančne prispevke Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe. Prav tako predvideva, da mora Skupnost sprejeti ali pomagati državam članicam pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine.

| (2) | Uredba (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (2), predvideva, da je treba določiti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti salmonele v čredah klavnih prašičev do konca leta 2007. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (2), predvideva, da je treba določiti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti salmonele v čredah klavnih prašičev do konca leta 2007.

| (3) | Znanstveni odbor za biološka tveganja Evropske agencije za varno hrano (EFSA) je na zasedanju 16. marca 2006 na zahtevo Komisije sprejel mnenje v zvezi z „Oceno tveganj in zmanjševanjem možnosti za nastanek salmonele pri proizvodnji prašičev“. V navedenem mnenju so predlagane tehnične specifikacije za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri pitancih v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Znanstveni odbor za biološka tveganja Evropske agencije za varno hrano (EFSA) je na zasedanju 16. marca 2006 na zahtevo Komisije sprejel mnenje v zvezi z „Oceno tveganj in zmanjševanjem možnosti za nastanek salmonele pri proizvodnji prašičev“. V navedenem mnenju so predlagane tehnične specifikacije za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri pitancih v Skupnosti.

| (4) | Za določitev cilja Skupnosti morajo biti na voljo primerljivi podatki o razširjenosti salmonele v populacijah klavnih prašičev v Bolgariji in Romuniji. Taki podatki trenutno niso na voljo, zato je treba v navedenih državah članicah v primernem obdobju izvesti posebno raziskavo za spremljanje razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih. |
| --- | --- |

(4)

Za določitev cilja Skupnosti morajo biti na voljo primerljivi podatki o razširjenosti salmonele v populacijah klavnih prašičev v Bolgariji in Romuniji. Taki podatki trenutno niso na voljo, zato je treba v navedenih državah članicah v primernem obdobju izvesti posebno raziskavo za spremljanje razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih.

| (5) | Druge države članice morajo v skladu z Odločbo Komisije 2006/668/ES z dne 29. septembra 2006 o finančnem prispevku Skupnosti za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih, ki se bo izvajala v državah članicah (3), med oktobrom 2006 in septembrom 2007 izvesti temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri pitancih. Enak postopek je treba uporabiti tudi pri temeljnih raziskavah v Bolgariji in Romuniji. Vendar je treba obdobje raziskave skrajšati, da se omogoči istočasna analiza podatkov vseh držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Druge države članice morajo v skladu z Odločbo Komisije 2006/668/ES z dne 29. septembra 2006 o finančnem prispevku Skupnosti za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih, ki se bo izvajala v državah članicah (3), med oktobrom 2006 in septembrom 2007 izvesti temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri pitancih. Enak postopek je treba uporabiti tudi pri temeljnih raziskavah v Bolgariji in Romuniji. Vendar je treba obdobje raziskave skrajšati, da se omogoči istočasna analiza podatkov vseh držav članic.

| (6) | V skladu z mnenjem EFSA se priporoča, da klavnice za ugotovitev prisotnosti salmonele pri prašičih za zakol vzorčijo z uporabo ileocekalnih bezgavk. Tako vzorčenje je zato treba uporabiti kot orodje za spremljanje razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z mnenjem EFSA se priporoča, da klavnice za ugotovitev prisotnosti salmonele pri prašičih za zakol vzorčijo z uporabo ileocekalnih bezgavk. Tako vzorčenje je zato treba uporabiti kot orodje za spremljanje razširjenosti salmonele pri klavnih prašičih.

| (7) | Raziskava bo zagotovila tehnične podatke, potrebne za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine. Glede na pomembnost zbiranja primerljivih podatkov o razširjenosti salmonele pri pitancih v Bolgariji in Romuniji, je treba navedenima državama dodeliti finančni prispevek Skupnosti za izvajanje posebnih zahtev raziskave. Zato je primerno, da se povrnejo celotni stroški laboratorijskih preskušanj, za katere velja zgornja meja. Vsi drugi stroški, povezani na primer z vzorčenjem, potovanjem, upravljanjem itd., niso upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Raziskava bo zagotovila tehnične podatke, potrebne za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine. Glede na pomembnost zbiranja primerljivih podatkov o razširjenosti salmonele pri pitancih v Bolgariji in Romuniji, je treba navedenima državama dodeliti finančni prispevek Skupnosti za izvajanje posebnih zahtev raziskave. Zato je primerno, da se povrnejo celotni stroški laboratorijskih preskušanj, za katere velja zgornja meja. Vsi drugi stroški, povezani na primer z vzorčenjem, potovanjem, upravljanjem itd., niso upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti.

| (8) | Finančni prispevek Skupnosti je treba dodeliti pod pogojem, da se raziskava izvede v skladu z zakonodajo Skupnosti in da izpolnjuje nekatere druge natančno določene pogoje. Zlasti je finančni prispevek treba dodeliti, če so predvideni ukrepi učinkovito izvedeni in pod pogojem, da organi pošljejo vse potrebne informacije v za to določenih rokih. |
| --- | --- |

(8)

Finančni prispevek Skupnosti je treba dodeliti pod pogojem, da se raziskava izvede v skladu z zakonodajo Skupnosti in da izpolnjuje nekatere druge natančno določene pogoje. Zlasti je finančni prispevek treba dodeliti, če so predvideni ukrepi učinkovito izvedeni in pod pogojem, da organi pošljejo vse potrebne informacije v za to določenih rokih.

| (9) | Treba je določiti menjalni tečaj, ki se bo uporabil pri zahtevkih za plačilo, predloženih v nacionalni valuti, kakor je opredeljeno v členu 1(d) Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (4). |
| --- | --- |

(9)

Treba je določiti menjalni tečaj, ki se bo uporabil pri zahtevkih za plačilo, predloženih v nacionalni valuti, kakor je opredeljeno v členu 1(d) Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (4).

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Izvede se raziskava za oceno razširjenosti Salmonelle spp. pri klavnih prašičih v Bolgariji in Romuniji, vzorčenih v klavnicah v navedenih državah članicah („raziskava“).

2.   Raziskava zajema obdobje od 1. aprila 2007 do 30. septembra 2007.

3.   Za namen te odločbe je „pristojni organ“ organ ali organi države članice, kakor so imenovani v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003.

Člen 2

Tehnične specifikacije

Vzorčenje in analizo za namen raziskave izvaja ali nadzoruje pristojni organ v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I.

Člen 3

Zbiranje podatkov, ocenjevanje in poročanje

1.   Pristojni organ zbere in oceni dosežene rezultate v skladu s členom 2 te odločbe ter vse potrebne zbirne podatke in svojo oceno posreduje Komisiji.

Komisija navedene rezultate skupaj z nacionalnimi zbirnimi podatki in ocenami, ki so jih opravile države članice, posreduje Evropski agenciji za varnost hrane, ki jih bo preučila.

2.   Nacionalni zbirni podatki in rezultati iz odstavka 1 so javno dostopni v obliki, ki zagotavlja zaupnost.

Člen 4

Finančni prispevek Skupnosti

1.   Bolgariji in Romuniji se dodeli finančni prispevek Skupnosti za stroške laboratorijskega preskušanja, tj. bakteriološko odkrivanje Salmonelle spp. ter serotipizacijo ustreznih izolatov in serologijo.

2.   Najvišji finančni prispevek Skupnosti znaša:

| (a) | 20 EUR za preskus za bakteriološko odkrivanje Salmonelle spp.; |
| --- | --- |

(a)

20 EUR za preskus za bakteriološko odkrivanje Salmonelle spp.;

| (b) | 30 EUR za serotipizacijo ustreznih izolatov. |
| --- | --- |

(b)

30 EUR za serotipizacijo ustreznih izolatov.

Vendar finančni prispevek Skupnosti ne presega zneskov iz Priloge II.

Člen 5

Pogoji za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti

1.   Finančni prispevek iz člena 4 se Bolgariji in Romuniji dodeli pod pogojem, da se raziskava izvaja skladno z ustreznimi določbami zakonodaje Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci, oddaji javnih naročil ter ob upoštevanju naslednjih pogojev:

| (a) | najpozneje do 1. aprila 2007 začnejo veljati zakoni in drugi predpisi, potrebni za izvajanje raziskave; |
| --- | --- |

(a)

najpozneje do 1. aprila 2007 začnejo veljati zakoni in drugi predpisi, potrebni za izvajanje raziskave;

| (b) | poročilo o napredku za prve tri mesece raziskave se posreduje do 31. julija 2007; poročilo o napredku vsebuje vse podatke, zahtevane v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

poročilo o napredku za prve tri mesece raziskave se posreduje do 31. julija 2007; poročilo o napredku vsebuje vse podatke, zahtevane v Prilogi I;

| (c) | najpozneje do 31. oktobra 2007 se pošlje končno poročilo o tehnični izvedbi raziskave, vključno z dokazili o nastalih stroških ter rezultatih, doseženih v obdobju od 1. aprila 2007 do 30. septembra 2007; dokazila o nastalih stroških vsebujejo vsaj podatke iz Priloge III; |
| --- | --- |

(c)

najpozneje do 31. oktobra 2007 se pošlje končno poročilo o tehnični izvedbi raziskave, vključno z dokazili o nastalih stroških ter rezultatih, doseženih v obdobju od 1. aprila 2007 do 30. septembra 2007; dokazila o nastalih stroških vsebujejo vsaj podatke iz Priloge III;

| (d) | raziskava se izvede učinkovito. |
| --- | --- |

(d)

raziskava se izvede učinkovito.

2.   Na zahtevo Bolgarije ali Romunije se lahko plača predujem v višini 50 % celotnega zneska iz Priloge II.

3.   Nespoštovanje rokov iz odstavka 1(c) pomeni postopno zmanjšanje finančnega prispevka za izplačilo, kar znaša 25 % skupnega zneska do 15. novembra 2007, 50 % do 1. decembra 2007 in 100 % do 15. decembra 2007.

Člen 6

Menjalno razmerje za izdatke

Zaradi upravne učinkovitosti morajo biti vsi izdatki, predloženi za finančni prispevek Skupnosti, izraženi v eurih. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju in o spremembi nekaterih uredb (5), se za izdatke v valuti, ki ni euro, uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek.

Člen 7

Uporaba

Ta odločba se uporablja od 1. aprila 2007.

Člen 8

Naslovljenci

Ta odločba je naslovljena na Republiko Bolgarijo in na Romunijo.

V Bruslju, 30. marca 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006.

2

(3)  UL L 275, 6.10.2006, str. 51.

3

(4)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

4

(5)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52.

5

---

PRILOGA I

Tehnične specifikacije v skladu s členom 2

1.   Vzorčenje

Najmanjše število prašičev, ki so bili v prejšnjih treh mesecih na ozemlju države članice, se naključno vzorči na naslednji način:

| | Bolgarija: 192 |
| --- | --- |

Bolgarija: 192

| | Romunija: 300 |
| --- | --- |

Romunija: 300

Zaradi možnosti, da bi bili nekateri vzorci iz različnih vzrokov izločeni iz preiskave, Bolgarija in Romunija za analizo zbereta 10 % več vzorcev.

Vzorčenje je stratificirano po sodelujočih klavnicah in proporcionalno po njihovih zmogljivostih. Vsaka od navedenih držav članic uvrsti vse klavnice glede na proizvodnjo pitancev v prejšnjem letu. Tako vsaka opredeli tiste obrate, ki predstavljajo 80 % vseh zaklanih pitancev.

Skupno število prašičev in trupov za vzorčenje v vsaki klavnici, vključeni v raziskavo, se oceni tako, da se pomnoži velikost vzorca (npr. 2 400) z deležem v prejšnjem letu predelanih pitancev. Na primer, če ena klavnica predstavlja 25 % zaklanih pitancev v izbrani klavnici (od teh, ki predstavljajo vsaj 80 % vseh zaklanih pitancev v vsaki državi članici), potem vzorči 600 (2 400 x 0,25) prašičev. Ti se enakomerno razdelijo, tako da se v 12 mesecih vsak mesec vzorči 50 prašičev. Naslednji primer je prikazan v preglednici 1.

Če klavnica ne obratuje več, če je bil odprt nov obrat ali je predvidena znatna sprememba proizvodnje v obratu v času preiskave, pa se ocenjena proizvodnja ustrezno prilagodi.

Preglednica 1

Ponderiranje klavnic za namen dodelitve števila pitancev, ki jih je treba vzorčiti v vsaki klavnici; izračun števila vzorčenih živali na klavnico

| Identifikacijska oznaka klavnice | Število pitancev, predelanih v prejšnjem letu | Odstotek skupnega zakola, vključenega v raziskavo | Število odvzetih vzorcev na klavnico | Število vzorcev na mesec (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4 : 12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 |
| TPB | 75 000 | 15,0 |
| MLG | 100 000 | 20,0 |
| GHT | 212 000 | 42,4 |
| Skupaj | 500 000 (1) | 100,0 | | |

Identifikacijska oznaka klavnice

Število pitancev, predelanih v prejšnjem letu

Odstotek skupnega zakola, vključenega v raziskavo

Število odvzetih vzorcev na klavnico

Število vzorcev na mesec (/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4 : 12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

Skupaj

500 000 (1)

100,0

Za vsako klavnico se za vsak mesec naključno izbere število med 1 in 31. Če je naključno izbrana številka datum zakola v tem mesecu, potem je ta datum izbran za vzorčenje. Če ni, potem se naključno izbere nova številka. Ta postopek se izvaja enkrat mesečno in se ponavi toliko krat, kolikor je vzorcev, ki jih je treba zbrati v klavnici. Na primer, za klavnico AXD se postopek ponovi vsaj 36-krat, da se naključno izbere vsaj 36 delovnih dni. V skladu s tem je mogoče vzorčiti tudi več kot en trup na isti dan.

Ker je lahko število zaklanih živali na določen datum zelo različno, se na naključno izbrani datum zakola naključno izbere posamezna žival za vzorčenje. Na izbrani datum mora biti znano skupno število izbranih živali, osebje klavnice pa nato naključno izbere trup ali trupe z uporabo obrazca za naključno izbiranje, ki je bil ustvarjen z uporabo največjega števila, ki presega najvišje možno število pitancev, zaklanih na kateri koli dan v kateri koli klavnici v državi članici.

Preglednica za naključni izbor lahko zgleda, kot je prikazano v preglednici 2.

Preglednica 2

Preglednica za naključni izbor

| Klavnica | Dan v mesecu | Identiteta trupa (2) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Klavnica

Dan v mesecu

Identiteta trupa (2)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Iz temeljne raziskave so izključene naslednje živali:

| — | živali z živo težo manj kot 50 kg in več kot 170 kg, |
| --- | --- |

—

živali z živo težo manj kot 50 kg in več kot 170 kg,

| — | živali, ubite v prisilnem zakolu, |
| --- | --- |

—

živali, ubite v prisilnem zakolu,

| — | vsak trup, ki je v celoti neuporaben. |
| --- | --- |

—

vsak trup, ki je v celoti neuporaben.

2.   Vzorci

2.1   Vzorčenje na splošno

| — | Skupek ileocekalnih bezgavk ali vsaj pet posameznih ileocekalnih bezgavk vseh izbranih prašičev. Če je mogoče, se zbere vsaj 25 gramov bezgavk brez masti ali veznih tkiv. |
| --- | --- |

—

Skupek ileocekalnih bezgavk ali vsaj pet posameznih ileocekalnih bezgavk vseh izbranih prašičev. Če je mogoče, se zbere vsaj 25 gramov bezgavk brez masti ali veznih tkiv.

| — | V klavnicah se vodijo evidence o dnevu in uri vsakega vzorčenja ter dnevu, uri in imenu kurirja, ki vzorce dostavlja. |
| --- | --- |

—

V klavnicah se vodijo evidence o dnevu in uri vsakega vzorčenja ter dnevu, uri in imenu kurirja, ki vzorce dostavlja.

2.2   Podrobnosti o vzorčenju ileocekalnih bezgavk

Odpre se mezenterij med cekumom in delom ileuma, ki je najbližje cekumu tako, da ileocekalne bezgavke pridejo na površje odprtega dela. Če se zbira posamezne bezgavke, se ti brez noža, vendar z orokavičenimi prsti, poberejo iz tako odprtega mezenterija. Bezgavke ali skupek se položijo v plastično vrečko, ki je opremljena z datumom, uro, identifikacijsko oznako klavnice in identifikacijsko oznako vzorca.

3.   Prevoz

Vzorce je treba v 36 urah s hitro pošto ali kurirjem poslati v ustrezen laboratorij, kamor ne smejo prispeti pozneje kot 72 ur po vzorčenju. Vzorce, dostavljene pozneje kot 72 ur po vzorčenju, se zavrže, razen če se analiza začne v 96 urah po vzorčenju in so bili vzorci neprenehoma hlajeni.

4.   Analiza in serotipizacija vzorcev

Analiza in serotipizacija vzorcev potekata v nacionalnem referenčnem laboratoriju (NRL). Kadar nacionalni referenčni laboratorij nima zmogljivosti za izvajanje vseh analiz ali odkrivanja ne izvaja rutinsko, lahko pristojni organi za izvajanje analiz imenujejo omejeno število drugih laboratorijev, vključenih v uradni nadzor nad salmonelo.

Navedeni laboratoriji morajo imeti dokazane izkušnje pri uporabi zahtevane metode odkrivanja, vzpostavljen sistem zagotavljanja kakovosti v skladu s standardom ISO 17025 in biti pod nadzorom NRL.

V laboratoriju se vzorci hladijo do bakteriološkega pregleda, ki se opravi v 24 urah po prejemu vzorcev, tako da se ta analiza začne najpozneje 96 ur po zbiranju vzorcev.

4.1   Priprava vzorca

Bezgavke se pred analizo površinsko dekontaminira tako, da se jih pomoči v absolutni alkohol ter posuši z zrakom.

Vse bezgavke se zberejo in zaprejo v plastično vrečko, kjer se jih nato potolče s kladivom ali podobnim sredstvom, da se bezgavke zdrobijo.

Homogenizirane bezgavke se stehtajo in položijo v predhodno segreto razkuženo posodo s peptonsko vodo, ki se ji doda pufer (BPW) v raztopini 1:10. Posode se inkubira za skupno (18 ± 2) ur pri (37 ± 1)°C.

4.2   Metoda odkrivanja

Uporablja se metoda, ki jo priporoča Referenčni laboratorij Skupnosti za salmonelo iz Bilthovna na Nizozemskem.

Navedena metoda je opisana v sedanji različici osnutka Priloge D ISO 6579: 2002: „Odkrivanje Salmonelle spp. v živalskih fekalijah in vzorcih iz primarne faze vzreje“. Pri tej metodi se uporablja spremenjeno poltrdno sredstvo Rappaport-Vassiladis (MSRV) kot edino sredstvo za selektivno obogatitev.

4.3   Serotipizacija

Vse izolirane seve, potrjene kot Salmonella spp., se serotipizira v skladu s shemo Kaufmann-White.

Za zagotavljanje kakovosti, se v referenčni laboratorij Skupnosti pošlje 16 tipiziranih in 16 netipiziranih izolatov. Če je izoliranih manj sevov, se pošlje vse.

4.4   Tipizacija fagov

Kadar so izolati salmonele serovar Typhimurium in salmonele serovar Enteritidis tipizirani fagi (neobvezno), se uporabljajo metode, ki jih je opisal referenčni center za tipiziranje fagov salmonele pri SZO, Agenciji za zdravstveno varstvo, Colindale, Združeno kraljestvo.

4.5   Preskušanje protimikrobne občutljivosti

V primeru preskušanja protimikrobne občutljivosti (neobvezno) se uporabi validirana in nadzorovana metoda preskušanja, kot so tiste, ki jih priporoča Nacionalni odbor za klinične laboratorijske standarde (National Committee for Clinical Laboratory Standards, NCCLS, od 1. januarja 2005: „Inštitut za klinične in laboratorijske standarde“ (Clinical and Laboratory Standards Institute – CLSI).

Sprejemljivi sta tako metoda agar difuzije kot razredčitve gojišča. Rezultati bodo sporočeni kot kvantitativni podatki (najmanjša inhibicijska koncentracija za metode razredčitve in premer zone inhibicije za metode difuzije) in kvalitativni podatki (delež odpornih izolatov).

Kvalitativni podatki temeljijo na razlagi v skladu epidemiološkimi presečnimi vrednostmi, ki jih je predstavil Evropski odbor za preskušanje za protimikrobne občutljivosti (EUCAST), na: http://www.eucast.org

Izolate se preskuša na občutljivost na protimikrobne snovi, naštete spodaj:

| — | ampicilin ali amoksicilin, |
| --- | --- |

—

ampicilin ali amoksicilin,

| — | tetraciklin, |
| --- | --- |

—

tetraciklin,

| — | kloramfenikol, |
| --- | --- |

—

kloramfenikol,

| — | florfenikol, |
| --- | --- |

—

florfenikol,

| — | nalidinska kislina, |
| --- | --- |

—

nalidinska kislina,

| — | ciprofloksacin (zaželjeno) ali enrofloksacin, |
| --- | --- |

—

ciprofloksacin (zaželjeno) ali enrofloksacin,

| — | sulfonamid (zaželjeno sulfametoksazol), |
| --- | --- |

—

sulfonamid (zaželjeno sulfametoksazol),

| — | sulfonamid/trimetoprim ali trimetoprim, |
| --- | --- |

—

sulfonamid/trimetoprim ali trimetoprim,

| — | gentamicin, |
| --- | --- |

—

gentamicin,

| — | streptomicin, |
| --- | --- |

—

streptomicin,

| — | kanamicin (zaželjeno) ali neomicin, |
| --- | --- |

—

kanamicin (zaželjeno) ali neomicin,

| — | 3. generacija cefalosporina (zaželjeno cefotaksim), |
| --- | --- |

—

3. generacija cefalosporina (zaželjeno cefotaksim),

| — | kolistin (neobvezno). |
| --- | --- |

—

kolistin (neobvezno).

Pred začetkom raziskave državi članici organizirata usposabljanje za udeležene stranke.

5.   Evidence in hramba vzorcev

Bakteriološke evidence o vseh obdelanih vzorcih se hranijo v obliki, ki je v skladu ali primerljiva s primerom v preglednici 3.

Vse izolirane seve je treba shraniti v prostorih NRL obeh držav članic, dokler je zagotovljena celovitost sevov za najmanj pet let.

Vsi vzorci mesnega soka za serologijo se hranijo v zamrznjeni obliki dve leti.

Preglednica 3

Primer evidenc, ki jih je treba imeti o vseh obdelanih vzorcih

| Vzorec | Potrdilo o prejemu | Analiza |
| --- | --- | --- |
| Oznaka vzorca + tip | Identifikacijska oznaka klavnice | Naziv | Datum | Ura | Naziv | Datum | Ura | Poz. ali neg. | Serovar | Vrsta faga | Antibiogram | Identifikacijska oznaka hrambe |
| 1 S | EU012 | PW | 3-10-06 | 12:00 | AB | 3-10 | 14:00 | Neg. | | | | |
| 2 L | EU023 | PW | 4-10 | 12:30 | AB | 4-10 | 14:00 | Poz. | Typh | DT04 | ASTSu | (IDnr) |
| 3 L | EU083 | PW | 8-10 | 16:30 | AB | 9-10 | 9:00 | Poz. | Agona | n.u. | ASTE | (IDnr) |
| itd. |

Vzorec

Potrdilo o prejemu

Analiza

Oznaka vzorca + tip

Identifikacijska oznaka klavnice

Naziv

Datum

Ura

Naziv

Datum

Ura

Poz. ali neg.

Serovar

Vrsta faga

Antibiogram

Identifikacijska oznaka hrambe

1 S

EU012

PW

3-10-06

12:00

AB

3-10

14:00

Neg.

2 L

EU023

PW

4-10

12:30

AB

4-10

14:00

Poz.

Typh

DT04

ASTSu

(IDnr)

3 L

EU083

PW

8-10

16:30

AB

9-10

9:00

Poz.

Agona

n.u.

ASTE

(IDnr)

itd.

6.   Poročanje Bolgarije in Romunije

Pristojni organ, odgovoren za pripravo letnega nacionalnega poročila o spremljanju salmonele pri živalih v skladu s členom 9 Direktive 2003/99/ES, zbere in oceni rezultate ter poroča Komisiji.

Navedena poročila vsebujejo vsaj naslednje podatke:

6.1   Splošni opis izvajanja programa raziskave

| — | opis populacije, zajete v raziskavi, stratificiran glede na zmogljivosti klavnice, |
| --- | --- |

—

opis populacije, zajete v raziskavi, stratificiran glede na zmogljivosti klavnice,

| — | opis postopka naključne izbire, vključno s sistemom obveščanja, |
| --- | --- |

—

opis postopka naključne izbire, vključno s sistemom obveščanja,

| — | izračunan obseg vzorca, |
| --- | --- |

—

izračunan obseg vzorca,

| — | podrobnosti o organih in laboratorijih, ki sodelujejo pri vzorčenju/preskušanju/tipiziranju, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o organih in laboratorijih, ki sodelujejo pri vzorčenju/preskušanju/tipiziranju,

| — | skupne rezultate raziskave (bakteriološko analizirane vzorce, število pozitivnih, serovar, tip faga in preskus protibiotske odpornosti). |
| --- | --- |

—

skupne rezultate raziskave (bakteriološko analizirane vzorce, število pozitivnih, serovar, tip faga in preskus protibiotske odpornosti).

6.2   Popolni podatki o vsaki vzorčeni živali in ustrezni rezultati preskušanja:

Države članice predložijo rezultate raziskave v obliki neobdelanih podatkov, pri čemer uporabijo podatkovni slovar in obrazce za zbiranje podatkov, ki jih zagotovi Komisija.

Navedeni slovar in obrazce izdela Komisija in vključujejo vsaj naslednje:

| — | sklic na klavnico, |
| --- | --- |

—

sklic na klavnico,

| — | zmogljivost klavnice, |
| --- | --- |

—

zmogljivost klavnice,

| — | datum in ura vzorčenja, |
| --- | --- |

—

datum in ura vzorčenja,

| — | sklic na vzorce (število), |
| --- | --- |

—

sklic na vzorce (število),

| — | tip vzetega vzorca: bezgavke, |
| --- | --- |

—

tip vzetega vzorca: bezgavke,

| — | datum pošiljanja v laboratorij. |
| --- | --- |

—

datum pošiljanja v laboratorij.

Naslednji podatki se zberejo v državah članicah za vsak vzorec, poslan v laboratorij:

| — | identifikacijska oznaka laboratorija (če sodeluje več laboratorijev), |
| --- | --- |

—

identifikacijska oznaka laboratorija (če sodeluje več laboratorijev),

| — | prevozna sredstva za vzorce, |
| --- | --- |

—

prevozna sredstva za vzorce,

| — | datum sprejema pošiljke v laboratorij, |
| --- | --- |

—

datum sprejema pošiljke v laboratorij,

| — | teža vzorca, v primeru preskušanja bezgavke, |
| --- | --- |

—

teža vzorca, v primeru preskušanja bezgavke,

| — | rezultati preskušanja posameznih vzorcev: „negativen“ ali v primeru pozitivnega za Salmonello spp. tudi rezultat serotipizacije „serovarja salmonela“ ali „netipiziran“, |
| --- | --- |

—

rezultati preskušanja posameznih vzorcev: „negativen“ ali v primeru pozitivnega za Salmonello spp. tudi rezultat serotipizacije „serovarja salmonela“ ali „netipiziran“,

| — | rezultat za seve, pri katerih se uporablja preskušanje za protimikrobno občutljivost in/ali fagotipizacija. |
| --- | --- |

—

rezultat za seve, pri katerih se uporablja preskušanje za protimikrobno občutljivost in/ali fagotipizacija.

---

(1)  To število mora predstavljati vsaj 80 % zaklanih pitancev v državi članici.

(2)  Vzorčiti je treba 5. trup, ki ga je treba predelati 19. dan v navedenem mesecu.

---

PRILOGA II

Najvišji finančni prispevek Skupnosti za Bolgarijo in Romunijo

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Znesek |
| Bolgarija | 4 992 |
| Romunija | 7 800 |

(EUR)

Država članica

Znesek

Bolgarija

4 992

Romunija

7 800

---

PRILOGA III

Overjeno finančno poročilo o izvajanju temeljne raziskave o razširjenosti Salmonelle spp. pri čredah klavnih prašičev

Obdobje poročanja: od 1. aprila 2007 do 30. septembra 2007

Izjava o stroških raziskave, ki so upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti

Referenčna številka odločbe Komisije o finančnem prispevku Skupnosti: ...

...

| Stroški, nastali v zvezi z | Število preskusov | Skupni stroški testiranja, nastali med poročevalnim obdobjem
  (nacionalna valuta) |
| --- | --- | --- |
| Bakteriološko preiskavo za Salmonello spp. | | |
| Serotipizacijo izolatov salmonele | | |

Stroški, nastali v zvezi z

Število preskusov

Skupni stroški testiranja, nastali med poročevalnim obdobjem

(nacionalna valuta)

Bakteriološko preiskavo za Salmonello spp.

Serotipizacijo izolatov salmonele

Izjava upravičenca

Potrjujemo, da

| — | so stroški, navedeni v izjavi o stroških, resnični ter da so nastali med izvajanjem nalog iz Odločbe Komisije 2007/219/ES in so bili nujni za ustrezno izvajanje navedenih nalog; |
| --- | --- |

—

so stroški, navedeni v izjavi o stroških, resnični ter da so nastali med izvajanjem nalog iz Odločbe Komisije 2007/219/ES in so bili nujni za ustrezno izvajanje navedenih nalog;

| — | vsa dokazila o navedenih stroških so na voljo za revizijo. |
| --- | --- |

—

vsa dokazila o navedenih stroških so na voljo za revizijo.

Datum: ...

Finančno odgovorna oseba: ...

Podpis: ...

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2007

o spremembi Odločbe Komisije 2003/250/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Južnoafriške republike

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1454)

(2007/220/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz neevropskih držav, pri čemer so izključene sredozemske države, Avstralija, Nova Zelandija, Kanada in celinske države Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Skupnost. Navedena Direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz neevropskih držav, pri čemer so izključene sredozemske države, Avstralija, Nova Zelandija, Kanada in celinske države Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Skupnost. Navedena Direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

| (2) | Odločba Komisije 2003/250/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagode (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Južnoafriške republike. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2003/250/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagode (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Južnoafriške republike.

| (3) | Okoliščine, ki upravičujejo to odstopanje, še veljajo in na voljo ni nobenih novih informacij, ki bi bile razlog za spremembo posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(3)

Okoliščine, ki upravičujejo to odstopanje, še veljajo in na voljo ni nobenih novih informacij, ki bi bile razlog za spremembo posebnih pogojev.

| (4) | Zato je treba države članice pooblastiti, da pod posebnimi pogoji dovolijo vnos teh rastlin na njihovo ozemlje za nadaljnje omejeno časovno obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba države članice pooblastiti, da pod posebnimi pogoji dovolijo vnos teh rastlin na njihovo ozemlje za nadaljnje omejeno časovno obdobje.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Drugemu odstavku člena 1 Odločbe 2003/250/ES se dodajo naslednje točke (e) do (h):

| „(e) | 1. junija 2007 do 30. septembra 2007; |
| --- | --- |

„(e)

1. junija 2007 do 30. septembra 2007;

| (f) | 1. junija 2008 do 30. septembra 2008; |
| --- | --- |

(f)

1. junija 2008 do 30. septembra 2008;

| (g) | 1. junija 2009 do 30. septembra 2009; |
| --- | --- |

(g)

1. junija 2009 do 30. septembra 2009;

| (h) | 1. junija 2010 do 30. septembra 2010.“ |
| --- | --- |

(h)

1. junija 2010 do 30. septembra 2010.“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/35/ES (UL L 88, 25.3.2006, str. 9).

1

(2)  UL L 93, 10.4.2003, str. 36.

2

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/51

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2007

o spremembi Odločbe 2003/249/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1455)

(2007/221/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz neevropskih držav, pri čemer so izključene sredozemske države, Avstralija, Nova Zelandija, Kanada in celinske države Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Skupnost. Navedena Direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz neevropskih držav, pri čemer so izključene sredozemske države, Avstralija, Nova Zelandija, Kanada in celinske države Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Skupnost. Navedena Direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

| (2) | Odločba Komisije 2003/249/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2003/249/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagode (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila.

| (3) | Okoliščine, ki upravičujejo to odstopanje, še veljajo in na voljo ni nobenih novih informacij, ki bi bile razlog za spremembo posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(3)

Okoliščine, ki upravičujejo to odstopanje, še veljajo in na voljo ni nobenih novih informacij, ki bi bile razlog za spremembo posebnih pogojev.

| (4) | Zato je treba države članice pooblastiti, da pod posebnimi pogoji dovolijo vnos teh rastlin na njihovo ozemlje za nadaljnje omejeno časovno obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba države članice pooblastiti, da pod posebnimi pogoji dovolijo vnos teh rastlin na njihovo ozemlje za nadaljnje omejeno časovno obdobje.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V drugem odstavku člena 1 Odločbe 2003/249/ES se dodajo naslednje točke (e) do (h):

| „(e) | 1. junija 2007 do 30. septembra 2007; |
| --- | --- |

„(e)

1. junija 2007 do 30. septembra 2007;

| (f) | 1. junija 2008 do 30. septembra 2008; |
| --- | --- |

(f)

1. junija 2008 do 30. septembra 2008;

| (g) | 1. junija 2009 do 30. septembra 2009; |
| --- | --- |

(g)

1. junija 2009 do 30. septembra 2009;

| (h) | 1. junija 2010 do 30. septembra 2010.“ |
| --- | --- |

(h)

1. junija 2010 do 30. septembra 2010.“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/35/ES (UL L 88, 25.3.2006, str. 9).

1

(2)  UL L 93, 10.4.2003, str. 32.

2

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/52

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 4. aprila 2007

o razglasitvi začetka delovanja regionalnega svetovalnega sveta za jugozahodne vode v okviru skupne ribiške politike

(2007/222/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/585/ES z dne 19. julija 2004 o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 3(3) Sklepa,

ob upoštevanju priporočila, ki ga je poslala Francija dne 9. februarja 2007 v imenu Belgije, Španije, Francije, Nizozemske in Portugalske,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) in Sklep 2004/585/ES zagotavljata okvir za ustanovitev in delovanje regionalnih svetovalnih svetov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) in Sklep 2004/585/ES zagotavljata okvir za ustanovitev in delovanje regionalnih svetovalnih svetov.

| (2) | Člen 2 Sklepa 2004/585/ES vzpostavlja regionalni svetovalni svet, ki bo pristojen za jugozahodne vode na območjih VIII, IX in X (vode okrog Azorov) Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter razdelkih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okrog Madeire in Kanarskih otokov) (3). |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Sklepa 2004/585/ES vzpostavlja regionalni svetovalni svet, ki bo pristojen za jugozahodne vode na območjih VIII, IX in X (vode okrog Azorov) Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter razdelkih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okrog Madeire in Kanarskih otokov) (3).

| (3) | V skladu s členom 3(1) Sklepa 2004/585/ES so predstavniki ribiškega sektorja in drugih interesnih skupin Belgiji, Španiji, Franciji, Nizozemski in Portugalski predložili zahtevo glede delovanja navedenega regionalnega svetovalnega sveta. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(1) Sklepa 2004/585/ES so predstavniki ribiškega sektorja in drugih interesnih skupin Belgiji, Španiji, Franciji, Nizozemski in Portugalski predložili zahtevo glede delovanja navedenega regionalnega svetovalnega sveta.

| (4) | Kakor določa člen 3(2) Sklepa 2004/585/ES, so zadevne države članice odločile, ali je vloga glede regionalnega svetovalnega sveta za jugozahodne vode v skladu z določbami navedenega sklepa. Dne 9. februarja 2007 so zadevne države članice poslale Komisiji priporočilo glede navedenega regionalnega svetovalnega sveta. |
| --- | --- |

(4)

Kakor določa člen 3(2) Sklepa 2004/585/ES, so zadevne države članice odločile, ali je vloga glede regionalnega svetovalnega sveta za jugozahodne vode v skladu z določbami navedenega sklepa. Dne 9. februarja 2007 so zadevne države članice poslale Komisiji priporočilo glede navedenega regionalnega svetovalnega sveta.

| (5) | Komisija je ocenila vlogo zainteresiranih strank in priporočilo glede na Sklep 2004/585/ES ter cilje in načela skupne ribiške politike in meni, da je regionalni svetovalni svet za jugozahodne vode pripravljen na začetek delovanja – |
| --- | --- |

(5)

Komisija je ocenila vlogo zainteresiranih strank in priporočilo glede na Sklep 2004/585/ES ter cilje in načela skupne ribiške politike in meni, da je regionalni svetovalni svet za jugozahodne vode pripravljen na začetek delovanja –

SKLENILA:

Edini člen

Regionalni svetovalni svet za jugozahodne vode, ustanovljen s členom 2(1)(e) Sklepa 2004/585/ES, začne delovati z 9. aprilom 2007.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 3.8.2004, str. 17.

1

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

2

(3)  Kakor je opredeljeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 3880/91 (UL L 365, 31.12.1991, str. 1).

3

---

| 5.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 95/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 95/53

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2007

o preglednici obsega vinogradniških površin, ki jo je predložila Bolgarija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1469)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/223/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti člena 23(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1493/1999 predvideva kot predhodni pogoj za dostop do povečanja pravic za zasaditev pa tudi za podporo za prestrukturiranje in preoblikovanje, da zainteresirana država članica sestavi preglednico obsega vinogradniških površin. Preglednica mora biti predložena v skladu s členom 16 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1493/1999 predvideva kot predhodni pogoj za dostop do povečanja pravic za zasaditev pa tudi za podporo za prestrukturiranje in preoblikovanje, da zainteresirana država članica sestavi preglednico obsega vinogradniških površin. Preglednica mora biti predložena v skladu s členom 16 navedene uredbe.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1227/2000 z dne 31. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi z obsegom vinogradniških površin (2) predvideva v členu 19 podrobna navodila za predložitev podatkov, ki jih vsebuje preglednica. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1227/2000 z dne 31. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi z obsegom vinogradniških površin (2) predvideva v členu 19 podrobna navodila za predložitev podatkov, ki jih vsebuje preglednica.

| (3) | Bolgarija je s pismom z dne 10 in 17. januarja 2007 sporočila Komisiji podatke, navedene v členu 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in v členu 19 Uredbe (ES) št. 1227/2000. Preverjanje podatkov je pokazalo, da je Bolgarija izdelala preglednico. |
| --- | --- |

(3)

Bolgarija je s pismom z dne 10 in 17. januarja 2007 sporočila Komisiji podatke, navedene v členu 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in v členu 19 Uredbe (ES) št. 1227/2000. Preverjanje podatkov je pokazalo, da je Bolgarija izdelala preglednico.

| (4) | Ta odločba ne pomeni, da Komisija priznava točnost podatkov, ki jih vsebuje preglednica, ali skladnost zakonodaje iz preglednice s pravom Skupnosti. Odločba ne posega v katero koli morebitno drugo odločbo Komisije o teh točkah. |
| --- | --- |

(4)

Ta odločba ne pomeni, da Komisija priznava točnost podatkov, ki jih vsebuje preglednica, ali skladnost zakonodaje iz preglednice s pravom Skupnosti. Odločba ne posega v katero koli morebitno drugo odločbo Komisije o teh točkah.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Komisija ugotavlja, da je Bolgarija izdelala preglednico obsega vinogradniških površin v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Bolgarijo.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 143, 16.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1460/2006 (UL L 272, 3.10.2006, str. 9.)

2

---