# Europeiska unionens L 96/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 96 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången11 april 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 96

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången11 april 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 383/2007 av den 4 april 2007 om avslutande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Vitryssland och Republiken Korea | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 384/2007 av den 10 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 385/2007 av den 10 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 386/2007 av den 10 apil 2007 om ändring och anpassning av förordning (EG) nr 990/2006 om inledande av stående anbudsinfordringar för export av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 383/2007 av den 4 april 2007 om avslutande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Vitryssland och Republiken Korea

1

Kommissionens förordning (EG) nr 384/2007 av den 10 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

7

*

Kommissionens förordning (EG) nr 385/2007 av den 10 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

9

*

Kommissionens förordning (EG) nr 386/2007 av den 10 apil 2007 om ändring och anpassning av förordning (EG) nr 990/2006 om inledande av stående anbudsinfordringar för export av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

14

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/224/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om offentliggörande av hänvisningen till standarden EN 71-1:2005 Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper avseende tekniska krav på projektilleksaker med sugproppar i enlighet med rådets direktiv 88/378/EEG om leksakers säkerhet
  [delgivet med nr K(2007) 1460]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/225/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 3 april 2007 om ett samordnat övervakningsprogram för gemenskapen för år 2007 för att säkerställa att gränsvärdena följs för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa andra produkter av vegetabiliskt ursprung och om nationella övervakningsprogram för år 2008
  [delgivet med nr K(2007) 1452]

   (
  1
  ) | 21 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/224/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om offentliggörande av hänvisningen till standarden EN 71-1:2005 Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper avseende tekniska krav på projektilleksaker med sugproppar i enlighet med rådets direktiv 88/378/EEG om leksakers säkerhet
  [delgivet med nr K(2007) 1460]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1460]

1

18

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

2007/225/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 3 april 2007 om ett samordnat övervakningsprogram för gemenskapen för år 2007 för att säkerställa att gränsvärdena följs för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa andra produkter av vegetabiliskt ursprung och om nationella övervakningsprogram för år 2008
  [delgivet med nr K(2007) 1452]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1452]

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 11.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 383/2007

av den 4 april 2007

om avslutande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Vitryssland och Republiken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1522/2000 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Australien, Indonesien och Thailand. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1522/2000 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Australien, Indonesien och Thailand.

| (2) | Genom förordning (EG) nr 2852/2000 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Sydkorea och Indien. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 2852/2000 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Sydkorea och Indien.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 1799/2002 (4) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryssland. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 1799/2002 (4) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryssland.

| (4) | Genom förordning (EG) nr 428/2005 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och Saudiarabien och ändrade och förlängde åtgärderna mot Sydkorea med fem år. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 428/2005 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och Saudiarabien och ändrade och förlängde åtgärderna mot Sydkorea med fem år.

| (5) | Alla dessa förordningar kommer nedan att kallas ”de ursprungliga förordningarna”. De undersökningar som ledde till att åtgärder infördes på grundval av de ursprungliga förordningarna kommer nedan att kallas ”de ursprungliga undersökningarna”. Till följd av översynerna vid giltighetstidens utgång av åtgärderna rörande import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand (5) upphävde rådet genom förordning (EG) nr 1515/2006 (6) antidumpningstullarna för dessa importer. |
| --- | --- |

(5)

Alla dessa förordningar kommer nedan att kallas ”de ursprungliga förordningarna”. De undersökningar som ledde till att åtgärder infördes på grundval av de ursprungliga förordningarna kommer nedan att kallas ”de ursprungliga undersökningarna”. Till följd av översynerna vid giltighetstidens utgång av åtgärderna rörande import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand (5) upphävde rådet genom förordning (EG) nr 1515/2006 (6) antidumpningstullarna för dessa importer.

| (6) | Ett nytt antidumpningsförfarande för import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Malaysia och Taiwan inleddes den 12 april 2006 (7) och provisoriska åtgärder infördes genom förordning (EG) nr 2005/2006 (8). |
| --- | --- |

(6)

Ett nytt antidumpningsförfarande för import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Malaysia och Taiwan inleddes den 12 april 2006 (7) och provisoriska åtgärder infördes genom förordning (EG) nr 2005/2006 (8).

1.2   Grund för översynen

| (7) | Orsaken till att översynen inleddes var de uppgifter som den koreanska exporterande tillverkaren Saehan Industries Inc. lämnade och som pekade på att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt enligt definitionen i skäl 20 borde uteslutas från de produkter som skall omfattas av åtgärderna, eftersom de verkade ha andra grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och slutanvändningsområden än de andra typerna av syntetstapelfibrer av polyester. I motsats till andra typer av syntetstapelfibrer av polyester verkade polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt ha inneboende bindningsegenskaper. |
| --- | --- |

(7)

Orsaken till att översynen inleddes var de uppgifter som den koreanska exporterande tillverkaren Saehan Industries Inc. lämnade och som pekade på att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt enligt definitionen i skäl 20 borde uteslutas från de produkter som skall omfattas av åtgärderna, eftersom de verkade ha andra grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och slutanvändningsområden än de andra typerna av syntetstapelfibrer av polyester. I motsats till andra typer av syntetstapelfibrer av polyester verkade polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt ha inneboende bindningsegenskaper.

1.3   Inledande

| (8) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det fanns tillräckligt med bevis för att inleda en partiell interimsöversyn. Kommissionen meddelade genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivande om inledande”) i Europeiska unionens officiella tidning
   (9) om att en partiell interimsöversyn inletts i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen som begränsades till att undersöka vilka produkter som skall omfattas av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Kina, Saudiarabien, Vitryssland, Australien, Indonesien, Thailand, Sydkorea och Indien. Översynen inleddes på kommissionens initiativ. |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det fanns tillräckligt med bevis för att inleda en partiell interimsöversyn. Kommissionen meddelade genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivande om inledande”) i Europeiska unionens officiella tidning
   (9) om att en partiell interimsöversyn inletts i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen som begränsades till att undersöka vilka produkter som skall omfattas av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Kina, Saudiarabien, Vitryssland, Australien, Indonesien, Thailand, Sydkorea och Indien. Översynen inleddes på kommissionens initiativ.

1.4   Översyn

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Saudiarabien, Vitryssland, Australien, Indonesien, Thailand, Sydkorea och Indien (nedan kallade ”de berörda länderna”) och alla andra parter som den visste berördes, dvs. tillverkare/exportörer i de berörda länderna samt deras intresseorganisationer, användare och importörer i gemenskapen och deras intresseorganisationer och tillverkare i gemenskapen och deras intresseorganisation, om att en översyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Saudiarabien, Vitryssland, Australien, Indonesien, Thailand, Sydkorea och Indien (nedan kallade ”de berörda länderna”) och alla andra parter som den visste berördes, dvs. tillverkare/exportörer i de berörda länderna samt deras intresseorganisationer, användare och importörer i gemenskapen och deras intresseorganisationer och tillverkare i gemenskapen och deras intresseorganisation, om att en översyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (10) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste berördes och till alla andra parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste berördes och till alla andra parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande.

| (11) | Vad gäller översynens omfattning fastställdes ingen undersökningsperiod för denna översyn. Svaren på frågeformulären täckte perioden mellan 1998 och 2005 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). Uppgifter om försäljnings- och inköpsvolymen och värdet på denna, produktionsvolymen och kapaciteten för samtliga typer av syntetstapelfibrer av polyester och polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt krävdes för skadeundersökningsperioden. Dessutom uppmanades de berörda parterna att lämna kommentarer om eventuella skillnader eller likheter mellan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester vad gäller bl.a. tillverkningsprocess, tekniska egenskaper, slutanvändningsområde eller utbytbarhet. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller översynens omfattning fastställdes ingen undersökningsperiod för denna översyn. Svaren på frågeformulären täckte perioden mellan 1998 och 2005 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). Uppgifter om försäljnings- och inköpsvolymen och värdet på denna, produktionsvolymen och kapaciteten för samtliga typer av syntetstapelfibrer av polyester och polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt krävdes för skadeundersökningsperioden. Dessutom uppmanades de berörda parterna att lämna kommentarer om eventuella skillnader eller likheter mellan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester vad gäller bl.a. tillverkningsprocess, tekniska egenskaper, slutanvändningsområde eller utbytbarhet.

| (12) | Kommissionen fick tillräckligt fullständiga svar från en thailändsk, två koreanska och en saudiarabisk exporterande tillverkare av syntetstapelfibrer av polyester, fyra gemenskapstillverkare av syntetstapelfibrer av polyester, fem användare och två importörer av syntetstapelfibrer av polyester inom EU. Flera andra parter lämnade kommentarer, bl.a. användarorganisationen och intresseorganisationen för gemenskapstillverkarna av syntetstapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen fick tillräckligt fullständiga svar från en thailändsk, två koreanska och en saudiarabisk exporterande tillverkare av syntetstapelfibrer av polyester, fyra gemenskapstillverkare av syntetstapelfibrer av polyester, fem användare och två importörer av syntetstapelfibrer av polyester inom EU. Flera andra parter lämnade kommentarer, bl.a. användarorganisationen och intresseorganisationen för gemenskapstillverkarna av syntetstapelfibrer av polyester.

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att bedöma om omfattningen på de nuvarande åtgärderna måste ändras. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att bedöma om omfattningen på de nuvarande åtgärderna måste ändras.

| (14) | Eftersom åtgärderna för import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand upphävdes i oktober 2006 till följd av den översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes samtidigt (se skäl 5) är det onödigt att göra en översyn för dessa länder. Resultatet från översynen rör endast åtgärder för syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Kina, Saudiarabien, Vitryssland och Sydkorea. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom åtgärderna för import av syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Australien, Indien, Indonesien och Thailand upphävdes i oktober 2006 till följd av den översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes samtidigt (se skäl 5) är det onödigt att göra en översyn för dessa länder. Resultatet från översynen rör endast åtgärder för syntetstapelfibrer av polyester med ursprung i Kina, Saudiarabien, Vitryssland och Sydkorea.

2.   BERÖRD PRODUKT

| (15) | Den produkt som berörs har enhetligt definierats i samtliga ursprungsförordningar som syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning med ursprung i Kina, Saudiarabien, Vitryssland, Australien, Indonesien, Thailand, Sydkorea och Indien (nedan kallade ”den berörda produkten”) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis polyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

(15)

Den produkt som berörs har enhetligt definierats i samtliga ursprungsförordningar som syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning med ursprung i Kina, Saudiarabien, Vitryssland, Australien, Indonesien, Thailand, Sydkorea och Indien (nedan kallade ”den berörda produkten”) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis polyesterstapelfibrer.

3.   RESULTAT AV ÖVERSYNEN

3.1   Metod

| (16) | För att bedöma om polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester bör betraktas som en enda produkt eller två skilda produkter undersöktes det om polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt eller andra typer av syntetstapelfibrer av polyester hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändningsområden. Därför bedömdes också tillverkningsprocessen, utbytbarheten och skillnaden mellan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

(16)

För att bedöma om polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester bör betraktas som en enda produkt eller två skilda produkter undersöktes det om polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt eller andra typer av syntetstapelfibrer av polyester hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändningsområden. Därför bedömdes också tillverkningsprocessen, utbytbarheten och skillnaden mellan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester.

3.2   Resultat

3.2.1   Allmänna anmärkningar

| (17) | Syntetstapelfibrer av polyester är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Dessa används antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, ibland med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, eller för fiberdukar, t.ex. fyllnadsmaterial, dvs. stoppning eller vaddering av vissa textilvaror, t.ex. kuddar, bilsäten och jackor. |
| --- | --- |

(17)

Syntetstapelfibrer av polyester är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Dessa används antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, ibland med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, eller för fiberdukar, t.ex. fyllnadsmaterial, dvs. stoppning eller vaddering av vissa textilvaror, t.ex. kuddar, bilsäten och jackor.

| (18) | Syntetstapelfibrer av polyester säljs i olika produkttyper för att användas för spinning eller i fiberdukar. Dessa produkttyper består av mono- eller bikomponentfibrer och kännetecknas av olika egenskaper såsom bl.a. denier/decitex, dragstyrka, lyster eller kvalitetsgrad. Dessa produkttyper är inte alltid utbytbara (t.ex. fibrer för spinning och fiberdukar, mono- och bikomponentfibrer, fibrer med särskilda termiska egenskaper såsom flamskyddsbehandlade fibrer). Såsom de ursprungliga undersökningarna visade är de fysiska och kemiska egenskaperna och slutanvändningsområdena för dessa typer i huvudsak desamma. Även om inte alla produkttyper är utbytbara kan olika produkttyper åtminstone delvis bytas ut mot varandra och överlappa varandra vid användningen och ingen av dem kan klart skiljas åt från åtminstone vissa andra produkter. |
| --- | --- |

(18)

Syntetstapelfibrer av polyester säljs i olika produkttyper för att användas för spinning eller i fiberdukar. Dessa produkttyper består av mono- eller bikomponentfibrer och kännetecknas av olika egenskaper såsom bl.a. denier/decitex, dragstyrka, lyster eller kvalitetsgrad. Dessa produkttyper är inte alltid utbytbara (t.ex. fibrer för spinning och fiberdukar, mono- och bikomponentfibrer, fibrer med särskilda termiska egenskaper såsom flamskyddsbehandlade fibrer). Såsom de ursprungliga undersökningarna visade är de fysiska och kemiska egenskaperna och slutanvändningsområdena för dessa typer i huvudsak desamma. Även om inte alla produkttyper är utbytbara kan olika produkttyper åtminstone delvis bytas ut mot varandra och överlappa varandra vid användningen och ingen av dem kan klart skiljas åt från åtminstone vissa andra produkter.

| (19) | Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt är ingen ny produkt. Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt är dock en typ av syntetstapelfibrer av polyester som inte undersöktes separat i de ursprungliga undersökningarna, eftersom ingen av de berörda parterna påpekade att den kunde ha andra fysiska och tekniska egenskaper. Denna översyn bekräftade att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, som tillverkades för första gången på 1980-talet och som sålts i Japan, Taiwan och inom EU, redan tillverkades och såldes i betydande kvantiteter av åtminstone tre gemenskapstillverkare och i åtminstone ett av de berörda länderna, Sydkorea, under de ursprungliga undersökningarna. Import av syntetstapelfibrer av polyester som innehöll polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från Sydkorea dumpades på gemenskapsmarknaden och skadade den. |
| --- | --- |

(19)

Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt är ingen ny produkt. Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt är dock en typ av syntetstapelfibrer av polyester som inte undersöktes separat i de ursprungliga undersökningarna, eftersom ingen av de berörda parterna påpekade att den kunde ha andra fysiska och tekniska egenskaper. Denna översyn bekräftade att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, som tillverkades för första gången på 1980-talet och som sålts i Japan, Taiwan och inom EU, redan tillverkades och såldes i betydande kvantiteter av åtminstone tre gemenskapstillverkare och i åtminstone ett av de berörda länderna, Sydkorea, under de ursprungliga undersökningarna. Import av syntetstapelfibrer av polyester som innehöll polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från Sydkorea dumpades på gemenskapsmarknaden och skadade den.

3.2.2   Fysiska och tekniska egenskaper för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt

| (20) | Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt är en av de syntetstapelfibrer av polyester som består av bikomponentfibrer. Det är fråga om polyesterfibrer med låg smältpunkt med ett hölje och en kärna. Fibrerna består av en polyesterkärna och ett hölje av sampolymer polyester. Vid uppvärmning smälter det yttre sampolymera höljet vid en lägre temperatur än kärnan av polyester, och det smälta höljet agerar som lim. Det finns olika undertyper av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, och de har olika sammansättning, något som bl.a. leder till att de smälter vid olika temperaturer. |
| --- | --- |

(20)

Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt är en av de syntetstapelfibrer av polyester som består av bikomponentfibrer. Det är fråga om polyesterfibrer med låg smältpunkt med ett hölje och en kärna. Fibrerna består av en polyesterkärna och ett hölje av sampolymer polyester. Vid uppvärmning smälter det yttre sampolymera höljet vid en lägre temperatur än kärnan av polyester, och det smälta höljet agerar som lim. Det finns olika undertyper av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, och de har olika sammansättning, något som bl.a. leder till att de smälter vid olika temperaturer.

| (21) | Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt grundar sig på samma råvara och har samma utseende som de andra typerna av syntetstapelfibrer av polyester. Definitionsmässigt innehåller de dock två olika polyesterpolymerer. I detta sammanhang bör det noteras att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte är de enda syntetstapelfibrerna av polyester som består av bikomponentfibrer. Det finns flera andra syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer som alltid har betraktas som en enda produkt inom antidumpningsförfarandena. |
| --- | --- |

(21)

Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt grundar sig på samma råvara och har samma utseende som de andra typerna av syntetstapelfibrer av polyester. Definitionsmässigt innehåller de dock två olika polyesterpolymerer. I detta sammanhang bör det noteras att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte är de enda syntetstapelfibrerna av polyester som består av bikomponentfibrer. Det finns flera andra syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer som alltid har betraktas som en enda produkt inom antidumpningsförfarandena.

| (22) | Vissa gemenskapsanvändare och en exporterande tillverkare ansåg att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester grundade sig på olika råvaror, oberoende av om de var mono- eller bikomponenta. Gemenskapstillverkarnas intresseorganisation och vissa gemenskapstillverkare ansåg att den grundläggande råvaran för samtliga typer av syntetstapelfibrer av polyester, inklusive polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, var densamma. Det bör därför noteras att alla typer av syntetstapelfibrer av polyester, inklusive polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, baserar sig på tereftalsyra och etylenglykol. Dessa råvaror utgör den grundläggande beståndsdelen till vilka tillsatser och eller ytterligare komponenter kan läggas till för att garantera att fibern har vissa egenskaper, såsom en låg smältpunkt som är fallet med polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Påståendet att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt baserar sig på andra råvaror avvisas därför. |
| --- | --- |

(22)

Vissa gemenskapsanvändare och en exporterande tillverkare ansåg att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester grundade sig på olika råvaror, oberoende av om de var mono- eller bikomponenta. Gemenskapstillverkarnas intresseorganisation och vissa gemenskapstillverkare ansåg att den grundläggande råvaran för samtliga typer av syntetstapelfibrer av polyester, inklusive polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, var densamma. Det bör därför noteras att alla typer av syntetstapelfibrer av polyester, inklusive polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, baserar sig på tereftalsyra och etylenglykol. Dessa råvaror utgör den grundläggande beståndsdelen till vilka tillsatser och eller ytterligare komponenter kan läggas till för att garantera att fibern har vissa egenskaper, såsom en låg smältpunkt som är fallet med polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Påståendet att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt baserar sig på andra råvaror avvisas därför.

| (23) | En exporterande tillverkare hävdade också att ”utseendet” inte är relevant vid analys av fysiska och tekniska egenskaper av olika produkter eller produkttyper. Utseendet är i normala fall inte en tillräcklig grund för att fastställa den berörda produkten, särskilt då det är fråga om kemiska produkter. Det här betyder dock inte att man totalt bör ignorera den här faktorn. I detta särskilda fall är det faktum att utseendet är detsamma ytterligare ett element för att komma fram till resultatet att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester inte kan skiljas åt. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(23)

En exporterande tillverkare hävdade också att ”utseendet” inte är relevant vid analys av fysiska och tekniska egenskaper av olika produkter eller produkttyper. Utseendet är i normala fall inte en tillräcklig grund för att fastställa den berörda produkten, särskilt då det är fråga om kemiska produkter. Det här betyder dock inte att man totalt bör ignorera den här faktorn. I detta särskilda fall är det faktum att utseendet är detsamma ytterligare ett element för att komma fram till resultatet att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester inte kan skiljas åt. Påståendet avvisas därför.

| (24) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att man inte kan anse att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt har annorlunda grundläggande fysiska och kemiska egenskaper än andra typer av syntetstapelfibrer av polyester, särskilt de som är sammansatta av bikomponentfibrer. |
| --- | --- |

(24)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att man inte kan anse att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt har annorlunda grundläggande fysiska och kemiska egenskaper än andra typer av syntetstapelfibrer av polyester, särskilt de som är sammansatta av bikomponentfibrer.

3.2.3   Tillverkningsprocess

| (25) | I de ursprungliga undersökningarna fastställdes det att man ur tillverkningssynvinkel kan göra en allmän åtskillnad mellan nya polyesterstapelfibrer, som tillverkas av nya råvaror, och återvunna polyesterstapelfibrer, som tillverkas av återvunnen polyester. |
| --- | --- |

(25)

I de ursprungliga undersökningarna fastställdes det att man ur tillverkningssynvinkel kan göra en allmän åtskillnad mellan nya polyesterstapelfibrer, som tillverkas av nya råvaror, och återvunna polyesterstapelfibrer, som tillverkas av återvunnen polyester.

| (26) | Vad gäller polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt visade översynen att det inte fanns några betydande skillnader i tillverkningen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer. Det konstaterades att tillverkare av andra typer av syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer lätt kunde övergå till att tillverka polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Spinningssystem för bikomponentfibrer har funnits inom gemenskapen och på andra håll i världen i mer än 20 år. Tillverkningen av bikomponentfibrer är mer sofistikerad än tillverkningen av monokomponentfibrer. Skillnaden mellan de båda systemen är dock inte så stor att den kan betraktas som betydande. |
| --- | --- |

(26)

Vad gäller polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt visade översynen att det inte fanns några betydande skillnader i tillverkningen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer. Det konstaterades att tillverkare av andra typer av syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer lätt kunde övergå till att tillverka polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Spinningssystem för bikomponentfibrer har funnits inom gemenskapen och på andra håll i världen i mer än 20 år. Tillverkningen av bikomponentfibrer är mer sofistikerad än tillverkningen av monokomponentfibrer. Skillnaden mellan de båda systemen är dock inte så stor att den kan betraktas som betydande.

| (27) | Vissa gemenskapsanvändare påpekade att det inte var kostnadseffektivt att byta till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Även om produktionslinjerna för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av bikomponenta syntetstapelfibrer av polyester i princip är desamma skulle en övergång till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt kräva vissa ändringar, särskilt byte av spinndysor, med betydande driftsavbrott som följd. Även om det är tekniskt möjligt att byta till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och tvärtom behöver det inte vara effektivt, vilket kan leda till att den tillgängliga kapaciteten av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt påverkas. Gemenskapstillverkarnas intresseorganisation och en gemenskapstillverkare påpekade att tillverkningsprocessen för alla syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer i princip är densamma samt att en övergång till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte leder till några tekniska brister utan enbart är beroende av marknadskrafter, såsom efterfråga och priser. De påpekade dessutom att den totala kapaciteten är tillräcklig för att tillfredsställa efterfrågan på polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inom gemenskapen om marknadsvillkoren skulle tillåta det. I detta sammanhang bör följande noteras: För det första ifrågasattes inte slutsatsen att det inte fanns några betydande skillnader i tillverkningen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. För det andra kan kostnadseffektiviteten för att övergå till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt eller vice versa variera från en tillverkare till en annan, men vissa gemenskapstillverkare har bytt tillverkning. Förutsättningarna för att en tillverkare skall övergå till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt beror slutligen i stor utsträckning på vilka försäljningspriser denna kan få för de olika typerna av syntetstapelfibrer av polyester på marknaden. I detta sammanhang bör det därför noteras att det inte finns någon tillverkare i gemenskapen eller i de berörda exporterande länderna som tillverkar enbart polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Därför kan detta argument inte ändra slutsatserna om tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

(27)

Vissa gemenskapsanvändare påpekade att det inte var kostnadseffektivt att byta till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Även om produktionslinjerna för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av bikomponenta syntetstapelfibrer av polyester i princip är desamma skulle en övergång till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt kräva vissa ändringar, särskilt byte av spinndysor, med betydande driftsavbrott som följd. Även om det är tekniskt möjligt att byta till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och tvärtom behöver det inte vara effektivt, vilket kan leda till att den tillgängliga kapaciteten av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt påverkas. Gemenskapstillverkarnas intresseorganisation och en gemenskapstillverkare påpekade att tillverkningsprocessen för alla syntetstapelfibrer av polyester med bikomponentfibrer i princip är densamma samt att en övergång till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte leder till några tekniska brister utan enbart är beroende av marknadskrafter, såsom efterfråga och priser. De påpekade dessutom att den totala kapaciteten är tillräcklig för att tillfredsställa efterfrågan på polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inom gemenskapen om marknadsvillkoren skulle tillåta det. I detta sammanhang bör följande noteras: För det första ifrågasattes inte slutsatsen att det inte fanns några betydande skillnader i tillverkningen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. För det andra kan kostnadseffektiviteten för att övergå till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt eller vice versa variera från en tillverkare till en annan, men vissa gemenskapstillverkare har bytt tillverkning. Förutsättningarna för att en tillverkare skall övergå till tillverkning av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt beror slutligen i stor utsträckning på vilka försäljningspriser denna kan få för de olika typerna av syntetstapelfibrer av polyester på marknaden. I detta sammanhang bör det därför noteras att det inte finns någon tillverkare i gemenskapen eller i de berörda exporterande länderna som tillverkar enbart polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt. Därför kan detta argument inte ändra slutsatserna om tillverkningsprocessen.

| (28) | Tillverkningsprocessen, som i sig inte är avgörande för att definiera produkten, kan således i vilket fall som helst inte betraktas som en faktor som skiljer polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

(28)

Tillverkningsprocessen, som i sig inte är avgörande för att definiera produkten, kan således i vilket fall som helst inte betraktas som en faktor som skiljer polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från andra typer av syntetstapelfibrer av polyester.

3.2.4   Typiska slutanvändningsområden för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt

| (29) | Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt används till följd av att de har en låg smältpunkt i vanliga fall som en komponent i termiskt bondad fiberduk för tekniska tillämpningar och termiskt bondade fyllnadsmaterial. De viktigaste slutanvändningsområdena finns inom följande produktgrupper: heminredningsprodukter (möbler, madrasser, kuddar), fordon (mattor, filter), personliga hygienprodukter (blöjor, absorptionsmaterial) och kläder (isolering). I samtliga tillämpningar blandas polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och smälts med andra syntetstapelfibrer av polyester. Dessa står då vanligtvis för runt 15 % av volymen i sådana blandningar. |
| --- | --- |

(29)

Polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt används till följd av att de har en låg smältpunkt i vanliga fall som en komponent i termiskt bondad fiberduk för tekniska tillämpningar och termiskt bondade fyllnadsmaterial. De viktigaste slutanvändningsområdena finns inom följande produktgrupper: heminredningsprodukter (möbler, madrasser, kuddar), fordon (mattor, filter), personliga hygienprodukter (blöjor, absorptionsmaterial) och kläder (isolering). I samtliga tillämpningar blandas polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och smälts med andra syntetstapelfibrer av polyester. Dessa står då vanligtvis för runt 15 % av volymen i sådana blandningar.

| (30) | Vissa gemenskapsanvändare påpekade att det var endast i termiskt bondad vaddering för slutanvändning i möbler och sängkläder som polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt utgjorde cirka 15 % av blandningen. I vissa andra tillämpningar såsom vid absorptions- och spridningsskikt varierar blandningen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från 35 till 50 % och i luftfilter står polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt för upp till 70 % av blandningen. I samband med detta bör det tilläggas att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt utgör mindre än 15 % av blandningen i vissa andra tillämpningar, som till exempel vadd för isolering av kläder. Översynen har visat att den relativa volymen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt i de olika sluttillämpningarna i själva verket varierar, men att den i de flesta tillämpningarna är en mindre komponent (för det mesta är det fråga om ett genomsnitt på 15 %) jämfört med andra blandningar av olika typer av syntetstapelfibrer av polyester i dessa produkter. Den bedömning som gjordes i skäl 29 bekräftas därför. |
| --- | --- |

(30)

Vissa gemenskapsanvändare påpekade att det var endast i termiskt bondad vaddering för slutanvändning i möbler och sängkläder som polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt utgjorde cirka 15 % av blandningen. I vissa andra tillämpningar såsom vid absorptions- och spridningsskikt varierar blandningen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från 35 till 50 % och i luftfilter står polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt för upp till 70 % av blandningen. I samband med detta bör det tilläggas att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt utgör mindre än 15 % av blandningen i vissa andra tillämpningar, som till exempel vadd för isolering av kläder. Översynen har visat att den relativa volymen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt i de olika sluttillämpningarna i själva verket varierar, men att den i de flesta tillämpningarna är en mindre komponent (för det mesta är det fråga om ett genomsnitt på 15 %) jämfört med andra blandningar av olika typer av syntetstapelfibrer av polyester i dessa produkter. Den bedömning som gjordes i skäl 29 bekräftas därför.

| (31) | De främsta användarna av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inom gemenskapen är industrier för fiberdukar. Dessa företag använder i vanliga fall en lång rad av andra typer av syntetstapelfibrer av polyester som hör till fiberduksgruppen. Det finns inga specifika användare av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt i gemenskapen. Det finns inte heller några betydelsefulla skillnader mellan distributionskanalerna för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Man bör komma ihåg att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt alltid används tillsammans med andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

(31)

De främsta användarna av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inom gemenskapen är industrier för fiberdukar. Dessa företag använder i vanliga fall en lång rad av andra typer av syntetstapelfibrer av polyester som hör till fiberduksgruppen. Det finns inga specifika användare av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt i gemenskapen. Det finns inte heller några betydelsefulla skillnader mellan distributionskanalerna för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Man bör komma ihåg att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt alltid används tillsammans med andra typer av syntetstapelfibrer av polyester.

| (32) | En exporterande tillverkare påpekade att det faktum att samma användare använder polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester och att distributionskanalerna för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester i huvudsak är desamma inte innebär att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester är ”likadana produkter”. I själva verket innebär detta faktum i sig inte att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester bör behandlas som en enda produkt. Det visar dock bara att det inte finns några skillnader i distributionen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Med andra ord finns det ur distributionssynvinkel ingen grund för att utesluta polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från åtgärderna. Såsom påpekades i skäl 29 har polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt samma slutanvändningsområden som andra typer av syntetstapelfibrer av polyester, eftersom de endast kan användas tillsammans med dessa fibrer. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(32)

En exporterande tillverkare påpekade att det faktum att samma användare använder polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester och att distributionskanalerna för polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester i huvudsak är desamma inte innebär att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester är ”likadana produkter”. I själva verket innebär detta faktum i sig inte att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester bör behandlas som en enda produkt. Det visar dock bara att det inte finns några skillnader i distributionen av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Med andra ord finns det ur distributionssynvinkel ingen grund för att utesluta polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från åtgärderna. Såsom påpekades i skäl 29 har polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt samma slutanvändningsområden som andra typer av syntetstapelfibrer av polyester, eftersom de endast kan användas tillsammans med dessa fibrer. Argumentet avvisas därför.

| (33) | Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester har samma grundläggande slutanvändningsområden och att de distribueras via samma kanaler. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester har samma grundläggande slutanvändningsområden och att de distribueras via samma kanaler.

3.2.5   Utbytbarhet

| (34) | Fastän polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte har några annorlunda grundläggande fysiska och kemiska egenskaper än andra typer av syntetstapelfibrer av polyester har den vissa särskiljande egenskaper, såsom ovan visats. I ett flertal tillämpningar kan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt dock ersättas med andra typer av syntetstapelfibrer av polyester som använder andra bondningsmetoder, såsom hartsbondning av syntetstapelfibrer av polyester eller termisk bondning av syntetstapelfibrer av polyester med andra smältbondade fibrer. Dessa kan därför i hög utsträckning bytas ut mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

(34)

Fastän polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte har några annorlunda grundläggande fysiska och kemiska egenskaper än andra typer av syntetstapelfibrer av polyester har den vissa särskiljande egenskaper, såsom ovan visats. I ett flertal tillämpningar kan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt dock ersättas med andra typer av syntetstapelfibrer av polyester som använder andra bondningsmetoder, såsom hartsbondning av syntetstapelfibrer av polyester eller termisk bondning av syntetstapelfibrer av polyester med andra smältbondade fibrer. Dessa kan därför i hög utsträckning bytas ut mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester.

| (35) | Vissa parter ifrågasatte slutsatsen om att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt skulle vara utbytbara mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. En exporterande tillverkare påpekade att eftersom hartsbondning och bondning med hjälp av andra smältbondade fibrer kräver att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt ersätts med harts och bondade fibrer som inte tillverkats av polyester kan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte bytas ut mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Vissa gemenskapsanvändare påpekade att användningen av de andra bondningsmetoderna som det hänvisas till ovan skulle leda till särskiljande egenskaper i vissa slutprodukter och att ett sådant utbyte därför inte är möjligt i vissa tillämpningar. Dessa argument granskades ytterligare. Undersökningen visade att även om olika bondningsmetoder inte alltid kan bytas ut mot varandra i alla sluttillämpningar kan vissa metoder bytas ut och polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt konkurrerar således i samband med vissa tillämpningar med hartsbondade syntetstapelfibrer av polyester och med syntetstapelfibrer av polyester som bondats med andra än kärn- och höljesbondade fibrer för vissa tillämpningar. Man kan således inte i allmänhet utesluta att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte går att byta ut, och att dessa inte går att byta ut mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

(35)

Vissa parter ifrågasatte slutsatsen om att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt skulle vara utbytbara mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. En exporterande tillverkare påpekade att eftersom hartsbondning och bondning med hjälp av andra smältbondade fibrer kräver att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt ersätts med harts och bondade fibrer som inte tillverkats av polyester kan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte bytas ut mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Vissa gemenskapsanvändare påpekade att användningen av de andra bondningsmetoderna som det hänvisas till ovan skulle leda till särskiljande egenskaper i vissa slutprodukter och att ett sådant utbyte därför inte är möjligt i vissa tillämpningar. Dessa argument granskades ytterligare. Undersökningen visade att även om olika bondningsmetoder inte alltid kan bytas ut mot varandra i alla sluttillämpningar kan vissa metoder bytas ut och polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt konkurrerar således i samband med vissa tillämpningar med hartsbondade syntetstapelfibrer av polyester och med syntetstapelfibrer av polyester som bondats med andra än kärn- och höljesbondade fibrer för vissa tillämpningar. Man kan således inte i allmänhet utesluta att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte går att byta ut, och att dessa inte går att byta ut mot andra typer av syntetstapelfibrer av polyester.

| (36) | En exporterande tillverkare noterade också att argumentet om hot mot miljön och arbetstagarnas hälsa till följd av vissa kemiska hartser inte undersökts tillräckligt. Det bör därför noteras att sådana argument inte är relevanta i detta enskilda fall, eftersom hartsbondning i vissa tillämpningar inte kan ersättas av andra bondningsmetoder och att hartsbondning i vilket fall som helst måste uppfylla EU:s och medlemsstaternas miljökrav. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(36)

En exporterande tillverkare noterade också att argumentet om hot mot miljön och arbetstagarnas hälsa till följd av vissa kemiska hartser inte undersökts tillräckligt. Det bör därför noteras att sådana argument inte är relevanta i detta enskilda fall, eftersom hartsbondning i vissa tillämpningar inte kan ersättas av andra bondningsmetoder och att hartsbondning i vilket fall som helst måste uppfylla EU:s och medlemsstaternas miljökrav. Argumentet avvisas därför.

3.2.6   Skillnaden mellan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester

| (37) | Det finns ingen synlig och påtaglig skillnad mellan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Ett tvärsnitt av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt skiljer sig från monokomponenta fibrer. Det skiljer sig dock inte alltid från ett tvärsnitt av andra bikomponenta typer av syntetstapelfibrer av polyester. Det bör påpekas att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt finns i olika varianter, med bland annat olika smälttemperaturer. Man kan därför inte göra en klar åtskillnad på basis av smälttemperaturen. Det verkar därför som om polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte på ett enkelt sätt kan särskiljas från andra typer av syntetstapelfibrer av polyester och att en tillförlitlig identifiering av denna produkttyp skulle kräva att sofistikerad utrustning används. |
| --- | --- |

(37)

Det finns ingen synlig och påtaglig skillnad mellan polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester. Ett tvärsnitt av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt skiljer sig från monokomponenta fibrer. Det skiljer sig dock inte alltid från ett tvärsnitt av andra bikomponenta typer av syntetstapelfibrer av polyester. Det bör påpekas att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt finns i olika varianter, med bland annat olika smälttemperaturer. Man kan därför inte göra en klar åtskillnad på basis av smälttemperaturen. Det verkar därför som om polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte på ett enkelt sätt kan särskiljas från andra typer av syntetstapelfibrer av polyester och att en tillförlitlig identifiering av denna produkttyp skulle kräva att sofistikerad utrustning används.

| (38) | Vissa gemenskapanvändare stödde inte slutsatsen att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte kan särskiljas på ett enkelt sätt från andra typer av syntetstapelfibrer av polyester i synnerhet när det gällde smälttemperaturen. Det påpekades att smältpunkten för den höljda komponenten av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, trots att den varierade mellan 110 °C och 190 °C, alltid skulle vara avsevärt lägre än smältpunkterna för andra typer av syntetstapelfibrer av polyester som påstås ligga runt 255 °C. Det noterades att variationsbredden för smälttemperaturer bekräftar att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt liksom andra typer av syntetstapelfibrer av polyester förekommer i ett flertal varianter och att det inte alltid är lätt att identifiera dem. Slutsatserna i skäl 37 kan därför inte ändras. |
| --- | --- |

(38)

Vissa gemenskapanvändare stödde inte slutsatsen att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt inte kan särskiljas på ett enkelt sätt från andra typer av syntetstapelfibrer av polyester i synnerhet när det gällde smälttemperaturen. Det påpekades att smältpunkten för den höljda komponenten av polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt, trots att den varierade mellan 110 °C och 190 °C, alltid skulle vara avsevärt lägre än smältpunkterna för andra typer av syntetstapelfibrer av polyester som påstås ligga runt 255 °C. Det noterades att variationsbredden för smälttemperaturer bekräftar att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt liksom andra typer av syntetstapelfibrer av polyester förekommer i ett flertal varianter och att det inte alltid är lätt att identifiera dem. Slutsatserna i skäl 37 kan därför inte ändras.

| (39) | En exporterande tillverkare påpekade att bara det faktum att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt utseendemässigt påminner om andra typer av syntetstapelfibrer av polyester inte kan utgöra en bas för att inte utesluta polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från åtgärderna. Även om utseendet, såsom förklarades i skäl 23, i normala fall inte är avgörande för att svara på frågan om olika produkttyper bör betraktas som en enda produkt, utgör det en tilläggsfaktor i analysen (se skäl 16). Att olika produkttyper inte kan särskiljas från varandra på ett enkelt sätt kan inte förbises. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(39)

En exporterande tillverkare påpekade att bara det faktum att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt utseendemässigt påminner om andra typer av syntetstapelfibrer av polyester inte kan utgöra en bas för att inte utesluta polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt från åtgärderna. Även om utseendet, såsom förklarades i skäl 23, i normala fall inte är avgörande för att svara på frågan om olika produkttyper bör betraktas som en enda produkt, utgör det en tilläggsfaktor i analysen (se skäl 16). Att olika produkttyper inte kan särskiljas från varandra på ett enkelt sätt kan inte förbises. Argumentet avvisas därför.

4.   SLUTSATSER OM PRODUKTEN

| (40) | Resultaten ovan visar att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområden. I flera tillämpningar konkurrerar polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt direkt eller indirekt med andra typer av syntetstapelfibrer av polyester på gemenskapsmarknaden. Man kan därför dra den slutsatsen att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och syntetstapelfibrer av polyester bör betraktas som en enda produkt och att den partiella interimsöversynen för vilka produkter som skall omfattas av tillämpningen av antidumpningsåtgärder bör avslutas. |
| --- | --- |

(40)

Resultaten ovan visar att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och andra typer av syntetstapelfibrer av polyester har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområden. I flera tillämpningar konkurrerar polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt direkt eller indirekt med andra typer av syntetstapelfibrer av polyester på gemenskapsmarknaden. Man kan därför dra den slutsatsen att polyesterstapelfibrer med låg smältpunkt och syntetstapelfibrer av polyester bör betraktas som en enda produkt och att den partiella interimsöversynen för vilka produkter som skall omfattas av tillämpningen av antidumpningsåtgärder bör avslutas.

| (41) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna. Parterna beviljades en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(41)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna. Parterna beviljades en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.

| (42) | De muntliga och skriftliga kommentarer som parterna lämnade in beaktades, men ändrade inte slutsatserna att inte ändra definitionen av vilka produkter som skulle omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna för import av syntetstapelfibrer av polyester. |
| --- | --- |

(42)

De muntliga och skriftliga kommentarer som parterna lämnade in beaktades, men ändrade inte slutsatserna att inte ändra definitionen av vilka produkter som skulle omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna för import av syntetstapelfibrer av polyester.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den partiella interimsöversynen i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 för att definiera vilka produkter som skall omfattas av de antidumpningsåtgärder som bör tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyester enligt KN-nummer 5503 20 00 med ursprung i Kina, Saudiarabien, Vitryssland och Sydkorea avslutas härmed utan att antidumpningsåtgärderna ändras.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 175, 14.7.2000, s. 10.

2

(3)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 17. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 428/2005 (EUT L 71, 17.3.2005, s. 1).

3

(4)  EGT L 274, 11.10.2002, s. 1.

4

(5)  EUT C 174, 14.7.2005, s. 15 och EUT C 323, 20.12.2005, s. 21.

5

(6)  EUT L 282, 13.10.2006, s. 1.

6

(7)  EUT C 89, 12.4.2006, s. 2.

7

(8)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 65.

8

(9)  EUT C 325, 22.12.2005, s. 20.

9

---

| 11.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 384/2007

av den 10 april 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 10 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 113,8 |
| TN | 143,8 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 91,4 |
| ZZ | 131,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,0 |
| TR | 118,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 89,0 |
| ZZ | 165,6 |
| 0805 10 20 | EG | 49,1 |
| IL | 61,3 |
| MA | 45,9 |
| TN | 56,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 86,2 |
| BR | 78,9 |
| CA | 104,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 96,6 |
| NZ | 122,1 |
| US | 123,5 |
| UY | 77,1 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 95,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,6 |
| CL | 102,0 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 83,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

190,7

MA

113,8

TN

143,8

TR

187,5

ZZ

159,0

0707 00 05

JO

171,8

TR

91,4

ZZ

131,6

0709 90 70

MA

75,0

TR

118,7

ZZ

96,9

0709 90 80

EG

242,2

IL

89,0

ZZ

165,6

0805 10 20

EG

49,1

IL

61,3

MA

45,9

TN

56,3

TR

74,9

ZZ

57,5

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

86,2

BR

78,9

CA

104,6

CL

88,2

CN

96,6

NZ

122,1

US

123,5

UY

77,1

ZA

85,3

ZZ

95,8

0808 20 50

AR

80,6

CL

102,0

UY

68,0

ZA

83,3

ZZ

83,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 11.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 385/2007

av den 10 april 2007

om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1483/2006 (2) inleddes stående anbudsinfordringar för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1483/2006 (2) inleddes stående anbudsinfordringar för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan.

| (2) | Med hänsyn till situationen på marknaden för majs i gemenskapen och utvecklingen av efterfrågan på spannmål i de olika regionerna under de senaste veckorna är det nödvändigt att i vissa medlemsstater göra nya kvantiteter interventionsspannmål tillgängliga. Man bör därför tillåta interventionsorganen i de berörda medlemsstaterna att öka de kvantiteter majs som omfattas av anbudsinfordringar med 500 000 ton i Ungern. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till situationen på marknaden för majs i gemenskapen och utvecklingen av efterfrågan på spannmål i de olika regionerna under de senaste veckorna är det nödvändigt att i vissa medlemsstater göra nya kvantiteter interventionsspannmål tillgängliga. Man bör därför tillåta interventionsorganen i de berörda medlemsstaterna att öka de kvantiteter majs som omfattas av anbudsinfordringar med 500 000 ton i Ungern.

| (3) | Förordning (EG) nr 1483/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1483/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1483/2006 skall ersättas med texten i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 276, 7.10.2006, s. 58. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 204/2007 (EUT L 61, 28.2.2007, s. 5).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER ANBUDSINFORDRINGAR

| Medlemsstat | Kvantiteter som är tillgängliga för försäljning på den inre marknaden
  (ton) | Interventionsorgan
  Namn, adress och övriga kontaktuppgifter |
| --- | --- | --- |
| Vete | Korn | Majs | Råg |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Telefon (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| E-postadress: webmaster@birb.be |
| Webbplats: www.birb.be |

Medlemsstat

Kvantiteter som är tillgängliga för försäljning på den inre marknaden

(ton)

Interventionsorgan

Namn, adress och övriga kontaktuppgifter

Vete

Korn

Majs

Råg

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves, 82/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Telefon (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

E-postadress: webmaster@birb.be

Webbplats: www.birb.be

България

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon (+359 2) 818 72 02 |
| Fax (+359 2) 818 72 67 |
| E-postadress: dfz@dfz.bg |
| Webbplats: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon (+359 2) 818 72 02

Fax (+359 2) 818 72 67

E-postadress: dfz@dfz.bg

Webbplats: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03 |
| Fax (420) 296 80 64 04 |
| E-postadress: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Webbplats: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon (420) 222 87 16 67 – 222 87 14 03

Fax (420) 296 80 64 04

E-postadress: dagmar.hejrovska@szif.cz

Webbplats: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Telefon (45) 33 95 88 07 |
| Fax (45) 33 95 80 34 |
| E-postadress: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Webbplats: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Telefon (45) 33 95 88 07

Fax (45) 33 95 80 34

E-postadress: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Webbplats: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon (49-228) 68 45-3704 |
| Fax 1 (49-228) 68 45-3985 |
| Fax 2 (49-228) 68 45-3276 |
| E-postadress: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Webbplats: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon (49-228) 68 45-3704

Fax 1 (49-228) 68 45-3985

Fax 2 (49-228) 68 45-3276

E-postadress: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Webbplats: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon (372) 7371 200 |
| Fax (372) 7371 201 |
| E-postadress: pria@pria.ee |
| Webbplats: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon (372) 7371 200

Fax (372) 7371 201

E-postadress: pria@pria.ee

Webbplats: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon 353 53 91 63400 |
| Fax (353) 53 91 42843 |
| Webbplats: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon 353 53 91 63400

Fax (353) 53 91 42843

Webbplats: www.agriculture.gov.ie

Elláda/Ελλάδα

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.) |
| --- |
| 241, Archarnon str., |
| GR-104 46 Athens |
| Telefon (30) 210 212 47 87 and 47 54 |
| Fax (30) 210 212 47 91 |
| E-postadress: ax17u073@minagric.gr |
| Webbplats: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E.)

241, Archarnon str.,

GR-104 46 Athens

Telefon (30) 210 212 47 87 and 47 54

Fax (30) 210 212 47 91

E-postadress: ax17u073@minagric.gr

Webbplats: www.opekepe.gr

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| --- |
| Αχαρνών 241, |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54 |
| Φαξ (30) 210 212 47 91 |
| Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr |
| Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241,

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ. (30) 210 212 47 87 και 47 54

Φαξ (30) 210 212 47 91

Ηλ. διεύθυνση: ax17u073@minagric.gr

Διεύθυνση στο Διαδίκτυο: www.opekepe

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon (34-91) 3474765 |
| Fax (34-91) 3474838 |
| E-postadress: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Webbplats: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon (34-91) 3474765

Fax (34-91) 3474838

E-postadress: sgintervencion@fega.mapa.es

Webbplats: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon (33) 144 18 22 29/23 37 |
| Fax (33) 144 18 20 08/80 |
| E-postadress: f.abeasis@onigc.fr |
| Webbplats: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon (33) 144 18 22 29/23 37

Fax (33) 144 18 20 08/80

E-postadress: f.abeasis@onigc.fr

Webbplats: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Telefon (39) 06 49 49 97 55 |
| Fax (39) 06 49 49 97 61 |
| E-postadress: d.spampinato@agea.gov.it |
| Webbplats: www.enterisi.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Telefon (39) 06 49 49 97 55

Fax (39) 06 49 49 97 61

E-postadress: d.spampinato@agea.gov.it

Webbplats: www.enterisi.it

Κύπρος/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon (371) 702 7893 |
| Fax (371) 702 7892 |
| E-postadress: lad@lad.gov.lv |
| Webbplats: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon (371) 702 7893

Fax (371) 702 7892

E-postadress: lad@lad.gov.lv

Webbplats: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon (370-5) 268 5049 |
| Fax (370-5) 268 5061 |
| E-postadress: info@litfood.lt |
| Webbplats: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Telefon (370-5) 268 5049

Fax (370-5) 268 5061

E-postadress: info@litfood.lt

Webbplats: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon (352) 478 23 70 |
| Fax (352) 46 61 38 |
| Telex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon (352) 478 23 70

Fax (352) 46 61 38

Telex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

1 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Telefon (36-1) 219 45 76 |
| Fax (36-1) 219 89 05 |
| E-postadress: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Webbplats: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Telefon (36-1) 219 45 76

Fax (36-1) 219 89 05

E-postadress: ertekesites@mvh.gov.hu

Webbplats: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Telefon (31-475) 35 54 86 |
| Fax (31-475) 31 89 39 |
| E-postadress: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Webbplats: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Telefon (31-475) 35 54 86

Fax (31-475) 31 89 39

E-postadress: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Webbplats: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Fax | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Fax

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

E-postadress: referat10@ama.gv.at

Webbplats: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Telefon (48) 22 661 78 10 |
| Fax (48) 22 661 78 26 |
| E-postadress: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Webbplats: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Telefon (48) 22 661 78 10

Fax (48) 22 661 78 26

E-postadress: cereals-intervention@arr.gov.pl

Webbplats: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fax | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Telefon

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fax

(351) 21 384 61 70

| E-postadress: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-postadress:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Webbplats: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon + 40 21 3054802, + 40 21 3054842 |
| Fax + 40 21 3054803 |
| Webbplats: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon + 40 21 3054802, + 40 21 3054842

Fax + 40 21 3054803

Webbplats: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon (386-1) 580 76 52 |
| Fax (386-1) 478 92 00 |
| E-postadress: aktrp@gov.si |
| Webbplats: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Telefon (386-1) 580 76 52

Fax (386-1) 478 92 00

E-postadress: aktrp@gov.si

Webbplats: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telefon (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax (421-2) 53 41 26 65 |
| E-postadress: jvargova@apa.sk |
| Webbplats: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Telefon (421-2) 58 24 32 71

Fax (421-2) 53 41 26 65

E-postadress: jvargova@apa.sk

Webbplats: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon | (358-9) 160 01 |
| Fax | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Telefon

(358-9) 160 01

Fax

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

E-postadress: intervention.unit@mmm.fi

Webbplats: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| SE-551 82 Jönköping |
| Telefon (46-36) 15 50 00 |
| Fax (46-36) 19 05 46 |
| E-postadress: jordbruksverket@sjv.se |
| Webbplats: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

SE-551 82 Jönköping

Telefon (46-36) 15 50 00

Fax (46-36) 19 05 46

E-postadress: jordbruksverket@sjv.se

Webbplats: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon (44) 191 226 5882 |
| Fax (44) 191 226 5824 |
| E-postadress: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Webbplats: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon (44) 191 226 5882

Fax (44) 191 226 5824

E-postadress: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Webbplats: www.rpa.gov.uk

Tecknet ’—’ betyder att det inte finns något interventionslager av spannmålet i den medlemsstaten.”

---

| 11.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 386/2007

av den 10 apil 2007

om ändring och anpassning av förordning (EG) nr 990/2006 om inledande av stående anbudsinfordringar för export av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 4.3,

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 56,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | I och med Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen blev artikel 1.2 i kommissionens förordning (EG) nr 990/2006 (2) verkningslös såtillvida att Bulgarien och Rumänien inte längre omfattas av bestämmelserna om undantag från förteckningen över tredjeländer till vilka spannmål exporteras, och dessa länder bör därför utgå. |
| --- | --- |

(1)

I och med Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen blev artikel 1.2 i kommissionens förordning (EG) nr 990/2006 (2) verkningslös såtillvida att Bulgarien och Rumänien inte längre omfattas av bestämmelserna om undantag från förteckningen över tredjeländer till vilka spannmål exporteras, och dessa länder bör därför utgå.

| (2) | I bilaga III till förordning (EG) nr 990/2006 anges uppgifter på alla gemenskapsspråken. Bilaga III bör ändras genom att förteckningarna kompletteras med uppgifter på bulgariska, iriska, maltesiska och rumänska. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga III till förordning (EG) nr 990/2006 anges uppgifter på alla gemenskapsspråken. Bilaga III bör ändras genom att förteckningarna kompletteras med uppgifter på bulgariska, iriska, maltesiska och rumänska.

| (3) | Förordning (EG) nr 990/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 990/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i förordning (EG) nr 990/2006 skall ersättas med följande:

”2.   För vanligt vete och råg skall varje anbudsinfordran omfatta en högsta tillåtna kvantitet som får exporteras till tredjeländer, med undantag av Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kroatien, Liechtenstein, Montenegro, Schweiz och Serbien (3).

För korn skall varje anbudsinfordran omfatta en högsta tillåtna kvantitet som får exporteras till tredjeländer, med undantag av Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Kanada, Kroatien, Liechtenstein, Mexiko, Montenegro, Schweiz och Serbien (3).

Artikel 2

Bilaga III till förordning (EG) nr 990/2006 skall ersättas med texten i bilagan.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 179, 1.7.2006, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 205/2007 (EUT L 61, 28.2.2007, s. 10).

2

(3)  Inklusive Kosovo enligt definitionen i resolution nr 1244 från Förenta nationernas säkerhetsråd av den 10 juni 1999.”

3

---

BILAGA

”BILAGA III

Del A

Uppgifter som avses i artikel 9 för vanligt vete

| — | : | På bulgariska | : | Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | På spanska | : | Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | På tjeckiska | : | Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | På danska | : | Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | På tyska | : | Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | På estniska | : | Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | På grekiska | : | Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | På engelska | : | Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | På franska | : | Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | På iriska | : | Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | På italienska | : | Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | På lettiska | : | Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | På litauiska | : | Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | På ungerska | : | Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | På maltesiska | : | Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | På nederländska | : | Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | På polska | : | Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | På portugisiska | : | Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | På rumänska | : | Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | På slovakiska | : | Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | På slovenska | : | Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | På finska | : | Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | På svenska | : | Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

På bulgariska

:

Мека пшеница от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

På spanska

:

Trigo blando de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

På tjeckiska

:

Intervenční pšenice obecná nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

På danska

:

Blød hvede fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

På tyska

:

Weichweizen aus Interventionsbeständen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

På estniska

:

Pehme nisu sekkumisvarudest, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

På grekiska

:

Μαλακός σίτος παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

På engelska

:

Intervention common wheat without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

På franska

:

Blé tendre d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

På iriska

:

Gnáthchruithneacht in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

På italienska

:

Frumento tenero d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

På lettiska

:

Intervences parastie kvieši bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

På litauiska

:

Intervenciniai paprastieji kviečiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

På ungerska

:

Intervenciós búza, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

På maltesiska

:

Qamħ komuni ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

På nederländska

:

Zachte tarwe uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

På polska

:

Pszenica zwyczajna interwencyjna niedająca podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

På portugisiska

:

Trigo mole de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

På rumänska

:

Grâu comun de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

På slovakiska

:

Intervenčná pšenica obyčajná nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

På slovenska

:

Intervencija navadne pšenice brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

På finska

:

Interventiovehnä, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

På svenska

:

Interventionsvete, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Del B

Uppgifter som avses i artikel 9 för korn

| — | : | På bulgariska | : | Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | På spanska | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | På tjeckiska | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | På danska | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | På tyska | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | På estniska | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | På grekiska | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | På engelska | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | På franska | : | Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | På iriska | : | Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | På italienska | : | Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | På lettiska | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | På litauiska | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | På ungerska | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | På maltesiska | : | Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | På nederländska | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | På polska | : | Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | På portugisiska | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | På rumänska | : | Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | På slovakiska | : | Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | På slovenska | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | På finska | : | Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | På svenska | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006 |

—

:

På bulgariska

:

Ечемик от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

På spanska

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

På tjeckiska

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

På danska

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

På tyska

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

På estniska

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

På grekiska

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

På engelska

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

På franska

:

Orge d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

På iriska

:

Eorna in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

På italienska

:

Orzo d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

På lettiska

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

På litauiska

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

På ungerska

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

På maltesiska

:

Dqiq tal-barli ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

På nederländska

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

På polska

:

Jęczmień interwencyjny niedający podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

På portugisiska

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

På rumänska

:

Orz de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

På slovakiska

:

Intervenčný jačmeň nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

På slovenska

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

På finska

:

Interventio-ohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

På svenska

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006

Del C

Uppgifter som avses i artikel 9 för råg

| — | : | På bulgariska | : | Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | På spanska | : | Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006 |
| — | : | På tjeckiska | : | Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006 |
| — | : | På danska | : | Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006 |
| — | : | På tyska | : | Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006 |
| — | : | På estniska | : | Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006 |
| — | : | På grekiska | : | Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006 |
| — | : | På engelska | : | Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006 |
| — | : | På franska | : | Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006 |
| — | : | På iriska | : | Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006 |
| — | : | På italienska | : | Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006 |
| — | : | På lettiska | : | Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006 |
| — | : | På litauiska | : | Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006 |
| — | : | På ungerska | : | Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet |
| — | : | På maltesiska | : | Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006 |
| — | : | På nederländska | : | Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006 |
| — | : | På polska | : | Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006 |
| — | : | På portugisiska | : | Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006 |
| — | : | På rumänska | : | Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006 |
| — | : | På slovakiska | : | Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006 |
| — | : | På slovenska | : | Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006 |
| — | : | På finska | : | Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006 |
| — | : | På svenska | : | Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006” |

—

:

På bulgariska

:

Ръж от интервенция без прилагане на възстановяване или такса, Регламент (ЕО) No 990/2006

—

:

På spanska

:

Centeno de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 990/2006

—

:

På tjeckiska

:

Intervenční žito nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 990/2006

—

:

På danska

:

Rug fra intervention uden restitutionsydelse eller afgift, forordning (EF) nr. 990/2006

—

:

På tyska

:

Interventionsroggen ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 990/2006

—

:

På estniska

:

Sekkumisrukis, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 990/2006

—

:

På grekiska

:

Σίκαλη παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 990/2006

—

:

På engelska

:

Intervention rye without application of refund or tax, Regulation (EC) No 990/2006

—

:

På franska

:

Seigle d’intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 990/2006

—

:

På iriska

:

Seagal in idirghabháil gan feidhmiú aisíoca nó forchur cánach, Rialachán (CE) Uimh. 990/2006

—

:

På italienska

:

Segala d’intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 990/2006

—

:

På lettiska

:

Intervences rudzi bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 990/2006

—

:

På litauiska

:

Intervenciniai rugiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 990/2006

—

:

På ungerska

:

Intervenciós rozs, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 990/2006/EK rendelet

—

:

På maltesiska

:

Segala ta’ l-intervent mingħajr applikazzjoni għal rifużjoni jew taxxa, Regolament (KE) Nru 990/2006

—

:

På nederländska

:

Rogge uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 990/2006

—

:

På polska

:

Żyto interwencyjne niedające podstawy do zastosowania refundacji lub podatku, rozporządzenie (WE) nr 990/2006

—

:

På portugisiska

:

Centeio de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 990/2006

—

:

På rumänska

:

Secară de intervenție pentru care nu se acordă restituiri și nu se plătesc taxe, Regulamentul (CE) nr. 990/2006

—

:

På slovakiska

:

Intervenčná raž nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 990/2006

—

:

På slovenska

:

Intervencija rži brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 990/2006

—

:

På finska

:

Interventioruis, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 990/2006

—

:

På svenska

:

Interventionsråg, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 990/2006”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 11.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/18

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 april 2007

om offentliggörande av hänvisningen till standarden EN 71-1:2005 ”Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper” avseende tekniska krav på projektilleksaker med sugproppar i enlighet med rådets direktiv 88/378/EEG om leksakers säkerhet

[delgivet med nr K(2007) 1460]

(Text av betydelse för EES)

(2007/224/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 88/378/EEG av den 3 maj 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhet (1), särskilt artikel 6.1 andra stycket,

med beaktande av yttrandet från den permanenta kommitté som inrättats genom artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter, och föreskrifter för informationssamhällets tjänster, (2) ändrat genom direktiv 98/48/EG (3) (kommittén för tekniska standarder och föreskrifter), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 i direktiv 88/378/EEG får leksaker släppas ut på marknaden bara om de inte innebär risk för användarens eller någon annan persons säkerhet och hälsa när de används på avsett eller förutsebart sätt med tanke på barns normala beteende. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 i direktiv 88/378/EEG får leksaker släppas ut på marknaden bara om de inte innebär risk för användarens eller någon annan persons säkerhet och hälsa när de används på avsett eller förutsebart sätt med tanke på barns normala beteende.

| (2) | Enligt artikel 5.1 andra stycket i direktiv 88/378/EEG förutsätts leksaker uppfylla de väsentliga säkerhetskrav som avses i artikel 3 i det direktivet, om de följer de tillämpliga nationella standarder som genomför de harmoniserade standarder vars referensnummer har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5.1 andra stycket i direktiv 88/378/EEG förutsätts leksaker uppfylla de väsentliga säkerhetskrav som avses i artikel 3 i det direktivet, om de följer de tillämpliga nationella standarder som genomför de harmoniserade standarder vars referensnummer har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

| (3) | Enligt artikel 5.1 andra stycket i direktiv 88/378/EEG skall medlemsstaterna offentliggöra hänvisningen till de nationella standarder som genomför de harmoniserade standarder vars hänvisning har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 5.1 andra stycket i direktiv 88/378/EEG skall medlemsstaterna offentliggöra hänvisningen till de nationella standarder som genomför de harmoniserade standarder vars hänvisning har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

| (4) | Det europeiska standardiseringsorganet CEN utarbetade på uppdrag av kommissionen den harmoniserade standarden EN 71-1:1998 ”(Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper)”, som antogs den 15 juli 1998 och till vilken en hänvisning offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning för första gången den 28 juli 1999 (4). |
| --- | --- |

(4)

Det europeiska standardiseringsorganet CEN utarbetade på uppdrag av kommissionen den harmoniserade standarden EN 71-1:1998 ”(Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper)”, som antogs den 15 juli 1998 och till vilken en hänvisning offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning för första gången den 28 juli 1999 (4).

| (5) | Den 19 september 2005 antog det europeiska standardiseringsorganet standarden EN 71-1:2005 ”Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper” som är en konsoliderad version av den harmoniserade standarden EN 71-1:1998 och dess 11 ändringar. |
| --- | --- |

(5)

Den 19 september 2005 antog det europeiska standardiseringsorganet standarden EN 71-1:2005 ”Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper” som är en konsoliderad version av den harmoniserade standarden EN 71-1:1998 och dess 11 ändringar.

| (6) | Enligt artikel 6.1 i direktiv 88/378/EEG har de spanska myndigheterna framfört en formell invändning med hänsyn till de krav som gäller projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år som fastställs i standard EN 71-1:2005. De spanska myndigheterna hävdar att standarden inte ger tillräckligt skydd mot projektilleksaker avsedda för barn över tre år. Enligt de spanska myndigheterna kan ett barn över tre år lösgöra en sugpropp från en projektil genom att använda större kraft än 60 N enligt vad som fastställs i 8.4.2.3 ”prov av skyddande delar”. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 6.1 i direktiv 88/378/EEG har de spanska myndigheterna framfört en formell invändning med hänsyn till de krav som gäller projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år som fastställs i standard EN 71-1:2005. De spanska myndigheterna hävdar att standarden inte ger tillräckligt skydd mot projektilleksaker avsedda för barn över tre år. Enligt de spanska myndigheterna kan ett barn över tre år lösgöra en sugpropp från en projektil genom att använda större kraft än 60 N enligt vad som fastställs i 8.4.2.3 ”prov av skyddande delar”.

| (7) | I standard EN 71-1:2005 fastställs olika krav på leksaker med sugproppar beroende på barnets ålder. För leksaker med sugproppar för barn över tre år kräver standarden att dragprovning utförs med en dragkraft på 50 N (om största tillgängliga dimension är 6 mm) eller på 90 N (om tillgängliga dimension är större än 6 mm). Avseende projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år anges det i punkt 4.17.1 b i standarden att fjädrande material som används som anslagsytor inte får lossna när de provas enligt punkt 8.4.2.3 (dragprov, skyddande delar). Den dragprovning för skyddande delar som beskrivs i punkt 8.4.2.3 utförs med en kraft på 60 N. |
| --- | --- |

(7)

I standard EN 71-1:2005 fastställs olika krav på leksaker med sugproppar beroende på barnets ålder. För leksaker med sugproppar för barn över tre år kräver standarden att dragprovning utförs med en dragkraft på 50 N (om största tillgängliga dimension är 6 mm) eller på 90 N (om tillgängliga dimension är större än 6 mm). Avseende projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år anges det i punkt 4.17.1 b i standarden att fjädrande material som används som anslagsytor inte får lossna när de provas enligt punkt 8.4.2.3 (dragprov, skyddande delar). Den dragprovning för skyddande delar som beskrivs i punkt 8.4.2.3 utförs med en kraft på 60 N.

| (8) | Kommissionen har underrättats om flera olyckshändelser orsakade av projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år. År 1997 kvävdes en nioåring i Sverige när han sög på en sugpropp och av misstag fick den i halsen. Två andra olyckor med dödlig utgång har inträffat i Förenade kungariket. Kommissionen har dessutom underrättats om åtta registrerade dödsfall i Förenta staterna. De spanska myndigheterna har underrättat kommissionen om ett färskare fall i augusti 2005 då en fyraåring omkom till följd av en olycka med en pilbåge med sugpropp. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har underrättats om flera olyckshändelser orsakade av projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år. År 1997 kvävdes en nioåring i Sverige när han sög på en sugpropp och av misstag fick den i halsen. Två andra olyckor med dödlig utgång har inträffat i Förenade kungariket. Kommissionen har dessutom underrättats om åtta registrerade dödsfall i Förenta staterna. De spanska myndigheterna har underrättat kommissionen om ett färskare fall i augusti 2005 då en fyraåring omkom till följd av en olycka med en pilbåge med sugpropp.

| (9) | Syftet med sugproppar fästa vid projektilleksaker är att fästa projektilen på en yta. Eftersom projektilen sugs fast och dras loss utsätts sugproppen för upprepad spänning. Barn över tre år stoppar dessutom ofta sugproppar in i munnen för att fukta dem innan de fäster dem vid en yta. Om sugproppen inte är ordentligt fäst på leksaken kommer den sannolikt att lossna när den används på ett normalt och förutsebart sätt. Om sugproppen lossnar och hamnar i munnen kan den täppa till luftvägen bak i munnen och strupen och leda till kvävning. |
| --- | --- |

(9)

Syftet med sugproppar fästa vid projektilleksaker är att fästa projektilen på en yta. Eftersom projektilen sugs fast och dras loss utsätts sugproppen för upprepad spänning. Barn över tre år stoppar dessutom ofta sugproppar in i munnen för att fukta dem innan de fäster dem vid en yta. Om sugproppen inte är ordentligt fäst på leksaken kommer den sannolikt att lossna när den används på ett normalt och förutsebart sätt. Om sugproppen lossnar och hamnar i munnen kan den täppa till luftvägen bak i munnen och strupen och leda till kvävning.

| (10) | På grundval av dessa resultat anser medlemsstaterna att barn över tre år bör få samma skydd som barn under tre år. Därför får projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år inte lossna vid relevanta provningar enligt punkt 5.13 b i EN 71-1:2005, särskilt vid ”vridprov” (punkt 8.3) och ”dragprov – allmänt tillvägagångssätt” (punkt 8.4.2.1). |
| --- | --- |

(10)

På grundval av dessa resultat anser medlemsstaterna att barn över tre år bör få samma skydd som barn under tre år. Därför får projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år inte lossna vid relevanta provningar enligt punkt 5.13 b i EN 71-1:2005, särskilt vid ”vridprov” (punkt 8.3) och ”dragprov – allmänt tillvägagångssätt” (punkt 8.4.2.1).

| (11) | På grundval av den information som inlämnats av de spanska myndigheterna, andra nationella myndigheter och kommittén för tekniska standarder och föreskrifter anser kommissionen att standard EN 71-1:2005 har brister när det gäller tekniska krav på projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år. |
| --- | --- |

(11)

På grundval av den information som inlämnats av de spanska myndigheterna, andra nationella myndigheter och kommittén för tekniska standarder och föreskrifter anser kommissionen att standard EN 71-1:2005 har brister när det gäller tekniska krav på projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år.

| (12) | I avvaktan på en ändring av standarden och med hänsyn till säkerhet och rättslig klarhet bör offentliggörandet av hänvisningen till standard EN 71-1:2005 i Europeiska unionens officiella tidning därför kompletteras med en lämplig varning. |
| --- | --- |

(12)

I avvaktan på en ändring av standarden och med hänsyn till säkerhet och rättslig klarhet bör offentliggörandet av hänvisningen till standard EN 71-1:2005 i Europeiska unionens officiella tidning därför kompletteras med en lämplig varning.

| (13) | I avsaknad av en standard som omfattar riskerna ovan och enligt artikel 5.1 i direktiv 88/378/EEG bör medlemsstaterna förutsätta att de nämnda leksakerna uppfyller de väsentliga säkerhetskraven bara om deras överensstämmelse med den godkända prototypen bestyrkts genom ett EG-provningsintyg som utfärdats av ett anmält organ. |
| --- | --- |

(13)

I avsaknad av en standard som omfattar riskerna ovan och enligt artikel 5.1 i direktiv 88/378/EEG bör medlemsstaterna förutsätta att de nämnda leksakerna uppfyller de väsentliga säkerhetskraven bara om deras överensstämmelse med den godkända prototypen bestyrkts genom ett EG-provningsintyg som utfärdats av ett anmält organ.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

När det gäller projektilleksaker med sugproppar avsedda för barn över tre år uppfyller standard EN 71-1:2005 ”(Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper”, antaget av europeiska standardiseringsorganet den 19 september 2005, inte de väsentliga säkerhetskraven enligt artikel 3 i direktiv 88/378/EEG särskilt i bilaga II.II.1 e avseende punkt 4.17.1 b.

Artikel 2

När hänvisningen till standarden EN 71-1:2005 ”(Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper” offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, skall följande tilläggsmeddelande ingå:

”När det gäller projektilleksaker med sugproppar omfattar inte kravet i punkt 4.17.1 b, enligt vilket dragprovning skall utföras enligt punkt 8.4.2.3, den risk för kvävning som dessa leksaker medför.”.

Artikel 3

Ett likadant meddelande som det som föreskrivs i artikel 2 skall åtfölja hänvisningen till en nationell standard som genomför den harmoniserade standarden EN 71-1:2005 ”(Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper)” och som medlemsstaterna offentliggör i enlighet med artikel 5.1 andra stycket i direktiv 88/378/EEG.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 187, 16.7.1988, s. 1. Direktivet ändrat genom direktiv 93/68/EEG (EGT L 220, 30.8.1993, s. 1).

1

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

2

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

3

(4)  EGT C 215, 28.7.1999, s. 4.

4

---

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

| 11.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/21

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 3 april 2007

om ett samordnat övervakningsprogram för gemenskapen för år 2007 för att säkerställa att gränsvärdena följs för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa andra produkter av vegetabiliskt ursprung och om nationella övervakningsprogram för år 2008

[delgivet med nr K(2007) 1452]

(Text av betydelse för EES)

(2007/225/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211,

med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEC av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (1), särskilt artikel 7.2 b,

med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 4.2 b, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG bör kommissionen successivt sträva efter ett system som gör det möjligt att beräkna intaget av bekämpningsmedel via kosten. För att möjliggöra realistiska uppskattningar bör uppgifter om övervakningen av bekämpningsmedelsrester göras tillgängliga för ett antal livsmedel som utgör stommen i den europeiska kosthållningen. Det anses allmänt att den europeiska kosthållningen huvudsakligen utgörs av 20–30 livsmedelsprodukter. Med de resurser som finns tillgängliga på nationell nivå för övervakning av bekämpningsmedelsrester kan medlemsstaterna analysera prov från endast åtta produkter varje år inom ett samordnat övervakningsprogram. Användningen av bekämpningsmedel ändras under en treårsperiod. Varje bekämpningsmedel bör därför i allmänhet övervakas i 20–30 livsmedelsprodukter under en rad treårsperioder. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG bör kommissionen successivt sträva efter ett system som gör det möjligt att beräkna intaget av bekämpningsmedel via kosten. För att möjliggöra realistiska uppskattningar bör uppgifter om övervakningen av bekämpningsmedelsrester göras tillgängliga för ett antal livsmedel som utgör stommen i den europeiska kosthållningen. Det anses allmänt att den europeiska kosthållningen huvudsakligen utgörs av 20–30 livsmedelsprodukter. Med de resurser som finns tillgängliga på nationell nivå för övervakning av bekämpningsmedelsrester kan medlemsstaterna analysera prov från endast åtta produkter varje år inom ett samordnat övervakningsprogram. Användningen av bekämpningsmedel ändras under en treårsperiod. Varje bekämpningsmedel bör därför i allmänhet övervakas i 20–30 livsmedelsprodukter under en rad treårsperioder.

| (2) | Rester av de bekämpningsmedel som omfattas av denna rekommendation bör övervakas under 2007 så att uppgifterna kan användas för att uppskatta det faktiska intaget via kosten. |
| --- | --- |

(2)

Rester av de bekämpningsmedel som omfattas av denna rekommendation bör övervakas under 2007 så att uppgifterna kan användas för att uppskatta det faktiska intaget via kosten.

| (3) | Det behövs ett systematiskt statistiskt tillvägagångssätt beträffande antalet prov som skall tas i samband med varje samordnad övervakning. Ett sådant tillvägagångssätt har fastställts av Codex Alimentarius-kommissionen (3). På grundval av en binomialfördelning kan det beräknas att analys av 642 prov innebär mer än 99 % sannolikhet för att upptäcka ett prov som innehåller bekämpningsmedelsrester över bestämningsgränsen, om minst 1 % av produkterna av vegetabiliskt ursprung innehåller bekämpningsmedelsrester över bestämningsgränsen. Provtagningen bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av befolkningsstorlek och antal konsumenter och minst tolv prov skall tas per produkt och år. |
| --- | --- |

(3)

Det behövs ett systematiskt statistiskt tillvägagångssätt beträffande antalet prov som skall tas i samband med varje samordnad övervakning. Ett sådant tillvägagångssätt har fastställts av Codex Alimentarius-kommissionen (3). På grundval av en binomialfördelning kan det beräknas att analys av 642 prov innebär mer än 99 % sannolikhet för att upptäcka ett prov som innehåller bekämpningsmedelsrester över bestämningsgränsen, om minst 1 % av produkterna av vegetabiliskt ursprung innehåller bekämpningsmedelsrester över bestämningsgränsen. Provtagningen bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av befolkningsstorlek och antal konsumenter och minst tolv prov skall tas per produkt och år.

| (4) | Kommissionen har på sin webbplats offentliggjort riktlinjer för kvalitetskontroll av analys av rester av bekämpningsmedel (4). Det råder enighet om att dessa riktlinjer så långt som möjligt bör tillämpas i medlemsstaternas analyslaboratorier och fortlöpande revideras mot bakgrund av erfarenheter från övervakningsprogrammen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har på sin webbplats offentliggjort riktlinjer för kvalitetskontroll av analys av rester av bekämpningsmedel (4). Det råder enighet om att dessa riktlinjer så långt som möjligt bör tillämpas i medlemsstaternas analyslaboratorier och fortlöpande revideras mot bakgrund av erfarenheter från övervakningsprogrammen.

| (5) | I kommissionens direktiv 2002/63/EG (5) fastställs gemenskapens provtagningsmetoder för den offentliga kontrollen av bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Bland de provtagningsmetoder och förfaranden som föreskrivs i direktivet finns även de som rekommenderas av Codex Alimentarius-kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens direktiv 2002/63/EG (5) fastställs gemenskapens provtagningsmetoder för den offentliga kontrollen av bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Bland de provtagningsmetoder och förfaranden som föreskrivs i direktivet finns även de som rekommenderas av Codex Alimentarius-kommissionen.

| (6) | Enligt direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG skall medlemsstaterna ange vilka kriterier de tillämpat när de utarbetat sina nationella övervakningsprogram. Informationen bör innehålla de kriterier som använts för att bestämma hur många prover som skall tas och hur många analyser som skall utföras, de rapporteringsnivåer som tillämpats och enligt vilka kriterier dessa har fastställts samt uppgifter om ackreditering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (6), med beaktande av artikel 18 i kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 av den 5 december 2005 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 853/2004, (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004 och om ändring av förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (7) som medger undantag från ackrediteringskravet. Antal och typ av överträdelser och vilka åtgärder som vidtagits bör också anges. |
| --- | --- |

(6)

Enligt direktiven 86/362/EEG och 90/642/EEG skall medlemsstaterna ange vilka kriterier de tillämpat när de utarbetat sina nationella övervakningsprogram. Informationen bör innehålla de kriterier som använts för att bestämma hur många prover som skall tas och hur många analyser som skall utföras, de rapporteringsnivåer som tillämpats och enligt vilka kriterier dessa har fastställts samt uppgifter om ackreditering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (6), med beaktande av artikel 18 i kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 av den 5 december 2005 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 853/2004, (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004 och om ändring av förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (7) som medger undantag från ackrediteringskravet. Antal och typ av överträdelser och vilka åtgärder som vidtagits bör också anges.

| (7) | En övre gräns för restvärden för livsmedel för spädbarn har fastställts i enlighet med artikel 6 i kommissionens direktiv 91/321/EEG av den 14 maj 1991 om modersmjölkersättning och tillskottsnäring (8) och artikel 6 i kommissionens direktiv 96/5/EG av den 16 februari 1996 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (9). |
| --- | --- |

(7)

En övre gräns för restvärden för livsmedel för spädbarn har fastställts i enlighet med artikel 6 i kommissionens direktiv 91/321/EEG av den 14 maj 1991 om modersmjölkersättning och tillskottsnäring (8) och artikel 6 i kommissionens direktiv 96/5/EG av den 16 februari 1996 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (9).

| (8) | Information om resultaten av övervakningsprogrammen lämpar sig särskilt väl för elektronisk behandling, lagring och överföring. Format har fastställts för medlemsstaternas rapportering av uppgifter via e-post. Medlemsstaterna bör därför kunna skicka in sina rapporter till kommissionen i standardformatet. Det är effektivast om kommissionen utarbetar riktlinjer för att vidareutveckla ett sådant standardformat. |
| --- | --- |

(8)

Information om resultaten av övervakningsprogrammen lämpar sig särskilt väl för elektronisk behandling, lagring och överföring. Format har fastställts för medlemsstaternas rapportering av uppgifter via e-post. Medlemsstaterna bör därför kunna skicka in sina rapporter till kommissionen i standardformatet. Det är effektivast om kommissionen utarbetar riktlinjer för att vidareutveckla ett sådant standardformat.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna uppmanas att under 2007 provta och analysera de kombinationer av produkter och bekämpningsmedelsrester som anges i bilaga I på grundval av det antal prov av varje produkt som tilldelats dem i bilaga II och som, beroende på omständigheterna, återspeglar medlemsstatens, gemenskapens och tredjeländers marknadsandelar på respektive medlemsstats marknad.
  Det parti som skall provtas skall väljas ut slumpvis, i enlighet med en övervakningsmetod.
  Provtagningsmetoderna, inklusive antalet enheter, bör överensstämma med direktiv 2002/63/EG. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna uppmanas att under 2007 provta och analysera de kombinationer av produkter och bekämpningsmedelsrester som anges i bilaga I på grundval av det antal prov av varje produkt som tilldelats dem i bilaga II och som, beroende på omständigheterna, återspeglar medlemsstatens, gemenskapens och tredjeländers marknadsandelar på respektive medlemsstats marknad.

Det parti som skall provtas skall väljas ut slumpvis, i enlighet med en övervakningsmetod.

Provtagningsmetoderna, inklusive antalet enheter, bör överensstämma med direktiv 2002/63/EG.

| 2. | Av det sammanlagda antalet prov i enlighet med bilagorna I och II bör varje medlemsstat provta och analysera






  a) | minst tio barnmatsprov som till största delen är grönsaks-, frukt- eller spannmålsbaserad, |
| --- | --- | --- |

2.

Av det sammanlagda antalet prov i enlighet med bilagorna I och II bör varje medlemsstat provta och analysera

a)

minst tio barnmatsprov som till största delen är grönsaks-, frukt- eller spannmålsbaserad,

| b) | ett antal prov (om möjligt minst ett prov) från ekologiskt odlade produkter som återspeglar de ekologiska produkternas andel av marknaden i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

ett antal prov (om möjligt minst ett prov) från ekologiskt odlade produkter som återspeglar de ekologiska produkternas andel av marknaden i respektive medlemsstat.

| 3. | Medlemsstaterna uppmanas att senast den 31 augusti 2008 rapportera om resultaten av analysen av prov som analyserats för de kombinationer av produkter och bekämpningsmedelsrester som anges i bilaga I, och då ange






  a) | de analysmetoder som tillämpats och de rapporteringsnivåer som uppnåtts, i enlighet med kvalitetskontrollförfarandena i riktlinjerna för kvalitetskontroll vid analys av bekämpningsmedelsrester, |
| --- | --- | --- |

3.

Medlemsstaterna uppmanas att senast den 31 augusti 2008 rapportera om resultaten av analysen av prov som analyserats för de kombinationer av produkter och bekämpningsmedelsrester som anges i bilaga I, och då ange

a)

de analysmetoder som tillämpats och de rapporteringsnivåer som uppnåtts, i enlighet med kvalitetskontrollförfarandena i riktlinjerna för kvalitetskontroll vid analys av bekämpningsmedelsrester,

| b) | de konstaterade överträdelsernas antal och typ och vilka åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

b)

de konstaterade överträdelsernas antal och typ och vilka åtgärder som vidtagits.

| 4. | Rapporten bör läggas fram i ett format, inbegripet det elektroniska formatet, som överensstämmer med de riktlinjer för medlemsstaterna som sammanställts av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för genomförandet av kommissionens rekommendationer om gemenskapens samordnade inspektionsprogram.
  Analysresultaten för prov som tagits av barnmat och ekologiskt odlade produkter bör rapporteras separat. |
| --- | --- |

4.

Rapporten bör läggas fram i ett format, inbegripet det elektroniska formatet, som överensstämmer med de riktlinjer för medlemsstaterna som sammanställts av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för genomförandet av kommissionens rekommendationer om gemenskapens samordnade inspektionsprogram.

Analysresultaten för prov som tagits av barnmat och ekologiskt odlade produkter bör rapporteras separat.

| 5. | Medlemsstaterna uppmanas att senast den 31 augusti 2007 ge kommissionen och övriga medlemsstater all den information som krävs enligt artikel 7.3 i direktiv 86/362/EEG och artikel 4.3 i direktiv 90/642/EEG om 2006 års övervakning för att säkerställa, åtminstone genom stickprov, att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs, där bland annat följande skall anges:






  a) | Resultaten av de nationella programmen för bekämpningsmedelsrester. |
| --- | --- | --- |

5.

Medlemsstaterna uppmanas att senast den 31 augusti 2007 ge kommissionen och övriga medlemsstater all den information som krävs enligt artikel 7.3 i direktiv 86/362/EEG och artikel 4.3 i direktiv 90/642/EEG om 2006 års övervakning för att säkerställa, åtminstone genom stickprov, att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester följs, där bland annat följande skall anges:

a)

Resultaten av de nationella programmen för bekämpningsmedelsrester.

| b) | Uppgifter om kvalitetskontrollen vid laboratorierna och särskilt uppgifter om vilka delar av riktlinjerna för kvalitetskontroll av analys av bekämpningsmedelsrester som de inte har kunnat tillämpa eller där det har uppstått svårigheter vid tillämpningen. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om kvalitetskontrollen vid laboratorierna och särskilt uppgifter om vilka delar av riktlinjerna för kvalitetskontroll av analys av bekämpningsmedelsrester som de inte har kunnat tillämpa eller där det har uppstått svårigheter vid tillämpningen.

| c) | Uppgifter om ackreditering enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004 för de laboratorier som utför analyserna (däribland typ av ackreditering, ackrediteringsorgan och kopia av ackrediteringsbeslutet). |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om ackreditering enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004 för de laboratorier som utför analyserna (däribland typ av ackreditering, ackrediteringsorgan och kopia av ackrediteringsbeslutet).

| d) | Uppgifter om de kvalifikationstester och ringprov som laboratoriet har deltagit i. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om de kvalifikationstester och ringprov som laboratoriet har deltagit i.

| 6. | Medlemsstaterna uppmanas att senast den 30 september 2007 till kommissionen översända det planerade nationella programmet för övervakning av de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som fastställs i direktiven 90/642/EEG och 86/362/EEG för år 2008 med uppgifter om






  a) | de kriterier som använts för att bestämma hur många prov som skall tas och analyser som skall utföras, |
| --- | --- | --- |

6.

Medlemsstaterna uppmanas att senast den 30 september 2007 till kommissionen översända det planerade nationella programmet för övervakning av de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester som fastställs i direktiven 90/642/EEG och 86/362/EEG för år 2008 med uppgifter om

a)

de kriterier som använts för att bestämma hur många prov som skall tas och analyser som skall utföras,

| b) | de rapporteringsnivåer som tillämpats och enligt vilka kriterier dessa har fastställts, |
| --- | --- |

b)

de rapporteringsnivåer som tillämpats och enligt vilka kriterier dessa har fastställts,

| c) | uppgifter om ackreditering av analyslaboratorierna enligt förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

c)

uppgifter om ackreditering av analyslaboratorierna enligt förordning (EG) nr 882/2004.

Utfärdad i Bryssel den 3 april 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/11/EG (EUT L 63, 1.3.2007, s. 26).

1

(2)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/12/EG (EUT L 59, 27.2.2007, s. 75).

2

(3)  Codex Alimentarius: Rester av bekämpningsmedel i livsmedel, Rom 1994, ISBN 92-5-203271-1, Vol. 2, s. 372.

3

(4)  Dokument SANCO/10232/2006 av den 24 mars 2006

4

(http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf).

(5)  EGT L 187, 16.7.2002, s. 30.

5

(6)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

6

(7)  EUT L 338, 22.12.2005, s. 83. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1666/2006 (EUT L 320, 18.11.2006, s. 47).

7

(8)  EGT L 175, 4.7.1991, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/82/EG (EUT L 362, 20.12.2006, s. 94).

8

(9)  EGT L 49, 28.2.1996, s. 17. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/13/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 33).

9

---

BILAGA I

KOMBINATIONER AV BEKÄMPNINGSMEDEL/PRODUKTER SOM SKALL ÖVERVAKAS

| | 2007 | 2008 (1) | 2009 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acefat | c) | a) | b) |
| Acetamiprid | c) | a) | b) |
| Aldikarb | c) | a) | b) |
| Amitraz | | a) | b) |
| Azinfosmetyl | c) | a) | b) |
| Azoxystrobin | c) | a) | b) |
| Benomyl + karbendazim
  (uttryckt som karbendazim) | c) | a) | b) |
| Bifentrin | c) | a) | b) |
| Bromid, totalt | | (a) | (b) |
| Bromopropylat | c) | a) | b) |
| Bupirimat | c) | a) | b) |
| Buprofezin | c) | a) | b) |
| Kaptan | c) | a) | b) |
| Folpet | c) | a) | b) |
| Karbaryl | c) | a) | b) |
| Klofentezin | | a) | b) |
| Klormekvat (2) | c) | a) | b) |
| Klortalonil | c) | a) | b) |
| Klorprofam | c) | a) | b) |
| Klorpyrifos | c) | a) | b) |
| Klorpyrifosmetyl | c) | a) | b) |
| Cypermetrin | c) | a) | b) |
| Cyprodinil | c) | a) | b) |
| Deltametrin | c) | a) | b) |
| Diazinon | c) | a) | b) |
| Diklofluanid | c) | a) | b) |
| Diklorvos | c) | a) | b) |
| Dikofol | c) | a) | b) |
| Dimetoat + Ometoat
  (summan uttryckt som dimetoat) | c) | a) | b) |
| Dinokap | | a) | b) |
| Difenylamin | c) | a) | b) |
| Endosulfan | c) | a) | b) |
| Fenarimol | | a) | b) |
| Fenhexamid | c) | a) | b) |
| Fenitrotion | c) | a) | b) |
| Fludioxonil | c) | a) | b) |
| Flusilazol | | a) | b) |
| Glyfosat (3) | | a) | b) |
| Hexakonazol | | a) | b) |
| Hexytiazox | c) | a) | b) |
| Imazalil | c) | a) | b) |
| Imidakloprid | c) | a) | b) |
| Indoxakarb | c) | a) | b) |
| Iprodion | c) | a) | b) |
| Iprovalikarb | c) | a) | b) |
| Kresoximmetyl | c) | a) | b) |
| Lambda-cyhalotrin | c) | a) | b) |
| Malation | c) | a) | b) |
| Maneb-gruppen | c) | a) | b) |
| Mepanipyrim | c) | a) | b) |
| Mepikvat (2) | | a) | b) |
| Metalaxyl | c) | a) | b) |
| Metamidofos | c) | a) | b) |
| Metidation | c) | a) | b) |
| Metiokarb | c) | a) | b) |
| Metomyl/tiodikarb
  (summan uttryckt som metomyl) | c) | a) | b) |
| Myklobutanil | c) | a) | b) |
| Oxidemetonmetyl | c) | a) | b) |
| Paration | c) | a) | b) |
| Penkonazol | c) | a) | b) |
| Fosalon | c) | a) | b) |
| Pirimikarb | c) | a) | b) |
| Pirimifosmetyl | c) | a) | b) |
| Prokloraz | c) | a) | b) |
| Procymidon | c) | a) | b) |
| Profenofos | c) | a) | b) |
| Propargit | c) | a) | b) |
| Pyretriner | c) | a) | b) |
| Pyrimetanil | c) | a) | b) |
| Pyriproxyfen | c) | a) | b) |
| Oxamyl | c) | a) | b) |
| Quinoxyfen | c) | a) | b) |
| Spiroxamin | c) | a) | b) |
| Tebukonazol | c) | a) | b) |
| Tiofanatmetyl | c) | a) | b) |
| Tebufenozid | c) | a) | b) |
| Trifloxystrobin | | a) | b) |
| Tiabendazol | c) | a) | b) |
| Tolklofosmetyl | c) | a) | b) |
| Tolylfluanid | c) | a) | b) |
| Triademefon + triadimenol
  (uttryckt som summan av triadimenol och triadimefon) | c) | a) | b) |
| Vinklozolin | c) | a) | b) |
| a) | Bönor (färska eller frysta), morötter, gurkor, apelsiner eller mandariner, päron, potatis, ris, spenat (fryst eller färsk). |
| b) | Auberginer, bananer, blomkål, druvor, apelsinjuice (), ärter (frysta eller färska, utan skida), paprika, vete. |
| c) | Äpplen, huvudkål, purjolök, sallat, tomater, persikor inklusive nektariner och liknande hybrider, råg eller havre, jordgubbar. |

2007

2008 (1)

2009 (1)

Acefat

c)

a)

b)

Acetamiprid

c)

a)

b)

Aldikarb

c)

a)

b)

Amitraz

a)

b)

Azinfosmetyl

c)

a)

b)

Azoxystrobin

c)

a)

b)

Benomyl + karbendazim

(uttryckt som karbendazim)

c)

a)

b)

Bifentrin

c)

a)

b)

Bromid, totalt

(a)

(b)

Bromopropylat

c)

a)

b)

Bupirimat

c)

a)

b)

Buprofezin

c)

a)

b)

Kaptan

c)

a)

b)

Folpet

c)

a)

b)

Karbaryl

c)

a)

b)

Klofentezin

a)

b)

Klormekvat (2)

c)

a)

b)

Klortalonil

c)

a)

b)

Klorprofam

c)

a)

b)

Klorpyrifos

c)

a)

b)

Klorpyrifosmetyl

c)

a)

b)

Cypermetrin

c)

a)

b)

Cyprodinil

c)

a)

b)

Deltametrin

c)

a)

b)

Diazinon

c)

a)

b)

Diklofluanid

c)

a)

b)

Diklorvos

c)

a)

b)

Dikofol

c)

a)

b)

Dimetoat + Ometoat

(summan uttryckt som dimetoat)

c)

a)

b)

Dinokap

a)

b)

Difenylamin

c)

a)

b)

Endosulfan

c)

a)

b)

Fenarimol

a)

b)

Fenhexamid

c)

a)

b)

Fenitrotion

c)

a)

b)

Fludioxonil

c)

a)

b)

Flusilazol

a)

b)

Glyfosat (3)

a)

b)

Hexakonazol

a)

b)

Hexytiazox

c)

a)

b)

Imazalil

c)

a)

b)

Imidakloprid

c)

a)

b)

Indoxakarb

c)

a)

b)

Iprodion

c)

a)

b)

Iprovalikarb

c)

a)

b)

Kresoximmetyl

c)

a)

b)

Lambda-cyhalotrin

c)

a)

b)

Malation

c)

a)

b)

Maneb-gruppen

c)

a)

b)

Mepanipyrim

c)

a)

b)

Mepikvat (2)

a)

b)

Metalaxyl

c)

a)

b)

Metamidofos

c)

a)

b)

Metidation

c)

a)

b)

Metiokarb

c)

a)

b)

Metomyl/tiodikarb

(summan uttryckt som metomyl)

c)

a)

b)

Myklobutanil

c)

a)

b)

Oxidemetonmetyl

c)

a)

b)

Paration

c)

a)

b)

Penkonazol

c)

a)

b)

Fosalon

c)

a)

b)

Pirimikarb

c)

a)

b)

Pirimifosmetyl

c)

a)

b)

Prokloraz

c)

a)

b)

Procymidon

c)

a)

b)

Profenofos

c)

a)

b)

Propargit

c)

a)

b)

Pyretriner

c)

a)

b)

Pyrimetanil

c)

a)

b)

Pyriproxyfen

c)

a)

b)

Oxamyl

c)

a)

b)

Quinoxyfen

c)

a)

b)

Spiroxamin

c)

a)

b)

Tebukonazol

c)

a)

b)

Tiofanatmetyl

c)

a)

b)

Tebufenozid

c)

a)

b)

Trifloxystrobin

a)

b)

Tiabendazol

c)

a)

b)

Tolklofosmetyl

c)

a)

b)

Tolylfluanid

c)

a)

b)

Triademefon + triadimenol

(uttryckt som summan av triadimenol och triadimefon)

c)

a)

b)

Vinklozolin

c)

a)

b)

a)

Bönor (färska eller frysta), morötter, gurkor, apelsiner eller mandariner, päron, potatis, ris, spenat (fryst eller färsk).

b)

Auberginer, bananer, blomkål, druvor, apelsinjuice (), ärter (frysta eller färska, utan skida), paprika, vete.

c)

Äpplen, huvudkål, purjolök, sallat, tomater, persikor inklusive nektariner och liknande hybrider, råg eller havre, jordgubbar.

---

(1)  Preliminärt för åren 2008 och 2009 beroende av vilka program som kommer att rekommenderas för dessa år.

(2)  Klormekvat och mepikvat bör analyseras i spannmål, morötter, grönsaksfrukter och päron.

(3)  Endast spannmål.

(4)  För apelsinjuice bör medlemsstaten ange ursprunget (koncentrat eller färsk frukt).

---

BILAGA II

Antal prov av varje produkt som skall tas och analyseras av varje medlemsstat

| Landskod | Prov |
| --- | --- |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| B | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| FR | 66 |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| RO | 17 |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| Totalt antal prov (minimum): 642 |

Landskod

Prov

AT

12 (1)

15 (2)

B

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CY

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DE

93

DK

12 (1)

15 (2)

ES

45

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

FR

66

FI

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

IT

65

IE

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

PT

12 (1)

15 (2)

PL

45

RO

17

SE

12 (1)

15 (2)

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

UK

66

Totalt antal prov (minimum): 642

---

(1)  Minsta antalet prov för varje metod som omfattar enstaka restsubstanser.

(2)  Minsta antalet prov för varje metod som omfattar flera restsubstanser.

---